natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33. aicina Komisiju veikt saskaņotu informācijas un komunikāciju sistēmu ieviešanas izpēti, ņemot vērā pastāvošās dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu atšķirības, un šajā sakarībā prasa ieviest vienotu programmatūru, lai uzraudzītu līdzekļu izmantojumu saistībā ar teritoriālās sadarbības programmām;
Calls on the Commission to explore the introduction of harmonised information and communication systems, bearing in mind the differences between the management and control systems of the Member States and calls, to that end, for the implementation of uniform software to monitor the use of funds in the context of the territorial cooperation programmes;
35. aicina Komisiju aktīvi sadarboties ar EIB, jo īpaši kopēju iniciatīvu izstrādē, lai palielinātu kohēzijas politikas efektivitāti un lietderību un pastiprinātu struktūrfondu ietekmi, nodrošinot finansējumu MVU atbalstam;
Calls on the Commission to cooperate actively with the EIB, in particular on setting up Community initiatives aimed at improving the efficiency and effectiveness of cohesion policy and strengthening the impact of the Structural Funds by guaranteeing funding to support the financing of SMEs;
42. prasa Komisijai uzsākt atklātākas debates par paredzētajiem pasākumiem, lai paātrinātu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apguvi; šajā sakarībā ierosina, ka Reģionu komiteju varētu aicināt katru gadu sniegt atzinumu par apguves spēju visās dalībvalstīs;
Calls on the Commission to have a more open debate on the measures envisaged for accelerating the absorption of the Structural and Cohesion funds; suggests, in this regard, that the Committee of the Regions might be invited to give a yearly opinion on the absorption capacity in all the Member States;
Kopš 1990. gadu beigām struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apgūšana tiek uzskatīta par galveno problēmjautājumu saistībā ar ES kohēzijas politikas īstenošanu.
Since the late 1990s, absorption of structural and cohesion funds has been recognised as a main concern in relation to the implementation of the EU cohesion policy.
Daudzas dalībvalstis ir saskārušās ar grūtībām, apgūstot struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļus no ES budžeta, jo īpaši pirmajos gados pēc pievienošanās ES.
Many Member States have faced difficulties in absorbing the structural and cohesion funds from the EU budget, especially during the early post-accession years.
Tādējādi šis ziņojums apskata problēmas, to iemeslus un labāko praksi, kas novērota pašreizējā plānošanas periodā (2007.–2013. gads), un sniedz ieteikumus attiecībā uz turpmāko ES kohēzijas politiku.
Thus, this Report looks at the problems, reasons behind and good practices during the current programming period (2007-2013) and draws lessons for the future EU cohesion policy.
Vispārīgais konteksts
General background
Referents uzskata, ka līdzekļu apguves spēja parāda to, cik lielā mērā dalībvalsts no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda piešķirtos līdzekļus spēj efektīvi un rentabli tērēt.
Absorption capacity is understood by the Rapporteur as the extent to which a Member State is able to spend the financial resources allocated from the Structural and Cohesion Funds in an effective and efficient manner.
Šī spēja ir nepieciešama, lai, izmantojot pieejamos ES fondu līdzekļus, sniegtu pēc iespējas lielāku ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā.
This capacity is necessary for making a maximum contribution to economic and social cohesion with the resources available from the EU funds.
No pieprasījuma viedokļa līdzekļu apguves spēja ir projektu pieteikumu iesniedzēju faktiskā spēja izstrādāt pieņemamus projektus.
The absorption capacity on demand side means the actual ability by project applicants to generate acceptable projects.
No piedāvājuma viedokļa līdzekļu apguves spēju var noteikt saskaņā ar trim galvenajiem faktoriem:
On the supply side absorption capacity can be determined by three main factors:
· makroekonomiskā līdzekļu apguves spēja, ko definē un mēra pēc IKP;
· Macro-economic absorption capacity defined and measured in terms of GDP;
· finansiālā līdzekļu apguves spēja, ko definē kā spēju līdzfinansēt ES atbalstītās programmas un projektus, paredzēt un nodrošināt šo līdzfinansējumu daudzgadu budžetos un iegūt līdzfinansējumu no dažādās programmās un projektos iesaistītajiem partneriem;
· Financial absorption capacity defined as the ability to co-finance the programs and projects supported by the EU, to plan and guarantee these national contributions in multi-annual budgets, and to collect contributions from the partners involved in various programs and projects;
· administratīvā līdzekļu apguves spēja, ko definē kā centrālo un vietējo valsts iestāžu spēju un prasmes laicīgi sagatavot programmas un atbilstošus projektus, pieņemt lēmumus attiecībā uz tiem, nodrošināt iesaistīto partneru koordināciju, ievērot administratīvās un atskaišu iesniegšanas prasības, finansēt un uzraudzīt programmu un projektu īstenošanu un novērst neprecizitātes.
