natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) skaidri nodalot jautājumus, kurus skars ES darbība, piemēram, izmantojot citu definīciju vai arī jēdzienam „e-tiesiskums” pievienojot apzīmētāju „ES” — piemēram, „ES e-tiesiskums” vai „ES-tiesiskums”,
(b) clearly identifying matters covered by EU action by, for instance, using a different definition or prefixing the term “e-Justice” with “EU” so as to refer to “EU e-Justice” or “EU-Justice”;
c) ieviešot e-tiesiskuma portālu/tīklu, kurš būtu noderīgs gan ES iedzīvotāju, gan praktizējošo juristu vajadzībām un kurā būtu nodrošināti pārredzami un vienkārši līdzekļi informācijas ieguvei, izmantojot Eiropas komunikāciju tīklu sistēmas, kā ieskicēts EK līguma 154. pantā un konkretizēts Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumos ( ISA ),
(c) implementing the e-Justice portal/network while addressing the needs of both EU citizens and EU legal practitioners and ensuring that transparent and easy means to access information are available by taking advantage of the trans-European networks adumbrated in Article 154 of the EC Treaty and developed by ISA;
d) plaši izmantojot elektroniskos līdzekļus Eiropas tiesiskās kultūras izveidē,
(d) making wide use of electronic tools in the development of a European judicial culture;
e) pilnībā izmantojot iespējas, ko starptautiskās noziedzības novēršanai un apkarošanai sniedz jaunās tehnoloģijas,
(e) fully exploiting the potential of new technologies for preventing and fighting transnational crime;
f) nekavējoties uzlabojot un nodrošinot līdzekļus liecību iegūšanai citās dalībvalstīs, piemēram, videokonferenču sistēmas,
(f) enhancing and providing, without delay, tools such as video-conferencing for improving the taking of evidence in other Member States;
g) stiprinot pamattiesības, procesuālās garantijas krimināllietu izskatīšanā un datu aizsardzību kā ES-tiesiskuma rīcības plāna izstrādes un īstenošanas neatņemamu sastāvdaļu;
(g) enhancing fundamental rights, procedural safeguards in criminal proceedings and data protection as an integral part of the drafting and implementation of the Action Plan on EU-justice;
PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM –
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION:
DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU
DETAILED RECOMMENDATIONS ON THE CONTENT OF THE PROPOSAL REQUESTED
1. ieteikums (par pieņemamā instrumenta formu un darbības jomu)
Recommendation 1 (as to the form and scope of the instrument to be adopted)
Tā kā Padome nav pieņēmusi rezolūciju par rīcības plānu, iesaistot Komisiju tā izpildē, Komisijai tiek lūgts izstrādāt rīcības plānu par e–tiesiskumu Eiropas līmenī.
In the absence of a resolution voted by the Council on an action plan involving the Commission in its realisation , the Commission is asked to prepare an Action Plan on e-Justice at European level.
Plānā vajadzētu iekļaut vairākus konkrētus pasākumus, kuri izklāstīti turpmāk; dažu pasākumu rezultātā varētu tapt priekšlikumi tiesību aktiem, piemēram, par administratīvo sadarbību saskaņā ar EK līguma 66. pantu, savukārt, pamatojoties uz citiem pasākumiem, varētu izstrādāt ieteikumus vai administratīvos aktus un lēmumus.
It should consist of a series of individual actions as detailed below, some of which might result in legislative proposals, for example for administrative cooperation under Article 66 of the EC Treaty, others in recommendations and others in administrative acts and decisions.
(Konkrēta rīcība Eiropas tiesiskuma telpas īstenošanai) Pirmais solis šajā virzienā, protams, būtu nodrošināt visām ES tiesu iestādēm datoru, e-pasta adresi un interneta savienojumu.
(Concrete action for the implementation of the European area of justice) The first step in this direction would of course be providing every judicial authority in the EU with a computer, an email address and an internet connection.
Tas var šķist pašsaprotami, bet diemžēl tā nav — bieži vien tiesu iestāžu rīcībā šo nepieciešamo līdzekļu nav, vai arī, pat ja tie ir, iestādes nevar vai negrib tos izmantot.
