natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nesenajā Komisijas paziņojumā par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi konstatēts, ka „ir svarīgi, lai sabiedrība labāk izprastu plašsaziņas līdzekļu ekonomiskos un kultūras aspektus un lai risinātos diskusijas par to, cik nozīmīgi Eiropas ekonomikai ir stabili un konkurētspējīgi plašsaziņas līdzekļi globālā mērogā, kas nodrošinātu plurālismu un kultūras daudzveidību”.
The recent Commission Communication on media literacy states that ‘it is also important that citizens better understand the economic and cultural dimension of media and that a discussion take place on the importance for Europe’s economy of having strong and competitive media at a global level, delivering pluralism and cultural diversity’.
KPL nepārprotami palīdz sasniegt mērķi uzlabot pilsoņu izpratni par plašsaziņas līdzekļu industriju, it īpaši, pilsoņiem tieši iesaistoties satura veidošanā un izplatīšanā.
CM clearly contribute to the goal of improving citizens’ understanding of the media industry, especially through citizens’ direct involvement in the creation and distribution of content.
Plašsaziņas līdzekļu plurālisms
Media pluralism
Komisija 2009. gada sākumā plāno publicēt paziņojumu par plašsaziņas līdzekļu plurālisma rādītājiem, atspoguļojot ES institūcijās plaši izplatītās bažas, ka plašsaziņas līdzekļu plurālismu un daudzveidību kavē plašsaziņas līdzekļu koncentrācija.
The Commission intends to publish in early 2009 a Communication on Indicators for Media Pluralism reflecting wide concern among EU institutions that media pluralism and diversity are hampered by media concentration.
Paredzams, ka tam sekos sabiedriskās apspriedes.
This is supposed to be accompanied by a public consultation.
Šīm apspriedēm jāņem vērā KPL kā alternatīvs, augšupējs risinājums, lai palielinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu.
This consultation should take into account CM as an alternative, bottom-up solution for increasing media pluralism.
Turklāt aktīvāks atbalsts KPL no dalībvalstu puses būtu veids, kā nodrošināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu.
Additionally, Member States’ more active support of CM could be a way to ensure media pluralism.
Nozares vajadzības
The needs of the sector
Viena no galvenajām vājajām vietām attiecībā uz KPL stāvokli Eiropā ir tā, ka daudzu dalībvalstu likumos tie nav tiesiski atzīti.
One of the main weaknesses regarding the position of the CM in Europe is the lack of legal recognition in many national laws.
Viens no pozitīviem piemēriem ir Apvienotā Karaliste, kur KPL ir tiesiski atzīti līdztekus privātajiem un komerciālajiem plašsaziņas līdzekļiem.
One of the positive examples is the United Kingdom, where CM are legally recognised alongside private and commercial media.
Turpretim ES līdz šim neatsaucas uz KPL kā atšķirīgu plašsaziņas līdzekļu formu, bet strādā tikai ar terminiem „sabiedrisko un komerciālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji”.
By contrast, the EU, so far, does not make reference to CM as a distinct form of media, but operates only within the terms of public and commercial media service providers.
Nevienā no svarīgiem juridiskiem tekstiem nav ietverts KPL jēdziens.
None of the relevant legal texts takes up the notion of CM.
Šajos apstākļos KPL ir grūtā stāvoklī.
Under these conditions CM face a difficult situation.
Tiesiskā statusa oficiāla atzīšana ir svarīga KPL attīstībai.
Having an officially recognised legal status is important for the development of CM.
Tas nozarei ļautu kļūt pamanāmākai politikas veidotāju vidū, kā arī sadarboties ar iespējamiem reklāmdevējiem vai finansējošām struktūrām.
It enables the sector to raise its profile among policy makers as well as to engage with possible advertisers or funding bodies.
Pamatojoties uz pašlaik spēkā esošajiem noteikumiem, dalībvalstīm ir jāizmanto iespēja dalībvalstu likumos definēt pienākumus, kas obligāti jāievēro, lai tādējādi iekļautu KPL.
Based on the regulations currently in force, Member States should make use of the possibility to define ‘must carry’ obligations in their national laws to include CM.
Pienākumiem, kas jāievēro, jābūt saprātīgiem, ņemot vērā skaidri definētus vispārējo interešu mērķus.
‘Must Carry’ obligations need to be reasonable in the light of clearly defined general interest objectives.
Šādi mērķi cita starpā ietver vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kultūras un lingvistisko daudzveidību un sociālo iekļaušanu.
