natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jauno tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstu kopējais ārējais parāds tikai gada laikā ir palielinājies par diviem IKP procentu punktiem.
The total external debt of emerging and developing countries has risen by two percentage points of GDP in just one year.
Saskaņā ar „ Intermón Oxfam ” aprēķiniem, kā arī ar starptautisko finanšu iestāžu, piemēram, Pasaules Bankas ziņojumiem un pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku pieņemto Deklarāciju (2009. gada novembris) aptuveni 100 miljoni cilvēku pievienosies tam vairāk nekā 1 miljardam cilvēku, kas dzīvo galējā nabadzībā; Subsahāras Āfrikā būs par 30 000–50 000 zīdaiņu mirstības gadījumiem vairāk un samazināsies izdevumi par izglītību, veselību, infrastruktūru un jau tā nestabilajā drošības un sociālās aizsardzības jomā.
The result of all these negative impacts on people’s lives is that, according to calculations such as those by Intermón Oxfam, which are generally accepted, as well as reports by international financial institutions such as the World Bank, and the Declaration of the World Summit on Food Security (November 2009), approximately 100 million people will join the more than 1 billion people already living in extreme poverty; between 30 000 and 50 000 more children will die in Sub-Saharan Africa; there will be a fall in spending on education, health, infrastructure and on the already very precarious social security and protection networks.
Tikmēr krīzes stāvoklī ar valsts atbalstiem, fiskālo stimulu plāniem un ārkārtas likviditātes pasākumiem ir mēģināts atrisināt attīstītāko valstu problēmas nepieņemamā proporcijā, kas pārsniedz 20 pret 1.
Meanwhile, in the face of the crisis situation, public aid, fiscal stimulus plans and extraordinary liquidity measures have been directed towards resolving the problems of the more developed countries in an unacceptable proportion of more than 20 to 1.
Tikai 1,6 % no jaunākajiem SVF aizdevumiem, kas izsniegti pēc pēdējās G20 valstu sanāksmes, bija domāti Āfrikai.
Of the new IMF loans, following the G20 meetings, only 1.6% has gone to Africa.
No kopumā 250 miljardiem aizņēmumtiesību, par kurām vienojās G20 valstis, Āfrika ir saņēmusi tikai 17 miljardus.
Of a total of USD 250 billion of Special Drawing Rights granted by the G20, only USD 17 billion have gone to Africa.
Turklāt aizdevumi palielinās nabadzīgo valstu parādus.
In addition, the loans will increase the debt of impoverished countries.
Visbeidzot, fiskālās konsolidācijas nepieciešamība attīstītajās valstīs apdraud OAP saistību izpildi.
Finally, the fiscal consolidation needs of developed countries are jeopardising the maintenance of ODA commitments.
Nav šaubu, ka krīzes ietekme mazinās attīstītajās valstīs, bet ir palielinājusies jaunattīstības valstīs.
It is clear that while the crisis has been easing in developed countries it has been worsening in developing countries.
Kamēr attīstītās valstis jau pamazām izkļūst no krīzes, valstis, kurām tas būtu visvairāk nepieciešams, turpina grimt tajā vēl dziļāk.
While the advanced countries are now coming out of the crisis, those that most need to emerge from it are continuing to sink deeper into it.
Attīstītajām valstīm šī krīze radīja tikai pagaidu problēmas labklājības jomā — gan ietekmes, gan ilguma ziņā.
For the developed world this crisis will be a temporary slump in its prosperity, both in intensity and in duration.
Daudzām jaunattīstības valstīm šī krīze liks zaudēt vēl desmit gadu cīņā ar nabadzību un atstumtību, tādējādi ievērojami kaitējot veselai paaudzei.
For many developing countries it threatens to be an abyss in which an entire decade of the fight against poverty and exclusion will be lost, with a whole generation being seriously affected.
Krīzes nepārvarēšana jaunattīstības valstīs apturēs pasaules attīstību.
The continuation of the crisis in developing countries also constitutes a brake in itself on world growth.
To atzīst arī Eiropas Komisija, norādot, ka „izaugsme jaunattīstības valstīs nodrošinās darba vietas, izaugsmi un labklājību arī citur un veicinās mieru un stabilitāti pasaulē”.
The European Commission recognises this, in stating that ‘growth in developing countries will provide jobs, growth and prosperity elsewhere too and contribute to global peace and stability’.
