natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(25) Lai palīdzētu ātri noteikt piesārņotās vietas, šādas vietas īpašniekam, kurā saskaņā ar oficiāliem ziņu avotiem, piemēram, valstu reģistriem vai zemes dienestiem, notikusi piesārņojoša darbība, vai iespējamajam pircējam pirms attiecīgā zemes pirkšanas darījuma pabeigšanas, jāsniedz būtiska informācija par augsnes stāvokli kompetentajai iestādei un darījuma otrai pusei.
(25) In order to assist in the rapid identification of contaminated sites, the owner of a site where, according to official records such as national registers or cadastres, a soil-polluting activity has taken or is taking place, or the prospective buyer should, prior to completing the land transaction, provide relevant information on the status of the soil to the competent authority and to the other party in the transaction.
Šādas informācijas sniegšana tad, kad tiek plānots darījums ar zemi, palīdzēs paātrināt piesārņoto vietu uzskaites pabeigšanu.
The provision of such information at the time when a land transaction is being planned, will help to speed up the completion of the inventory of contaminated sites.
Potenciālais pircējs arī tiks informēts par augsnes stāvokli, un tas nodrošinās iespēju izdarīt izvēli, izmantojot rīcībā esošo informāciju.
It will also make the prospective buyer aware of the state of the soil and enable him to make an informed choice.
(26) Ņemot vērā principu, ka maksā piesārņotājs, dalībvalstīm jānodrošina, lai tiktu veikta darbība, lai mazinātu to valsts teritorijā noteikto piesārņoto vietu skaitu.
(26) Taking into account the polluter pays principle, Member States should ensure that action is taken to remediate the contaminated sites identified within their national territory.
(27) Ir jāizveido sanācijas valsts stratēģija, jo īpaši tādēļ, lai noteiktu sanācijas mērķus un prioritāro secību, ievērojot kuru jāveic piesārņoto vietu sanācija.
(27) A National Remediation Strategy should be established, in particular for the purposes of setting remediation targets and the order of priority in which sites should be remediated.
(28) Piesārņotajās vietās, kur piesārņotāju nav iespējams noteikt saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem vai likt segt sanācijas izmaksas; šīs vietas dēvē arī par pamestām vietām un dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai mazinātu apdraudējumu cilvēku veselībai un videi.
(28) In those contaminated sites where the polluter cannot be found, cannot be held liable for the pollution under national or Community legislation or cannot be made to bear the costs of remediation, also known as orphan sites, responsibility for reducing risk to human health and the environment should fall on the Member States.
Tādēļ dalībvalstīm ir jāievieš īpaši finansēšanas mehānismi, lai nodrošinātu ilgstošu finanšu avotu šādu vietu sanācijai.
For those purposes, Member States should put in place specific funding mechanisms to ensure a durable financial source for the remediation of such sites.
(29) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu 1 noteikts, ka lēmumu koriģējošu darbību veikšanai pamestās vietās var pieņemt kompetentā iestāde, ja visas citas iespējas ir izsmeltas.
(29) Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage 1 establishes that, for orphan sites, remedial action may be taken by the competent authority as a last resort.
Tādēļ minētā direktīva atbilstīgi jāgroza, lai saskaņotu to ar attīrīšanas saistībām, kas noteiktas šajā direktīvā.
That Directive should therefore be amended in order to align it with the remediation obligations laid down in this Directive.
(30) Sabiedrība nav pietiekoši informēta par augsnes aizsardzības nozīmīgumu, un tādēļ ir jāievieš pasākumi, lai padziļinātu izpratni, sekmētu pieredzes apmaiņu un labāko praksi.
(30) There is little public awareness of the importance of soil protection, and it is therefore necessary to introduce measures to improve knowledge, exchange of information and best practices.
(31) Šīs direktīvas panākumu pamatā ir cieša sadarbība un saskaņota rīcība Kopienas, dalībvalstu un vietējā līmenī, kā arī sabiedrības informēšana, apspriešanās un sabiedrības iesaistīšana atbilstīgi Kopienas saistībām saskaņā ar ANO/EEK Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.
(31) The success of this Directive relies on close cooperation and coherent action at Community, Member State and local level as well as on information, consultation and involvement of the public, pursuant to Community obligations under the UNECE Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters.
Tādējādi, lai sagatavotu, grozītu un pārskatītu programmas par riska zonās veicamajiem pasākumiem un valstu sanācijas stratēģijām, ir lietderīgi piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK 1 .
