natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referenta stingra pārliecība ir tā, ka Eiropai jāvada šis pārmaiņu process, radot labākās iespējas konkurētspējīgai uz zināšanām balstītajai Eiropas ekonomikai, kuru raksturo dzīvīgums, pārmaiņas un inovācijas.
The rapporteur's strong view is that Europe must be in the lead in this process of change, creating the best opportunities for a competitive European knowledge economy characterized by vitality, change and innovations.
Tam nepieciešama pieeja interneta un platjoslu lietojumu vislabākajai jaudai un lielākajam ātrumam.
That requires the access to the best capacity and the highest speed for Internet and broadband applications.
Šodien Eiropa atpaliek no citiem globālajiem dalībniekiem, kamēr ASV un Ķīna atbrīvo lielu daļu spektra, lai ļautu ātri attīstīties jauniem pakalpojumiem un augstam ātrumam mobilā interneta savienojumiem, tā iedzīvotājiem nodrošinot lielas jaudas savienojumus.
Today Europe is lagging behind other global actors with US and China freeing up big parts of the spectrum in order to allow for the rapid development of new services and high speeds for mobile Internet connecting their citizens with high capacities.
Mūsu mērķis ir padarīt Eiropu par labāko un darīt to, kas ir vislabākais Eiropai, — atvērt tirgu jauniem pakalpojumiem un lielākām mobilajām pārraidēm, nodrošināt pamatu jaunām iespējām kultūrā un satura ziņā, raidorganizācijām un sabiedriskajiem pakalpojumiem platjoslu struktūrā un vienlaicīgi garantēt tādas pašās apraides iespējas kā šodien.
We must aim for making Europe the best and make what is best for Europe: opening up for new services and increased mobile traffic, laying the ground for new opportunities for culture and content, broadcasters and public services in the framework of broadband and at the same time securing the same opportunities for broadcasting as of today.
Digitālās programmas mērķi paredz līdz 2013. gadam nodrošināt platjoslas pārklājumu visiem Eiropas pilsoņiem un līdz 2020. gadam — liela ātruma pārklājumu līdz pat 30 megabitiem sekundē vai vairāk (līdz 100 Mb/s pusei Eiropas mājsaimniecību).
The objectives set by the Digital Agenda show: broadband coverage by 2013 for all the citizens of Europe and, by 2020, high speed coverage to 30 megabits per second or more (up to 100 Mbps for half of households in Europe).
Šos mērķus jāuzskata par obligātiem un tālejošiem, un ar spektra politikas mērķiem Eiropai jānodrošina pasaulē labākā platjoslas jauda un lielākais ātrums.
These objectives must be seen as a minimum and the ambitions and the targets of the spectrum policy must contribute to Europe having the world's best capacity and highest broadband speeds.
Mūsu mērķim jābūt nodrošināt Eiropai līderpozīcijas šajā attīstības jomā, tādējādi to padarot par līderi telekomunikāciju, kā arī progresīvās platjoslas jauno pakalpojumu attīstības un paaugstināta ražīguma izmantošanas jomā.
Our aim must be to make Europe the leader of the development in this area, thereby making Europe the leader in telecom as well as in the development of new services and in utilizing the increased productivity of advanced broadband services.
Salīdzinājumam — Dienvidkoreja ir izstrādājusi valsts plānu, kas paredz līdz 2012. gadam nodrošināt 1.000 Mb/s (viena gigabita) savienojuma vispārēju pieejamību.
In comparison, South Korea has devised a national plan for 1.000 Mbps (one gigabit) connection to be common place by 2012.
Jau pašreiz Dienvidkoreja ir vadošajā pozīcijā, jo piedāvā vidējo savienojumu 12 Mb/s (Eiropā tikai 18 % savienojumu pārsniedz 10 Mb/s).
Already now South Korea is in the lead with current average connection of 12 Mbps (In Europe merely 18% of the connections are currently above 10 Mbps).
ES jābūt spējīgai konkurēt ar visiem pasaules reģioniem, lai tā varētu būt līdere.
EU must be able to compete with all regions in the world in order to be the Number one.
Bezvadu platjosla ir svarīga, lai nodrošinātu, ka visiem pilsoņiem ir pieejami jauni un inovatīvi pakalpojumi.
