natgillin/translations-raw huggingface dataset:
M. tā kā jaunā ekonomika veidosies novecojošas sabiedrības apstākļos, kam raksturīga darbaspēka apjoma samazināšanās, vairāk sieviešu ir jāpiesaista apmaksāta darba veikšanai, pielāgojot darba organizāciju un sagatavojot visu nozaru darba devējus daudzveidīgākam darba spēkam;
M. whereas a new economy will take shape in an ageing society with a shrinking workforce, making it necessary to attract more women to perform paid labour by adapting work organisation and preparing employers in all sectors for a more diverse workforce,
N. tā kā, pamatojoties uz nesen veiktiem pētījumiem, sieviešu līdzdalība visos atbildības līmeņos nodrošina uzņēmumiem pievienoto vērtību, jo īpaši šo uzņēmumu saimnieciskās darbības attīstības ziņā;
N. whereas, according to recent studies, the presence of women at all levels of responsibility provides added value for companies, in particular with regard to their economic performance,
O. tā kā vairums augstskolu diplomu ieguvēju ES un lielākā daļa uzņēmējdarbības, pārvaldības un tiesību zinātņu studiju programmu apguvēju ir sievietes, tomēr sievietes, kas uzņēmumos un valsts iestādēs ieņem atbildīgus amatus, joprojām ir mazākumā;
O. whereas women secure most of the university degrees in the EU and are in the majority on business, management and law courses, but remain in the minority in positions of responsibility in companies and public bodies,
P. tā kā galvenokārt ar dzimumu saistītu aizspriedumu dēļ, kuri iesakņojušies izglītības jomā un sabiedrībā, sievietes ir nepietiekami pārstāvētas jomās, kuras maldīgi uzskata par „vīriešu” jomām, piemēram, informācijas tehnoloģiju, inženierijas, fizikas jomā un tādās tehniskajās profesijās kā mehānika un būvniecība;
P. whereas, notably because of the sexist stereotypes that exist in education and in society, women are under-represented in fields that are wrongly considered to be ‘male’, such as information technology, engineering, physics, and technical occupations such as mechanics and bricklaying,
Q. tā kā pieaug bezdarbs gados vecāku darba ņēmēju vidū, kuri pēc 55 gadu vecuma īpaši asi izjūt sociālo atstumtību, un, lai arī pēdējos desmit gados ir panākts zināms progress, 2008. gadā darbs bija tikai nedaudz vairāk kā trešdaļai sieviešu vecumā no 55 līdz 64 gadiem, turpretim nodarbinātu vīriešu šajā vecuma grupā bija 55 %,
Q. whereas unemployment is rising among older workers, who face a particularly acute problem of social exclusion after the age of 55, and despite the progress made in the past decade only a little more than a third of women between the ages of 55 and 64 had a job in 2008, while 55% of men in that age group were in work,
Darba vietu stratēģija jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai
Job strategy for a new sustainable economy
4. atzīmē, ka nepieciešams palielināt ilgtspēju ražošanas un pakalpojumu sniegšanas jomās; atzīmē, ka ieguldījumi jaunā ilgtspējīgā ekonomikā nozīmē izaugsmes potenciālu darba tirgū un jaunas ienākumu gūšanas iespējas; uzskata, ka pozitīva bilance slēpj dažās nozarēs ciestus zaudējumus, tāpēc jāstimulē jaunu iemaņu apgūšana un pārkvalificēšanās;
Notes that there is a need to make production of goods and services more sustainable; notes that investments in a new sustainable economy bear potential for growth in the employment market and new income opportunities; notes that the positive balance takes losses in some sectors into account, and that re-skilling and retraining should therefore be stimulated;
9. aicina iesaistīt ražotājus ekoinovāciju radīšanā, jo uzņēmējiem ir ļoti svarīga nozīme ekoinovāciju plašākā izplatībā; šajā sakarībā atzīmē, ka uzņēmēju informēšanai, demonstrējot viņiem jaunas uzņēmējdarbības iespējas, būs izšķirīga nozīme, lai gūtu panākumus stratēģijā, kuras mērķis ir efektīva resursu izmantošana ekonomikā un ilgtspējīgu nozaru izveide;
Calls for industry to be involved in eco-innovation, since entrepreneurs have a very important role to play in spreading eco-innovation more widely; notes, in this regard, that informing entrepreneurs – by demonstrating new business opportunities – will be crucial to the success of a strategy aimed at developing resource-efficient economies and sustainable industries;