This might appear obvious but unfortunately it is not: in many cases judicial authorities are not provided with this indispensable tool or, even if they are, they cannot or do not want to use it.
Šī situācija ir jāmaina.
This situation must be overcome.
(E-tiesiskuma darbības jomas skaidra noteikšana) Lai novērstu pārpratumus, būtu lietderīgi skaidri nodalīt jautājumus, kurus skars ES rīcība, piemēram, izmantojot citu definīciju vai arī jēdzienam „e-tiesiskums” pievienojot apzīmētāju „ES” — „ES e-tiesiskums” vai „ES-tiesiskums”.
(Clearly identifying the scope of e-Justice) In order to avoid misunderstandings, it would be appropriate to clearly identify matters covered by EU action by, for instance, using a different definition or prefixing the term “e-Justice” with “EU”, so as to refer to “EU e-Justice” or “EU-Justice”.
2. ieteikums (par pieņemamajā instrumentā obligāti iekļaujamo saturu)
Recommendation 2 (as to the minimum content of the instrument to be adopted)
Izstrādājot rīcības plānu, tajā vajadzētu iekļaut vismaz šādus pasākumus:
The Action Plan should be made up of at least the following actions:
ES tiesiskuma rīcības plāns
EU-justice Action Plan.
Lai nepieļautu sadrumstalotību un uzlabotu koordināciju un saskanību, Komisijai kopā ar Parlamentu jāsagatavo iedzīvotāju un praktizējošu juristu vajadzībām atbilstošs rīcības plāns ES-tiesiskuma jomā, kurā ieteikta stratēģija optimālai Eiropas tiesiskuma telpas īstenošanai.
In order to avoid fragmentation and to enhance coordination and consistency, the Commission, together with Parliament, should draft an Action Plan on EU-justice geared to the needs of citizens and practitioners, proposing a strategy for the optimum implementation of the European area of justice.
No šā viedokļa raugoties, ES iestādēm un dalībvalstīm lojāli jāsadarbojas (saskaņā ar EK līguma 10. pantu), apņemoties savstarpēji darīt zināmu būtisku informāciju, tostarp informāciju par nesen pieņemtiem tiesību aktiem, kā pēc analoģijas jau notiek iekšējā tirgū saistībā ar informācijas apmaiņu par valstu tehniskajiem noteikumiem.
From this perspective, EU institutions and Member States should loyally cooperate (in accordance with Article 10 of the EC Treaty) by committing themselves to notifying each other of any relevant information including newly adopted legislation, as already happens, mutatis mutandis , in the internal market with the exchange of information on national technical regulations.
Vienlaikus, kaut arī apsveicams ir ikviens pasākums, kura mērķis ir uzlabot informācijas savstarpēju izpratni, vērība ir jāpievērš automātiskās tulkošanas sistēmām, proti, ir skaidri jādefinē un jāierobežo šo sistēmu izmantošana, jo automātiskie „tulkojumi” palaikam ir maldinoši.
At the same time, whilst any measure aimed at improving mutual understanding of the information is welcome, attention must be paid to clearly defining and circumscribing the use of automatic translation systems, inasmuch as these sometimes produce “translations” which prove to be misleading.
Pasākumi, lai nodrošinātu tiesību aktu noturīgumu nākotnē
Action to “ future-proof ” legislation
Komisijai jāizveido piemērots mehānisms, lai nodrošinātu, ka visi turpmākie tiesību akti civiltiesību jomā ir izstrādāti tā, lai pieteikumu iesniegšanu būtu iespējams veikt tiešsaistē.
The Commission should set up suitable machinery to ensure that all future legislation in the field of civil law is designed in such a way that it can be used in on-line applications.
Piemēram, varētu īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka ierosināto Eiropas privāto uzņēmumu var izveidot, izmantojot pieteikumus tiešsaistē, un ka priekšlikumi par tiesību aktu un citu autentisku aktu atzīšanu, piemēram, aktu, kuros reglamentēta pieaugušo tiesiskā aizsardzība, ir pielāgoti lietošanai tiešsaistē.
For example, steps could be taken to ensure that the proposed European Private Company can be set up using online applications and that proposals on the recognition of instruments such as those dealing with the legal protection of adults and other authentic acts are adapted for online use.
