natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(13) Stratēģija Eiropa 2020 jāstiprina ar integrētu politikas kopumu, kuru dalībvalstīm būtu jāīsteno pilnībā un — atkarībā no to atšķirīgajām struktūrām — iespējami visātrākajā tempā, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu papildu ietekmi.
(13) The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of policies, which Member States should implement fully and – depending on their different structures – at the fastest possible pace, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms.
(13a) Dalībvalstīm ES finansējuma (tai skaitā Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda līdzekļu) plānošanā un izmantošanā būtu jāņem vērā stratēģija Eiropa 2020, un jo īpaši tās nodarbinātības un sociālās politikas aspekti.
(13a) When programming and implementing EU funding, including from the European Social Fund and the Cohesion Fund, Member States should take account of the Europe 2020 Strategy, particularly its employment policy and social policy aspects.
(14) Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija Eiropa 2020 būtu jāīsteno partnerībā ar visām valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus , kas dod ieguldījumu valsts reformu programmu izstrādē, to īstenošanā un vispārējā saziņā stratēģijas sakarā.
(14) While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society , who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
(14) Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija Eiropa 2020 noteikti būtu jāīsteno partnerībā ar visām valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, cieši iesaistot parlamentus, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus .
(14) While these guidelines are addressed to Member States, it is essential that the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as representatives of civil society .
Īpaša loma ir sociālajiem partneriem valsts līmenī, jo bez viņu dalības nav iespējams praktiski īstenot nodarbinātības stratēģiju uzņēmumos.
Social partners at national level have a particular role to play here, because without their participation it would not in practice be possible to implement the employment strategy in businesses.
Visām ieinteresētajām personām jādod vienlīdzīgas tiesības iesaistīties valsts reformu programmu izstrādē, to īstenošanā un vispārējā saziņā stratēģijas sakarā , jo sociālās politikas virzieniem jābūt saskaņotiem ar vietējiem apstākļiem un vēlmēm .
All parties must be given equal rights to contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy as social policies have to respond to local circumstances and preferences .
(14a) Dalībvalstu centienus, kas saistīti ar tālejošām reformām un valsts mērķu sasniegšanu, būtu jāpapildina ar birokrātijas, pārvaldes un tiesību aktu radīto šķēršļu samazināšanu, kā arī koncentrēšanos uz programmu un pasākumu efektivitāti un pārredzamību.
(14a) The efforts made by the Member States with a view to bringing about ambitious reforms and achieving national objectives should be accompanied by a reduction in bureaucracy and administrative and legislative obstacles, and by a focus on the efficiency and transparency of programmes and measures.
(15) Stratēģiju Eiropa 2020 stiprina mazāks skaits pamatnostādņu, ar kurām aizstāj iepriekšējo divdesmit četru pamatnostādņu kopumu un saskaņotā veidā pievēršas nodarbinātības un vispārējās ekonomikas politikas jautājumiem.
(15) The Europe 2020 strategy is underpinned by a smaller set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Kopā tās veido stratēģijas Eiropa 2020 integrētās pamatnostādnes.
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
(15) Stratēģiju Eiropa 2020 stiprina pamatnostādņu kopums , ar kurām aizstāj iepriekšējo divdesmit četru pamatnostādņu kopumu un saskaņotā veidā pievēršas nodarbinātības un vispārējās ekonomikas politikas jautājumiem.
(15) The Europe 2020 strategy is underpinned by a set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
(17) Kaut arī šīs pamatnostādnes ir jāizstrādā katru gadu , tām būtu visumā jāsaglabājas nemainīgām līdz 2014. gadam, lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība tiek veltīta īstenošanai ,
(17) Even though they must be drawn up each year, these guidelines should remain largely stable until 2014 to ensure a focus on implementation ,
Sasniegto mērķu novērtējums būtu jāveic reizi trijos gados ,
An evaluation of the objectives achieved should take place every three years .
