natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Termins „pakalpojumu tirdzniecība” aptver lielu skaitu nozaru, kuras visas nav iespējams iekļaut vienā ziņojumā.
The term "Trade in Services" covers a huge range of industries, making it impossible to try and incorporate them all into one report.
Tāpēc šajā ziņojumā uzmanība tiks koncentrēta uz plašākām pakalpojumu tēmām, tostarp VVPT un divpusējiem un reģionāliem tirdzniecības nolīgumiem, kā arī dažiem specifisku nozares jautājumu piemēriem.
Therefore, this report will focus on the broader themes of services, including GATS and bilateral and regional trade agreements, as well as a few examples of sector specific issues.
PAKALPOJUMI KĀ EKONOMIKAS DAĻA
SERVICES AS PART OF AN ECONOMY
Ņemot vērā pašreizējo globalizācijas līmeni un straujo tehnoloģisko progresu, uzmanība vairāk nekā jebkad agrāk jāvelta ne tikai fizisku preču, bet arī pakalpojumu tirdzniecībai.
Today's level of globalisation and rapid technological advancement require more than ever that attention be given not only to trade in physical goods, but also trade in services.
Pētījumi atkārtoti rāda, ka pakalpojumu īpatsvars IKP pastāvīgi palielinās gandrīz visās ekonomikās: ES tas ir 75 %, Ziemeļamerikā — 78 %, Āfrikā — 52 % un Āzijā — 60 %.
Studies repeatedly show that services make up an ever increasing percentage of GDP of nearly every economy, 75% for EU, 78% for North America, 52% for Africa and 60% for Asia.
Lai gan pakalpojumu tirdzniecība lielā mērā ir atkarīga no efektīvas pakalpojumu nozares darbības, tas nenozīmē, ka attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību jāizmanto tāda pati pieeja.
While trade in goods relies to a great extent on an efficient services economy, this does not mean that trade in services should be treated in the same way.
Patiešām, tā kā finanšu, saziņas un profesionālie pakalpojumi ir galvenais starpposma ieguldījums visās nozarēs, tehnoloģiski uzlabojumi tajās var paaugstināt vispārējo ražīgumu.
Indeed, because financial, communications, and professional services are key intermediate inputs into production in all sectors, technological improvements in these sectors could have the effect of upgrading overall productivity.
Tādējādi, ja preču tirdzniecības liberalizēšana veicina ekonomikas specializāciju, pakalpojumu tirdzniecības atvēršana, atļaujot veikt ārvalstu ieguldījumus, varētu palielināt un līdzsvarot produkcijas apjomu, kā arī uzlabot infrastruktūru visās ekonomikas nozarēs.
Thus, whereas liberalising trade in goods moves an economy towards specialisation, opening up trade in services through permitting foreign investment could lead to increased and balanced output as well as better infrastructure for all sectors of the economy.
Šajā ziņojumā uzsvērts, ka pakalpojumi nav bagātāko valstu privilēģija, tie ir jebkuras ekonomikas svarīga un augoša daļa.
This report stresses that services are not the preserve of richer countries but are an important and growing part of any economy.
Lielisks piemērs pakalpojumu radītajam lielajam izaugsmes potenciālam nabadzīgajās valstīs ir straujā telekomunikāciju attīstība Āfrikā un Dienvidamerikā, kas parādīja to, kādu progresu var sasniegt ar liberalizācijas un konkurences palīdzību.
The huge potential for growth through services in poor countries has been set an excellent example by the boom in African and South American telecoms, which has shown the progress that can be made through liberalisation and competition.
Straujā telekomunikāciju attīstība vērš uzmanību uz to, kāda ietekme var būt pakalpojumu liberalizācijai, kas veicina tirdzniecību un atvieglo globalizāciju, nabadzīgāko valstu uzņēmējiem un iedzīvotājiem nodrošinot piekļuvi saziņas līdzekļiem un informācijai, kuri citādi nebūtu pieejami.