13. mudina dalībvalstis, risinot jautājumus par klimata pārmaiņu ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi, īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu nodarbinātības iespēju jomā;
Urges the Member States to exchange experience and best practice in the field of employment opportunities when dealing with the economic, social and environmental impact of climate change;
15. uzskata, ka ir jāveic ievērojami vairāk pētījumu, lai noteiktu, cik lielā mērā darba vietu kopējo izveidi ietekmē vides un klimata pārmaiņu politika; aicina Komisiju noteikt šo jomu par vienu no 8. pamatprogrammas prioritātēm;
Takes the view that significantly more research is needed to measure the impact of environmental and climate change policies on net employment creation; calls on the Commission to make this area a priority under the 8th Framework Programme;
21. uzsver, ka, pateicoties savām novatorisma spējām, Eiropas uzņēmumi ir kļuvuši par pasaules mēroga līderiem vides aizsardzības jomā; tomēr ir noraizējies, ka ražotnes joprojām masveidā tiek pārvietotas no ES uz trešām valstīm, kurās ir krietni zemāki vides standarti; aicina Komisiju un dalībvalstis strauji un enerģiski cīnīties pret šo parādību, šai nolūkā izstrādājot pasaules mēroga daudzpusēju pieeju, kas nodrošina, ka globālās konkurences pamatā ir salīdzināmas prasības;
Stresses that European businesses’ powers of innovation have made them into world leaders in the area of environmental protection; is concerned, however, that manufacturing activities are still being extensively relocated from the EU to third countries which have much lower environmental standards; calls on the Commission and the Member States to combat this phenomenon promptly and vigorously by working on a worldwide, multilateral approach which ensures that global competition is based on comparable requirements;
23. šai sakarībā uzsver integrētas pilsētu attīstības koncepcijas nozīmību un to, ka paraugs varētu būt pilsētu nelabvēlīgo rajonu pārveide; uzskata, ka priekšnoteikums šī mērķa sasniegšanai ir skaidrs politikas pamats, kas ietver arī struktūrfondu atbalstu pilsētvides uzturēšanai;
Stresses, in this connection, the importance of the concept of integrated urban development and that a sustainable redevelopment of disadvantaged urban areas could assume a beacon role; considers that a prerequisite for this is a clear policy framework, including maintenance of the promotion of the urban dimension in the Structural Funds;
29. norāda, ka Padome 2009. gada 21. oktobra secinājumu 8. punktā aicināja Komisiju steidzami pa nozarēm pārskatīt subsīdijas, kas negatīvi ietekmē vidi un neatbilst ilgstpējīgas attīstības mērķiem; aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, ievērojot minētos secinājumus, un izpētīt iespējas pārvietot šīs subsīdijas budžetā tā, lai atbalstītu jaunās darbības, kas saistītas ar ilgtspējīgu ekonomiku;
Notes that paragraph 8 of the Council conclusions of 21 October 2009 invites the Commission to undertake an urgent sector-by-sector review of subsidies which have an adverse environmental impact and are incompatible with sustainable development; calls on the Commission to act on those conclusions immediately, examining means of redeploying those subsidies within the budget in support of new activities related to the sustainable economy;
Nodarbinātības perspektīvas vīriešiem un sievietēm jaunā ilgtspējīgā ekonomikā
Job potential for women and men in the new sustainable economy
43. uzsver, ka jaunas sievietes, kuras no izglītības posma pāriet uz darba tirgu, māceklības posmā būtu jāvirza uz jomām, kurās tās ir nepietiekami pārstāvētas, un minētais ir jāveicina, skolām, augstskolām, mācību aģentūrām un/vai uzņēmumiem veicot kopīgu plānošanu, lai minētās sievietes stabila, nevis nepastāvīga darba pieredzē iegūtu īpašas — tostarp augstākā un speciālista līmeņa — prasmes un spējas, kā arī iespējas tās īstenot;
Stresses that young women, in the transition between school and work, should be guided towards apprenticeships, in which they are under-represented, this being promoted by means of joint planning between schools, universities and training agencies and/or firms, so that they acquire specific skills and capabilities – also at advanced and specialist levels – through work experience and by working on a regular, rather than a precarious, basis, and with the prospect of fulfilment;
