natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5. norāda, ka 20 % romu bērnu neapmeklē skolu vispār un 30 % pamet mācības priekšlaicīgi; uzsver — lai gan PMP ir izplatītāka zēnu, nevis meiteņu vidū, tradicionālajās romu kopienās situācija atšķiras tādēļ, ka pieņemts agri precēties, un PMP ir izplatītāka jaunu meiteņu vidū un meitenēm novērojama agrākā vecumā (apmēram 12, 13 gadu vecumā) nekā zēniem, kuri mācības pamet apmēram 14, 15 gadu vecumā; norāda, ka tradicionālo romu kopienu gadījumā ir vajadzīgi papildu pozitīvi pasākumi, lai varētu pārvarēt PMP problēmu, ko radījušas nelabvēlīgās tradīcijas;
Notes that among Roma children 20 % are not enrolled in school at all and 30 % are early school leavers; emphasises that although ESL is more common among boys than girls, traditional Roma communities are a special case, in that, owing to the custom of early marriages, ESL is more frequent among young girls and happens at an earlier age (around 12-13 years) than for boys (around 14-15 years); points out that in the case of traditional Roma communities there is a need for additional positive measures to overcome the ESL which results from these harmful traditional practices;
8. norāda, ka aprūpei agrīnā bērnībā, ģimenes lomai un ciešām bērna attiecībām ar vecākiem ir ļoti liela ietekme uz sekmīgu iekļaušanos skolas vidē;
Notes that, with regard to early childhood care, the role of the family and of close relationships between children and parents during the early years of life are of vital importance for ensuring proper integration at school;
10. mudina dalībvalstis skolēniem ar mācīšanās grūtībām piedāvāt fakultatīvas un ārpusklases nodarbības, lai viņi varētu attīstīt galvenās prasmes, kas darba tirgū ir neatsveramas;
Encourages the Member States to provide extracurricular and out-of-school activities for pupils with learning difficulties, to enable them to develop the key skills clearly needed on the labour market;
13. uzsver ESAO secinājumu, ka agrīna skolēnu sadalīšana pa dažādām mācību programmām palielina sociāli ekonomisko nevienlīdzību izglītības iegūšanas iespēju ziņā, neradot nekādu pozitīvu ietekmi uz vidējo mācību sniegumu attiecīgajās izglītības sistēmās;
Highlights the OECD’s finding that early selection of students for different educational pathways increases socio-economic inequality in terms of educational opportunities without effecting any improvement in average performance in the educational systems in question;
Vajadzība pēc individuālas pieejas
The need for a personalised approach
17. uzsver, ka skola ir viena no iespējām ikvienam dot vienlīdzīgas iespējas gūt panākumus, iegūt zināšanas un prasmes, kas ļauj integrēties profesionālajā vidē, tādējādi pārtraucot iepriekšējo paaudžu ciklu; aicina labāk koordinēt izglītības atbalsta piedāvājumu, uzlabot tā pieejamību un paplašināt sociālo pakalpojumu un ģimenēm paredzēta atbalsta pakalpojumu sniegšanu;
States that school education is one of the best ways of giving everyone an equal chance of success and the opportunity to acquire the knowledge and skills which enable them to become integrated into the world of work, thus breaking the inter-generational cycle; calls for the educational support on offer to be better coordinated and made more accessible and for the provision of social services and family support to be extended;
19. aicina darīt vairāk, lai no šīs personalizētās pieejas jo īpaši labumu gūtu skolēni, kuriem ir tādas mācīšanās grūtības kā disleksija, dispraksija un diskalkūlija vai grūtības koncentrēties un hiperaktivitāte;
Calls for greater efforts to be made to ensure that this personalised approach specifically benefits those pupils suffering from learning difficulties caused by dyslexia, dyspraxia, dyscalculia, attention deficit or hyperactivity, for example;
22. aicina aktīvi cīnīties ar grūtībām, kuras rodas agrīnā mācīšanās stadijā, un ierosina izstrādāt efektīvus agrīnās brīdināšanas mehānismus un kontroles procedūras, nepieļaujot problēmu saasināšanos; norāda, ka šī mērķa sasniegšanā izšķiroša nozīme ir daudzpusējai saziņai un ciešākai sadarbībai starp skolām, vecākiem un kopienu līderiem, kā arī vietējiem atbalsta tīkliem, vajadzības gadījumā piesaistot mediatorus no skolas;