· Administrative capacity defined as the ability and qualifications of central and local authorities to prepare programs and appropriate and timely projects, to decide on them, to ensure coordination of partners involved, to comply with administrative and reporting requirements, to fund and monitor the implementation of programs and projects and to avoid irregularities.
Līdzekļu apguves spēja nav noteikts rādītājs, bet gan mainīgs lielums.
· The absorption capacity is not a parameter but a variable.
Dažādās dalībvalstīs tā ir ļoti atšķirīga, tādēļ ir nepieciešami individuāli risinājumi.
It differs widely in the different Member States therefore individual solutions are necessary.
Tādēļ, lai sasniegtu mērķi apgūt pēc iespējas lielāku finansiālā atbalsta apjomu, ir nepieciešams nepārtraukts darbs no dalībvalstu puses un vietējā un reģionālā līmeņa administratīvo iestāžu iesaistīšanās katrā šī procesa posmā.
Aiming at absorbing as much financial support as possible in this context requires continuous efforts by the Member States and the involvement of the local and regional level of administration in every stage of the process.
Līdzekļu apguves problēmu iemesli
Reasons behind the absorption problems
· Sākotnējās problēmas plānošanas perioda sākumā
· Initial problems at the beginning of the programming period
Dalībvalstīm bija grūti izpildīt atbilstības novērtēšanas procedūras attiecībā uz jauno vadības un kontroles sistēmu, kas paredzēta Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu.
Member States experienced difficulties over completing the compliance assessment procedures concerning the new management and control system stipulated by the Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006, laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund.
Tas noveda pie maksājumu kavēšanās, jo pirmo starpposma maksājumu saņemšanas priekšnoteikums bija sistēmas apstiprināšana no Komisijas puses.
This led to delays in payments as the approval of the system by the Commission was a precondition to the first interim payments.
Turklāt vienlaicīgā divu plānošanas periodu (2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada plānošanas periodi) īstenošana arī tiek uzskatīta par ievērojamu slogu, kas pašreizējā plānošanas perioda sākumā izraisīja maksājumu kavēšanos.
Furthermore the parallel implementation of two programming periods (20000-2006 and 2007-2013) is also considered a significant burden causing delays at the beginning of the current period.
· Finansiālās problēmas
· Financial problems
Globālās ekonomikas lejupslīdes ietekme daudzām dalībvalstīm radīja grūtības saistībā ar līdzekļu izmantošanu.
The impact of the global economic recession caused difficulties in many Member States as regards utilisation of the funds.
Rezultātā sākās problēmas ar mērķu sasniegšanu, ar sagaidāmā pieprasījuma izmaiņām un aizvien pieaugošiem valsts un vietējā finansējuma ierobežojumiem.
Consequences were problems in delivery of results, changes in expected demands and growing restrictions in national or local public financing.
Vēl sarežģītāk bija atrast pienācīgus projektu līdzfinansējuma avotus.
It became even more difficult to find sufficient resources to co-finance projects.
· Normatīvās prasības
· Regulatory requirements
2007.–2013. gada plānošanas perioda regulējošie noteikumi kopumā sniedza lielāku skaidrību, salīdzinot ar iepriekšējo regulējuma versiju, taču turpmāki uzlabojumi vēl aizvien ir vajadzīgi.
The 2007-2013 regulatory framework generally improved clarity compared to the previous version, however further efforts are required.
Dalībvalstu grūtības izpildīt normatīvās prasības cita starpā izraisīja arī neatbilstības jautājumi, jo dažos gadījumos EK prasības neatbilda pastāvošajiem valsts līmeņa noteikumiem, kurus nācās pārskatīt.
Member States’ difficulties with the regulatory requirements have been caused inter alia by incompatibility issues as in some cases EC requirements were not compatible with existing national arrangements, which had to be revised.
Turpmākās problēmas izraisīja kavēšanās izstrādāt un ieviest ES un valsts līmeņa noteikumus vai arī ar tiem saistītos norādījumus, kā arī trūkumi noteikumos vai neskaidri noteikumi.
Further problems were caused by delays with the establishment and introduction of EU and national rules or with related guidance and gaps in the rules or unclear rules.
Būtu jāpieņem dažas jaunas normatīvās prasības, kurās tiktu ņemta vērā īstenošanas pieredze.
Some regulatory requirements should be further adapted to take account of implementation experience.