46. aicina Komisiju, pievēršoties augsti kvalificētu darba ņēmēju nodarbinātības potenciālam, pirmkārt un galvenokārt pievērst uzmanību darba vietām ilgtspējīgā ekonomikā vidējas un zemākas kvalifikācijas grupās, kā arī nekvalificētiem, bet specializētiem darbiniekiem; aicina Komisiju un dalībvalstis šo faktu jo īpaši ņemt vērā nodarbinātības politikas pamatnostādnēs; aicina dalībvalstis veicināt darba vietu statusu vidējās un zemākas izglītības grupās un nodrošināt šādās darba vietās pienācīgas kvalitātes nodarbinātību;
Calls on the Commission, over and above the job potential for highly qualified employees, to pay special attention to the many jobs in the middle and lower qualification bands in the sustainable economy, as well as unskilled but specialized workers; calls on the Commission and the Member States to take particular account of this fact in the Employment Policy Guidelines; calls on the Member States to enhance the status of jobs in the middle and lower training bands and to ensure Decent Work in those jobs;
49. atzīmē, ka darbinieku un darba devēju bieži vien zemās organizētības dēļ dažās jaunajās nozarēs ir nestabilu darba tiesisko attiecību un sliktu darba apstākļu risks; aicina ES un dalībvalstis izstrādāt pamatnoteikumus pārstāvības struktūru izveidošanai jaunajās nozarēs; aicina darba tirgus partnerus organizēties un aicina Komisiju veicināt visā ES apmaiņu ar paraugprakses piemēriem, jo īpaši jautājumos par darba ņēmēju informēšanas un konsultēšanas veicināšanu, kā arī Eiropas uzņēmumu padomju izveidi;
Notes that, owing to the often lower level of organisation of employees and of employers in some new sectors, there is a risk of precarious employment relationships and poor working conditions; calls on the EU and Member States to create framework conditions for establishing representative bodies in new sectors; calls on the social partners to organise themselves and invites the Commission to promote EU-wide exchange of best practice examples, in particular on strengthening of information and consultation of workers and the establishment of European Works Councils;
53. aicina ES un dalībvalstis valsts subsīdijas un publisko iepirkumu ciešāk saistīt ar sociālo standartu obligāto minimumu dalībvalstu līmenī, un veicināt sociālo partneru pārstāvības struktūru izveidošanu;
Calls on the EU and Member States to link public subsidies, as well as public procurement, more closely to minimum social standards at Member State level and to advance the creation of representative bodies of the social partners;
57. uzsver nepieciešamību stiprināt atklāto koordinācijas un paraugprakses apmaiņas metodi attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, „zaļajām” darba vietām un mūžizglītību, tā cenšoties veiksmīgi un efektīvi pārvaldīt ekonomikas pārveides procesu un vienlaikus arī jaunās vajadzības apmācības jomā un nelabvēlīgas sociālās sekas, ko rada šāds pārveides process;
Underlines the need to reinforce the open method of cooperation and exchanges of best practice with regard to sustainable development, green jobs and lifelong learning, so as to ensure successful and effective management of the economy's transformation and, by extension, of the new training needs and adverse social consequences resulting from this kind of transition;
61. aicina dalībvalstis sadarbībā ar darba tirgus partneriem izstrādāt un īstenot jauniešiem paredzētas profesionālās orientācijas programmas zinātnes un tehnoloģijas disciplīnās, tā cenšoties veicināt noturīgas un ilgtspējīgas ekonomikas attīstību, kā arī ar ekoloģijas un vides tematiku saistītus informatīvos un izpratnes veidošanas pasākumus gan formālās izglītības sistēmā, gan vietējo un reģionālo pašvaldību pasākumu struktūrā;
Calls on the Member States to devise, in cooperation with the social partners, and implement vocational guidance programmes for young people in science and technology disciplines to promote the development of a viable and sustainable economy, and information and awareness-raising measures in relation to ecological and environmental issues, both through the formal education system and in the framework of measures by local and regional authorities;