Wireless broadband is essential to ensure to all citizens the availability of new and innovative services.
Eiropa nedrīkst atpalikt.
Europe cannot lag behind.
Šķiet pašsaprotami, ka šo mērķi nevar sasniegt ar optisko šķiedru, kuras izmantošanai nepieciešami ievērojami ieguldījumi, bet gan, izmantojot dažādo pieejamo bezvadu tehnoloģiju kopumu, lai paplašinātu platjoslas pārklājumu (virszemes apraidi, kabeļu, šķiedru vai satelīta sistēmas), to attiecinot uz visu Savienības teritoriju, tostarp lauku un attālākajiem reģioniem, un ļaujot tirgum izvēlēties operatoriem un iedzīvotājiem izmaksu ziņā efektīvāko tehnoloģiju.
It seems obvious that this objective cannot be achieved through the use of optical fibre the installation of which requires considerable investment, but through the use of a mix of wireless technologies available to extend the coverage of the broadband (Radio terrestrial, cable, fibre or satellite systems) to cover the whole Community territory, rural and peripheral areas included, allowing the market the choice of the more efficient technology from the point of view of cost for operators and citizens.
Bez bezvadu platjoslas platformas nevar panākt 100 % pārklājumu.
Without wireless broadband platforms a 100% coverage cannot be met.
Mums jāpielāgojas tehnoloģiju attīstībai un mainīgajiem skatīšanās paradumiem un jānodrošina, ka televīzijai var piekļūt visās platformās, tostarp mobilajās.
We should adapt to technological developments and changing viewing patterns and ensure that TV can be accessed on all platforms, including mobile platforms.
Patērētāju pieprasījums pēc platjoslas aug ļoti strauji.
Consumer demand for bandwidth is growing very rapidly.
Optiskās šķiedras ieviešana (fiksētās līnijas) maksā dārgi, un ar to nebūs iespējams pilnībā apmierināt pieprasījumu pēc platjoslas.
Roll out of optical fibre (fixed lines) is costly and will not be able to meet the full demand for bandwidth.
Dažādi avoti lēš, ka datu pārraides dubultosies katru gadu līdz 2013. gadam vai arī ka laikā no 2008. līdz 2013. gadam to apjoms būs pieaudzis seškārtīgi.
Different sources claiming that data traffic will double every year through 2013, or that it will have increased 6 fold between 2008 and 2013.
2009. gadā 3G abonentu skaits ES 27 dalībvalstīs bija sasniedzis 166 miljonus, kas pārsniedz fiksēto platjoslas līniju skaitu Eiropas Savienībā.
In 2009 the number of 3G subscribers in the 27 Member States of the EU has grown to 166 million, which exceeds the number of fixed broadband lines within the EU.
AT&T ziņoja, ka tās mobilo pārraižu apjoms pēdējos trīs gados pieauga par 5 000 %.
AT&T has reported that its mobile traffic increased 5000 percent in the past 3 years.
Ericsson uzņēmuma vadītājs paredz, ka līdz 2020. gadam tīklam būs pievienots 50 miljardi ierīču.
The CEO of Ericsson has prediction that 50 billion devices will be connected by 2020.
Saskaņā ar Cisco vizuālās tīklošanas indeksu mobilo sakaru pārraides visā pasaulē dubultosies katru gadu, no 2009. gada līdz 2014. gadam pieaugot 39 reizes .
According to the Cisco visual networking index, globally, mobile data traffic will double every year through 2014, increasing 39 times between 2009 and 2014.
Tas ir arī iemesls, kāpēc Eiropai bezvadu platjoslas līnijām jāatbrīvo vairāk spektra.
Hence the reason for why Europe needs to set free more spectrum for wireless broadband.
To var un vajag panākt, ņemot vērā pašreizējo apraidi, raidorganizācijām nodrošinot tādas pašas iespējas kā šodien, nepieciešamības gadījumā kompensējot iespējamās pārejas izmaksas.
This must and can be done with respect for present broadcasting, ensuring same opportunities for broadcasters as today, compensating for eventual migration costs when needed.
Mobilās platjoslas iespējām jābūt tādām, lai apraide un kultūra kļūst par bezvadu pakalpojumu attīstības pašsaprotamu daļu.