Attiecīgi, ja, izstrādājot priekšlikumus, tiek paredzēts, ka pilsoņiem jāaizpilda veidlapas, veidlapu paraugus jau pašā sākumā vajadzētu izstrādāt un formatēt tā, lai tos varētu izmantot elektroniski un lai tie būtu pieejami visās dalībvalstu oficiālajās valodās.
Accordingly, where proposals are made involving forms intended to be filled out by citizens, the forms should be designed and formatted ab initio for electronic use and made available in all official languages of the Member States.
Vajadzētu veikt pasākumus, lai maksimāli samazinātu nepieciešamību ievadīt brīvu tekstu un nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā tiek sniegta palīdzība tiešsaistē visās oficiālajās valodās un ka ir pieejami tiešsaistes elektroniski tulkošanas pakalpojumi.
Action should be taken to reduce to a minimum the need to input free text and to ensure that, where necessary, on-line help is provided in all official languages and on-line electronic translation services are available.
Turklāt, ja ir jāparedz dokumentu izsniegšana, vajadzētu iekļaut noteikumu, lai nodrošinātu, ka izsniegt dokumentus un īstenot saziņu var ar elektroniskā pasta starpniecību, izmantojot elektronisko parakstu, bet mutisku liecību nepieciešamības gadījumā vajadzētu veicināt videokonferenču izmantošanu.
By the same token, where there is a need to provide for service of documents, provision should be made to ensure that documents can be served and communications effected by electronic mail and signatures provided electronically and, where there is a need for oral testimony, the use of video-conferencing should be encouraged.
Visos turpmākajos priekšlikumos vajadzētu iekļaut pamatotu Komisijas norādi, ka ir veikta pārbaude par priekšlikuma atbilstību e–tiesiskuma koncepcijai.
All future proposals should include a reasoned statement by the Commission that an audit of e-Justice-friendliness has been carried out.
Komisijai vajadzētu pārskatīt visus spēkā esošos tiesību aktus, kuri attiecas uz tiesas spriešanu civillietās, un vajadzības gadījumā ierosināt grozījumus, lai spēkā esošos tiesību aktus saskaņotu ar prasībām, kas izriet no e–tiesiskuma.
The Commission should carry out an audit of all existing legislation in the field of civil justice and propose amendments where necessary in order to make existing legislation compatible with the requirements of e-Justice.
Precīzāk runājot, Komisijai šajā sakarībā tiek lūgts prioritārā kārtībā pārbaudīt Eiropas maza apjoma prasību izskatīšanas procedūru, Eiropas izpildes rīkojumu un alternatīvus strīdu izšķiršanas veidus, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem būtu ļauta tieša piekļuve minētajiem tiesību sistēmas komponentiem tiešsaistē.
More specifically, the Commission is asked in this context to examine as a priority the European small-claims procedure, the European enforcement order and alternative dispute resolution (ADR) so as to permit citizens and businesses to have direct access to them on-line.
Tāpat vajadzētu no jauna izskatīt Dokumentu izsniegšanas regulu
Similarly, the Service of Documents Regulation
Padomes 2001. gada 28. maija Regula (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un krimināllietās (OV L 174, 27.6.2001., 1. lpp.). .
Council Regulation (EC) No 1206/2001 of 28 May 2001 on cooperation between the courts of the Member States in the taking of evidence in civil or commercial matters (OJ L 174, 27.6.2001, p.
Pasākumi civilprocesa jautājumos
Action on civil procedure
Komisijai un Padomei, ņemot vērā attīstību informācijas tehnoloģiju nozarē, vajadzētu ziņot Eiropas Parlamentam par procesuālo tiesību reformu un saskaņošanu un par tiesību aktiem pierādījumu iegūšanas un pārbaudes jomā pārrobežu lietās un lietās, kuras izskata Eiropas Kopienu Tiesa.
The Commission and the Council should report to the European Parliament on the reform and harmonisation of procedural law and the law of evidence in cross-border cases and cases before the Court of Justice, having regard to developments in the field of information technology.
Par mērķi vajadzētu izvirzīt pārrobežu mēroga civillietu izskatīšanas vienkāršošanu, paātrināšanu un izdevumu samazināšanu.