(17a) Starplaikā veiktos pasākumus un to rezultātus vajadzētu zinātniski analizēt un kritiski izvērtēt,
(17a) In the meantime the measures taken and their results should be analysed academically and critically reviewed,
Visos ar Eiropa 2020 stratēģiju saistītajos politikas virzienos un pasākumos būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības jautājumi un ar tiem aktīvi jāveicina iespēju vienlīdzība un dzimumu līdztiesība.
All policies and measures in the framework of the Europe 2020 Strategy should strongly promote equal opportunities and gender equality and should be gender mainstreamed.
Līdz 2020. gadam darba samaksas atšķirības starp dzimumiem būtu jāsamazina līdz 0-5 %.
By 2020, the gender pay gap should be reduced to 0-5 %.
Dalībvalstīm būtu jāintensificē sociālais dialogs un jānovērš darba tirgus sadrumstalošana , izmantojot pasākumus, ar kuriem pievēršas pagaidu un nepastāvīgai nodarbinātībai, nepietiekamai nodarbinātībai un nedeklarētam darbam .
Member States should step up social dialogue and tackle labour market segmentation with measures addressing temporary and precarious employment, underemployment and undeclared work.
Profesionālā mobilitāte būtu jāatalgo.
Professional mobility should be rewarded.
Darbavietu kvalitātei un nodarbinātības apstākļiem būtu jāpievēršas, cīnoties pret iestigšanu zemās algās un nodrošinot adekvātu sociālo nodrošinājumu arī tiem, kam ir pastāvīgi līgumi, un pašnodarbinātajiem.
The quality of jobs and employment conditions should be addressed by fighting low-wages and by ensuring adequate social security also for those on fixed contracts and the self-employed.
Dalībvalstīm būtu jāintensificē sociālais dialogs un jāreaģē uz darba tirgus sadrumstalošanu , radot pietiekamu sociālo nodrošinājumu pagaidu un nepastāvīgai nodarbinātībai, nepietiekamai nodarbinātībai , kā arī apkarojot nedeklarētu darbu .
Member States should step up social dialogue and respond to labour market segmentation with adequate social protection for temporary and precarious employment, and should combat undeclared work.
Darba vietu kvalitātei un nodarbinātības apstākļiem būtu jāpievēršas, cīnoties pret iestigšanu zemās algās un nodrošinot adekvātu sociālo nodrošinājumu arī tiem, kam ir pastāvīgi līgumi, un pašnodarbinātajiem.
The quality of jobs and employment conditions should be addressed by fighting low-wages and by ensuring adequate social security also for those on fixed contracts and the self-employed.
Lai vairotu konkurētspēju un palielinātu dalību darba tirgū, jo īpaši mazkvalificēto personu vidū, un saskaņā ar ekonomikas politikas 2. pamatnostādni, dalībvalstīm būtu jāpārskata nodokļu un pabalstu sistēmas un valsts dienestu iespējas sniegt vajadzīgo atbalstu.
In order to increase competitiveness and raise participation levels, particularly for the low-skilled, and in line with economic policy guideline 2, Member States should review tax and benefit systems and the capacity of public services to provide the necessary support.
Dalībvalstīm būtu jāpalielina darbaspēka dalība, izmantojot politiku aktīvas novecošanas, dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgas darba samaksas un jauniešu, invalīdu, likumīgo migrantu un citu neaizsargāto grupu integrācijas darba tirgū veicināšanai.
Member States should increase labour force participation through policies to promote active ageing, gender equality and equal pay and labour market integration of young people, disabled, legal migrants and other vulnerable groups.
Darba un privātās dzīves sabalansētības politikai, kurā paredzēta pieejama aprūpe un inovācija darba organizācijā, būtu jābūt vērstai uz nodarbinātības rādītāju palielināšanu, jo īpaši starp jauniešiem, gados vecākiem darbiniekiem un sievietēm, īpaši noturot augsti kvalificētas sievietes amatos zinātnes un tehnikas jomās.
Work-life balance policies with the provision of affordable care and innovation in work organisation should be geared to raising employment rates, particularly among youth, older workers and women, in particular to retain highly-skilled women in scientific and technical fields.