Mobile broadband opportunities must be of the kind that broadcasting and culture is a natural part of the development of wireless services.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/140/EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/21 par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem, Direktīvu 2002/19 par piekļuvi un savstarpējiem savienojumiem, Direktīvu 2002/20 par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu 28. apsvērumā minētas dalībvalstu kompetences spektra pārvaldības jomā, taču stratēģiskā plānošana, koordinēšana un atbilstošos gadījumos harmonizēšana Savienības līmenī var nodrošināt, ka iekšējais tirgus gūst maksimālu labumu.
The Directive 2009/140/EC of the European Parliament and of the Council, amending previous Directives 2002/21 on common regulatory frame, Directive 2002/19 on access and interconnections, Directive 2002/20 on authorizations of ECN and services, asserts in recital 28 the competence of the Member States over the spectrum managements functions, but the strategic planning, coordination and, where appropriate, harmonisation, at Community level can help to ensure deriving the full benefits of the Internal Market.
Šim nolūkam ir jāpieņem radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmas, lai noteiktu politikas ievirzes un mērķus radiofrekvenču spektra lietošanas stratēģiskajai plānošanai un saskaņošanai Kopienā.
For this purpose, legislative multiannual radio spectrum policy programmes should be established to set out the policy orientations and objectives for the strategic planning and harmonisation of the use of the radio spectrum in the Community.
Radiofrenkvenču spektra politikas piecu gadu programma, ar ko Eiropas Komisija iepazīstināja 2010. gada 20. septembrī, ir paredzēta tam, lai daļa digitālās dividendes, ko ieguva, veicot pāreju no analogās un digitālo tehnoloģiju, būtu pieejama bezvadu platjoslas pakalpojumiem visā ES, virzoties uz harmonizētu 800 MHz joslas (790-862 MHz) izmantošanu.
The five-year programme on Radio Spectrum Policy (RSPP) presented last 20 September 2010 by the European Commission is intended to ensure that a part of the digital dividend obtained by the transition from analogical to digital technology is available to wireless broadband services across the EU towards a harmonised use of the 800 MHz band (790-862 MHz).
Priekšlikumā atgādinātas dažas nostājas, ko Eiropas Parlaments jau paudis pirms dažiem mēnešiem, pieņemot ziņojumu par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu ( Del Castillo ziņojums A7-0066/2010 ).
The proposal recalls some positions already expressed by the European Parliament a few months ago, with the adoption of the report on "A new Digital Agenda for Europe: 2015.eu (Del Castillo report A7-0066/2010 )".
Radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP) norādīts uz ciešāku mijiedarbību starp iekšējā tirgus prasībām un ES radiofrekvenču spektra stratēģijas prioritātēm, plānošanas un saskaņošanas pasākumiem, vienlaicīgi sniedzot drošību privātiem uzņēmumiem, operatoriem, ražotājiem, lietotājiem un valsts pārvaldei ilgtermiņa politikas un programmu izstrādei, pamatojoties uz stabilu tiesisko pasākumu kopumu.
The RSPP points to a closer interaction between the imperatives of the Internal Market and the selection of Radio Spectrum EU strategic priorities, planning and harmonisation measures, at the same time offering security to private entities, operators, manufacturers, users or public administrations, to have a long term policy and programmes based on a set of solid legislative measures.
Lēmuma priekšlikums par RSPP balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu par iekšējā tirgus izveidi, un tajā ņemti vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principi.
The proposal for a decision on RSPP is based on Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) regarding the establishment of the internal market and takes into account the principles of subsidiarity and proportionality.
Atzīstot, ka spektrs ir katras dalībvalsts resurss, tomēr norāda, ka priekšlikuma 3. pantā noteiktos stratēģiskos mērķus — pietiekama radio spektra nodrošināšana ES stratēģisko mērķu sasniegšanai, radiofrekvenču spektra uzlabota izmantošana, izmantojot elastīgu pieeju, un efektīvas konkurences nodrošināšana spektra izmantošanas jomā — ir jākoordinē Eiropas līmenī.