The aim should be simpler, cheaper and faster civil proceedings in cross-border cases.
Pasākumi attiecībā uz līgumtiesībām un patērētāju tiesībām
Action on the law of contract and consumer law
Šajā jautājumā īpaša uzmanība jāpievērš preventīviem tiesību aktiem, paredzot lielāku konkrētību un vienkāršību un izvairoties no kļūdām, problēmām un izmaksām, kuras jo īpaši ir saistītas ar starptautiskajām privāttiesībām.
Here the emphasis should be on preventive law by providing for greater clarity and simplicity and avoiding the pitfalls, problems and expense posed in particular by private international law.
Šajā sakarībā Komisijai tiek lūgts izstrādāt elektroniskās tirdzniecības standartnoteikumus un nosacījumus.
In this context, the Commission is asked to get to work on standard terms and conditions for electronic commerce.
Tādējādi tas ļautu tirgotājiem, kas savus produktus izplata elektroniski, piedāvāt tā dēvēto „zilo ikonu”, kuru izmantojot, patērētāji (vai citi tirgotāji) varētu apstiprināt, ka piekrīt Eiropas standarta līgumtiesību attiecināšanai uz konkrētajiem darījumiem.
Ultimately, this would allow electronic traders to offer a "blue button" whereby consumers (or indeed other traders) could accept the application of standard European contract law to their transactions.
Šo procedūru varētu savienot ar sistēmu, kas paredz sūdzību iesniegšanu tiešsaistē, un piekļuvi apstiprinātai alternatīvai strīdu izšķiršanai tiešsaistē.
This could be coupled with an on-line complaints system and access to approved on-line ADR.
Pasākumi saistībā ar valodām, daudzvalodību un sadarbspēju
Action on languages, multilingualism and interoperability
Vajadzētu izveidot programmu, lai pārbaudītu, kā Eiropas e–tiesiskuma portālos vislabāk nodrošināt tiešsaistes tulkošanas iespējas.
A programme should be launched to examine how best to provide on-line translation facilities for the European e-Justice portals.
Vienlaikus vajadzētu izveidot darba grupu, kas nodarbotos ar terminoloģijas vienkāršošanu un standartizēšanu.
In parallel, a working group should be set up on simplification and standardisation of terminology.
Katrai dalībvalstij vajadzētu nodrošināt datubāzi, kurā būtu uzskaitīti tiesu iestāžu rīcībā esošie tulki un tulkotāji.
Each Member State should provide a database of legal translators and interpreters.
Pasākumi Eiropas e–tiesiskuma portālu izveidošanai
Action on European e-Justice portals
Visus iepriekš minētos pasākumus vajadzētu apvienot koordinācijas un administratīvajā vienībā, kuras kompetencē būtu arī atsevišķu dalībvalstu ieguldījuma koordinācija, nodrošinot, ka to devums ir savstarpēji savietojams.
All the above actions should feed into a coordinating and management unit, responsible also for coordinating the contributions of the various Member States and ensuring that they are interoperable.
Minētās koordinācijas un administratīvās vienības kompetencē vajadzētu būt arī Eiropas e–tiesiskuma portāla izveidei un darbībai, paredzot tajā atsevišķas sadaļas iedzīvotājiem, tiesību speciālistiem, tiesu iestāžu darbiniekiem un valsts ierēdņiem, un tai jāsniedz ziņojumi par tiesiskumu, brīvību un drošību atbildīgajam komisāram, Eiropas Parlamentam un Padomei.
The coordinating and management unit should also bear responsibility for the design and operation of the European e-Justice portal, which should provide areas for citizens, legal professionals and the judiciary and civil servants, and report to the Commissioner for Justice, Freedom and Security, the European Parliament and the Council.
Iespējami drīz (ne vēlāk kā 2009.–2010. gadā) vajadzētu uzsākt pētījumus par elektronisko parakstu iespējamību tiesiskas sistēmas ietvaros, kā arī par attālo piekļuvi dalībvalstu datubāzēm (maksātnespējas reģistriem, zemesgrāmatām, komercreģistriem utt.) un par aizsargāta tīkla izveidošanas iespēju, ņemot vērā Padomes jau gūtos rezultātus (maksātnespējas reģistru savienojamību, iespējamo sadarbību zemesgrāmatu un pielīdzināmu iestāžu, kā arī komercreģistru starpā).
