natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nesenās humānās katastrofas, kas notika Haiti un Pakistānā, no jauna parādīja, ka ir nepieciešams palielināt ES spēju reaģēt katastrofu gadījumā efektivitātes, koordinēšanas un atpazīstamības ziņā.
The recent humanitarian disasters in Haiti and Pakistan demonstrated once again the need to improve the EU’s disaster-response capability in terms of effectiveness, coordination and visibility.
Ziņojumā arī tiek aicināts radīt Eiropas ātrās reaģēšanas spēju (Eiropas Civilās aizsardzības spēkus), idejas autors ir Michel Barnier , un tā radās pēc cunami Āzijā, un Eiropas Parlaments to ir vairākas reizes atkārtojis.
The report therefore advocates the establishment of a European rapid response capability (European civil protection force), a concept launched by Michel Barnier following the 2004 tsunami in south-east Asia and repeatedly urged by Parliament.
Šai spējai būtu jāizpaužas kā pieejamo rīku optimizēšanai, tādējādi varētu gūt lielāku efektivitāti un atpazīstamību, tās mērķis ir panākt nekavējošu visu nepieciešamo līdzekļu mobilizāciju, izmantojot pastiprinātu koordinēšanu.
This capability should constitute an optimisation of the tools already available, which would become more effective and visible, the aim being to enable, through closer coordination, the immediate mobilisation of all necessary resources.
Ir skaidrs, ka šīs spējas izmantošanai jābūt balstītai uz vajadzībām, un tai jāpapildina humānā palīdzība un jābūt saskaņotai ar to.
Obviously the use of such a capability will have to be based on need and it will have to complement and be consistent with humanitarian aid.
Civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanai jānotiek saskaņā ar starptautiskajām pamatnostādnēm, kas izklāstītas Eiropas konsensā.
When civil protection resources are used, it must be in accordance with the international guidelines as set out in the European Consensus.
· Humānās palīdzības institucionālā konteksta attīstība Eiropas mērogā
· The changing institutional context of humanitarian work at European level
Kopš rīcības plāna pieņemšanas ir notikušas institucionālas pārmaiņas Eiropas Savienības mērogā, 2009. gada sākumā, piemēram, ir izveidota Eiropas Savienības Padomes Humānās palīdzības un pārtikas palīdzības jautājumu darba grupa ( COHAFA ).
Since the action plan was adopted a number of institutional changes have taken place at EU level, including, for example, the establishment in early 2009 of the Council’s Working Party on Humanitarian Aid and Food Aid (COHAFA).
COHAFA ir kļuvusi par atbilstošu forumu un papildu instrumentu, kas pastiprina Eiropas humānās palīdzības politikas institucionālo struktūru ar regulāru saziņu politikas līmenī.
COHAFA has become a useful forum and an additional tool, strengthening the institutional structure of European humanitarian policy through regular exchanges at political level.
Tomēr tās loma ir jāpalielina humānās palīdzības principu un labākās prakses piemērošanas, koordinēšanas un konsensa īstenošanas ziņā.
Its role ought to be reinforced, however, with regard to application of humanitarian principles and good practices as well as coordination and implementation of the Consensus.
Jānorāda arī uz civilās aizsardzības un humānās palīdzības portfeļu apvienošanu Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorātā, kas dos ieguldījumu krīzes pārvarēšanas instrumentu koordinēšanas un vispārējās saskaņotības pastiprināšanā katastrofas gadījumā.
Also noteworthy is the linkage of the civil protection and humanitarian aid portfolios in DG ECHO, a development which will make for closer coordination and better overall consistency in the use of crisis-management tools in response to disasters.
Lai arī referente atzinīgi vērtē šādu tuvināšanu, tomēr ir jāsaglabā skaidra šo abu instrumentu lomu, pilnvaru un budžeta līniju nodalīšana, lai pasargātu to attiecīgās identitātes un specifiku.
While the rapporteur welcomes the linkage, it is nonetheless necessary to maintain a clear demarcation of the roles, remits and budget lines of the respective instruments, in order to preserve their individual identities and specific features.
Padomes Regulai (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību, kas stājās spēkā 1996. gadā, tādējādi būs savs juridiskais pamats, kad to pārskatīs koplēmuma procedūras ietvaros.
Thus, when Council Regulation (EC) No 1257/96 of 20 June 1996 concerning humanitarian aid is revised under the codecision procedure it will have its own legal basis.
Ar Lisabonas līgumu tika ieviests arī Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), un 2010. gadā tā izveidei tika veltītas vairākas diskusijas.