Thus, for the preparation, modification and review of the programmes of measures on risk areas and the National Remediation Strategies, it is approp ria te to provide for the application of Directive 2003/35/EC of the European Parliament and of the Council of 26 May 2003 providing for public participation in respect of the drawing up of certain plans and programmes relating to the environment and amending with regard to public participation and access to justice Council Directives 85/337/EEC and 96/61/EC 1 .
(32) Ir atzīts, ka pašreiz dažādās dalībvalstīs piesārņoto vietu noteikšanai izmanto dažādas riska novērtēšanas metodes.
(32) It is recognised that different risk assessment methodologies for contaminated sites are currently being applied in Member States.
Lai veiktu pasākumus kopīgas pieejas nodrošināšanai, kas nodrošinātu neitrālus konkurences apstākļus un saskaņotu augsnes aizsardzības režīmu, ir jānodrošina padziļināta informācijas apmaiņa, lai pienācīgi saskaņotu dažus riska novērtējuma elementus, kā arī tālāk jāizstrādā un jāuzlabo metodes ekoloģiski-toksikoloģisku piesārņojumu kritēriju novērtējumam.
In order to move towards a common approach ensuring neutral conditions of competition and a coherent soil protection regime, a thorough exchange of information is needed to establish the suitability of harmonising some of the elements of risk assessment as well as to further develop and improve the methodologies on eco-toxicological risk assessment.
(33) Ir jāievieš noteikumi, lai panāktu riska zonu noteikšanas metožu ātru pielāgošanu dalībvalstīs, tostarp nodrošinot minēto metožu kopējo elementu regulāru pārskatīšanu.
(33) Provision should be made to allow the rapid adaptation of methods of identification of risk areas in Member States including regularly reviewing the common elements therein.
(34) Jāpieņem noteikumi attiecībā uz datu apmaiņas formātiem un datu kvalitātes kritērijiem un tiem ir jābūt saskaņotiem ar jebkuru izveidoto infrastruktūru, kas attiecas uz telpisko informāciju Kopienā.
(34) Provisions should be adopted as regards the data exchange formats and data quality crite ria and these would need to be consistent with the establishment of any infrastructure for spatial information in the Community.
Ar šo direktīvu izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un augsnes spējas saglabāšanai nodrošināt jebkuru no turpmāk minētajām vides, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras funkcijām:
This Directive establishes a framework for the protection of soil and the preservation of the capacity of soil to perform any of the following environmental, economic, social and cultural functions:
Šīs direktīvas mērķis ir izveidot pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un tās ilgtspējīgai izmantošanai , jo ir nepieciešams novērst augsnes degradāciju, ko jo īpaši izraisa klimata pārmaiņas, kā arī ierobežot to sekas un atjaunot vai sanēt degradēto augsni, ņemot vērā attiecīgo vietu specifiskos apstākļus un atzīstot, ka augsne, tāpat kā ūdens, ir kopīgs sabiedrības resurss, ekosistēma, neatjaunojams resurss un ir pamats turpmāk minētajām vides, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras funkcijām:
The objective of this Directive is to establish a framework for the protection and sustainable use of soil, based on the need to prevent soil degradation, in particular due to climate change, to mitigate its consequences and to restore or remediate degraded soils, taking into account the location specific conditions, and recognising that the soil is, like water, a shared resource for mankind, an ecosystem, a non-renewable resource and a platform for the following environmental, economic, social and cultural functions:
(a) biomasas ražošana, tostarp lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;
(a) biomass production, including in agriculture and forestry;
(a) dzīvības un bioloģiskās daudzveidības pamats;
(a) a basis for life and biodiversity;
b) barības vielu, vielu un ūdens glabāšana, filtrēšana un transformēšana;
(b) storing, filtering and transforming nutrients, substances and water;
(b) barības vielu, vielu un ūdens glabāšana , veicot paskābināšanās neitralizēšanas bufera funkciju, filtrēšana un transformēšana , un gruntsūdens un virszemes ūdens resursu saglabāšana;
(b) storing, acting as a buffer, filtering, and transforming nutrients, substances and water , and preserving ground- and surface water resources ;
c) bioloģiskās daudzveidības, piemēram, biotopu, sugu un gēnu avots ;
(c) biodiversity pool, such as habitats, species and genes;
c) biomasas ražošanas pamats lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;
(c) basis for biomass production in agriculture and forestry;
d) fiziskā un kultūras vide cilvēkiem un cilvēku darbībām;
(d) physical and cultural environment for humans and human activities;
d) fiziskā un kultūras vide cilvēkiem un cilvēku darbībām , ieskaitot pilsētas, infrastruktūru, atpūtas vietas un cita veida sabiedrisko un saimniecisko izmantošanu;
(d) physical and cultural environment for humans and human activities , including for towns and cities, infrastructure, recreation and other forms of public and economic use ;
e) izejvielu avots ;
(e) source of raw materials;
e) izejvielu krātuve ;
(e) repository of raw materials;
f) oglekļa avots;
(f) acting as carbon pool;
g) ģeoloģiskā un arheoloģiskā mantojuma glabāšana.