Feasibility studies of the use of electronic signatures in a legal setting, remote accessing of national registers (insolvency registers, land registers, commercial registers, etc) and the creation of a secure network should be started as soon as possible (not later than 2009-2010), taking into account the results already achieved by the Council (interconnection of insolvency registers, possible cooperation with EULIS and EBR).
Pētījumu par informācijas apmaiņas iespējamību virtuālajā telpā vajadzētu uzsākt 2011. gadā.
The feasibility study for a virtual exchange platform should begin in 2011.
Šiem iespējamības pētījumiem jāatbilst atklātuma un informācijas pieejamības noteikumiem, kas paredzēti katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu datu aizsardzību un juridisko noteiktību attiecībā uz informāciju.
The feasibility studies should conform to the rules on publicity and access to information laid down in each Member State in order to ensure data protection and legal certainty in respect of information.
Īstenojot šos pētījumus, vajadzētu ņemt vērā notāru jau paveikto darbu šajā jomā (parakstu atzīšana, e–notariāts, testamentu reģistrs utt.).
In carrying out these studies, account should be taken of the work already carried out by the notarial profession in this field (recognition of signatures, e-Notary, register of wills, etc).
Mērķis ir nodrošināt lietotājdraudzīgus instrumentus iedzīvotājiem, uzņēmumiem, praktizējošiem juristiem, tiesu iestāžu darbiniekiem un par tieslietu administrēšanu atbildīgajiem ierēdņiem.
The aim is to secure user-friendly tools for citizens, businesses, practitioners, the judiciary and officials responsible for the administration of justice.
a) Pilsoņiem paredzētais Eiropas e–tiesiskuma portāls
(a) The European e-Justice Portal for Citizens
Šo daudzvalodīgo portālu vajadzētu veidot tā, lai sniegtu daudzveidīgu atbalstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kuriem nepieciešama juridiskā palīdzība un sākotnējas juridiskas konsultācijas par juridiskām problēmām pārrobežu kontekstā.
This multilingual portal should be designed to afford every assistance to citizens and businesses seeking legal assistance and initial legal advice about cross-border legal problems.
Līdzās iespējai izmantot juridiskās datubāzes un elektroniskos tiesiskās aizsardzības līdzekļus (neliela apjoma prasījumi, maksājuma pieprasījumi), un tiešsaistē pieejamas alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras (tostarp SOLVIT ), kā arī vērsties pie ombuda, šajā portālā vajadzētu iekļaut inteliģentu sistēmu, ar kuras palīdzību iedzīvotāji varētu noskaidrot, kā risināt juridiskas problēmas.
Apart from access to legal databases and electronic remedies (small claims, order for payment) on-line ADR schemes (including SOLVIT) and ombudsmen, it should incorporate intelligent systems designed to help citizens to find out how to deal with legal problems.
Šādai sistēmai vajadzētu sniegt cilvēkiem padomu, kā a) citā dalībvalstī atrast juristu — advokātu, notāru, juriskonsultu utt., kas runā attiecīgajā valodā (un izklāstīt, kādas ir attiecīgo speciālistu funkcijas), b) noskaidrot, kāda juridiskā palīdzība vispār ir pieejama, un c) konstatēt, kas jādara, lai citā dalībvalstī veiktu atsevišķas formalitātes (piemēram, kā notiek uzņēmējsabiedrības dibināšana, pārskatu iesniegšana, testamenta sastādīšana, mājas iegāde vai pārdošana utt.).
Such systems should guide people on how (a) to find a lawyer in another Member State who speaks their language (advocate, notary, solicitor, etc), explaining their respective functions, (b) to ascertain what legal aid, if any, is available and (c) to determine what steps to take in order to carry out certain formalities in the different Member States (e.g. how to set up a company, file accounts, draw up a will, buy/sell a house, etc).