The Lisbon Treaty also provided for the creation of the European External Action Service (EEAS), and establishing the service has been the subject of much discussion throughout 2010.
Parlamenta Attīstības komiteja sarunu laikā aizstāvēja Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta neatkarību, lai tas nebūtu daļa no EĀDD un lai tādējādi tiktu novērsta jebkāda iespējamā humānās palīdzības instrumentalizācija.
During these negotiations, Parliament’s Committee on Development has been concerned to defend the independence of DG ECHO, preventing it from becoming part of the EEAS and thus avoiding any possible instrumentalisation of humanitarian aid.
Šajā īpašajā kontekstā ir jānoskaidro pienākumu sadale starp ES Augsto pārstāvi Catherine Ashton un starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās komisāri Kristalina Georgieva .
In this specific context, the division of tasks between Catherine Ashton, Vice-President of the Commission/ High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, and Kristalina Georgieva, the Commissioner responsible for international cooperation, humanitarian aid and crisis response, must be clarified.
· Risināmie uzdevumi un turpmākā darbība
· Challenges and the way ahead
Konsenss ir pirmais kopējais dokuments par humānās palīdzības politiku kopš Regulas par humāno palīdzību pieņemšanas 1996. gadā.
The European Consensus on Humanitarian Aid is the first common document on humanitarian aid policy to have been produced since the adoption of the 1996 regulation.
Konsenss par humāno palīdzību ir būtisks instruments, kas saglabā savu nozīmi, jo īpaši lielu pārvērtību kontekstā.
It is a fundamentally important tool which is more relevant than ever against the background of profound change in humanitarian affairs.
Referente uzskata, ka humānās palīdzības uzdevumus var atrisināt, precīzi piemērojot konsensu par humāno palīdzību un tā rīcības plānu.
The rapporteur takes the view that humanitarian challenges can be met through rigorous application of the Consensus and the associated action plan.
Rīcības plāna vidusposma pārskatīšana ir unikāla iespēja nostiprināt pasākumus jomās, kas pelnījušas vairāk uzmanības, piemēram:
The mid-term review of the action plan offers a unique opportunity to step up efforts in a number of areas that merit more attention, including:
o humānās darbības pamatprincipu un starptautisko humanitāro tiesību sekmēšana;
o the promotion of humanitarian principles and international humanitarian law;
o jautājumi, kas saistīti ar kvalitāti, koordinēšanu un saskaņotību ES humānās palīdzības sniegšanas ietvaros;
o issues of quality, coordination and consistency in the delivery of EU humanitarian aid;
o militāro un civilās aizsardzības līdzekļu un spēju izmantošanas noskaidrošana saskaņā ar konsensu par humāno palīdzību un ANO pamatnostādnēm;
o clarification on the use of military and civil protection resources and capabilities in accordance with the Consensus and the UN guidelines;
o katastrofu draudu samazināšana un neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības saistības pastiprināšana.
o disaster risk reduction and reinforcement of the link between emergency aid, rehabilitation and development.
par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā
on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 15
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 15
– ņemot vērā 2010.gada 8. jūlija rezolūciju par KLP nākotni pēc 2013. gada
– having regard to its resolution of 8 July 2010 on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
Pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0286 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0286 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku
– having regard to its resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security
OV C 46E, 24.2.2010., 10. lpp. ,
OJ C 46E, 24.2.2010, p.10. ,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0131 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0131 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe
Pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0302 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0302 . ,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem, SEC(2010)1058 ,
– having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories, SEC(2010)1058 ,
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs
– having regard to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the European Union and developing countries
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas”,
– having regard to the Communication from the Commission entitled ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges‘,
– ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus, kuros paredzēts laikā līdz 2015. gadam uz pusi samazināt badā dzīvojošo pasaules iedzīvotāju skaitu (salīdzinājumā ar 1990. gadu),
– having regard to the UN Millennium Goals, which include halving the proportion of the global population suffering from hunger in 2015 as compared with 1990,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A7‑0376/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0376/2010 ),
A. tā kā Eiropas iedzīvotāju nodrošinātība ar pārtiku, patērētāju apgāde ar veselīgu un kvalitatīvu pārtiku par samērīgām cenām un ienākumu nodrošināšana lauksaimniekiem bijuši Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) galvenie mērķi kopš tās izveides, un tie arī pašlaik ir ES svarīgākie mērķi;
A. whereas ensuring food security for Europe’s citizens, providing consumers with healthy and high-quality food at reasonable prices, and safeguarding farm incomes have been the core objectives of the Common Agricultural Policy (CAP) since its inception and remain key objectives of the EU at present,
B. tā kā nesenā pārtikas un preču cenu nepastāvība ir izraisījusi nopietnas bažas par Eiropas un pasaules apgādi ar pārtiku un tā kā neaizsargātākās iedzīvotāju grupas visvairāk cieš no pārtikas cenu pieauguma;
B. whereas recent food and commodity price volatility has raised serious concerns about the functioning of the European and global food supply and whereas the increase in food prices has hit the most vulnerable population groups hardest,
C. tā kā cenu nepastāvība lauksaimniecībā ir pastāvīga parādība, jo cenas nesamērīgi reaģē uz nelielām ražošanas apjoma izmaiņām, turklāt ļoti bieži tas saistīts ar spekulāciju;
C. whereas price volatility in agriculture is permanent in nature, as prices respond disproportionately to small variations in the level of production, very frequently as a result of speculation,
D. tā kā nesenajā FAO Pasaules pārtikas nodrošinātības komitejas sanāksmē ES vērsa uzmanību uz ārkārtējas cenu nepastāvības problēmu un jaunā augsta līmeņa ekspertu grupa tika lūgta ziņot par iemesliem un pasākumiem saistībā ar cenu svārstībām;
D. whereas at a recent meeting of the Committee on World Food Security in the FAO, the EU highlighted the problem of extreme price volatility and the new High Level Panel of Experts was asked to report on causes and measures in relation to price fluctuations,
E. tā kā klimatiskās un citas parādības var rosināt valstis īstenot protekcionisma politiku, ko apliecina nesen Krievijas un Ukrainas ieviestais kviešu eksporta aizliegums, turklāt šīs valstis kopā eksportē aptuveni 30 % no pasaules kviešu apjoma;
E. whereas climatic and other events may lead countries to pursue protectionist policies, as illustrated by the recent export bans on wheat imposed by Russia and Ukraine, which together export some 30% of the world’s wheat,
F. tā kā pārtikas ražošanu pasaulē var regulāri apdraudēt dažādi faktori, tostarp kaitēkļi un slimības, dabas resursu pieejamība un dabas katastrofas, kā to apliecina 2010. gada ilgstošais sausums un ugunsgrēki Krievijā un plašie plūdi Pakistānā;
F. whereas global food production can be regularly undermined by a range of factors including the impact of pests and diseases, availability of natural resources and natural disasters, as illustrated in 2010 by the prolonged drought and fires in Russia and the massive floods in Pakistan,
G. tā kā klimata pārmaiņu rezultāts būs arvien biežākas šādas dabas katastrofas un tiks mazināta nodrošinātība ar pārtiku;
G. whereas climate change will result in more frequent occurrences of such natural disasters, thus undermining food security,
H. tā uzdevums ir ražot vairāk produkcijas no mazāka izmantojamo resursu apjoma, liekot uzsvaru uz ilgtspējīgu ražošanu, jo jāņem vērā ietekme uz dabas resursiem;
H. whereas the challenge is to produce ‘more from less’, with an emphasis on sustainable production, due to pressure on natural resources,
I. tā kā ES ir lielākā neto lauksaimniecības produktu importētāja un lielā mērā ir atkarīga no olbaltumvielas un eļļu saturošu produktu un kukurūzas importa tās lopkopības nozares vajadzībām, kā arī ir atkarīga no augļu un dārzeņu importa, un tas ir arī tāpēc, ka Eiropas ražotājiem nav atļauts lietot līdzvērtīgas šo produktu ražošanas metodes;
I. whereas the EU is the largest net agricultural products importer, and is over-reliant on imports of protein, oleaginous products and maize for its animal husbandry sector, as well as fruit and vegetables, not least because our producers are not allowed to use the same production methods for such products,
J. tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aprēķini liecina, ka sakarā ar paredzamo pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu no 7 līdz 9,1 miljardam laikā līdz 2050. gadam būs nepieciešams pārtikas apgādi palielināt par 70 %;
J. whereas the estimated growth in the global population from 7 to 9.1 billion will require a 70% increase in the food supply by the year 2050, according to the FAO,
K. tā kā Eiropas Savienībā cilvēki vēl arvien dzīvo nabadzībā un cieš badu; tā kā 79 miljoni ES iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa (60 % no vidējiem ienākumiem tajā valstī, kurā attiecīgā persona dzīvo); tā kā 16 miljoni ES iedzīvotāju aizvadītajā ziemā saņēma pārtikas atbalstu no labdarības organizācijām;
K. whereas poverty and famine still exist in the European Union; whereas 79 million people in the EU still live below the poverty line (60% of the average income of the country in which the person lives); and whereas 16 million EU citizens received food aid through charities last winter,
L. tā kā nodrošinātība ar pārtiku nenozīmē tikai pārtikas piegāžu pieejamību, bet — saskaņā ar FAO formulējumu — arī tiesības uz pārtiku un veselīga uztura pieejamību visiem; turklāt uzskata, ka, kļūstot aizvien konkurētspējīgāka, Eiropa var sekmēt visas pasaules nodrošinātību ar pārtiku;
L. whereas food security does not only mean the availability of food supplies, but also includes according to the FAO the right to food and the accessibility of healthy nutrition for all; whereas, by becoming ever more competitive, Europe can contribute to global food security,
M. tā kā nepietiekamu pārtikas nodrošinātību nabadzīgākajiem sabiedrības locekļiem vēl pastiprināja pasaules ekonomikas un finanšu krīze,
M. whereas lack of food security for the poorest members of society has been aggravated by the effects of the global economic and financial crisis,
N. tā kā pēc desmit gadu ilgušas stagnācijas lauksaimnieku ienākumi 2009. gadā ievērojami samazinājās, galvenokārt sakarā ar sarežģītiem tirgus apstākļiem un pieaugošām ražošanas izmaksām; tā kā ienākumi lauksaimniecībā ir ievērojami zemāki (par aptuveni 40 % uz katru darba vienību) nekā pārējās tautsaimniecības nozarēs, un ienākumi uz vienu iedzīvotāju lauku apgabalos ir ievērojami mazāki (par aptuveni 50 %) nekā pilsētās;
N. whereas farmers’ incomes fell dramatically in 2009 after a decade of income stagnation, due largely to difficult market conditions and rising costs of production; whereas agricultural incomes are significantly lower (by an estimated 40% per working unit) than in the rest of the economy, and income per inhabitant in rural areas is considerably lower (by about 50%) than in urban areas,
O. tā kā lauksaimnieki saņem arvien mazāku daļu no pārtikas piegādes ķēdē radītās pievienotās vērtības, bet pārtikas rūpniecības daļa palielinās; tā pārtikas piegādes ķēdes pareiza darbība ir nepieciešams priekšnoteikums, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki saņem pienācīgus ienākumus par saražoto;
O. whereas farmers receive a steadily decreasing share of the value added generated by the food supply chain, while the share of the food industry has increased; whereas a proper functioning food supply chain is a necessary prerequisite to ensure that farmers obtain a fair return for their produce,
P. tā kā visā ES pārtikas ražošanas, piegādes un patēriņa ķēdē tiek zaudēts līdz pat 50 % no saražotās pārtikas;
P. whereas along the whole food production, supply and consumption chain, up to 50% of the food produced in the EU is wasted,
Q. tā kā tikai 7 % ES lauksaimnieku ir jaunāki par 35 gadiem;
Q. whereas only 7% of farmers in the EU are under 35 years of age,
R. tā kā nodrošinātība ar pārtiku ir viens no Eiropas svarīgākajiem jautājumiem un prasa saskaņotību un koordināciju starp dažādām nozaru politikas jomām ES līmenī, proti, KLP, enerģētikas politiku, pētniecības programmām, attīstības un tirdzniecības politikas virzieniem un finanšu nozares regulējumu;
R. whereas food security is a central issue for Europe and requires coherence and coordination between various sectoral policy areas at EU level, namely the CAP, energy policy, research programmes, development and trade policies, and financial regulation;
Pārtikas nodrošinātība Eiropā un pasaulē
Food security in Europe and the world
6. atzīst, ka atbilstošas pārtikas piegādes nodrošināšanai ir būtiska sastāvdaļa nodrošinātībā ar pārtiku, taču atzīst arī to, ka piekļuve pārtikai un pārtikas pieejamība ir elementi, kam jāpievērš uzmanība, nodrošinot atbilstošu dzīves līmeni, jo īpaši tiem, kuriem nepietiek saimniecisko resursu, un šīs personas bieži vien ir bērni, gados vecāki cilvēki, migranti, bēgļi un bezdarbnieki;