While acknowledging that the spectrum is a national resource, the strategic objectives set by Article 3 of the proposal - those of having sufficient radio spectrum for achieving the strategic objectives of the EU, to improve the use of radio spectrum through flexible use to ensure effective competition in spectrum use - need a coordinated approach at European level.
Ar LESD 5. pantu nosaka subsidiaritātes principu, kas ir viens no Savienības pamatprincipiem, ar kuru nodala dalībvalstu pilnvaras no ES kompetences jomas.
Article 5 of the TFEU establishes the principle of subsidiarity as one of the fundamentals of the Union to articulate the powers of the Member States with the competences of the EU.
Direktīva par labāku regulējumu atzīst dalībvalstu kompetences spektra pārvaldībā, kas atbilstošos gadījumos, kad tas ir labākais veids iekšējā tirgus ieguvumu panākšanai, pakļautas ES harmonizēšanai.
The Directive on Better Regulation recognizes the competence of Member States on spectrum management subject to EU harmonization, where appropriate, when that is the best manner to achieve the benefits of the Internal Market.
Pastāv skaidrs dalījums starp tehnisko harmonizēšanu, ko veic Eiropas Komisija ar tehniskiem īstenošanas pasākumiem, un normatīvo harmonizēšanu, kam nepieciešama subsidiaritātes noteikumu īpaša izvērtēšana.
There is a clear distinction between technical harmonization by the European Commission by means of the technical implementing measures, and legislative harmonization which requires the specific assessment of the conditions for subsidiarity.
Īpaši komentāri
Specific comments
Politikas mērķi (3. pants)
Policy objectives (article 3)
Ir svarīgi nodrošināt, ka jaudas un pārklājuma nolūkā pietiekamu spektru piešķir tā, lai varētu panākt atbilstību pieaugošajam pieprasījumam pēc mobilo datu pārraidēm un lai visi ES iedzīvotāji varētu piekļūt liela ātruma platjoslām, kā to nosaka Digitālā programma.
It is important to ensure that sufficient spectrum for capacity and coverage purposes is allocated in a way that the increased demand for mobile data traffic can be met and that all EU citizens can access high speed broadband, as defined in the Digital Agenda.
Eiropai jābūt tālejošiem mērķiem, un bezvadu pakalpojumiem jācenšas paredzēt vismaz 1200 MHz.
Europe must be ambitious and aim to allocate at least 1200 MHz for wireless services.
Spektrs bezvadu platjoslas sakariem (6. pants)
Spectrum for wireless broadband communications (article 6)
Referents uzskata, ka ir svarīgi saglabāt Komisijas noteiktos datumus (piemēram, 800 MHz joslas pieejamību elektroniskās komunikācijas pakalpojumiem no 2013. gada 1. janvāra).
The rapporteur believes that it is crucial to defend the dates as set out by the Commission (For example 800 MHz band available for electronic communication services by 1 Jan 2013).
Izņēmumus vai atkāpes jāpieļauj tikai tehnisku iemeslu dēļ, vienlaicīgi ņemot vērā īpašas drošības un aizsardzības vajadzības.
Any exceptions or derogations should only be given for purely technical reasons while specific needs for security and defence must be taken into account.
Joslas, kuras Komisija jau izraudzījusies saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, jāatbrīvo no 2012. gada 1. janvāra.
Bands already designated by the Commission should be freed up by 1 January 2012, according to the Commission's proposal.
Savienībai jāstrādā, lai vairāk frekvenču tiktu piešķirtas mobilajiem pakalpojumiem, par minimālo mērķi nosakot 1200 MHz.
The Union has to work for getting more frequencies allocated for mobile services, with a target of a minimum amount of 1200 MHz.
Ir jānosaka pareizi principi, lai turpmāk varētu atbrīvot papildu spektrus.
It is necessary to get the right principles in place that can enable additional spectrum releases in the future.
Jārisina vairākas problēmas, un visaktuālākā no tām ir joslu pieslēgšanas izmaksas.
Several problems can to be addressed among which the cost of clearing the band is the most obvious.
Dalībvalstu atbildībā ietilpst kompensāciju izmaksa konkrētiem tirgus dalībniekiem, lai attiecīgā gadījumā segtu radušās izmaksas.
Member States shall be responsible for compensating relevant actors for additional costs when needed.