Encourages an early response to emerging learning difficulties, and suggests that efficient early-warning mechanisms and follow-up procedures be put in place to prevent problems from worsening; points out that, in order to achieve this, multilateral communication and closer cooperation between schools and parents and community leaders are crucial, as are local support networks with the involvement, if necessary, of school mediators;
27. atgādina par būtisko brīvprātīguma kā sociālās integrācijas faktora lomu un aicina dalībvalstis pēc iespējas plašāk izmantot Eiropas brīvprātīgo principu kā personīgās, izglītības un profesionālās izaugsmes faktoru;
Reiterates the crucial role played by the voluntary sector in promoting social integration, and calls on Member States to make the widest possible use of the European Voluntary Service as a factor in personal, educational and professional development;
30. norāda, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) var būt pozitīva ietekme strukturētā mācību sistēmā un tās var veicināt motivāciju un mācību; ierosina dalībvalstīm sekmēt un veicināt skolēnu piekļuvi IKT jau no pirmajiem skolas gadiem un izveidot mācību programmas skolotājiem;
Points out that information and communication technologies (ICT) can have positive effects under structured teaching conditions and can encourage motivation and learning; suggests that Member States promote and enhance pupils' access to ITC from their first years at school and set up training programmes for teachers;
Pienākumu dalīšana
Shared responsibility
39. iesaka par pamatu PMP stratēģijām ņemt tādu attiecīgo pašvaldības un reģionālā līmeņa iestāžu veiktu analīzi par PMP iemesliem, kas aptvertu dažādas skolēnu, skolu, reģionu un pašvaldību grupas;
Suggests that ESL strategies should take as their starting point an analysis, to be led by relevant authorities at local and regional level, of the main reasons behind ESL, encompassing different groups of pupils, schools, regions and municipalities;
42. uzsver, ka ir svarīgi rūpīgi analizēt pašreizējo valsts stratēģiju efektivitāti, lai iegūtu informāciju, kuru varētu izmantot pieredzes un paraugprakses apmaiņā starp dalībvalstīm;
Stresses the need for a detailed examination of the effectiveness of current national strategies as a possible source of information for an exchange of experiences and best practices between Member States;
49. atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums ir iesniegt valsts rīcības plānus, un aicina Komisijai gada laikā iesniegt Parlamentam šo rīcības plānu apkopojumu, analīzi un novērtējumu;
Reminds Member States of their obligation to submit national action plans, and calls on the Commission to present a survey, assessment and evaluation of these action plans to Parliament within one year;
53. atzīst, ka skolotājiem ir nepieciešamas sociālās iemaņas un laiks, lai iepazītu un atbalstītu dažādus mācīšanas stilus, kā arī brīvība un telpa, lai kopā ar skolēniem izmantotu dažādas mācīšanas un mācīšanās metodes;
Recognises that teachers need the social skills and time required to recognise and support different learning styles, as well as the freedom and space to adopt different teaching and learning methods in agreement with students;
Daudzveidīgas izglītības pieejas
Diverse learning approaches
61. uzsver vecākiem paredzēto iniciatīvu un programmu pievienoto vērtību, jo tās nodrošina viņiem mūžizglītības pieeju izglītības uzlabošanai un tādējādi veicina izglītošanos un mācīšanos mājās kopā ar bērniem;
Emphasises the added value of initiatives and programmes intended for parents that enable them to take a lifelong-learning approach to improving their education and so strengthen teaching and learning at home with their children;
67. atzīst jauniešu organizāciju lomu PMP novēršanā, piedāvājot neformālās izglītības iespējas, kas ļauj jauniešiem iegūt svarīgas iemaņas, atbildības sajūtu un celt pašapziņu;