66. aicina ES un dalībvalstis noteikt, ka viens no Eiropas Sociālā fonda mērķiem ir veicināt spēju pielāgoties ilgtspējīgai ekonomikai, lai atbalstītu ekonomisko darbību un infrastruktūras attīstības ilgtspējības veicināšanu;
Calls on the EU and the Member States to make promotion of adaptability to a sustainable economy one of the objectives of the European Social Fund, in order to contribute to increasing sustainability of economic activities and infrastructure development;
71. norāda, ka dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un augstākās izglītības iestādēm ir jāsadarbojas, lai izstrādātu pirmsdiploma un pēcdiploma studiju kursus un izveidotu uz ekonomikas ekoloģisku pārveidošanu orientētas tematiskās studiju programmas;
Notes the need for cooperation between the Member States, the social partners and tertiary education providers with a view to setting up undergraduate and postgraduate courses and to creating subject areas geared towards the ecological transformation of economies;
74. uzsver, ka pārveidošanas procesa pārvaldības trūkuma dēļ radušās izmaksas var būt daudzkārt lielākas nekā paredzamie ieguldījumi; aicina Komisiju, dalībvalstis un darba tirgus partnerus kopīgi uzņemties atbildību par preventīvu transformācijas pārvaldību;
Stresses that the consequential costs of a lack of transformation management may be many times higher than anticipatory investments; calls on the Commission, the Member States and the social partners to confront the responsibilities of preventive transformation management together;
80. norāda, ka organizācijas, kas iegulda ekoefektīvās darbībās, palīdzēs radīt labāku darba vidi personālam un darba ņēmējiem un tādējādi, iespējams, uzlabosies to darba ražīgums; aicina dalībvalstis veicināt Eiropas vides vadības un audita sistēmu (EMAS) un mudināt visas ekonomikas nozares censties nodrošināt EMAS reģistrāciju; aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus būtiski svarīgus vides jautājumus iekļaut sociālajā dialogā visos apspriešanās līmeņos, jo īpaši starpnozaru sarunu procesos; uzsver — lai pāreja būtu sociāli taisnīga, darba ņēmējiem šajā procesā būtu jāpiedalās kā partneriem; prasa iesaistīt darbinieku pārstāvjus, kuri būtu atbildīgi par darba vietu padarīšanu par videi saudzīgākām, kā to noteikusi ILO, un saskaņā ar valstu praksēm viņi aktīvi palīdzētu savas darbavietas, uzņēmumus un nozares veidot ilgtspējīgākas; aicina dalībvalstis un darba tirgus partnerus sistemātiski sadarboties ar iesaistītajām pusēm un ekspertiem vides jomā, un izmantot viņu padomus šīs pārejas pārvaldībā;
Points out that those organisations that invest in eco-efficient practices will help create a better working environment for staff and employees, and may consequently be more productive; calls on the Member States to promote the European Eco-Management & Audit Scheme (EMAS) and to encourage all economic sectors to strive to achieve EMAS registration; calls on the Commission, the Member States and the social partners to include essential environmental issues in the social dialogue, at all levels of consultation, with emphasis on sectoral negotiations; emphasises that, in order for transition to be socially just, workers should have a participative partnership role to play in the process; calls for the involvement of employees' representatives in charge of greening the workplace, as defined by the ILO, according to national practices in order to make workplaces, companies and industries more sustainable; calls on the Member States and the social partners to cooperate in a structured manner with environmental stakeholders and experts, to make use of their advice in managing transition;
ES pienākums nodrošināt ilgtspējīgu attīstību
The EU’s commitment to sustainability
2009. gada decembrī Lēmumā par atjaunotu „Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģiju”
In December 2009, in its conclusions on the renewed EU Sustainable Development Strategy
Eiropadomes 2009. gada 10.-11. decembra secinājumi Padome ir definējusi attīstību kā ilgtspējīgu, ja tā nodrošina pašreizējās paaudzes vajadzības, neapdraudot nākamo paaudžu iespējas īstenot to vajadzības.
