natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas iniciatīvu Alcheimera slimības un citu demences veidu apkarošanai ir ļoti svarīgs dokuments, lai varētu izstrādāt īpašus priekšlikumus, ar ko veido saikni starp dažādajām spēkā esošajām rīcības programmām un dažādajiem minētās slimības apkarošanas pasākumiem.
The communication from the Commission to the European Parliament and the Council on a European initiative on Alzheimer's disease and other dementias is a fundamental step on the way towards specific proposals to link up the various existing policies and ways of tackling this type of disease.
Rīcības programmu sadrumstalotība un dažādie problēmas risinājumi Eiropā, kā arī pašreizējā nosacījumu nevienlīdzība attiecībā uz aprūpes pieejamību un slimības ārstniecības pakalpojumiem ir pietiekams pamats, lai īstenotu šo iniciatīvu.
Fragmented action, the uneven responses that exist in Europe and the prevalence of unequal conditions regarding access and treatment for the disease provide more than sufficient justification for this initiative.
Pamatojoties uz četriem galvenajiem mērķiem — veicināt agrīno diagnosticēšanu un dzīves kvalitātes uzlabošanos, uzlabot epidemioloģiskās zināšanas par minēto slimību un koordinēt pašreizējos pētniecības pasākumus, atbalstīt solidaritāti starp dalībvalstīm, nodrošinot paraugprakses apmaiņu, un visbeidzot, ievērot to cilvēku tiesības, kuri cieš no demences —, Komisija ierosina vairākus pasākumus, kurus Parlaments šajā ziņojumā papildina.
Basing itself on four key objectives - promoting early diagnosis and quality of life; improving epidemiological knowledge of the disease and coordinating existing research; supporting solidarity between the Member States through sharing best practices; and, finally, respecting the rights of people living with dementias - the Commission is proposing a series of measures which this report aims to take further.
Ir noteikti arī papildu pasākumi, lai labāk iekļautu slimības un tās radīto seku sociālo dimensiju.
Additional measures are also set out aimed at better incorporating the social dimensions of the disease and their implications.
Papildus šiem aspektiem īpaša uzmanība ir jāpievērš veselības aprūpes darbiniekiem un pakalpojumu sniedzējiem, pasākumiem, ar ko veicina dažādo veselības sistēmu darbību, kā arī apmācībai un atbalstam ģimenēm un tiem, kuri ik dienas saskaras ar cilvēkiem, kas cieš no demences.
In addition to these aspects, particular attention is paid to health care professionals and providers, action to strengthen the various care systems, and training and support for families and other people coping with dementia on a daily basis.
Situācijas skaidrojums
The context
Saskaņā ar pacientu apvienību iesniegtajiem rādītājiem katru gadu kādu no demences veidiem diagnosticē 1,4 miljoniem Eiropas iedzīvotāju.
According to the figures presented by patients' associations, every year 1.4 million citizens living in Europe develop some type of dementia.
Ik pēc 24 sekundēm tiek diagnosticēts jauns saslimšanas gadījums.
A new case is diagnosed every 24 seconds.
No demences cieš gandrīz katrs divdesmitais cilvēks, kas ir vecāks par 65 gadiem, un katrs piektais, kurš vecāks par 80 gadiem.
Almost one in 20 people over the age of 65 and one in five over 80 suffer from dementia.
Ir aprēķināts, ka vairāk nekā 8 miljoni Eiropas iedzīvotāju vecumā no 30 līdz 99 gadiem cieš no neirodeģeneratīvajām slimībām, un zinātnieki lēš, ka ik pēc 20 gadiem šis skaits varētu palielināties uz pusi.
It is estimated that more than 8 million Europeans aged between 30 and 99 suffer from neurodegenerative diseases, and scientists anticipate that this number could double every 20 years.
Alcheimera slimības gadījumi veido vairāk nekā pusi no minētā skaita.
Alzheimer's disease is responsible for more than half of these cases.
Zīmīgi ir tas, ka tikai 3 % no Alcheimera slimniekiem pēc slimības diagnosticēšanas ir nodzīvojuši ilgāk nekā 40 gadus.
It is significant that only 3% of people diagnosed have survived for more than 40 years after receiving their diagnosis.
Papildus iepriekš minētajiem rādītājiem uzmanība būtu jāpievērš nevienlīdzībai, kas joprojām pastāv attiecībā uz diagnosticēšanas un ārstēšanas pieejamību ne tikai starp valstīm, bet arī pašās valstīs.