Pirmā Radiofrenkvenču spektra politikas programma (RSPP) ir nozīmīgs pasākums, lai nodrošinātu šā ierobežotā resursa lietderīgu un optimālu izmantošanu.
The first Radio Spectrum Policy Programme (RSPP) is a significant step in ensuring the efficient and optimal use of this finite resource.
Komisijas pamatiniciatīvā „Digitālā programma Eiropai” spektra politikai ierādīta galvenā vieta, un tā ir izšķiroša, īstenojot stratēģijas „Eiropa 2020” izvirzītos politikas mērķus gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, un minētā programma ir viena no 50 prioritārajām darbībām, kuras noteiktas Aktā par vienoto tirgu.
Spectrum policy is at the heart of the Commission’s flagship Digital Agenda for Europe and is crucial for the realisation of policy objectives found in the EU2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth and the programme is included among the 50 priority actions of the Single Market Act.
RSPP mērķis ir radīt konkurētspējīgu un plaukstošu Eiropas nozari bezvadu platjoslas pakalpojumu sniegšanai un ierīču nodrošināšanai.
The RSPP aims for the creation of a competitive and vibrant European industry for the provision of wireless broadband services and equipment.
Programmas nolūks ir izveidot vidi, kura varētu veicināt pakalpojumu sniegšanu visā Eiropā.
The programme strives to establish an environment where pan-European services can flourish.
Spektra, kas ir sabiedrībai piederošs īpašums, piešķiršanai vajadzētu notikt Eiropas pilsoņu interesēs.
The allocation of spectrum, a public good, should pursue the best interests of the European citizens.
Spektra efektīva un lietderīga piešķiršana radīs lielāku sociālo, kultūras un ekonomikas labumu, sekmēs patērētāju izvēli, paaugstinās Eiropas nozaru konkurētspēju ilgtermiņā un veicinās iekšējā digitālā tirgus izveidi.
Efficient and effective allocation of spectrum will provide more social, cultural and economic benefits, boost consumer choice, advance the long term competitiveness of European industries and contribute to the realisation of the digital internal market.
Spektra izmantošana platjoslas mobilajiem sakariem sniedz iedzīvotājiem labvēlīgus ieguvumus, un pēdējo gadu laikā ir strauji pieaugusi datu pārraide, izmantojot mobilo sakaru tīklus.
The use of spectrum for mobile broadband is bringing welfare gains for citizens and the data transmitted via mobile networks has boomed over the last years.
Šis process aizvien turpinās, jo tikpat strauji pieaug viedtālruņu, planšetdatoru un sargspraudņu skaits.
This continues to be the case as the number of smartphones, tablet PC’s, and dongles is still growing at an equally fast pace.
Turklāt platjoslas mobilajiem sakariem ir aizvien nozīmīgāka vieta, sniedzot pakalpojumus un ieviešot inovāciju citās jomās, tādās kā veselības aprūpe, izglītība, kultūra un valsts pārvalde.
Furthermore, mobile broadband plays an increasingly important role in the delivery and innovation of services in other fields such as healthcare, education, culture and public administration.
Frekvenču saskaņošana samazinās mobilo tīklu izvēršanas izmaksas, kā arī patērētāju izmaksas par mobilajām ierīcēm un veicinās konkurenci un patērētāju izvēles iespējas.
The harmonisation of frequencies will lower the costs of deploying mobile networks, lower the cost of mobile devices for consumers and boost competition and consumer choice.
Turklāt tā samazinās kaitīgus pārrobežu traucējumus un darbības apgrūtinājumu.
Furthermore, it will reduce harmful cross border interference and disturbance.
Spektra lietderīga izmantošana var ievērojami palīdzēt vispārējai piekļuvei elektroniskajiem sakariem, jo īpaši tiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kas atrodas mazāk labvēlīgās vai attālākās teritorijās, piemēram, lauku apvidos vai uz salām.
The efficient use of Spectrum can significantly help the universal access to electronic communications, in particular for citizens and businesses located in less favourite or remote areas, such as rural areas or islands.
Spektra saskaņošana un apstākļu radīšana bezvadu platjoslas pakalpojumu attīstībai sniedz jaunus instrumentus un iespējas, lai izstrādātu kultūras saturu.