Dalībvalstīm būtu arī jālikvidē šķēršļi jaunpienācēju iekļūšanai darba tirgū, jāatbalsta pašnodarbinātība un darba vietu radīšana cita starpā tādās jomās kā zaļā nodarbinātība un aprūpe, un jāveicina sociālā inovācija.
Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers, support self-employment and job creation in areas including green employment and care and promote social innovation.
Starp dalībvalstīm būtu jāveicina apmācāmo personu apmaiņa arī ar profesionālo apmācību saistītajās profesijās.
The exchange of apprentices between Member States should also be strongly promoted.
Dalībvalstīm būtu arī jālikvidē šķēršļi jaunpienācēju iekļūšanai darba tirgū, jāatbalsta pašnodarbinātība un darba vietu radīšana cita starpā tādās jomās kā videi draudzīga nodarbinātība un aprūpe, un jāveicina sociālā inovācija.
Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers, support self-employment and job creation in areas including green employment and care and promote social innovation.
Lai veicinātu videi draudzīgu nodarbinātību, dalībvalstīm būtu jāpiedāvā pārkvalificēšanas pasākumi tiem darbiniekiem, kuri pašlaik strādā nozarēs, kas rada lielu CO 2 izmešu apjomu.
In order to promote 'green employment', Member States should offer retraining measures for workers who currently work in fields with high CO 2 emissions.
Lai uzlabotu darba tirgus darbību un sniegumu, dalībvalstīm būtu aktīvi jāiesaista sociālie partneri valsts politikas izstrādāšanā un — saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi — pilnībā jāievēro to tiesības noslēgt un īstenot koplīgumus.
In enhancing the functioning and performance of the labour market, Member States should actively engage social partners in national policy elaboration and should fully respect their right – in accordance with national laws and practices – to conclude and enforce collective agreements.
7. pamatnostādne – Kopsavilkums par pamatmērķiem
Guideline 7 – headline targets
ES pamatmērķis, uz kuru balstoties, dalībvalstis noteiks savus valsts mērķus, paredz līdz 2020. gadam panākt, ka nodarbinātības rādītājs sieviešu un vīriešu vecumā 20 - 64 gadiem vidū ir 75 %, tostarp panākot lielāku jauniešu, gados vecāku darbinieku un mazkvalificētu strādnieku dalību un likumīgo migrantu labāku integrāciju.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is of aiming to bring by 2020 to 75% the employment rate for women and men aged 20-64 including through the greater participation of youth, older workers and low skilled workers and the better integration of legal migrants.
ES pamatmērķis, uz kuru balstoties, dalībvalstis noteiks savus valsts mērķus, paredz līdz 2020. gadam panākt, ka vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem gan sieviešu , gan vīriešu nodarbinātības rādītāji ir vismaz 75 %, tostarp panākot lielāku jauniešu, gados vecāku darbinieku un mazkvalificētu darbinieku — jo īpaši gados vecāku sieviešu — dalību un likumīgo migrantu labāku integrāciju , kā arī samazināt jaunatnes bezdarbu .
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to aim to bring by 2020 to at least 75% the employment rates for both women and men aged 20-64 including through the greater participation of youth, older workers and low skilled workers – especially older women – and the better integration of legal migrants , and to reduce youth unemployment .
Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, nodrošinot adekvātu zināšanu un prasmju piedāvājumu, kas atbilst pašreizējam un turpmākam pieprasījumam darba tirgū.
Member States should promote productivity and employability through an adequate supply of knowledge and skills to match current and future demand in the labour market.
Kvalitatīva sākotnējā izglītība un pievilcīga arodapmācība jāpapildina ar efektīviem stimuliem mūžizglītībai, otrām iespējām, iespēju radīšanu ikvienam pieaugušajam pakāpties soli tālāk sava kvalifikācijā, kā arī ar mērķtiecīgu migrācijas un integrācijas politiku.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning, second-chance opportunities, ensuring every adult the chance to move one step up in their qualification, and by targeted migration and integration policies.