Recognises the role that youth organisations play in preventing ESL by offering non-formal education, which provides young people with important competences, a sense of responsibility and increased self-esteem;
69. aicina dalībvalstis izstrādāt līdzekļus, ar kuriem jauniešus, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, var reintegrēt skolu sistēmā, izmantojot piemērotas programmas, piemēram, „otrās iespējas” skolas ar piemērotu mācību vidi, kas ļauj jauniešiem atgūt ticību saviem spēkiem un spējai mācīties;
Calls on Member States to find ways of reintegrating early school leavers into the school system by implementing suitable programmes, such as ‘second-chance’ schools, which provide a suitable learning environment that enables young people to rediscover confidence in themselves and in their capacity to learn;
73. norāda, ka dalībvalstīs ļoti reti tiek veikta dažādo reintegrācijas pasākumu novērtēšana; tāpēc aicina dalībvalstis uzraudzīt un novērtēt savas reintegrācijas programmas un noteikt mērķus uzlabojumiem;
Notes that very few evaluations have been carried out of the various reintegration measures in Member States; calls, therefore, on Member States to monitor and assess their reintegration programmes and to set targets for improvement;
Izglītības sistēma un nodarbinātība
Education system and e mployment
77. uzskata, ka PMP ir neizmantotas iespējas jauniešiem un sociālā un ekonomiskā potenciāla zaudējums Eiropas Savienībai kopumā; uzsver, ka pašreizējo demogrāfisko pārmaiņu apstākļos Eiropas valstis nevar atļauties tik lielā mērā izšķērdēt talantus un uzsver, ka šī problēma jāaplūko, paturot prātā to, ka darba tirgum un ES konkurētspējai vajadzīgāki būs cilvēki ar augstāko izglītību; norāda, ka tādēļ izglītoto cilvēku skaita palielināšana palīdzēs panākt pārmaiņas, jo augstāks prasmju līmenis palīdzēs sasniegt „gudras izaugsmes” mērķi, bet bezdarba un nabadzības riska galvenā faktora novēršana pavērs iespējas sasniegt „integrējošas izaugsmes” mērķi;
Takes the view that ESL translates into missed opportunities for young people and a loss of social and economic potential for the EU as a whole; emphasises the fact that, in addition to the impact of current demographic changes, European countries cannot afford this enormous waste of talent, and stresses that this trend should be seen against the background of a labour market and a level of EU competitiveness that will both tend to favour holders of higher education qualifications; points out that improving educational attainment will thus help to reverse this trend in that higher skill levels will make for ‘smart growth’ and that tackling one of the main risk factors involved in unemployment and poverty will pave the way to ‘inclusive growth’;
84. uzsver nepieciešamību izglītības sistēmas pielāgot darba tirgus prasībām; norāda, ka, ņemot vērā to, ka nākotnē cilvēki tikai retos gadījumos visu savu darba mūžu varēs pavadīt vienā nozarē, skolēniem ir jāapgūst plašs prasmju spektrs, tostarp radošums, radoša domāšana, vispārējās prasmes un spēja ātri un elastīgi piemēroties mainīgiem apstākļiem un prasībām;
Stresses the need to adapt education systems to meet the requirements of the labour market; points out that in a situation where it will be rare, in future, to spend one’s entire working life in a single sector, pupils need to acquire a broad range of abilities, such as creativity, creative thinking, general skills and the ability to adapt quickly and flexibly to changing conditions and requirements;
88. norāda, ka zēni biežāk priekšlaicīgi pārtrauc mācības un ka pastāv risks radīt veselu šķiru jaunu vīriešu bezdarbnieku ar zemu izglītības līmeni vai bez izglītības, kuru iespējas iekļauties darba tirgū un sabiedrībā kopumā ir vājas; mudina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt zēniem, kuriem ir grūti pielāgoties skolas videi, un nesamazināt obligāto izglītības vecumu;