Such objectives include inter alia freedom of expression, media pluralism, cultural and linguistic diversity and social inclusion.
Kultūras daudzveidību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu dalībvalstu iestādes var izmantot, lai novērtētu operatoru nepieciešamību iekļaut savos tīklos specifiskus apraides pakalpojumus.
Cultural diversity and media pluralism can be used by national authorities to assess the necessity for operators to include specific broadcasting services in their networks.
Digitālajā vidē ir svarīgi arī nodrošināt, lai tādi instrumenti kā elektroniskās programmēšanas rokasgrāmatas savos sarakstos ietvertu KPL.
In the digital environment it is also important to ensure that tools such as electronic programme guides include the CM available in their listings.
Tāpēc ES un dalībvalstu reglamentējošām iestādēm jāpārņem šie jēdzieni, lai pamatotu radio frekvenču piešķiršanu KPL un to iekļaušanu digitālajā vidē, tostarp sekošanu digitālās pārslēgšanās gaitai.
Therefore the EU and Member States ’ regulatory authorities should take up these notions to justify allocation of radio frequencies to CM and their inclusion in the digital environment, including following the digital switchover.
Šajā ziņā jāatzīmē, ka pārejas izmaksas no analogās uz digitālo pārraidi uzliek ievērojamu slogu KPL darbībai.
In this respect it should be noted that transition costs from analogue to digital transmission put a considerable burden on CM activities.
Kopienas plašsaziņas līdzekļu finansēšana
Financing of community media
KPL finansiālie resursi var būt stipri atšķirīgi, bet visumā ir diezgan trūcīgi.
Financial resources of CM can vary a lot but are in general rather scarce.
ES finansējums var būt svarīgs ienākumu avots.
EU funding can be an important source of revenue.
Ievērojot faktu, ka nozare ir heterogēna un ieguvumi no KPL ir plaši izplatīti, nozare var gūt labumu no vairākiem ES fondiem, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Mūžizglītības programmas un citiem.
Due to the fact that the sector is heterogeneous and the benefits of CM are widespread, the sector can benefit from a range of EU funding such as the European Regional Development Fund, the European Social Fund, Lifelong Learning Programme and others.
Tomēr tikai nozares mazākajai daļai ir zināšanas un pieredze, kā pieteikties ES atbalstam un gūt labumu no tā.
However, only a minority of the sector has the knowledge and experience to apply for and to benefit from EU support.
No otras puses, fondu ierēdņi arī nav informēti par KPL potenciāla vērienu.
On the other hand, funding officers are also not aware of the breadth of CM’s potential.
Līdz ar to pastāv iespēja dziļāk integrēt KPL jēdzienu ES atbalsta pasākumos .
Thus, the scope exists to further integrate the concept of CM into EU support actions.
Informācija par pieteikšanos ES finansējumam jāizplata, izmantojot Eiropas Savienības avotu, kas veidots uz interneta bāzes un veltīts KPL.
Information on application to existing EU funding should be spread through a European internet-based source dedicated to CM.
Nozares organizācija un pārstāvniecība ES līmenī
Organisation and representation of the sector at EU level
Jebkāda veida atsauces trūkums uz KPL ES dokumentos ir skaidra norāde, ka nozarei trūkst saiknes ar likumdevējiem un pārvaldi ES līmenī.
The absence of any kind of reference to CM in EU documents is a clear sign that the sector lacks links with legislators and administration at European level.
Notiekošā Eiropas telekomunikāciju noteikumu pārskatīšana būtu svarīga iespēja nozarei paust savu nostju un piedalīties debatēs.
The on-going revision of the European telecommunication rules would be an important occasion for the sector to raise its voice and to participate in the debate.
Tas pats attiecas uz paredzētajām sabiedriskajām apspriedēm par plašsaziņas līdzekļu plurālismu.
The same goes for the envisaged public consultation on indicators for media pluralism.
KPL pievienotā vērtība ES mērķu īstenošanā ir labs arguments Komisijai, lai izskatītu atbalstu nozares līdzdalībai diskusijās Eiropas līmenī.
The added value of CM for the implementation of EU objectives is a good argument for the Commission to consider supporting the sector’s participation in discussions at European level.
par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta redakcija)
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules for the operation of air services in the Community (recast)
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (pārstrādāta redakcija)
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules for the operation of air services in the Community (recast)
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16160/4/2007 – C6‑0176/2008 ),
– having regard to the Council common position (16160/4/2007 – C6‑0176/2008 ),
Pieņemtie teksti, 11.7.2007., P6_TA(2007)0337 . par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0396 )
Texts adopted, 11.7.2007, P6_TA(2007)0337 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0396 )
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0264/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0264/2008 ),
Ievads un priekšvēsture
Introduction and Background
Šī regula ir pārstrādāta versija tiesību aktiem par kopīgiem noteikumiem gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai Kopienā.