In addition to the above figures, emphasis should be placed on the inequalities that remain as regards access to diagnosis and treatment, not only between countries but also within them.
Pašlaik neirodeģeneratīvās slimības ir viens no vecāka gadagājuma cilvēku nespējas galvenajiem cēloņiem, un ir paredzams, ka to cilvēku skaits, kuri cieš no šīm slimībām, ievērojami palielināsies.
At present neurodegenerative diseases represent one of the main causes of incapacity among the elderly, and the number of people affected is expected to rise significantly.
Šis fakts iegūst vēl lielāku nozīmi, ja ņem vērā, ka vidējais dzīves ilgums palielinās un strādājošo skaits attiecībā pret pensionāru skaitu samazinās.
This fact becomes even more important bearing in mind the increase in average life expectancy and the declining ratio between the number of people working and the number of people who are retired.
Daudzi demences rašanās faktori joprojām nav zināmi.
Many of the factors that lie at the origin of dementias remain unknown.
Tomēr var noteikt daudzus riska faktorus, kas palielina iespēju saslimt ar Alcheimera slimību.
However, it is possible to identify a series of risk factors that increase the possibility of contracting Alzheimer's disease.
Daži no šiem faktoriem ir augsts asinsspiediens, kā arī augsts holesterīna un homocistīna līmenis, nepietiekams prāta darbības veicināšanas, sabiedrisko un fizisko aktivitāšu līmenis, liekais svars un diabēts, kā arī nopietni vai atkārtoti smadzeņu bojājumi.
These include high blood pressure and high levels of cholesterol and homocysteine; low levels of intellectual stimulation, social activity and physical exercise; obesity and diabetes; and serious or repeated cerebral lesions.
Nesenie pētījumi parādīja, ka Alcheimera slimību var radīt neirotoksiska proteīna nogulsnēšanās smadzenēs.
More recently, studies have shown that Alzheimer's disease can develop as a result of the deposition of a neurotoxic protein in the brain.
Izrādās, ir pierādīts, ka tā nav galvenokārt ģenētiski pārmantojama slimība, jo to ģimeņu skaits, kurās šī slimība ir ģenētiski pārmantota, ir ļoti mazs.
It seems to have been confirmed that this is not a predominantly hereditary disease, since the number of families in which the disease develops as a result of a genetic disorder is very low.
Alcheimera slimību rada daudzi faktori kopā.
Alzheimer's is a disease which results from a combination of many different factors.
Agrīnā diagnosticēšana un prioritātes piešķiršana profilakses pasākumiem
Early diagnosis and priority to prevention
Alcheimera slimības simptomus bieži vien jauc ar parastajām novecošanas procesa pazīmēm.
The symptoms of Alzheimer's disease are often confused with common signs of ageing.
Neraugoties uz panākumiem zinātnes jomā un veselības aprūpes darbinieku pieaugošo informētību, joprojām liels ir to slimnieku skaits, kuriem slimība diagnosticēta vidējā vai pat vēlīnā attīstības stadijā.
Despite the scientific progress that has been made and increasing awareness among health professionals, the number of people diagnosed at a moderate or even advanced stage of the disease is still very high.
Ir zināms arī tas, ka slimību bieži vien diagnosticē, izmantojot izslēgšanas metodi.
We also know that the process normally followed in order to reach a diagnosis consists of excluding other conditions.
To cilvēku skaits, kuri nezina, ka viņiem ir šī slimība, joprojām ir ļoti liels.
The number of people who have the disease without knowing it remains high.
Ir svarīgi galveno uzmanību visās stratēģijās pievērst profilaksei un panākt pēc iespējas agrīnu diagnosticēšanu.
It is vital to place prevention at the heart of any strategy and to target efforts at obtaining the earliest possible diagnosis.
Pacienta cieņa
Patient dignity
Joprojām nav atklāts veids, kā izārstēt Alcheimera slimību.
As yet no cure has been found for Alzheimer's disease.
Pašreizējo ārstēšanas metožu pamatā ir tādu zāļu izmantošana, ar kurām mēģina mazināt vai stabilizēt simptomus, kas saistīti ar pacientu uzvedības un kognitīvajām pārmaiņām.
Current treatments are based on the use of medication that seeks to mitigate or stabilise the symptoms associated with behavioural and cognitive changes among patients.
Slimības attīstību var palēnināt, bet nav iespējams novērst nervu šūnu pakāpenisko bojāeju.
It is possible to delay the effects, but it is not yet possible to prevent progressive neuronal loss.