Notes that boys more often leave school early and that we are at risk of creating a lower class of young, unemployed men with little or no education and poor chances of becoming a part of the labour market and society in general; urges the Member States to pay special attention to boys who have difficulties adapting to the school environment and not to lower the compulsory school-leaving age;
93. iesaka jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju apgūšanu, kā arī valodu tehnoloģiju apgūšanu sākt jau agrīnā vecumā, jo šie ir īpaši noderīgi saziņas instrumenti, kurus jaunieši spēj ļoti ātri apgūt;
Recommends that training in NITC (new information and communication technologies), as well as in language technologies, should begin at an early age, given that these are particularly useful means of communication which young people have the ability to master quickly;
96. brīdina, ka iespējamie valstu īstenotie valsts finansējuma samazinājumi izglītības nozarei ekonomiskās krīzes un budžeta taupības politikas dēļ radīs negatīvas sekas, jo tādējādi mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu skaits ES vēl vairāk palielināsies;
Warns that the possible public spending cuts in the education sector on account of the economic crisis and the budgetary austerity policies being implemented in Member States will have adverse effects, in that they will further increase the numbers of early school leavers in the EU;
Priekšlaicīga mācību pārtraukšana (PMP) ir sarežģīta parādība un Eiropai ļoti aktuāla problēma.
Early school leaving (ESL) is a complex phenomenon and a huge challenge facing Europe.
Tādēļ ES, lai labāk atbalstītu dalībvalstis rezultatīvas un efektīvas valstu politikas izstrādē tās novēršanai, ir sākusi veidot vairākus pasākumus un līdzekļus.
Consequently the EU has begun putting in place numerous measures and tools to better support Member States in developing efficient and effective national policies to tackle it.
To vidū ir arī Komisijas paziņojums par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu, jauns priekšlikums Padomes ieteikumam par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai un Komisijas pamatiniciatīva „Jaunatne kustībā”.
They include the Commission Communication on Tackling Early School Leaving, a new proposal for a Council Recommendation on policies to reduce early school leaving, and the Commission’s flagship initiative ‘Youth on the Move’.
Turklāt stratēģijā „ES 2020” ir izklāstīti seši dalībvalstīm paredzēti pamatmērķi, no kuriem viens ir līdz 2020. gadam par 10 % samazināt PMP.
The Europe 2020 Strategy, in addition, outlines six headline targets for Member States, one of which is to reduce ESL to 10 % by 2020.
Par 10 % mērķi dalībvalstis jau bija vienojušās 2003. gadā, tomēr tikai septiņām no tām izdevās kritēriju izpildīt.
This 10 % target was previously agreed by Member States in 2003, however only seven of them managed to reach the benchmark.
PMP līmenis visiem 18 līdz 24 gadus veciem jauniešiem Eiropā 2009. gadā bija 14,4 %.
In 2009 the rate of ESL for all 18 to 24-year-olds in Europe stood at 14.4 %.
Lielākā daļa ES valstu ir guvušas vismaz kaut kādus panākumus to jauniešu skaita samazināšanā, kuri skolu pamet pāragri vai ar nepietiekamu kvalifikāciju, un valstu attieksmē pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu ir pamanāmas un pozitīvas pārmaiņas; tomēr šajā ziņojumā apgalvots, ka darāmā vēl ir ļoti daudz.
Most EU countries have made at least some progress in reducing the number of young people leaving school early or with low qualifications, and there has been a noticeable and positive change in how they approach early school leaving; yet this report argues that far more needs to be done
Kas ir „personas, kuras priekšlaicīgi pārtrauc mācības”?
Who are ‘ early school leavers ’ ?
Lai konstatētu, kuras personas jau pieder minētajai personu kategorijai, un noteiktu personas, kuras, iespējams, pārtrauks mācības, ir nepieciešams definēt, kas ir priekšlaicīga mācību pārtraukšana.
In order to identify those who already fall into the category of ‘early school leavers’ and those who are potential school leavers, it is imperative to define early school leaving.