(g) archive of geological and archeological heritage.
g) ģeoloģiskā , kultūras, ģeomorfoloģiskā un arheoloģiskā mantojuma glabāšana.
(g) archive of geological , cultural , geomorphological and archeological heritage.
Visbeidzot tajā noteikti pasākumi, lai novērstu gan tos augsnes degradācijas procesus, kuri radušies dabiska procesa rezultātā, gan tos , kurus izraisījušas dažādas cilvēku veiktās darbības, kuras mazina augsnes spēju veikt minētās funkcijas.
To that end, it lays down measures for the prevention of soil degradation processes, both occurring naturally and caused by a wide range of human activities, which undermine the capacity of a soil to perform those functions.
Šādi pasākumi ietver minēto procesu ietekmes mazināšanu un degradētās augsnes funkciju atjaunošanu un atveseļošanu tiktāl, lai tā atbilstu vismaz pašreizējam vai turpmāk plānotajam izmantojumam.
Such measures include the mitigation of the effects of those processes, and the restoration and remediation of degraded soils to a level of functionality consistent at least with the current and approved future use.
Tālab tajā noteikti pasākumi , lai novērstu un kontrolētu tos augsnes degradācijas procesus , no kuriem iespējams izvairīties un kurus izraisījušas dažādas cilvēku veiktās darbības, pienācīgi ņemot vērā arī tos, kas radušies dabiska procesa rezultātā, un kuras mazina augsnes spēju veikt minētās funkcijas.
To that end, it lays down measures for the prevention and control of avoidable serious soil degradation , caused by a wide range of human activities, with due account also being taken of natural causes , which undermine the capacity of a soil to perform those functions.
Tajā paredzēti pasākumi, lai uzlabotu augsnes īpašības un funkcijas, kur tas iespējams.
It lays down measures that improve the soil characteristics and functions, where approp ria te.
Šie pasākumi ietver minēto procesu ietekmes mazināšanu un degradētās augsnes funkciju atjaunošanu un atveseļošanu tiktāl, lai tā atbilstu vismaz pašreizējam vai turpmāk apstiprinātajam ilgtspējīgajam izmantojumam.
The measures include the mitigation of the effects of those processes, and the restoration and remediation of degraded soils to a level of functionality consistent at least with the current and approved future sustainable use.
Kompromisa grozījums.
Compromise amendment.
Šo direktīvu attiecina uz augsni, kas veido Zemes garozas virsējo slāni, kas atrodas starp pamatiezi un zemes virsmu , neietverot gruntsūdeņus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 2. punktā 1 .
This Directive shall apply to soil forming the top layer of the earth’s crust situated between the bedrock and the surface, excluding groundwater as defined in Article 2(2) of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council 1
Šo direktīvu attiecina uz augsni, kas veido Zemes garozas virsējo slāni, tostarp arī uz augsnes šķidrajiem un gāzveida komponentiem, ciktāl tā pilda 1. pantā norādītās funkcijas.
This Directive shall apply to soil forming the top layer of the earth’s crust , including the liquid and gaseous components , provided that it performs the functions referred to in paragraph 1.
2.a Ciktāl augsnes aizsardzības noteikumi ir ietverti citos Kopienas tiesību aktos, tie ir prioritāri attiecībā pret šīs direktīvas noteikumiem.
Soil protection provisions contained in other Community legislation shall take precedence over the provisions of this Directive.
Tas jo īpaši attiecas uz darbībām, ko aptver šādu dokumentu jomas: Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, Direktīva 1996/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli, Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā, un atvasinātās direktīvas, Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, Direktīva 2006/12/EK par atkritumiem un atvasinātās direktīvas (jo īpaši Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem), Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu, Regula (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem, Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību, un ja tajās ietverti noteikumi attiecībā uz augsnes aizsardzību.