The Regulation is a recast of legislation governing the operation of air services in the Community.
Tās mērķis ir pārveidot un atjaunot trešo aviācijas paketi, kas noteica Kopienas gaisa transporta liberalizācijas pēdējo posmu un tika pieņemta jau 1992. gadā.
Its purpose is to address and update the third aviation package which constituted the final stage in the liberalisation of air transport in the Community and dates back to 1992.
Šajā paketē bija trīs sastāvdaļas — Regula Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu un gaisa kuģu iznomāšanu, Regula Nr. 2408/92, ar ko ieviesa pamatprincipu par Kopienas gaisa pārvadātāju brīvu piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem un noteikumus par iespējamām atkāpēm, jo īpaši attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un Regula Nr. 2409/92, ar ko liberalizēja maksu par gaisa pārvadājumiem.
That package had three elements: Regulation No. 2407/92 which dealt with the licensing of carriers and the leasing of aircraft; Regulation No.2408/92 which established the principle of free access for Community air carriers to intra-community air routes and lays down certain derogations, particularly for public service obligations; and Regulation No. 2409/92 which liberalised air fares.
Šīs regulas mērķis ir atjaunot un pārveidot (dažos gadījumos — pastiprināt) paketes noteikumus, pamatojoties uz iegūto pieredzi un pašreizējo situāciju aviācijas nozarē.
The purpose of the present Regulation is to update and modify, in some instances tighten the provisions of this package on the basis of experience acquired and the current circumstances of the aviation sector.
Regulas projekta saturs
Content of the Draft Regulation
Šī priekšlikuma mērķis ir izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus darbības licenču piešķiršanā un atcelšanā.
The present proposal aims to establish a level playing field in the granting and revoking of operating licences.
Tas prasa dalībvalstīm pastiprināt darbības licenču uzraudzību.
It requires Member States to reinforce the supervision of operating licences.
Tā mērķis ir pielāgot un pastiprināt gaisa kuģa iznomāšanas noteikumus — gan tad, ja iznomāšana notiek bez apkalpes, gan kopā ar apkalpi, lai uzlabotu drošību un sociālās jomas noteikumu pareizu piemērošanu.
It seeks better to align and strengthen rules governing the leasing of aircraft; both "dry" (without crew) and "wet" (with crew) the better to ensure safety and the proper application of social provisions.
Tas precizē noteikumus par satiksmes sadalījumu starp lidostām, likvidējot „lidostu sistēmas” jēdzienu un risinot reālo situāciju pilsētās un konurbācijās, kuras apkalpo viena vai vairākas lidostas, un vienlaikus aizliedz diskrimināciju starp pārvadātājiem.
It clarifies the rules on traffic distribution between airports by removing the "airport system" concept and addressing the reality of cities and conurbations served by the same airport(s) while disqualifying discrimination between carriers.
Visbeidzot, tas uzlabo cenu pārredzamību pasažieriem un godīgu cenu noteikšanu.
Finally it promotes price transparency for the passenger and fair price behaviour.
Pirmais lasījums Eiropas Parlamentā
Parliament's First Reading.
Parlaments šī priekšlikuma pirmo lasījumu pabeidza 2007. gada 9. maijā.
Parliament completed its First Reading of this proposal on 9 May 2007.
Kopumā tika pieņemti 53 grozījumi, kuri visi atspoguļoja Transporta un tūrisma komitejas ierosinātos jautājumus.
A total of 53 amendments were adopted, all of which reflected issues raised in the Transport and Tourism committee.