Conclusions of the European Council of 10/11 December 2009 , the European Council defined development as sustainable if it takes the needs of the current generation into account in such a way that the capability of future generations to satisfy their needs is not endangered.
Lēmumā ir minēti septiņi galvenie izaicinājumi: klimata pārmaiņas un videi nekaitīgi enerģijas avoti, ilgtspējīgs transports, ilgtspējīgs patēriņš un ražošana, dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana, sabiedrības veselība, sociālā integrācija, demogrāfija un migrācija, kā arī nabadzība pasaulē.
The conclusions name seven key challenges: climate change and clean energy, sustainable transport, sustainable consumption and production, conservation and management of resources, public health, social inclusion, demography and migration and global poverty.
Stratēģijas pamatprincipi ir ekonomisko, sociālo un vides interešu integrēts pārskats, intensīvāks sociālais dialogs, uzņēmumu sociālās atbildības palielināšana, kā arī piesardzības princips un princips, ka piesārņotājs maksā.
The guiding principles of the strategy are the combined consideration of economic, social and ecological interests, more intense social dialogue, greater social responsibility for companies and the precaution and polluter pays principles.
Turklāt Padomes lēmums paredz ieguldījumus cilvēku, sociālajā un vides kapitālā, tehnoloģiskus jauninājumus un jaunus vides pakalpojumus, lai ilgtermiņā radītu konkurētspējas, labklājības, sociālās kohēzijas, augstas kvalitātes darbavietu un labākas vides aizsardzības nosacījumus.
Furthermore, the Council conclusions provide for investments in human, social and environmental capital, technological innovation and new ecological services, with the long-term aim of creating the conditions for competitiveness, wealth, social cohesion, high quality jobs and better environmental protection.
2009. gadā Padome apstiprināja arī ES pienākumu plaši iesaistīties starptautiskajā cīņā pret pieaugošo globālo sasilšanu.
In 2009, the Council also confirmed the EU’s commitment to participate decisively in the international fight against increasing global warming.
Savos lēmumos ES apņēmās līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas par vismaz 20 %, salīdzinot ar 1990. gadu, un līdz 2020. gadam 20 % no nepieciešamās enerģijas iegūt no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
In its decisions, the EU committed itself to reduce its greenhouse gas emissions by at least 20% by 2020, compared with 1990 emissions, and to cover 20% of its energy needs with renewable energies by 2020.
Saskaņā ar IPCC pētījumiem globālo sasilšanu var ierobežot līdz 2 °C tikai tad, ja līdz 2050. gadam attīstītās valstis par 80-90 %, salīdzinot ar 1990. gadu, samazinās savas siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas
According to an IPCC study, global warming can only be reduced to 2°C if industrialised countries reduce their greenhouse gas emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050
IPCC, 2007. gads: Climate Change 2007: Synthesis Report.
IPCC: Climate Change 2007: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Core Writing Team, Pachauri, R.K un Reisinger, A. (eds.)].
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Core Writing Team, Pachauri, R.K. and Reisinger, A.
Attiecībā uz Eiropas Savienību tas nozīmē, ka ievērojami jāpalielina centieni atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes jomā.