Turklāt grūtības ir radījusi arī atbilstības noteikumu definīcija.
In addition the definition of eligibility rules has caused difficulties.
Dažās teritoriālās sadarbības rīcības programmās radās grūtības saistībā ar valsts līmeņa atbilstības noteikumu ievērošanu, jo atkarībā no iesaistīto dalībvalstu skaita ir jāievēro dažādu valstu noteikumi.
Some of the Territorial Cooperation OPs experienced difficulties over national eligibility rules since depending on the number of Member States involved, there are a number of different sets of national rules.
Ievērojama kavēšanās bija vērojama arī saistībā ar norādījumu tulkošanu un paskaidrojumu saņemšanu no Komisijas, piemēram, par ietekmes uz vidi novērtējumiem un izmaksu atbilstību.
Significant delays could be observed in the translation of the guidance notes and in obtaining clarification from the Commission as regards e.g. environmental impact assessments and eligibility of costs.
Jaunas grūtības radīja arī biežie valsts līmeņa prasību grozījumi un EK norādījumu nekonsekvence, jo ES iestādes finanšu plānošanas perioda laikā mainīja savu noteikumu interpretāciju.
Further difficulties were caused by frequent changes of national requirements and inconsistency in EC guidance as EU institutions changed their interpretation of the regulations during the financial perspective.
· Organizatoriskās prasības
· Organisational requirements
Dalībvalstu grūtības saistībā ar organizatoriskajām prasībām izraisīja nepieciešamība veidot jaunas iestādes, nepietiekama funkciju nošķiršana starp valsts iestādēm, ar iestāžu hierarhiju saistītas problēmas un grūtības sadalīt pienākumus un atbildības jomas.
Member States’ difficulties with the organisational requirements have been caused by the need to establish new institutions, insufficient separation between the authorities, hierarchy problems between the institutions and difficulties over the allocation of tasks and responsibilities.
Dažos gadījumos tika izveidots pārāk daudz organizāciju, un to funkcijas dublējās.
In some cases too many organisations were created and functions were duplicated.
Vispārējā regula nenosaka nekādas īpašas prasības attiecībā uz vadības un kontroles prasību izpildei nepieciešamā personāla kvalitāti un kvantitāti.
The general regulation does not establish any specific requirements as to the quality and quantity of staff necessary to comply with management and control requirements.
Ņemot vērā pieaugošās kontroles prasības, ievērojamas bažas raisa valsts un reģionālā līmenī strādājošo darbinieku ierobežotais skaits un nepietiekamā kvalifikācija.
In the light of more demanding control requirements, limited staff numbers and insufficient staff qualifications at national and regional level are an important concern.
Tika novērotas arī grūtības ar darbinieku saglabāšanu.
Difficulties were experienced as regards staff retention.
Krīzes radītie ierobežojumi attiecībā uz valsts sektorā nodarbināto skaitu nozīmē, ka aizvien palielinās ārpakalpojumu piesaistīšanas apjomi.
Crisis-motivated restrictions on public sector employment imply that there is an increase in outsourced controls.
Darbinieku rotācija Komisijā rīcības programmas īstenošanas laikā varētu izraisīt izmaiņas atsevišķu noteikumu interpretācijā.
Staff rotation in the Commission might cause changes in the interpretation of certain rules during OP implementation.
· Informācijas tehnoloģiju sistēmas
· Information technology systems
Ievērojama kavēšanas bija vērojama saistībā ar grūtībām informācijas tehnoloģiju sistēmu izveidē, ar neskaidriem vai novēlotiem Komisijas norādījumiem par komunikācijas un informācijas sistēmām, kā arī ar valsts līmeņa norādījumu par komunikācijas un informācijas sistēmām kvalitāti un savlaicīgumu.
Important delays could be observed due to difficulties over the establishment of information technology systems, insufficiently clear or late Commission guidance on communication and information systems, the quality and timeliness of national guidance on communication and information systems.
· Kontroles prasības
· Control requirements
Stingrākas kontroles prasības nodrošināja lielāku skaidrību, taču trūkst līdzsvara starp kontroli un saturu.
Strengthened control requirements provided for improved clarity, however, there is a lack of equilibrium between control and content.
2007.–2013. gada plānošanas perioda normatīvās prasības ir koncentrētas uz kontroles jautājumiem, un tādējādi no satura uzmanība tiek novērsta.
The 2007-2013 regulatory requirements are inclined towards control issues, and thus deflect attention from content.
Kontroles prasības mazina finansējuma saņēmēju ieinteresētību, savukārt projektu vadītāji vairāk laika veltī tam, lai pārbaudītu atbilstību kontroles prasībām, nevis rīcības programmas mērķu sasniegšanai.