Šim terminam tomēr nav vienas visaptverošas definīcijas, ko varētu vienkārši piemērot visām ES dalībvalstīm, organizācijām un indivīdiem.
However, there is no single overarching definition of the term that can be easily applied to all EU Member States, organisations and individuals.
Komisija paziņojumā par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu norāda, ka personas, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, ir 18–24 gadus veci indivīdi, kuri ir pārtraukuši mācības un apmācību, iegūstot tikai zemākā līmeņa vidējo izglītību vai pat zemāka līmeņa izglītību.
The Commission, in its Communication on Tackling Early School Leaving, refers to early school leavers as individuals between the age of 18 and 24 who have left education and training with only lower secondary education or less.
Konsekvences un skaidrības labad šajā ziņojumā ir viscaur piemērota Komisijas termina definīcija.
For the purpose of consistency and clarity, the Commission’s definition of the term will be applied throughout this report.
Nav nedz personas, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, tipiska portreta, nedz arī tāda standartrādītāja, pēc kura varētu prognozēt, kurām personām ir lielāka priekšlaicīgas mācību izbeigšanas varbūtība.
There is no such a thing as a typical early school leaver, nor is there a standard predictor for those people who are more likely to drop out early.
Personas, kas mācības pārtrauc priekšlaicīgi, ir daudzveidīga grupa, un ne visi skolu atstāj priekšlaicīgi negatīvu cēloņu dēļ.
Early school leavers are a diverse group, and not all of them leave school early for negative reasons.
Tomēr šajā ziņojumā ir norādīts, ka dažas grupas uzskata par pakļautām lielākam riskam nekā citas.
Nevertheless, this report notes that there are some groups that are considered to be more at risk than others.
Viens no PMP prognozēšanas indikatoriem ir vājas sekmes.
Low achievement is one predictor of ESL.
Agrīnajos izglītības gados skolēnu izglītības sekmju atšķirības ir mazāk izteiktas.
In the early years of schooling, differences in the educational achievements of pupils are less pronounced.
Tomēr, vēlākos izglītības posmos šīm atšķirībām kļūstot izteiktākām, personām, kas saskaras ar grūtībām, dažkārt arvien samazinās motivācija turpināt skoloties.
However, as these differences become more marked in the later stages of their education, those who are struggling become in some cases increasingly less motivated to stay in school.
Savukārt skolēni ar augstām akadēmiskām sekmēm visbiežāk turpina skoloties neatkarīgi no ārējiem faktoriem vai apstākļiem.
Pupils with a strong academic record, by contrast, tend to stay in school regardless of outside factors or circumstances.
Svarīgi ir nepievērst uzmanību tikai vājām sekmēm, jo tās ir neizbēgami saistītas ar citiem faktoriem, piemēram, nabadzību, pāridarījumiem un situāciju ģimenē.
Importantly, underachievement cannot be viewed in isolation, as it is inextricably linked to other factors such as poverty, abuse and family background.
Piemēram, pētījumi liecina, ka tādiem skolēniem, kuru vecāki ir mazkvalificēti vai strādā nekvalificētu darbu, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas varbūtība ir augstāka.
Studies have shown for instance that the students of parents who are low-qualified, or who have a low-skilled job, are more likely to become early school leavers.
Ja ģimenē ir stabila vide, kurā bērni var augt, mācīties un attīstīties, varbūtība, ka skolēni mācības nepārtrauks, ir daudz lielāka.
Where the family unit provides a stable environment in which children can grow, learn and develop, students have a far greater probability of continuing on in school.
Ja turpretī ģimenes nepamudina jauniešus un neatbalsta viņu mācīšanos, PMP varbūtība paaugstinās.
Conversely, where families do not encourage young people and do not support their learning, ESL becomes more likely.
Personām, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, ir konstatējamas citas kopīgas īpašības, piemēram, PMP īpatsvara reģionālās atšķirības un atšķirības starp lauku un pilsētas teritorijām.
There are other discernable commonalities amongst early school leavers, such as regional disparities in rates of ESL and rural-urban divides.