This shall apply, in particular, to activities falling within the scope of Directive 91/414/EEC concerning the placing of plant protection products on the market, Directive 1996/61/EC concerning integrated pollution prevention and control, Directive 2000/60/EC establishing a framework for Community action in the field of water policy and its daughter directives, Directive 2001/18/EC on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms, Directive 2006/12/EC on waste and its daughter directives (particularly Directive 1999/31/EC on the landfill of waste), Directive 2006/21/EC on the management of waste from extractive industries, Regulation (EEC) No 2092/91 on organic production of agricultural products and indications referring thereto on agricultural products and foodstuffs or Regulation (EC) No 1829/2003 on genetically modified food and feed, if they contain provisions relating to soil protection .
Jaunais punkts reglamentē nodalījumu attiecībā pret pašreizējiem tiesību aktiem, kas satur noteikumus par augsnes aizsardzību.
The new paragraph governs the demarcation between the scope of this directive and that of existing legislation which contains soil protection provisions.
Tas vajadzīgs, lai izvairītos no tiesību aktu noteikumu pārklāšanās un pretrunām, kā arī juridiskās skaidrības nolūkā.
It is needed to prevent duplication of, and conflict with, other legal provisions, and for reasons of legal clarity and certainty.
2.b Šī direktīva neattiecas uz teritorijām, kurās pirms [direktīvas spēkā stāšanās datums], saskaņojot ar kompetentajām iestādēm, ir pieņemti lēmumi par sanāciju vai sanācija ir jau pabeigta, un tādējādi attiecīgās teritorijas nerada ievērojamu apdraudējumu cilvēku veselībai un videi.
This Directive shall not apply to areas of land in respect of which, prior to [date of entry into force of the Directive], by agreement with the competent authorities, remediation decisions have been taken or remediation has already been completed, so that the areas of land in question pose no significant danger to human health or the environment.
Lai personām, kas jau ir veikušas atveseļošanas pasākumus, nodrošinātu juridisko skaidrību attiecībā uz jau pabeigtajiem pasākumiem un attaisnotu viņu uzticēšanos, direktīvā jāparedz noteikumi par piemērošanas laiku.
In order to guarantee bodies and individuals who have already carried out remediation measures legal certainty in respect of such completed measures, and with a view to preventing abuses of trust, the directive should contain a provision laying down a time-limit regarding its application.
Atkārtota piemērošana nebūtu atbilstoša.
Repeated recourse to the provisions of the Directive would be disproportionate.
(1) „sablīvēšanās” ir augsnes virsmas pastāvīga pārklāšanās ar necaurlaidīgu materiālu;
Does not affect the English version.
Skaidrojums, ka sablīvēšanās skar virsmu.
Klarstellung, dass die Versiegelung die Oberfläche betrifft.
Jēdzienam „virskārta” ir dziļuma dimensija.
Der Begriff Decke ist hinsichtlich der Tiefe auslegbar.
(2) „bīstamās vielas” ir vielas vai preparāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 67/548/EK un Direktīvas 1999/45/EK nozīmē, tostarp vielas, kurām ir noturīgas, bioloģiskā ziņā akumulējošas un toksiskas īpašības vai ļoti noturīgas un bioloģiskā ziņā ļoti akumulējošas īpašības, kā arī radioaktīvās vielas, kuras var postoši ietekmēt cilvēku veselību, vidi un 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas.
(2) ‘dangerous substances’ means substances or preparations within the meaning of Council Directive 67/548/EC3 and Directive 1999/45/EC of the European Parliament and of the Council , including substances having persistent and bio-accumulative and toxic properties or very persistent and very bio-accumulative properties as well as radioactive substances, which may have a damaging impact on human health, the environment or the soil functions referred to Article 1(1) .
Dioksīni netiek skaidri iekļauti minētajos tiesību aktos attiecībā uz ķīmiskajām vielām (jo tos nerada apzināti), tomēr tie ir jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā, lai atbilstu Stokholmas konvencijas „Par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem” (NOP konvencijas) 6. panta noteikumiem attiecībā uz vietu noteikšanu, kas piesārņotas ar NOP.
Dioxins and furans are not explicitly included in the chemical legislation referred to (as they are not intentionally produced) however it is necessary to include them in the scope of this Directive to comply with the provisions in Article 6 of the Stockholm Convention (POPs Convention) as regards the identification of POP-contaminated sites .
Bīstamo vielu definīcija jāsaista ar 1. pantā uzskaitītajām augsnes funkcijām.
The definition of dangerous substances must be linked to the soil functions referred to in Article 1.
Jānoskaidro saistība ar kaitīgu ietekmi uz cilvēku veselību, vidi vai augsnes funkcijām.
The relation with the harmful effects to human health, the environment or to the soil functions should be clarified.
(2a) „paskābināšanās” ir augsnes pH samazināšanās, ko izraisa cilvēku darbība.