The telecoms boom also highlights the knock on effects that liberalisation of services can have, boosting trade and facilitating globalisation giving entrepreneurs and citizens of poorer countries access to communications and information that would otherwise be unavailable.
Ir būtiski uzsvērt, ka pakalpojumu tirdzniecības atvēršana nenozīmē privatizāciju.
It is important to stress that opening up trade in services does not mean privatisation.
Atsevišķu valstu valdības, ja tās vēlas, joprojām var piedāvāt valsts banku, valsts telekomunikāciju vai valsts ūdens apgādes pakalpojumus, kā arī joprojām likt šķēršļus vietējo un ārvalstu uzņēmēju vai uzņēmumu piedāvātajiem konkurētspējīgajiem pakalpojumiem, lai gan nevalstiska pakalpojumu sniegšana varētu papildināt, nevis apgrūtināt daudzu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.
Individual governments of countries, should they so wish, can still offer a state-run bank, state-run telecommunications or state-run water services, yet they may still prevent local and foreign entrepreneurs or companies from offering competing services alongside, even though non-state provision of services could supplement rather than hinder many public services.
Autors atzīst, ka ir svarīgi, lai iedzīvotājiem tiktu nodrošināta piekļuve un izvēles iespējas, it īpaši nabadzīgajās valstīs, kurās centrālajai valdībai vai vietējām pašvaldībām nav līdzekļu vai dažreiz pat vēlēšanās nodrošināt atbilstoša līmeņa pakalpojumu sniegšanu.
The author recognises that it is important that citizens are offered access and choice, particularly in poorer countries where the local or national governments do not have the funds or even sometimes the inclination for decent service provision.
Piemēram, dažos gadījumos valdībai nav atbilstīgas veiktspējas, lai nodrošinātu tīru ūdeni graustu rajonu iedzīvotājiem.
For example, in some cases, governments do not have the capacity to provide clean water to residents of slums.
Daži pētījumi atklāja, ka daudzi nabadzīgie iedzīvotāji, kas dzīvo graustu rajonos, var un patiešām maksā par privātu ūdens apgādi, pat ja tarifi sākotnēji var šķist diezgan augsti.
There have been studies which show that many of the poor who live in slums can and indeed do pay for privately provided water, even if tariffs might seem initially quite high.
Tas ir tāpēc, ka bieži vien šī maksa tomēr ir zemāka nekā tā, kas jāmaksā starpniekiem par apšaubāmas kvalitātes ūdeni.
This is because it is often still lower than what they had to pay to middlemen for water that was unsafe and unreliable.
Tomēr alternatīvi piegādātāji ne vienmēr ir ārvalstu pakalpojumu sniedzēji, tie var būt arī vietējie uzņēmēji.
However, alternative providers could simply be local entrepreneurs and not neccesarily foreign providers.
Turklāt finanšu pakalpojumu tirdzniecības atvēršana, piemēram, nozīmētu to, ka iedzīvotājiem aizdevuma saņemšanai vairs nav jāpaļaujas tikai uz vienu banku, ko var vadīt kāds korumpēta valdības locekļa sabiedrotais vai ģimenes loceklis.
Furthermore, opening up of trade in financial services for example would mean that citizens would not have to rely on one single bank for a loan, which might be run by an associate or family member of a corrupt government.
Iedzīvotāji turklāt bieži vien atzinīgi uzņem plašsaziņas pakalpojumu nozares atvēršanu, jo tā lietotājam nodrošina izvēles iespējas un palielina vārda brīvību.
Likewise, citizens often welcome the opening of media services since this leads to user choice and increased freedom of expression.
Autors pauž kritisku nostāju attiecībā uz gadījumiem, kad kultūras daudzveidība tiek izmantota kā attaisnojums konkurējošu plašsaziņas pakalpojumu sniedzēju darbības izbeigšanai, lai saglabātu propagandu izplatošās valsts raidorganizācijas monopolstāvokli.