Recognises that guaranteeing an adequate supply of food is an essential component of food security, but also acknowledges that access to food and affordability of food requires that attention be given to the provision of an adequate standard of living, particularly for those with insufficient economic resources, who are often children, elderly persons, migrants, refugees and unemployed persons;
13. atzīmē augsto atkarību no olbaltumvielu un eļļu saturošu produktu importa no trešām valstīm, kas negatīvi ietekmē pārtikas un lauksaimniecības nozari un jo īpaši lopkopības nozari cenu pieauguma brīžos;
Notes the level of reliance on imports of proteins and oleaginous products from third countries, which has negative consequences for the food and farming industry, in particular the animal husbandry sector when price spikes occur;
18. uzskata, ka ražīguma pieaugums, kas tiks sasniegts jaunajās dalībvalstīs, palielinās pieejamo zemes platību apjomu un dos iespēju palielināt olbaltumvielas un eļļu saturošu produktu ražošanu Eiropas Savienībā;
Believes that the productivity gains that will be made in the new Member States will increase the amount of land available and will provide an opportunity to boost the production of proteins and oleaginous products in the EU;
Lauksaimniecība, finanšu tirgu un cenu nepastāvība
Agriculture, financial markets and price volatility
31. uzsver, ka bez intervences krājumiem vai stratēģiskiem krājumiem nav iespējams veikt efektīvus pasākumus pret lielām cenu svārstībām; tāpēc uzskata, ka turpmākajā KLP ir jāpalielina tirgus intervences instrumentu loma;
Stresses that it is not possible to take effective action against major price fluctuations without intervention stocks or strategic stocks; considers, therefore, that the role of market intervention instruments must be enhanced in the future CAP;
Pasaules pārtikas krājumi vispārējai pārtikas nodrošinātībai
Global food stocks for global food security
Jauna KLP uzdevumu risināšanai
A new CAP to respond to challenges
45. atzīmē, ka ik gadu, klimata pārmaiņu un urbanizācijas dēļ, samazinās lauksaimniecībā izmantojamās zemes platība uzsver, ka nodrošinājumu ar pārtiku ES varētu palielināt, ražojot pārtiku uz klimata pārmaiņu skartas zemes, papuvēm vai uz pamestas zemes;
Notes that every year the amount of land available for agricultural production is reduced due to climate change and urbanisation; underlines that food security in the EU could be increased by producing food on land affected by climate change, fallow land or abandoned land;
48. uzsver arī, ka pārmērīgs lauksaimniecības zemes sadalījums dažās dalībvalstīs kavē lauksaimniecības produktivitāti, un ka jāveic pasākumi, lai veicinātu mazo lauku saimniecību apvienošanos;
Emphasises also that the excessive subdivision of farmland in some Member States is an impediment to agricultural productivity, and that steps need to be taken to encourage the amalgamation of small agricultural holdings;
51. atzīst, ka KLP reformas ir ievērojami samazinājušas ES lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz jaunattīstības valstīm, jo gandrīz visas eksporta kompensācijas ir atceltas; aicina ES atzīt lauksaimniecības nozares nozīmīgumu jaunattīstības valstīs, jo īpaši nodrošinot, ka lauksaimniecībai tiek piešķirta prioritāte gan pašās jaunattīstības valstīs, gan ES ārvalstu attīstības palīdzības budžetā;
Recognises that reforms of the CAP have significantly reduced the impact of the EU’s agricultural production on developing countries, with export refunds all but eliminated; calls for the EU to recognise the importance of supporting the agricultural sectors of developing countries, particularly by ensuring that agriculture is prioritised in developing countries and in the EU’s overseas development aid budget;
Pārtikas nodrošinātība ir cilvēka tiesības.
Food security is a human right.
Tās ir nodrošinātas tad, kad visiem cilvēkiem jebkurā laikā ir fiziska, sociāla un ekonomiska iespēja piekļūt pietiekamam daudzumam nekaitīgas un uzturvielām bagātas pārtikas, lai apmierinātu uztura vajadzības un saņemtu vēlamo pārtiku aktīvai un veselīgai dzīvei.
It is achieved when all people, at all times, have physical, social and economic access to sufficient, safe and nutritious food to meet their dietary needs and food preferences for an active and healthy life.
Lauksaimniecības nozares uzdevums mūsdienās ir apmierināt augošā iedzīvotāju skaita vajadzību pēc nekaitīgas pārtikas pietiekamā daudzumā, neraugoties uz ierobežoto dabas resursu, augsto enerģijas cenu un klimata pārmaiņu radītajiem šķēršļiem.
Nowadays the agricultural sector must meet a growing population’s need for safe and sufficient food, despite the obstacles of limited natural resources, high energy prices, and climate change.