Šai sistēmai vajadzētu sniegt padomu arī tādā situācijā, kad nepieciešams izprast problēmas veidu, noskaidrot, kādas procesuālas darbības jāveic utt.
They should also be able to give a guide as to what the type of problem is, what procedural steps have to be taken and so on.
Ja iespējams, sākotnējo juridisko palīdzību vajadzētu sniegt bez maksas, izmantojot elektronisko pastu, ar profesionālo struktūru starpniecību un to uzraudzībā.
Where possible, initial free legal advice by e-mail should be provided through, and under the supervision of, national professional bodies.
Vismaz ir jābūt pieejamiem reģistriem, kur norādīti katras dalībvalsts advokāti, notāri, tiesu izpildītāji, tiesas kurjeri, revidenti, valsts licencēti eksperti un tiesu iestāžu rīcībā esošie tulki un tulkotāji, līdzās norādot saiti uz kompetento profesionālo struktūru.
At the very least, directories of lawyers, notaries, bailiffs and process-servers, auditors, nationally licensed experts and legal translators and interpreters in each Member State should be available, together with links to the competent professional body.
Vajadzētu būt pieejamiem arī viegli saprotamiem pārskatiem par katras dalībvalsts tiesību sistēmu.
Plain guides to the legal system of each Member State should also be to hand.
Vajadzētu nodrošināt arī ātru piekļuvi juridiskajai palīdzībai un policijai ārkārtas situācijās.
Rapid access to emergency legal assistance and the police should also be possible.
Turklāt portālā vajadzētu nodrošināt piekļuvi dažādiem reģistriem un iespēju publicēt valstu oficiālos laikrakstus.
In addition, the portal should also afford access to various registers and allow the publication of national Official Notices.
b) Aizsargātais Eiropas e–tiesiskuma portāls
(b) The secure European e-Justice Portal
Veidojot šo portālu, kas būs paredzēts tiesnešu, tiesu iestāžu ierēdņu, valsts tieslietu ministriju ierēdņu un praktizējošo juristu vajadzībām, jāparedz piekļuves tiesību hierarhija tajā iekļauto datu aizsardzībai.
This portal should be designed for use as a tool by judges, court officials, officials of the national Ministries of Justice and practising lawyers with security ensured by the provision of different access rights.
Šim portālam vajadzētu ne vien sniegt piekļuvi juridiskām un tiesību aktu datubāzēm un iespējami daudziem valstu reģistriem, bet arī radīt iespējas drošai saziņai, videokonferenču rīkošanai un dokumentu apmaiņai tiesu iestāžu starpā, kā arī starp tiesu iestādēm un procesā iesaistītajām pusēm (tiesas procesu dematerializēšana).
Apart from providing access to legal and legislative databases and the fullest possible range of national registers, it should also permit secure communication, video-conferencing and document exchange between courts and between courts and parties to proceedings (dematerialisation of proceedings).
Šā iemesla dēļ portālā jāparedz iespēja veikt elektroniskā paraksta pārbaudi un jānodrošina attiecīgu pārbaudes sistēmu izmantošana.
To this end, it should also enable verification of electronic signatures and make provision for appropriate verification systems.
Portālā vajadzētu paredzēt arī informācijas apmaiņas iespējas, piemēram, par personām, kurām aizliegts strādāt ar bērniem vai ieņemt amatus, kas saistīti ar uzņēmumu operatīvo vadību.
The portal should also afford a means of exchanging information about, for instance, persons who are debarred from working with children or acting as company directors.
Vajadzētu rosināt Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās informācijas centrus aktīvi piedalīties Eiropas e–tiesiskuma izveidē, sekmējot topošo portālu koncepcijas izstrādi un šo portālu izveidi, tostarp pievēršoties iedzīvotājiem paredzētajam e–tiesiskuma portālam, kura izveidi paredz Kopienas e–tiesiskuma politika un kura mērķis ir nodrošināt pilsoņiem tiešu piekļuvi tiesu sistēmai.
The contact points of the European Judicial Network in Civil and Commercial Matters in the Member States should be encouraged to play an active role in the development of European e-Justice by contributing to the conception and design of the future portals, including the citizens' e-Justice portal, as part of the Community's e-Justice policy, designed in particular to afford direct access to justice for citizens.