The author is critical of instances where the notion of cultural diversity is used as an excuse to shut out or shut down competing media service providers in order to maintain a monopoly state broadcaster churning out state propaganda.
VVPT UN CITI DIVPUSĒJIE UN REĢIONĀLIE NOLĪGUMI
GATS AND OTHER BILATERAL AND REGIONAL AGREEMENTS
Pašreizējā PTO Dohas sarunu kārta par attīstību ir nonākusi strupceļā ar lauksaimniecību saistītu domstarpību dēļ.
The current Doha Development round of the WTO is currently in deadlock following disagreements over agriculture.
Ar šo ziņojumu lasītājiem tiek atgādināts, ka, lai gan lauksaimniecība ir cilvēka izdzīvošanai svarīga nozare, tās īpatsvars IKP ir mazs un tai nevajadzētu aizkavēt citu svarīgu ekonomikas nozaru atvēršanu.
This report reminds readers that agriculture - while an important sector for human survival - is but a small percentage of GDP and should not hold up the opening of other important sectors of the global economy.
ES jādemonstrē morāls piemērs, samazinot tarifus un subsīdijas, kas apgrūtina fizisko preču tirdzniecību un lauksaimniecību, lai panāktu lielāku ieguvumu no pakalpojumu tirdzniecības, kura ir būtiska ne tikai ES ražotājiem un patērētājiem, bet arī nabadzīgo valstu iedzīvotājiem.
The EU should demonstrate moral leadership by cutting those tariffs and subsidies that hinder trade in physical goods and agriculture in order to achieve the bigger prize of trade in services, which is vital not only for EU producers and consumers but also for citizens of poorer countries.
Šī daudzpusējo sarunu strupceļa dēļ daudzas valstis, tai skaitā ES dalībvalstis, turpina sarunas par divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem.
The multilateral deadlock has meant that the many countries, including that EU are going ahead with bilateral and regional agreements.
Saistības, kas tika apspriestas sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīguma noslēgšanu ar CARIFORUM , liecināja par skaidru vēlmi darba kārtībā iekļaut pakalpojumus.
The commitments negotiated in the Economic Partnership Agreement signed with the CARIFORUM have shown a clear willingness to put services on the agenda.
Vienošanās par 4. režīmu, cerams, atrisinās problēmas, kas saistītas ar intelektuālā darbaspēka emigrāciju un izglītotu cilvēku prasmju un iemaņu nepietiekamu izmantošanu nabadzīgajās valstīs.
The agreements on mode 4 should hopefully address the brain drain, as well as the "brain in a drain" problem, where educated people in poorer countries are unable to apply their skills locally owing to lack of opportunities.
3. norāda, ka Eiropas uzņēmumi kļūst starptautiski aktīvāki, ka pasaules ekonomikas kopējo izaugsmi lielā mērā nodrošina trešās valstis un ka tādēļ labāka piekļuve tirgum stiprinātu Eiropas Savienības konkurētspēju;
Notes that European companies are increasingly active internationally, that global economic growth is, to a large extent, driven by third countries, and that improved market access would therefore contribute towards strengthening the European Union's competitiveness;
7. aicina Komisiju tirdzniecības sarunās pilnībā ņemt vērā vispārējas nozīmes pakalpojumus un to, kā šos pakalpojumus ietekmēs potenciālā tirgus atvēršana;
Calls on the Commission to take full account in trade negotiations of the existence of general interest services and the potential impact of market opening on their organisation;
16. nobažījies par ĀKK valstu vājajām finansiālajām administratīvajām un institucionālajām spējām, aicina Komisiju, slēdzot un īstenojot tirdzniecības nolīgumus ar valstīm, kas uzskatāmas par nodokļu oāzēm, nodrošināt starptautiski pieņemtu finanšu pakalpojumu nozares regulēšanas un uzraudzības standartu ievērošanu;
Mindful of the weak financial, administrative and institutional capacity of the ACP countries, invites the Commission to ensure respect for the internationally agreed standards for regulation and supervision in the financial services sector when negotiating and implementing trade agreements with countries that are considered to be tax havens;
par pakalpojumu tirdzniecību
on Trade in Services
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzskata, ka, ieviešot godīgu tirdzniecību ar pakalpojumiem, ir jānodrošina atbilstība EK līguma 2. pantā izklāstītajiem principiem;
Considers that, in establishing fair trade in services it is necessary to ensure compliance with the principles set out in Article 2 of the EC Treaty;
OJ L 376, 29.12.2006, p.