For the European Union, this means that efforts on renewable energies and energy efficiency should be considerably accelerated.
Kas ir „zaļais” darbs?
What are green jobs ?
Jau Padomes sniegtā ilgtspējīgas attīstības definīcija liecina, ka tiek skartas gandrīz visas nozīmīgās rūpniecības un pakalpojumu nozares.
The Council definition of sustainable development already shows that almost all relevant industry and service sectors are affected.
Tāpēc šajā ziņojumā ir pārņemta „zaļā” darba plašā definīcija, ko sniegusi SDO
Therefore, this report follows the comprehensive ILO definition of green jobs
ILO informatīvais paziņojums „Ilgtspējīgas attīstības globālie izaicinājumi: zaļo darba vietu stratēģijas”, G8 darba un nodarbinātības ministru konference, Nīgata, Japāna, 2008. gada 11.-13. maijs .
ILO Background Note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs', G8 Labour and Employment Ministers Conference, Niigata, Japan, 11 to 13 May 2008. .
Saskaņā ar to „zaļais” darbs neattiecas tikai uz tādām nodarbinātības jomām, kas ir tieši saistītas ar vides aizsardzību.
Green jobs are not restricted to employment sectors which are directly connected with environmental protection.
Gluži pretēji – darbavieta ir „zaļa”, ja tā dod ieguldījumu pārejā uz ilgtspējīgu saimniekošanu, veicina enerģijas ietaupījumu, izmanto atjaunojamos enerģijas avotus, saudzē dabas resursus, saglabā un atjauno ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, kā arī nepieļauj atkritumu rašanos un gaisa piesārņojumu.
In fact, a job is green if it contributes to change towards sustainable management, helps save energy, uses renewable energy, preserves natural resources, sustains and restores biological diversity and avoids waste and air pollution.
Ņemot vērā šo definīciju, es nepiekrītu Komisijas uzskatam, ka „zaļās” darbavietas galvenokārt ir moderno tehnoloģiju nozarēs, bet piekrītu SDO secinājumiem, ka pāreja uz ilgtspējīgāku attīstību būtiski ietekmē visu kvalifikāciju jomas, kas nozīmē citu nepieciešamās izglītības un tālākizglītības analīzi un vispārējas vides izglītības nepieciešamību.
On the basis of this definition, I do not share the Commission's view that green jobs are found particularly in cutting-edge technology, but, rather, share the ILO's conclusions that all qualification bands are decisively affected by a change towards more sustainability, which leads to a different analysis of vocational education and training requirements and of the need for ecological education in general.
Nodarbinātības potenciāla optimizēšana
Optimising employment potential
Attīstība un atbalsts atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes jomā sniedz ļoti lielu pozitīvu papildu efektu.
The positive side effect of the expansion and the promotion of the renewable energies and energy efficiency sector is enormous.
Greenpeace un Eiropas Atjaunojamās enerģijas padomes (EREC) 2009. gada ziņojums „Darbs klimata labā: atjaunojamā enerģija un zaļo darba vietu revolūcija” pētījumā ir teikts, ka darbavietu potenciāls atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes jomā pasaulē ir vairāk nekā 8 miljoni.
Greenpeace and European Renewable Energy Council (EREC) report entitled 'Working for the climate: renewable energy and the green job revolution' of 2009, estimates the global job potential of the renewable energy and energy efficiency sector at over 8 million.
Vācijas pieredze apstiprina šīs prognozes un nepārprotami liecina, ka atjaunojamo enerģijas avotu nozares attīstībai ir tieša ietekme uz jaunu darba vietu radīšanu.
Experiences in Germany confirm these forecasts and clearly show that strong expansion of the renewable energy sector has a direct effect on jobs.
Eiropas Komisijas neto aprēķinu modeļos pētījumā par stāvokli nodarbinātības jomā Eiropā 2009. gadā
European Commission 'Employment in Europe 2009'. on employment in Europe in 2009.