Kopsavilkumā Parlamenta grozījumi attiecās uz šādiem jautājumiem:
In summary Parliament's amendments addressed:
– finanšu pārraudzības pastiprināšana,
- reinforcement of financial oversight;
– sociālās jomas tiesību aktu pareiza piemērošana,
- the proper application of social legislation;
– cenu pārredzamība, fakultatīvi cenu papildinājumi tikai pēc pieprasījuma, skaidra definīcija nomas līgumiem ar apkalpi un bez tās,
- price transparency and optional price supplements to be on an "opt-in" basis only, clarity in the definition of "wet "and "dry" lease agreements;
– finanšu pietiekamības prasību pastiprināšana,
- reinforcement of financial fitness requirements;
– skaidra administratīvā atbildība attiecībā uz darbības licenču atcelšanu vai apturēšanu,
- clear administrative responsibility for revoking or suspending operating licences;
– noteikumi par atbilstības pārskatīšanu,
- arrangements for reviewing compliance;
– nosacījumi, kas jāizpilda, pirms gaisa kuģi var iznomāt kopā ar apkalpi trešai valstij,
- conditions to be fulfilled before aircraft can be "wet leased " from a third country;
– tiesības pārvadātājiem paust viedokli pirms lēmuma pieņemšanas par darbības licences apturēšanu vai atcelšanu,
- the right of carriers to be heard before a decision is taken to suspend or revoke an operating licence;
– sociālās attīstības kritēriju iekļaušana, ievērojot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības,
- the inclusion social development criteria in respect of Public Service Obligations;
– apspriešanās ar lidostām par satiksmes sadalījumu un
- consultation of airports on traffic distribution and
– sodi par regulas pārkāpumiem.
- penalties for infringements of the Regulation.
Pēc pirmā lasījuma Parlamentā
After Parliament's First Reading
Padomes prezidentūra izrādīja vēlmi Parlamenta grozījumus šajās jomās pieņemt kopumā, daļēji vai principā.
The Council Presidency indicated a willingness to accept wholly, partially or in principle Parliament's amendments in these areas.
Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētājs 2007. gada 29. novembra vēstulē apliecināja referenta un ēnu referenta vienošanos par gatavību ieteikt ierosināto kopējo nostāju, kurā būs iekļauti šie grozījumi.
By letter dated 29 November 2009 the chairman of the Transport and Tourism committee confirmed with the agreement of the rapporteur and shadow rapporteurs, that he would be prepared to recommend the proposed common position with these amendments included.
Padomes kopējā nostāja
Council's Common Position
Pēc Padomes kopējās nostājas (kura tika paziņota Parlamentam 2008. gada 17. aprīlī) rūpīgas izpētes var paziņot, ka Padome ir ievērojusi šo vienošanos.
After careful examination of Council's common position, communicated to Parliament on 17 April 2008, it can be stated that Council respected this engagement.
Padome 20 Parlamenta grozījumus pieņēma pilnībā.
Council accepted 20 of Parliaments amendments in their entirety.
Citus 12 grozījumus tā pieņēma principā, bet iekļāva citā regulas vietā vai pārstrādāja.
A further 12 amendments were accepted in principle but incorporated elsewhere in the Regulation or redrafted.
Padome noraidīja 13 grozījumus, pamatojoties uz neskaidrību, tehniskiem iemesliem vai tāpēc, ka citi grozījumi tos padarījuši par nevajadzīgiem.
Council rejected 13 amendments on the grounds of lack of clarity, for technical reasons or because they were rendered redundant by other amendments.
Tikai astoņi grozījumi, kuri attiecas uz regulas darbības jomu un licencēšanas režīmu, tika noraidīti principā.
Only eight amendments, dealing with the scope of the Regulation and aspects of the licensing regime were rejected on grounds of principle.
Referents iesaka apstiprināt Padomes kopējo nostāju, to vairs negrozot.
Your rapporteur recommends acceptance of the Council's common position without further amendment.
Tam ir divi iemesli.
This is for two reasons.
Pirmkārt, ierosinātā regula pastiprina un uzlabo spēkā esošo tiesību aktu noteikumus jomās, kurām tā pievēršas — darbības licenču uzraudzība, gaisa kuģu noma, satiksmes sadalījums un pārredzama cenu noteikšana.
Firstly the proposed Regulation reinforces and improves the provisions of the existing legislation in the areas it addresses, that is on the supervision of operating licences; the leasing of aircraft; traffic distribution and transparent pricing.
Otrkārt, kopumā ņemot, abu likumdevēju iestāžu grozījumi uzlabo Komisijas sākotnējo projektu.
Secondly taken together the amendments of both arms of the legislative authority improve the Commission's original draft.
Treškārt, Parlamenta grozījumi pēc būtības ir pieņemti.
Thirdly the substance of Parliament's amendments have been accepted.