(2a) 'acidification' means a lowering of the soil pH caused by human action.
Citi grozījumi direktīvā iekļauj paskābināšanos.
In other amendments acidification is included in the directive.
Tāpēc ir jāiekļauj paskābināšanās definīcija.
Therefore a definition of acidification should be inserted.
(2b) „zemes sēšanās” ir sablīvēšanās process, kurā samazinās augsnes porainība (kopējā un gaisa) un ūdens caurlaidība un kurš izraisa smagas ilglaicīgas izmaiņas augsnes struktūrā.
(2b) 'compaction' means a process of densification in which total and air-filled porosity and permeability are reduced, inducing severe and long term changes in soil structure.
Jēdzienam „zemes sēšanās” vajadzīgs sīkāks paskaidrojums.
The term "compaction" requires further clarification.
(2c) „vērtīgas augsnes” ir augsnes, kuru specifisko īpašību, struktūras, izcilās ekoloģiskās, kultūras un/vai vēsturiskās vērtības dēļ vai kurām saistībā ar to izmantošanu pienākas aizsardzība.
(2c) 'valuable soils' means soils meriting protection due to their specific characteristics, structures, outstanding ecological, cultural and/or historical value or due to their use.
Ar šo grozījumu ievieš „vērtīgas augsnes” jēdzienu.
This amendment introduces the concept of valuable soils.
Šo jēdzienu ievieš, lai apzinātos to īpašo vērtību, kas piemīt konkrētām specifiskām ekosistēmām, kopienām un kultūrām.
This concept is introduced to recognise the specific value certain soils can have for certain specific ecosystems, communities and cultures.
Dalībvalstu ziņā ir noteikt šīs augsnes saskaņā ar pašu noteiktiem kritērijiem.
It is left to the Member States to identify these soils, according to their own ideas.
(2d) „prioritārās zonas, kurām nepieciešama īpaša aizsardzība” ir teritorijas, kuru neaizsargātību izraisa augsnes tipi, klimatiskie apstākļi un zemes apsaimniekošanas prakses un par kurām ir noteikti pierādījumi vai tiesisks pamatojums aizdomām, ka kāds no degradācijas procesiem, kuri uzskaitīti 6. pantā, ir noticis vai pastāv iespēja, ka notiks.
(2d) 'priority areas which would need special protection' means areas where, due to their vulnerability caused by the soil types, climatic conditions and land management practices, there is decisive evidence or legitimate grounds for suspicion that one of the degradation processes listed in Article 6 has occurred or is likely to occur.
Termins „riska zonas” ar negatīvu nozīmi 6. pantā aizstāts ar jēdzienu „prioritārās zonas”.
In Article 6 the negative term "risk areas" has been changed in "priority areas".
Definīcijā precizēta prioritāro zonu nozīme.
This definition clarifies the meaning of priority areas.
(2e) „ ģeogēniski kontaminēta augsne” ir augsne, par kuru ir apstiprinājums, ka tajā atrodas vielas, kuras izraisījuši tādi ģeogēniski avoti kā izejmateriāli (krustošanai) un vulkāna darbība un kuras ir tādā daudzumā, ka dalībvalstis uzskata, ka augsne nopietni apdraud cilvēka veselību vai vidi, ņemot vērā šīs teritorijas pašreizējo izmantošanu un tās apstiprināto turpmāko izmantošanu.
(2e) 'geogenically contaminated soil' means a soil where there is a confirmed presence, caused by geogenic sources such as parent mate ria l and volcanic activity, of substances of such a level that Member States consider they may pose a significant risk to human health or the environment, taking the current and approved future use of the soil into account.
Arī kontaminācija, ko nav izraisījusi cilvēka darbība, bet ģeogēniski avoti, piemēram, izejmateriāli (krustošanai) un vulkāna darbība, var radīt nopietnu apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi.
Also contamination that is not caused by man, but by geogenic sources such as parent material and volcanic activity, can pose significant risk to human health or the environment.
Tāpēc šajā direktīvā ir jādod arī šāda veida augsnes definīcija.
Therefore these soils should also be defined in this directive.
„Zemes izmantotāja” jēdzienam piesardzības pasākumos ir izšķiroša nozīme, tādēļ tas jādefinē .
The concept of 'land user' is of decisive importance in connection with precautionary measures and should therefore be defined.
(2g) „ģeologiskais mantojums” ietver augsni, ģeomorfoloģiskos un ģeoloģiskos objektus un procesus.
(2g) ‘geological heritage’ includes soil, geomorphological and geological objects and processes.