Tādēļ ir būtiski, ka pastiprināti izmanto ar farmakoloģiju nesaistītas ārstēšanas metodes, ar ko uzlabo slimnieku labsajūtu.
It is therefore vital to step up extra- pharmacological intervention, promoting interventions that improve the well-being of those affected.
Palīdzot pacientiem sadzīvot ar minēto slimību un panākot to, ka viņi nezaudē savu patstāvību, var nodrošināt viņiem pēc iespējas ilgāku cieņas pilnu dzīvi.
Helping patients to live with the disease and endeavouring to preserve their autonomy is the way to guarantee a life with dignity for as long as possible.
Pat, ja dažādiem slimniekiem ir līdzīgi slimības simptomi, sociālie un ekonomiskie apstākļi, kādos pacientus un viņu ģimenes šī slimība skar, ir ļoti atšķirīgi.
Even though sufferers share common symptoms, social and economic conditions mean that each patient and their families are affected by the process of the disease in very different ways.
Piemēram, pacienta tuvinieki bieži vien ir spiesti pamest darbu, lai rūpētos par slimajiem ģimenes locekļiem.
For example, it is not uncommon for patients' relatives to be forced to give up their work to care for family members with the disease.
Slimības skartie cilvēki
The people affected
Cilvēki, kuriem ir Alcheimera slimība un citi demences veidi, kā arī viņu tuvinieki vai tie, ar kuriem viņiem ir ciešas attiecības, piedzīvo sociālu stigmatizāciju.
People affected by Alzheimer's disease and other dementias, along with their relatives or those with whom they have close ties, face social stigmatisation.
Uzvedības un rakstura izmaiņas, ko rada slimība, padara šos slimos cilvēkus arvien vairāk atkarīgus no citiem.
Changes in behaviour and personality resulting from the disease make those affected more and more dependent on other people.
Būtu jāuzsver, ka Alcheimera slimība skar ne tikai pašus slimniekus, bet arī cilvēkus, kuri atrodas viņiem līdzās un rūpējas par viņiem.
It should be stressed that those affected by Alzheimer's disease are not only those who suffer from the disease themselves but also the people around them and the people who care for them.
Izskatās, ka pašreizējā sistēmā šiem cilvēkiem tiek pievērsta otršķirīga uzmanība.
These people tend to be relegated to a second tier in the system that currently prevails.
Tikai saprotot, cik sarežģīta ir situācija, kurā atrodas tie, kas saskaras ar Alcheimera slimību, var panākt taisnīgāku attieksmi un veltīt pienācīgu uzmanību visiem šīs slimības skartajiem cilvēkiem.
It is only by recognising the complexity of the situation of living with dementia that we can arrive at a fairer approach that acknowledges all those affected.
Ziņojuma struktūra
The structure of the report
Galvenais uzdevums, kas izklāstīts šajā ziņojumā, ir uzlabot koordināciju starp dalībvalstīm un īstenot efektīvāku un uz solidaritāti balstītu rīcību, kas vērsta uz profilaksi un ar demenci, jo īpaši Alcheimera slimību, slimo cilvēku ārstēšanu, kā arī atbalsta sniegšanu viņu tuviniekiem un aprūpētājiem neatkarīgi no tā, vai tie ir veselības aprūpes darbinieki, pakalpojumu sniedzēji vai ģimenes locekļi.
The basic approach taken by this report is improved coordination between the Member States and a more effective and solidarity-based response geared to prevention and the treatment of people living with dementias, particularly Alzheimer's, as well as the people around them, whether they be healthcare professionals, service providers or relatives.
Lai šajā jomā īstenotu Eiropas stratēģiju, ir ļoti svarīgi, lai katra dalībvalsts piešķirtu prioritāti valsts rīcības plāna izstrādei.
For any European strategy in this area to work, it is crucial that the various countries give priority to drawing up national action plans.
Vienlaikus ir svarīgi galveno uzmanību pievērst agrīnās diagnosticēšanas un profilakses pasākumiem, kā arī apkopot un apstrādāt epidemioloģiskos datus par slimību.
It is also vital to focus on early diagnosis and prevention and the gathering and processing of epidemiological data on the disease.
Pēc tam, kad šie svarīgie uzdevumi ir veikti, būtu jāintegrē katrā dalībvalstī īstenotie pasākumi, sākot ar pētniecības veicināšanu līdz veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai.
Once these fundamental steps have been taken, the various countries should take integrated action ranging from research to healthcare provision.