PMP līmenis ir daudz augstāks arī etnisko minoritāšu un imigrantu populācijā, jo īpaši romu vidū.
ESL rates are also much higher among ethnic minority and immigrant populations, particularly the Roma.
Turklāt ir pierādīts, ka PMP ir no dzimuma atkarīga parādība: meitenēm priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas varbūtība ir daudz mazāka nekā zēniem (pārtraucēju īpatsvars attiecīgi ir 13 % un 17 %).
What is more, ESL has been shown to be a gendered phenomenon, with girls far less likely to leave school early than boys (rates are 13 % and 17 % respectively).
Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas sekas
The consequences of early school leaving
Augstam PMP līmenim ir skarbas sociālas un ekonomiskas sekas.
The social and economic implications of high rates of ESL are stark.
PMP negatīvi ietekmē ekonomisko izaugsmi un veicina ekonomisku un sociālu nestabilitāti.
ESL negatively impacts on economic growth, driving economic and social instability.
Tādēļ dalībvalstu turpmākai tautsaimnieciskai un sociālai attīstībai izšķirīgi svarīga ir iedarbība, kas dod iespēju izmantot jauniešu enerģiju un attīstīt viņu prasmes.
Interventions to harness the energy and develop the skills of young people are therefore crucial for the future economic and social development of Member States.
Tiek uzskatīts — ja Eiropā tikai par 1 % tiktu samazināts to personu skaits, kuras priekšlaicīgi pārtrauc mācības, kvalificētu jauniešu skaits katru gadu palielinātos gandrīz par pusmiljonu.
It is thought that reducing the share of early school leavers across Europe by just 1 % would create nearly half a million additional qualified young people each year.
Ir pierādīts, ka cilvēkiem, kuri pārtrauc mācības, neiegūstot augstākā līmeņa vidējo izglītību, mūža ienākumi ir krietni zemāki nekā tiem, kuri pabeidz mācības, tādu iegūstot.
It has been shown that the lifetime earnings of those who leave school without an upper secondary education are considerably lower than those who leave school with one.
Izglītības kvalifikācija (vai tās trūkums) ir zīmīgs rādītājs nabadzības prognozēšanai.
Educational qualifications (or a lack of them), are a notable predictor of poverty.
Tā kā jaunieši, kas mācības pametuši priekšlaicīgi, skolu pabeidz ar zemāku prasmju līmeni nekā tie, kuri turpina mācības, pirmajiem darba tirgū ir pieejams daudz šaurāks iespēju loks, un galarezultātā viņi bieži vien strādā zemu apmaksātu, nestabilu darbu ar niecīgām izaugsmes iespējām.
Since early school leavers finish school with fewer skills than those who stay on, they have considerably fewer options when it comes to entering the labour market and often end up taking low-paid, precarious jobs, with little possibility for development.
Tādēļ, novēršot PMP, ir iespējams pārtraukt no paaudzes paaudzē mantotas nabadzības ciklu un uzlabot ekonomisko izaugsmi kopumā.
Therefore preventing ESL has the potential to break the cycle of intergenerational poverty, and to improve overall economic growth.
PMP, būdama saistīta ar augstāku antisociālas uzvedības līmeni, pusaudžu grūtniecību un narkotiku lietošanu, izraisa sabiedrībā arī tiešākas savstarpēji saistītas sekas.
ESL also has more immediate interdependent societal consequences, as it is associated with higher rates of antisocial behaviour, teenage pregnancy and drug abuse.
Šajā ziņojumā ir atzīts, ka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmai nav viena universāla risinājuma.
This report recognises that there is no simple ‘cure all’ solution to the problem of early school leaving.
Tas ir sarežģīts jautājums, kas jārisina ar dažādu iedarbības veidu un iniciatīvu klāsta palīdzību.
It is a complex issue which must be tackled by a range of interventions and initiatives.
Viens atsevišķs pasākums, ko nepapildinās citi, nebūs efektīvs.
No one single measure will be effective unless it is complemented by other measures.