Tas minēts arī G20 valstu augstāka līmeņa sanāksmē Pitsburgā pieņemtajā deklarācijā, apstiprinot, ka „pasākumi attīstības atšķirību samazināšanai var būt spēcīgs globālās izaugsmes virzītājspēks”.
The same sentiment appears in the G20 Leaders’ Statement in Pittsburgh, which states that ‘steps to reduce the development gap can be a potent driver of global growth’.
Lai gan starptautiskā sabiedrība atkārtoti ir uzsvērusi, ka attīstība ir šīs globālās krīzes risinājuma neatņemama sastāvdaļa, un par spīti tam, ka starptautiskajās konferencēs Ņujorkā, Akrā un Dohā, kā arī G20 valstu sanāksmēs Vašingtonā, Londonā un Pitsburgā un jo īpaši G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā, tika pieņemtas nelokāmas nostājas un doti konkrēti solījumi, lai sasniegtu TAM, izpildītu atbalsta mērķus, uzlabotu atbalsta efektivitāti un iesaistītu jaunattīstības valstis globālās pārvaldības reformā, patiesībā solītie līdzekļi nav nonākuši šajās valstīs, un paredzētās reformas vēl nav veiktas.
However, despite the fact that the international community has repeatedly stressed that development is part and parcel of the solution to this global crisis, and despite the fact that at international conferences in New York, Accra and Doha, at the G20 meetings in Washington, London and Pittsburgh, and particularly at the G8 Summit in L’Aquila, strong positions were taken and precise commitments made to reach the MDGs, to stick to aid targets, to make aid more effective, and to involve the developing countries in the reform of global governance, it is clear that the resources promised have not reached these countries and that the reforms announced have yet to be put into effect.
Ņemot to vērā, attīstītajām valstīm ir jāreaģē nepārprotami un ātri.
In view of this situation, the developed world must respond strongly and swiftly.
Atbalsts nabadzības un atstumtības izskaušanai, attīstību veicinoši pasākumi un pasākumi krīzes apkarošanai ir vajadzīgi jau tagad, 2010. gadā.
Aid to reduce poverty and exclusion, measures to contribute to development and the resources that are necessary in order to emerge from the crisis are needed now, in 2010.
Nekavējoties ir jāizmaksā līdzekļi un jāatrod iespējas turpmākajos gados nodrošināt solīto atbalstu.
Rapid forms of disbursement and ways of bringing forward aid promised for future years must be found.
Pēc tam, kad būs sniegts tūlīt nepieciešamais atbalsts, jāseko otrajam ilgtermiņa atbalsta posmam.
This rapid response needs to be succeeded by a second, longer-lasting response.
To nevar panākt ar vienu atsevišķu pasākumu, lai cik vilinoši tas arī būtu, bet gan ar vērienīgām saistībām un tādu darbību kopumu, kas būtu labāk koordinētas, efektīvākas un pārredzamākas, cenšoties panākt plašas vienošanās starp galvenajiem atbalsta sniedzējiem, partnervalstīm, finanšu iestādēm un pilsonisko sabiedrību.
This cannot be done through an isolated measure, however striking that may be, but must be implemented through a broad commitment with a package of better coordinated actions managed in a more effective and transparent way, seeking broad agreements between main donors, partner countries, financial institutions and civil society.
Ar šādu dinamisku rīcību ES ir jāturpina uzņemties vadību un darboties ar lielāku apņēmību, tāpēc jānostiprina visu Eiropas Savienības struktūru apņēmība un Parlamenta viedoklis nepārprotami ir jāņem vērā.
In putting into motion this dynamic for action, the EU must continue to take the lead and be utterly determined, and therefore we need to strengthen the commitment of each and every one of the EU bodies, and to make Parliament’s voice heard in unambiguous terms.