Ir svarīgi novērst joprojām esošos trūkumus tādās jomās kā profesionālā apmācība, atbalsts ģimenēm (gan saistībā ar slimnieka aprūpi, gan psiholoģisks atbalsts) un pasākumi sabiedrības izpratnes veicināšanai par to, ko nozīmē dzīvot ar demenci.
It is important to fill the gaps that still exist in such areas as professional training, support for families (as regards both care and psychological support) and action to raise public awareness of what living with dementia entails.
Ar Eiropas stratēģiju jācenšas arī nodrošināt, ka tiek piedāvāti pakalpojumi, kas pacientiem garantē maksimāli plašu un vienlīdzīgu aprūpes un ārstēšanas pieejamību neatkarīgi no vecuma, dzimuma, finanšu resursiem vai dzīvesvietas.
A European strategy must also seek to safeguard the existence of services that guarantee maximum possible coverage and equal conditions as regards access and treatment for patients, regardless of their age, gender, financial resources or place of residence.
Arī tam, ka slimības attīstības gaitā pacientam nodrošina cieņas pilnu dzīvi un mazina pašreizējo nevienlīdzību, jābūt prioritāram mērķim.
Enhancing the dignity of all patients throughout the process of their disease and reducing existing inequalities must also be priority objectives.
Tas nozīmē, ka ir plašāk jāiesaista dažādas sabiedrības grupas, sākot ar medicīnas iestādēm līdz pacientu apvienībām, jo to ieguldījumam būs būtiska nozīme, lai varētu saskaņot dažādos īstenotos pasākumus un nodrošinātu to efektivitāti.
This choice implies the wider involvement of the various groups of people concerned, from medical organisations to patients' associations, as their contribution will play a vital part in bringing together the various measures taken and ensuring their effectiveness.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the mobilisation of the Flexibility Instrument
PASKAIDROJUMA RAKSTS...................................................................................................7
EXPLANATORY MEMORANDUM.........................................................................................7
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0760 – C7‑0000/2010),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0760 – C7-0000/2010),
(2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 27. punktu,
(IIA of 17 May 2006), and in particular point 27 thereof,
– ņemot vērā 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projekta izskatīšanu pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī
– having regard to its first reading of 20 October 2010 on the 2011 draft general budget
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0372 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0372 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 15. novembrī notikušās samierināšanas sanāksmes rezultātus,
– having regard to the results of the conciliation of 15 November 2010,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7‑0367/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0367/2010 ),
A. tā kā, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus, jo īpaši 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos apjomus, ES prioritātes nav iespējams finansēt, nekaitējot pastāvošajiem instrumentiem un pasākumiem;
A. whereas the ceilings of the Multi annual Financial Framework, especially for subheading 1a and heading 4, do not allow the financing of EU priorities without jeopardising the existing instruments and policies,
B. tā kā samierināšanas sanāksmē abas budžeta lēmējiestādes — ar nosacījumu, ka jāpanāk vispārēja vienošanās par visiem vēl neizlemtajiem jautājumiem, — vienojās izmantot elastības instrumentu, lai panāktu līdzekļu palielinājumu konkrētām prioritātēm abās minētajās izdevumu kategorijās,
B. whereas the two arms of the budgetary authority agreed in conciliation, provided that an overall agreement could be reached on all outstanding issues, to mobilise the Flexibility Instrument to offset the reinforcements for identified priorities under these two headings,
par elastības instrumenta izmantošanu
on the mobilisation of the Flexibility Instrument
tā kā pēc visu iespēju izskatīšanas apropriāciju pārdalīšanai 1.a izdevumu apakškategorijā un 4. izdevumu kategorijā abas budžeta lēmējiestādes samierināšanas sanāksmē 2010. gada 11. novembrī vienojās izmantot elastības instrumentu, lai 2010. gada budžetā papildinātu finansējumu, pārsniedzot 1.a izdevumu apakškategorijas un 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus, par šādām summām:
Whereas, after having examined all possibilities for re-allocating appropriations under heading 1a and heading 4, at the conciliation meeting on 11 November 2010, the two arms of the budgetary authority agreed to mobilise the Flexibility Instrument to complement the financing in the 2011 budget, beyond the ceilings of heading 1a and 4, of:
– EUR 18 miljoni Mūžizglītības programmai 1.a izdevumu apakškategorijā;
– EUR 18 million for the Lifelong Learning programme under heading 1a;
– EUR 16 miljoni Konkurētspējas un inovācijas programmai 1.a izdevumu apakškategorijā;
– EUR 16 million for the Competitiveness and Innovation Programme under heading 1a;
– EUR 71 miljons Palestīnai 4. izdevumu kategorijā,
– EUR 71 million for Palestine under heading 4,
IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.