Harmonising spectrum and enabling wireless broadband services to develop, provides new tools and opportunities to deliver cultural content.
Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt pašreizējās virszemes apraides iespējas.
At the same time it is important to secure the existing opportunities for terrestrial broadcasting.
Attiecīgā gadījumā dalībvalstis kompensē papildu izmaksas par joslas „attīrīšanu”.
The additional costs for clearing the band shall be compensated by Member States when necessary.
RSPP ir jāizvirza reālistiski, taču vērienīgi mērķi, ar kuriem palīdzētu Eiropas uzņēmumiem konkurēt globālajā tirgū, stingrāk pieprasot līdzvērtīgus nosacījumus.
The RSPP has to put forward realistic but ambitious goals that enable European companies to compete on a stronger footing in the global market place.
Ja šādi vērienīgi mērķi netiks izvirzīti, Eiropas Savienība riskē būt atpalicēja.
Without such ambitious targets the European Union risks falling behind.
Turklāt bezvadu spektra atbrīvošana diapazonā starp 790 MHz un 862 MHz (800 MHz) ir būtiska, lai sasniegtu iniciatīvā „Digitālā programma Eiropai” noteiktos mērķus gan ātrgaitas interneta piekļuves, gan digitālo atšķirību samazināšanas ziņā.
Furthermore, the release of the wireless spectrum from 790MHz – 862MHz (800Mhz) is vital in light of achieving the goals set out in the Digital Agenda for Europe, both in terms of fast internet access and reducing the digital divide.
Ir vajadzīgas ilgtermiņa stratēģijas saistības, arī laikposmam pēc 2015. gada.
Long term strategic commitment, even beyond 2015 shall be required.
Ir svarīgi piedāvāt regulatīvu noteiktību, ja tiek izdarīti šādi būtiski ieguldījumi.
It is important to offer regulatory certainty when such substantial investments are involved.
Attiecībā uz priekšlikumu par RSPP referente uzsver, ka:
Concerning the proposal on RSPP, your rapporteur underlines the need to:
e) jāatceras, ka pēc iespējas drīza RSPP pieņemšana ir izšķiroša.
Remember that it is crucial to get the RSPP adopted as soon as possible.
Būtiski ir panākt vienprātīgu pieeju attiecībā uz galvenajiem jautājumiem un pirmām kārtām iegūt vairāk frekvenču mobilo sakaru pakalpojumiem.
A consensus oriented approach focussing on the key issues and primarily the need to get more frequencies for mobile services is vital.
No iekšējā tirgus skatpunkta raugoties, iepriekš minētie mērķi ir veids, kā sekmēt ilgtspējīgu attīstību un nodarbinātību Eiropā.
From an internal market perspective, the aims spelt out above are the way forward in fostering sustainable growth and jobs in Europe.
Mobilo sakaru nozare jau agrāk ir darbojusies kā ekonomiskās attīstības veicinātāja plašākā sabiedrībā.
The mobile industry has historically been a catalyst for economic development for the wider community.
Mums tādēļ ir jāveido vide, kas veicina ieguldījumus, rada apstākļus izaugsmei un Eiropas izvirzīšanai globālā tirgus vadībā.
We therefore need to create an environment which promotes investment, creates room for growth and positions Europe as the leader in global marketplace.
Ar radiofrekvenču spektra politikas programmu atbalsta mērķus un galvenās darbības, kas paredzēti stratēģijā „Eiropa 2020”, Digitālajā programmā, un tā ir iekļauta Aktā par vienoto tirgu kā viena no 50 prioritārajām darbībām.
The radio spectrum policy programme supports the goals and key actions outlined in the EU2020 Strategy and the Digital Agenda, and is included among the 50 priority actions of the Single Market Act.
(1a) Spektrs ir sabiedriskais īpašums, kurš nevar pāriet privātajā īpašumā, bet kurš valstīm ir jāregulē, lai uzlabotu tā izmantošanu, piemērojot licencētas pārraides tiesības vai izmantošanas tiesības bez licences.
(1a) Spectrum is a publicly held good which can not be privately owned but which must be regulated by states in order to facilitate its usage by the means of licensed transmission rights or licence-free usage rights.