Atzinumu sagatavoja: María Muñiz De Urquiza
Rapporteur: María Muñiz De Urquiza
2. pauž pārliecību, ka līdzsvarots, taisnīgs un uz attīstību vērsts Dohas sarunu kārtas noslēgums palīdzētu ekonomikai atlabt pēc krīzes un varētu veicināt cīņu pret nabadzību jaunattīstības valstīs, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un patēriņa cenu samazināšanu; tādēļ pauž dziļas bažas par to, ka Dohas sarunu kārtās nav panākts progress;
Is convinced that a balanced, fair and development-oriented conclusion of the Doha Round would aid the economic recovery from the crisis and could contribute to poverty alleviation in developing countries, the creation of good-quality jobs and the reduction of consumer prices; is therefore deeply concerned by the lack of progress in the Doha Round negotiations;
Atzinumu sagatavoja: Jürgen Klute
Rapporteur: Jürgen Klute
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
13. pieprasa pastiprināt G20 valstu makroekonomisko sadarbību, palielināt ANO lomu un reformēt starptautiskās finanšu iestādes, lai nodrošinātu saskaņotu reakciju uz krīzi un tās ietekmi uz jaunattīstības valstīm;
Calls for stronger macroeconomic cooperation within the G-20, a more powerful role for the United Nations system and the reform of international financial institutions to ensure a concerted response to the crisis and its effects in developing countries;
15. uzsver, ka atbildei uz finanšu un ekonomikas krīzi ir jābūt vispusīgai, ka ir jāreglamentē vai jāuzrauga visu finanšu iestāžu, tirgus segmentu un jurisdikciju darbība un ka visu pušu pārredzamībai un pārskatatbildībai ir jābūt jauna veida starptautiskas finanšu pārvaldības pamatā;
Stresses that a comprehensive response must be provided to the economic and financial crisis, that no financial institution, market segment or jurisdiction must be exempt from regulation or supervision and that the transparency and accountability of all parties must form the bedrock of a new brand of international finance governance;
17. uzsver, ka finanšu krīzes mērogs, dziļums un sarežģītība ir saistīta ar finanšu jomas attīstības atrautību no reālās ekonomikas, arvien plašāku globālo nelīdzsvarotību veidošanos un lielākām planētas vides problēmām, kas ir jānovērš, lai ekonomisko sistēmu virzītu pa globāli ilgtspējīgas attīstības ceļu;
Emphasises that the scale, depth and complexity of the financial crisis is linked to the disconnect between the development of finance and the real economy, the existence of escalating global imbalances and worsening environmental problems on the planet that must be corrected in order to put the economic system on the path of global sustainable development;
19. norāda, ka, lai panāktu lielāku finansiālo stabilitāti un uzlabotu pasaules tirdzniecības sistēmas darbību PTO ietvaros, ir jāpanāk virzība uz jaunu starptautisku monetāro un finanšu sistēmu, kas pamatojas uz daudzpusējiem noteikumiem jaunattīstības valstu īpašo problēmu risināšanai un kas iekļaujas ANO sistēmā;
Points out that in order to achieve greater financial stability and improve the functioning of the global trade system within the WTO, progress needs to be made towards a new international monetary and financial system which is based on multilateral rules that address the specific problems of developing countries and falls within the United Nations framework;
21. atgādina, ka attīstības politikas saskaņotības principam, kas norādīts ES Līgumos, ir būtiska loma TAM sasniegšanā; mudina ES attiecīgi izstrādāt tirdzniecības politiku, kas būtu konsekventa un saskaņota ar TAM sasniegšanu; pieprasa izstrādāt stingrus juridiskus mehānismus, kas nodrošinātu ES atbildību par saistībām attiecībā uz politikas saskaņotību;
Recalls that the principle of policy coherence for development (PCD), which is specified in the EU Treaties, is a key concept for attaining the Millennium Development Goals (MDGs); urges the EU accordingly to develop a trade policy which is consistent and coherent with the achievement of the MDGs; calls for the elaboration of robust legal mechanisms that would ensure that the EU is held accountable for its commitments towards policy coherence;
25. norāda, ka dažādi uzņēmumi jau ir iegādājušies tūkstošiem hektāru zemes dažās jaunattīstības valstīs, lai ražotu biodegvielu ES tirgiem; pieprasa vērsties pret šādu zemes iegādi, ieviešot kritērijus, ar kuriem skaidri ierobežotu atļautās siltumnīcefekta gāzu emisijas visā biodegvielas dzīves ciklā, un kritērijus, kas pārtikas ražošanai piemērotas zemes izmantošanu šāda veida uzņēmējdarbībai padarītu neizdevīgu;
Notes that various companies have already obtained hundreds of thousands of hectares of land in some developing countries for the production of biofuels for EU markets; calls for such land acquisition to be countered by introducing criteria with clear limits to the amount of permitted greenhouse gas emissions during the whole life cycle of the production of biofuels and criteria which make this kind of use of land suitable for food production disadvantageous;
27. lai sasniegtu labākus rezultātus attīstības sadarbībā, pieprasa ciešāku sadarbību, uzraudzību un novērtēšanu to attīstības sadarbības projektu plānošanā un īstenošanā, kuros ir iesaistīta ES; prasa jaunajai augstajai pārstāvei ārpolitikas jomā apsvērt iespēju izveidot atsevišķu nodaļu katrā no saņēmējvalstīm, lai pastāvīgi uzraudzītu un novērtētu šos projektus;