HAVE ADOPTED THIS DECISION:
Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto elastības instrumentu, lai nodrošinātu EUR 34 miljonus saistību apropriācijās 1.a izdevumu apakškategorijā un EUR 71 miljonu saistību apropriācijās 4. izdevumu kategorijā.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the Flexibility Instrument shall be mobilised to provide the sum of EUR 34 million in commitment appropriations in heading 1a and of EUR 71 million in commitment appropriations in heading 4.
Minētās summas izmanto, lai papildinātu finansējumu šādiem pasākumiem:
That amount shall be used to complement the financing of:
– EUR 71 miljons Palestīnai 4. izdevumu kategorijā.
– EUR 71 million for Palestine under heading 4.
Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
This decision shall be published in the Official Journal of the European Union.
[parakstīšanas vieta],
Done at,
PASKAIDROJUMA RAKSTS
EXPLANATORY MEMORANDUM
2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā
The Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
2011. gada budžetā ir vajadzīgi papildu izdevumi, kas pārsniedz 1.a izdevumu apakškategorijas un 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus.
For budget 2011, additional expenditure, beyond the ceilings of heading 1a and 4 is required.
Tāpēc saskaņā ar Iestāžu nolīguma 27. punktu tiek ierosināts izmantot elastības instrumentu.
It is therefore proposed to mobilise the Flexibility Instrument in accordance with point 27 of the Interinsitutional Agreement.
Summas izmantos šādi:
The amounts to be mobilised are as follows:
Abām budžeta lēmējiestādēm tiek atgādināts, ka šis lēmums Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē ne vēlāk kā 2011. gada budžets.
The two arms of the budgetary authority are reminded that the publication of the Decision in the Official Journal of the European Union shall not intervene later than the publication for the 2011 budget.
ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta ieteikumam Padomei par pašreizējām sarunām par ES un Lībijas pamatnolīgumu
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the negotiations on the EU-Libya Framework Agreement
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS B7‑0615/2010.......................................................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION B7-0615/2010...................................................13
par pašreizējām sarunām par ES un Lībijas pamatnolīgumu
on the negotiations on the EU-Libya Framework Agreement
– ņemot vēra ieteikuma priekšlikumu Padomei par pašreizējām sarunām par ES un Lībijas pamatnolīgumu, ko S&D grupas vārdā iesniegusi Ana Gomes ( B7‑0615/2010 ),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Ana Gomes on behalf of the S&D Group on the ongoing negotiations on the EU-Libya Framework Agreement ( B7‑0615/2010 ),
- ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2007. gada 15. oktobra secinājumus par apspriešanas uzsākšanu par ES un Lībijas pamatnolīgumu, kā arī Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnija un 29. un 30. oktobra secinājumus par migrācijas politiku,
- having regard to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 15 October 2007 on opening discussions for a Framework Agreement between the EU and Libya, as well as the European Council conclusions of 18-19 June and 29-30 October 2009 on migration-related policies,
- ņemot vērā komisāres B. Ferrero-Waldner un Lībijas Eiropas lietu sekretāra El Obeidi 2007. gada 23. jūlijā kopīgi parakstīto saprašanās memorandu,
- having regard to the Memorandum of Understanding jointly signed by Commissioner Ferrero-Waldner and European Affairs Secretary El Obeidi on 23 July 2007,
- ņemot vērā pašreizējās sarunas starp ES un Lībiju par pamatnolīguma noslēgšanu,
- having regard to the ongoing negotiations between the EU and Libya on a Framework Agreement,
- ņemot vērā Bengāzi veltīto HIV rīcības plānu, kas uzsākts 2004. gada novembrī,
- having regard to the HIV Action Plan for Benghazi, launched in November 2004,
- ņemot vērā pašreizējo ES un Lībijas praktisko sadarbību migrācijas jomā un sadarbības migrācijas jomā darba kārtību, ko Komisija un Lībija parakstīja 2010. gada 4. oktobrī,
- having regard to the current EU-Libya practical cooperation on migration and to the Migration Cooperation Agenda signed by the Commission and Libya on 4 October 2010,
- ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,
- having regard to the Universal Declaration of Human Rights of 10 December 1948,
- ņemot vērā 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu un 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļu statusu,
- having regard to the Geneva Convention of 28 July 1951 and the Protocol of 31 January 1967 relating to the Status of Refugees,