OJ L 376, 29.12.2006, p.
5. atgādina pakalpojumu nozīmību Eiropas ekonomikai un pauž bažas par virzības trūkumu pašreizējā Pasaules Tirdzniecības organizācijas sarunu kārtā par pakalpojumiem;
Recalls the importance of services for the European economy and express concern at the lack of progress on services in the current negotiation round in the World Trade Organisation;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (pārstrādāta)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the approximation of the laws of the Member States on extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients (recast)
PIELIKUMS: JURIDISKO DIENESTU KONSULTATĪVĀS DARBA GRUPAS ATZINUMS VĒSTULES FORMĀ 7
ANNEX: OPINION IN LETTER FORM OF THE LEGAL SERVICES' CONSULTATIVE WORKING PARTY 7
(Koplēmuma procedūra - pārstrādāšana)
(Codecision procedure – recast)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0154 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0154 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0150/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0150/2008 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0284/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0284/2008 ),
Ar grozītā Lēmuma 1999/486/EK 5.a pantu ieviesa jaunu regulatīvās kontroles procedūru vispārējiem pasākumiem, „ kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus aktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus ”.
Article 5a of amended Decision 1999/468/EC introduced the new 'regulatory procedure with scrutiny' (RPS) for 'measures of a general scope which seek to amend non-essential elements of a basic instrument adopted in accordance with codecision, inter alia by deleting some of those elements or by supplementing the instrument by the addition of new non-essential elements' .
Ievērojot to, ka ir pabeigta ierosinātā pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai, un ņemot vērā dažu pasākumu īsākus termiņus un iespējamo steidzamības procedūru, Juridisko lietu komiteja nepiedāvā citus grozījumus, kā vien juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteiktos tehniskos pielāgojumus.
In view of the fact that the proposed alignment to RPS is complete, and taking note of the shorter time-limits and the urgency procedure possible for some measures, the Committee on Legal Affairs does not propose any amendments, apart from the technical adaptations suggested by the Consultative Working Party of the Legal Services.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the approximation of the laws of the Member States on extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients
Ņemot vērā 2001. gada 28. decembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, it īpaši tā 9. punktu, konsultatīvā darba grupa, kuru veido attiecīgie Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridiskie dienesti, sapulcējās 2008. gada 3. aprīlī, lai cita starpā izskatītu iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu.
Having regard to the Inter-institutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, and in particular to point 9 thereof, the Consultative Working Party consisting of the respective legal services of the European Parliament, the Council and the Commission met on 3 April 2008 for the purpose of examining, among others, the aforementioned proposal submitted by the Commission.
Konsultatīvās darba grupas rīcībā bija priekšlikums 22 valodās, un tā strādāja ar tekstu angļu valodā, kas bija apspriežamā teksta oriģinālvaloda. , izskatot priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko pārstrādā Padomes 1988. gada 13. jūnija Direktīvu 88/344/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā, darba grupa vienojās, ka 4. panta d) punktā frāze „šos kritērijus pieņem trīs gadu laikā pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas” jāiekrāso pelēkā krāsā, ko izmanto, lai izceltu būtiskas izmaiņas.