Calls, in order to achieve better results in development cooperation for enhanced cooperation, monitoring and evaluation during the planning and implementation of the development cooperation projects in which the EU is involved; calls for the new High Representative of Foreign Affairs to consider setting up separate units in each of the recipient countries for monitoring and evaluating these projects on a continuous basis;
30. aicina Padomi un Komisiju, uzraugot to attīstības sadarbības instrumentus un politiku, rūpēties arī par to, lai mazinātu neplānotu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku, piemēram, pieaugošo atkarību no attīstības palīdzības pārskaitījumiem, kas negatīvi ietekmē izaugsmi, algas un nodarbinātību, un finansējuma daļu pieprasošu struktūru rašanos un korupcijas palielināšanos;
Calls on the Council and Commission, when monitoring their development cooperation instruments and policies, also to take care to minimise unintended consequences for the economies of developing countries, such as increasing dependence on development assistance transfers with negative repercussions on growth, wages and employment and the emergence of rent-seeking structures and corruption;
35. prasa Starptautiskā Valūtas fonda ziņojumā, ko tas gatavos uz nākamo G20 sanāksmi par ieguldījumu, kas finanšu sistēmai jāveic, lai apmaksātu apgrūtinājumus saistībā ar dažādiem valdību intervences pasākumiem, izskatīt visus tiešos un netiešos apgrūtinājumus valstu finansēm un jo īpaši to ietekmi uz jaunattīstības valstu budžetiem.
Calls for a report to be prepared by the International Monetary Fund for the next G-20 meeting on the contribution to be made by the financial system towards paying for the burdens associated with the various government interventions to look at all the direct and indirect burdens imposed on public finances and, in particular, their impact on the budgets of developing countries.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aviācijas drošības nodevām
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on aviation security charges
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0217 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0217 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7‑0038/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0038/2009 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 100. panta 2. punktu,
– having regard to Article 294(3) and Article 100(2) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 5. novembra atzinumu
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 5 November 2009
Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts. ,
Not yet published in the Official Journal. ,
– pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
– after consulting the Committee of the Regions,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A7‑0035/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0035/2010 ),
(1) Aviācijas drošība Eiropas lidostās galvenokārt ir valsts atbildība.
(1) Aviation security at European airports is essentially a state responsibility.
Katra dalībvalsts nosaka metodes aviācijas drošības finansēšanai.
Each Member State decides on the methods for financing aviation security.
Tomēr ir jāizveido vienota sistēma, kas reglamentētu drošības nodevu galvenos aspektus un to, kā nodevas tiek noteiktas, jo šādas sistēmas neesības gadījumā pamatprasības lidostas pārvaldes iestādes un lidostas lietotāju attiecībās var netikt ievērotas.
It is , however, necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between airport managing bodies and airport users may not be respected.
Ir jāizveido vienota sistēma, kas reglamentētu drošības nodevu galvenos aspektus un to, kā nodevas tiek noteiktas, jo šādas sistēmas neesības gadījumā pamatprasības lidostas pārvaldes iestādes un lidostas lietotāju attiecībās var netikt ievērotas.
It is necessary to establish a common framework regulating the essential features of security charges and the way they are set, as in the absence of such framework basic requirements in the relationship between bodies setting such charges and airport users may not be respected.
Tekstu nepieciešams pielāgot 6. pantam.
Necessary adaptation to Article 6.
(3) Ir ļoti svarīgi, lai lidostu lietotāji no lidostas pārvaldes iestādes regulāri saņemtu informāciju par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas aviācijas drošības nodevas.
(3) It is vital for airport users to obtain from the airport managing body , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Šī informācija sniegs gaisa pārvadātājiem priekšstatu par izmaksām, kas radušās saistībā ar drošības pakalpojumu sniegšanu, un par attiecīgo investīciju produktivitāti.
This information will provide air carriers with an insight into the costs incurred by providing security services and the productivity of related investments.
Lai lidostas pārvaldes iestāde varētu precīzi novērtēt prasības saistībā ar nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem ir savlaicīgi jāsniedz informācija lidostas pārvaldes iestādei par darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vajadzībām.
To allow an airport managing body to properly assess the requirements with regard to its future investments, the airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the airport managing body on a timely basis.