Kopīgi noteikumi gaisa transporta pakalpojumu sniegšanai (pārstrādāts)
Common rules for the operation of air services in the Community (recast)
Gabr iele Albertini, Inés Ayala Sender, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Francesco Ferrari, Brigitte Fouré, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Paweł Bartłomiej Piskorski, Reinhard Rack, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Silvia-Adriana Ţicău, Yannick Vaugrenard
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Francesco Ferrari, Brigitte Fouré, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Paweł Bartłomiej Piskorski, Reinhard Rack, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Silvia-Adriana Ţicău, Yannick Vaugrenard
ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijai
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the EU priorities for the 63rd Session of the UN General Assembly
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS PADOMEI (B6‑0176/2008)..................................................12
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL (B6‑0176/2008)...............12
par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijai
on the EU priorities for the 63rd Session of the UN General Assembly
– ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālās asamblejas 63. sesiju ( B6‑0176/2008 ), ko ALDE grupas vārdā iesniedza Alexander Lambsdorff un Annemie Neyts-Uyttebroeck ,
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Alexander Lambsdorff and Annemie Neyts-Uyttebroeck on behalf of the ALDE Group on the 63rd session of the United Nations General Assembly ( B6‑0176/2008 ),
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumu „Lielākā brīvībā”, tam sekojošo 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātu dokumentu, kā arī ģenerālsekretāra ziņojumu „Ieguldījums Apvienoto Nāciju Organizācijā, lai to stiprinātu pasaules līmenī”,
– having regard to the UN Secretary-General's report entitled "In larger Freedom", the subsequent Outcome Document of the 2005 World Summit and the Secretary-General's report entitled "Investing in the United Nations: for a stronger Organization worldwide",
– ņemot vērā ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 62. sesijai,
– having regard to the EU Priorities for the 62nd General Assembly of the United Nations,
– ņemot vērā savu 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas attiecībām
– having regard to its resolutions of 29 January 2004 on the relations between the European Union and the United Nations
– ņemot vērā Ģenerālās asamblejas 2008. gada 11. februāra 63. regulārās sesijas provizorisko darba kārtību un it īpaši tās punktus „Starptautiskā miera un drošības saglabāšana”, „Āfrikas attīstība”, „Cilvēktiesību veicināšana” un „Pārvaldības reforma”,
– having regard to the preliminary agenda of the 63rd regular session of the General Assembly of 11 February 2008 and specifically to the items headed "Maintenance of international peace and security", "Development of Africa", "Promotion of Human Rights" and "Management Reform",
– ņemot vērā ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību līgumslēdzēju pušu konferences devītās sanāksmes, kas notika 2008. gada 19.–30. maijā Bonnā, rezultātus,
– having regard to the results of the Ninth Meeting of the Conference of the Parties to the UN Convention on Biological Diversity, held from 19 to 30 May 2008 in Bonn,
– ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 2009. gada pārskata konferenci,
– having regard to the 2009 Review Conference of the Rome Statute of the International Criminal Court,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6‑0265/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0265/2008 ),
A. tā kā ES ārpolitikas pamatā ir spēcīgs un viennozīmīgs atbalsts efektīvai daudzpusējai sadarbībai, kā noteikts ANO Statūtos;
A. whereas the EU's foreign policy is based on strong and unequivocal support for effective multilateralism, as embodied in the United Nations Charter,
B. tā kā Eiropas Savienība ir galvenā ANO politiskā un finansiālā partnere nabadzības apkarošanā, kā arī ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanā, sniedzot kolektīvu drošību, tostarp aizsargājot iedzīvotājus, kuru iztika ir apdraudēta, un atbalstot cilvēktiesības visā pasaulē;
B. whereas the European Union is a key political and financial partner of the United Nations in fighting poverty and promoting economic and social development, providing collective security, including protecting the livelihood of endangered populations, and upholding human rights throughout the world,
C. tā kā ANO reformu programma, kas ietver jaunu struktūru veidošanu, radikālus pārkārtojumus citās struktūrās, izmaiņas ANO operāciju vadībā, palīdzības sniegšanas reorganizāciju un būtiskas reformas ANO Sekretariātā, ir ārkārtīgi vērienīga un tai nepieciešams pastāvīgs politisks atbalsts, it īpaši laikā, kad jaunās politikas pamatnostādnes jau ir formulētas un ir sākusies to īstenošana;
C. whereas the reform agenda of the United Nations, which encompasses the establishment of new bodies, the radical overhaul of others, the reshaping of the management of its ground operations, the reorganisation of its assistance delivery and an in-depth reform of its Secretariat, is extremely ambitious and requires continuous political support, particularly at a time when, following the definition of the new policy framework, the implementation stage has started,