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā sistēmas iegūto zināšanu atzīšanai, jānovērš šķēršļi darbinieku profesionālai un ģeogrāfiskai mobilitātei, jāveicina transversālu zināšanu un radošu ideju apgūšana un jo īpaši jākoncentrē pasākumi uz palīdzību mazkvalificētajiem darbiniekiem un gados vecāku darbinieku nodarbinātības iespēju palielināšanu , vienlaikus stiprinot augsti kvalificētu darbinieku, tostarp pētnieku, apmācību, prasmes un pieredzi.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers , while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers.
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā sistēmas iegūto zināšanu atzīšanai, jānovērš šķēršļi darbinieku profesionālai un ģeogrāfiskai mobilitātei, jāveicina transversālu zināšanu un radošu ideju apgūšana un jo īpaši jākoncentrē pasākumi uz palīdzību mazkvalificētajiem un gados vecākiem darbiniekiem un jāpalielina viņu nodarbinātības iespējas , vienlaikus stiprinot augsti kvalificētu darbinieku, tostarp pētnieku, apmācību, prasmes un pieredzi.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and older workers and increasing their employability, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers.
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā sistēmas, ar kurām visā ES varētu salīdzināt un pienācīgi atzīt profesionālās kvalifikācijas kvalitāti, līdzīgi kā tas ir ar kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu studentiem.
Member States should develop systems enabling the quality of vocational qualifications to be compared and duly recognised across the EU, on a similar basis to the European credit transfer and accumulation system for students.
Sadarbībā ar sociālajiem partneriem un uzņēmumiem dalībvalstīm būtu jāuzlabo mācību pieejamība, jāstiprina izglītība un profesionālā orientācija, to apvienojot ar sistemātisku informāciju par jaunām darba vietām un iespējām, jāveicina uzņēmējdarbība un jāvairo iespējas iepriekš paredzēt, kādas prasmes būs nepieciešamas.
In cooperation with social partners and business, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance combined with systematic information on new job openings and opportunities, promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs.
Ieguldījums cilvēkresursu attīstībā, prasmju uzlabošana un dalība mūžizglītības programmās būtu jāveicina ar vienotiem finanšu ieguldījumiem, ko veic valdības , atsevišķas personas un darba devēji.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments , individuals and employers.
Lai atbalstītu jauniešus un jo īpaši tos, kuri nestrādā un nemācās, dalībvalstīm sadarbībā ar sociālajiem partneriem būtu jāīsteno programmas, lai palīdzētu tiem , kas nesen beiguši skolu , atrast pirmo darbu vai tālākas izglītības vai apmācības iespējas, tostarp izmantojot stažēšanos, kā arī strauji jāreaģē, kad jaunieši kļūst par bezdarbniekiem.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help recent graduates find initial employment or further education and training opportunities, including apprenticeships, and intervene rapidly when young people become unemployed.
Kvalifikācijas līmeņa paaugstināšanas un vajadzību paredzēšanas politikas regulārai uzraudzībai būtu jāpalīdz noteikt jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un jāuzlabo izglītības un apmācības sistēmu reaģēšana uz darba tirgus vajadzībām .
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs .
Dalībvalstīm savu mērķu atbalstam būtu pilnībā jāizmanto ES līdzekļi.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives.
Sadarbībā ar sociālajiem partneriem un uzņēmumiem dalībvalstīm būtu jāuzlabo apmācību pieejamība, jāstiprina izglītība un profesionālā orientācija, to apvienojot ar sistemātisku informāciju par jaunām darba vietām un iespējām un atbilstošiem to veicināšanas pasākumiem , jāveicina uzņēmumu līdzdalība izglītībā un apmācībā un jāvairo iespējas iepriekš paredzēt, kādas prasmes būs nepieciešamas.
In cooperation with the social partners and business, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance combined with systematic information on , and appropriate measures to promote, new job openings and opportunities, promotion of business involvement in education and training and further training, and enhanced anticipation of skill needs.