(3) Ir ļoti svarīgi, lai lidostu lietotāji no iestādes , kura nosaka un piemēro nodevas, regulāri saņemtu informāciju par to, kā un uz kāda pamata tiek aprēķinātas civilās aviācijas drošības nodevas.
(3) It is vital for airport users to obtain from the body setting or applying the charges , on a regular basis, information on how and on what basis aviation security charges are calculated.
Šī informācija sniegs lidostu lietotājiem priekšstatu par izmaksām, kas radušās saistībā ar drošības pakalpojumu sniegšanu , piemēram, to pakalpojumu sniegšanu, kas minēti 2008. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā 1 un tās īstenošanas noteikumos , par attiecīgo investīciju produktivitāti un visām dotācijām un subsīdijām, ko iestādes piešķir drošības nolūkiem .
This information will provide air port users with an insight into the costs incurred by providing security services such as those referred to in Regulation (EC) No 300/2008 of 11 M arch 2008 on common rules in the field of civil aviation security 1 and its implementing rules, the productivity of related investments and any grants and subsidies allocated by the authorities for security purposes .
Lai kompetentā iestāde , kura nosaka vai piemēro nodevas, varētu precīzi novērtēt prasības saistībā ar nākotnē vajadzīgajām investīcijām, lidostas lietotājiem būtu savlaicīgi jāsniedz informācija kompetentajai iestādei par darbības prognozēm, attīstības projektiem un īpašām prasībām un vajadzībām.
To allow the competent body setting or applying the charges to properly assess the requirements with regard to its future investments, airport users should be required to share all their operational forecasts, developments projects and specific demands and wishes with the competent body on a timely basis.
Direktīvai būtu jāaptver ne tikai lidostas pārvaldes iestādes, tāpēc neitrālāks termins, kā noteikts tālāk 2. pantā, labāk atbilst atšķirīgajām dalībvalstu situācijām.
The directive should not focus only on airport managing bodies and therefore a more neutral term as later on defined in Article 2 respects better the different situations in Member States.
Gaisa pārvadātāji būtu jāaizstāj ar lidostu lietotājiem, jo tas atbilst 2. panta definīcijai.
Air carriers should be replaced with airport users as this is in line with the definition in Article 2.
Ir svarīgi uzlabot jebkura valsts iestāžu finansējuma pārredzamību.
It is important to increase transparency on any financing from public authorities.
Izmaiņas saistītas ar 23. grozījumu.
Linked to Amendment 23.
(4) Tā kā finansēšanas un naudas apjoma noteikšanas un iekasēšanas metodes drošības izmaksu segšanai Kopienā ir atšķirīgas, ir jāsaskaņo pamats drošības izmaksu tarifikācijai Kopienas lidostās, kas drošības izmaksas atspoguļo drošības nodevās.
As the methods for funding or establishing and levying the amounts due for the coverage of security costs differ across the Community, the harmonisation of the basis for charging security costs at Community airports where the costs of security are reflected in the security charges is necessary.
Šajās lidostās nodevām ir jābūt saistītām ar drošības pakalpojumu izmaksām, ņemot vērā eventuālo valsts sektora iesaistīšanos drošības izmaksu finansēšanā nolūkā novērst peļņas gūšanu un nodrošināt attiecīgajās lidostās piemērotus un ekonomiskus drošības pakalpojumus un aprīkojumus .
At these airports the charge should be related to the cost for providing security, taking into account any public funding of security costs , with a view to avoiding any profit and to providing suitable and cost-effective security services and facilities at the airports concerned.
Drošības izmaksām Eiropas lidostās vajadzētu būt saistītām ar pakalpojumu sniegšanas izmaksām, un iestādē, kurai uzticēta drošības maksu piemērošana un/vai iekasēšana, būtu jānovērš peļņas gūšanas iespēja.
Security charges at European airports should be related to the cost for the provision of the services and avoid any profit for the entity entrusted with the levying and/or collecting of security charges.
Izmaksu lietderība nosaka vienas pakalpojumu sniegšanas vienības izmaksas, tostarp vienas personāla un darbību vienības izmaksas.
Cost-effectiveness quantifies the cost per unit of output of services, including an assessment of unit cost for staff and operations.
Šāds grozījums saskaņotu Direktīvu par aviācijas drošības nodevām ar Direktīvu 2009/12/EK par lidostas maksām, nodrošinot noteikumu savstarpējo atbilstību un vienkāršu piemērošanu.
Such amendment would align the Directive on aviation security charges with the Directive 2009/12/EC on airport charges to ensure consistency and easy application of the rules.