The Consultative Working Party had at its disposal 22 language versions of the proposal and worked on the basis of the English version, being the master-copy language version of the text under discussion. , an examination of the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council recasting Council Directive 88/344/EEC of 13 June 1988 on the approximation of the laws of the Member States on extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients resulted in the Consultative Working Party’s establishing, by common accord, that in Article 4, point (d), the wording " these criteria are to be adopted within three years from the date of adoption of this Directive " should have been identified by using the grey shaded type generally used in connection with substantive changes.
Darba grupa attiecībā uz iepriekšējā tiesību akta neizmainīto normu kodifikāciju un šiem būtiskajiem grozījumiem secināja arī, ka šajā priekšlikumā ir iekļauta vienkārši spēkā esošā teksta kodifikācija, nemainot tā būtību.
The Working Party also concluded, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier act with those substantive amendments, that the proposal contains a straightforward codification of the existing text, without any change in its substance.
par Slovēnijas Republikas, Francijas Republikas, Čehijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Slovākijas Republikas, Apvienotās Karalistes un Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi, lai pieņemtu Padomes Pamatlēmumu par aizmuguriski pieņemtu nolēmumu izpildi un grozījumiem Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, Padomes Pamatlēmumā 2005/214/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām, Padomes Pamatlēmumā 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem un Pamatlēmumā 2008/.../TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā
on the initiative by the Republic of Slovenia, the French Republic, the Czech Republic, the Kingdom of Sweden, the Slovak Republic, the United Kingdom and the Federal Republic of Germany with a view to adopting a Council Framework Decision on the enforcement of decisions rendered in absentia and amending Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States, Framework Decision 2005/214/JHA on the application of the principle of mutual recognition to financial penalties, Framework Decision 2006/783/JHA on the application of the principle of mutual recognition to confiscation orders and Framework Decision 2008/…/JHA on the application of the principle of mutual recognition to judgments in criminal matters imposing custodial sentences or measures involving deprivation of liberty for the purpose of their enforcement in the European Union
– ņemot vērā Slovēnijas Republikas, Francijas Republikas, Čehijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Slovākijas Republikas, Apvienotās Karalistes un Vācijas Federatīvās Republikas ierosmi (5598/2008),
– having regard to the initiative by the Republic of Slovenia, the French Republic, the Czech Republic, the Kingdom of Sweden, the Slovak Republic, the United Kingdom and the Federal Republic of Germany (5598/2008),
– ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0075/2008 ),
– having regard to Article 39(1) of the EU Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0075/2008 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6‑0285/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0285/2008 ),
Slovēnijas Republikas, Francijas Republikas, Čehijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Slovākijas Republikas, Apvienotās Karalistes un Vācijas Federatīvās Republikas iniciatīva – grozījumu tiesību akts
Initiative by the Republic of Slovenia, the French Republic, the Czech Republic, the Kingdom of Sweden, the Slovak Republic, the United Kingdom and the Federal Republic of Germany – amending act
Slovēnijas Republikas, Francijas Republikas, Čehijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Slovākijas Republikas, Apvienotās Karalistes un Vācijas Federatīvās Republikas ierosinātais teksts
Text proposed by the Republic of Slovenia, the French Republic, the Czech Republic, the Kingdom of Sweden, the Slovak Republic, the United Kingdom and the Federal Republic of Germany
par aizmuguriski pieņemtu nolēmumu izpildi un grozījumiem Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, Padomes Pamatlēmumā 2005/214/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām, Padomes Pamatlēmumā 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem un Pamatlēmumā 2008/.../TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā
on the enforcement of decisions rendered in absentia and amending Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States, Framework Decision 2005/214/JHA on the application of the principle of mutual recognition to financial penalties, Framework Decision 2006/783/JHA on the application of the principle of mutual recognition to confiscation orders, and Framework Decision 2008/…/JHA on the application of the principle of mutual recognition to judgments in criminal matters imposing custodial sentences or measures involving deprivation of liberty for the purpose of their enforcement in the European Union