Ieguldījums personāla vajadzību plānošanā un personāla attīstībā, prasmju uzlabošana un dalība mūžizglītības programmās būtu jāveicina ar vienotiem finanšu ieguldījumiem, ko veic valdības un darba devēji.
Investment in personnel planning and development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments and employers.
Lai atbalstītu jauniešus un jo īpaši tos, kuri nestrādā un nemācās, dalībvalstīm sadarbībā ar sociālajiem partneriem būtu jāīsteno programmas, lai palīdzētu jauniešiem , kam ir vai nav skolas beigšanas kvalifikācija , atrast pirmo darbu vai tālākas izglītības vai apmācības iespējas, tostarp izmantojot stažēšanos, kā arī strauji jāreaģē, kad jaunieši kļūst par bezdarbniekiem.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help young people with or without a school leaving qualification find initial employment or further education and training opportunities, including apprenticeships, and intervene rapidly when young people become unemployed.
Kvalifikācijas līmeņa paaugstināšanas un vajadzību paredzēšanas politikas regulārai uzraudzībai būtu jāpalīdz noteikt jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un jāuzlabo izglītības un apmācības sistēmu virzība uz tām nodarbinātības jomām, kurām ir daudzsološa nākotne .
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and make education and training systems more geared towards growth fields of work of the future .
Lai atbalstītu ar mūžizglītību, ar piekļuvi apmācībai un ar teritoriālo mobilitāti saistītos mērķus, dalībvalstīm būtu jāpapildina tradicionālie apmācības veidi ar jauniem tālmācības veidiem, kas balstīti uz internetu, un ar mācību iespējām, kuru pamatā ir elektroniski palīglīdzekļi („e–mācības”).
To support the objectives of lifelong learning, access to training and geographical mobility, Member States should introduce new forms of internet-based distance learning and e-learning to complement traditional forms of training.
Lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un apmācībai un uzlabotu izglītības rezultātus, dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi ieguldījumi izglītības un apmācību sistēmās, jo īpaši, lai uzlabotu ES darbaspēka prasmju līmeni, kas tam ļautu pielāgoties strauji mainīgajām modernā darba tirgus vajadzībām.
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets .
Būtu jāveic pasākumi, lai panāktu, ka jauniešu un skolotāju mobilitāte mācību nolūkos kļūst par normu .
Steps should be taken to ensure learning mobility of young people and teachers becomes the norm .
Dalībvalstīm būtu jāpalielina izglītības un mācību sistēmu atvērtība un svarīgums, īpaši veidojot valstu kvalifikācijas sistēmas, kas radītu elastīgas mācību iespējas, un veidojot izglītības/ mācību un darba vides partnerības.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un apmācībai un uzlabotu izglītības rezultātus, dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi ieguldījumi izglītības un apmācību un tālākizglītības sistēmās, jo īpaši, lai uzlabotu ES darbaspēka prasmju līmeni, kas tam ļautu pielāgoties strauji mainīgajām nodarbinātības jomas vajadzībām.
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training and further training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing world of work .
Eiropas Savienībā būtu jānodrošina vienots obligātais standarts attiecībā uz pamatskolas izglītību, kas paredzētu, ka katram bērnam Eiropas Savienībā ir bezmaksas vieta skolā, neatkarīgi no vecāku sociālajiem apstākļiem.
A uniform minimum standard for primary education should be set in the European Union, within the framework of which every child in the European Union has the right to a free school place, regardless of its parents' social circumstances.
Izglītības un apmācības kvalitātei, jo īpaši augstākās un akadēmiskās izglītības jomā, vajadzētu atbilst starptautiskiem standartiem, kas augstāki par vidējo līmeni, lai tādējādi dalībvalstīs nodrošinātu darba ņēmēju ilgstošu konkurētspēju.
The quality of education and training, particularly in the fields of higher and university education, should meet international standards so as to guarantee the lasting competitiveness of workers in the Member States.
Būtu jāveic pasākumi, lai panāktu, ka jauniešu un skolotāju mobilitāte mācību nolūkos kļūst iespējama .
Steps should be taken to ensure learning mobility of young people and teachers is facilitated .