Beneficiaries are deterred by control requirements, and managers dedicate more time to assessing compliance with control requirements than to the achievement of OP objectives.
Turklāt valstu kontroles prasības bieži vien pārsniedz ES regulas prasības.
In addition national control requirements often go beyond the EU regulation.
Priekšlikumi līdzekļu apguves spējas uzlabošanai
Proposals for improving absorption capacity
Noteikumi, kas attiecas uz struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļiem, ir sarežģīti un tādēļ arī grūti ievērojami, kas savukārt noved pie kļūdām.
The rules relating to Structural and Cohesion Funds are complex and therefore difficult to comply with, what causes errors.
Tādēļ dalībvalstis nesamērīgi daudz laika pavada, mēģinot pārvaldīt un kontrolēt šīs kļūdas.
Member States therefore spend a disproportionate amount of time trying to manage and control these errors.
Referents uzskata, ka būtu jāvienkāršo noteikumi un procedūras, lai sasniegtu augstāku līdzekļu apguves līmeni, samazinātu kļūdas un palielinātu efektivitāti.
The Rapporteur takes the view that rules and procedures should be simplified in order to reach higher absorption rates, reduce errors and increase efficiency.
Vienlaikus būtu jārod pareizais līdzsvars starp noteikumu un procedūru vienkāršošanu un stabilitāti.
At the same time a right balance should be found between simplification and stability of rules and procedures.
Galvenais uzsvars būtu jāliek uz maksājumiem par rezultātu sasniegšanu, nevis uz ieguldījuma pārbaudēm.
Emphasis should be put on payments for delivery of results rather than checking inputs.
Būtu jāapsver iespēja vairāk koncentrēties uz krāpšanas gadījumiem, nevis uz formālām neprecizitātēm, kā arī uz diferencētāku pieeju šīm neprecizitātēm, kas ļautu panākt lielāku elastību atkarībā no konstatētās neprecizitātes nopietnības pakāpes.
It could be considered whether a stronger focus could be possible on fraud rather than on formal irregularities and on a more differentiated treatment of irregularities, allowing for flexibility depending on the seriousness of the identified irregularity.
Būtu nepieciešams apsvērt, cik liela apjoma kļūdas ir pieļaujamas projektu izdevumos.
Even a reflection on the margin of error in project expenditures may be necessary.
Turklāt būtu jāpastiprina revīzijas darbību koordinēšana.
Furthermore the coordination of audit activity should be enhanced, applying the single audit principle.
Referents norāda, ka būtu jānostiprina atbalsta apjoma un kontroles prasību samērīgums.
The Rapporteur highlights that proportionality between the volume of support and control requirements should be strengthened.
Jāatrod arī labāks līdzsvars starp noteikumiem un procedūrām, kas nepieciešamas ES izdevumu likumības un sistemātiskuma nodrošināšanai, no vienas puses, un pasākumiem, kas paredzēti, lai kohēzijas politiku padarītu vairāk orientētu uz darbības rezultātiem un rentablāku, no otras puses.
A better balance should be found, on the one hand, between the rules and procedures required for ensuring the legality and regularity of EU expenditure and on the other hand making cohesion policy more performance oriented and cost-efficient.
Komisijai vajadzētu sniegt priekšlikumu, kā labāk pievērsties mērķu sasniegšanai, neatstājot novārtā galvenos noteikumus attiecībā uz sakārtotu finanšu pārvaldību.
The Commission should propose how to better focus on the achievement of objectives without derogating from the key rule as regards sound financial management.
Referents uzsver, ka ļoti būtiska ir savlaicīga daudzgadu finanšu shēmas un skaidru un galīgu dalībvalstīm paredzēto noteikumu un norādījumu pieņemšana.
The Rapporteur stresses that timely adoption of multiannual financial framework and of clear and definitive rules and guidance to the Member States is of utmost importance.
Referents arī uzskata, ka ir iespējams daudz ciešāk saskaņot plānošanas un īstenošanas sistēmas.
He also believes that there is considerable scope for closer alignment of programming and implementation systems.
Noteikumu un procedūru saskaņošanas rezultātā varētu būt iespējams vienkāršot īstenošanas sistēmas un veicināt finansējuma potenciālo saņēmēju piedalīšanos ES līdzfinansētās programmās.
Harmonisation of rules and procedures may lead to simplified delivery systems and may encourage participation of potential beneficiaries in EU co-funded programmes.
Būtu jāapsver iespēja palielināt elastību attiecībā uz ESF finansētām darbībām līdzīgu darbību atbalstīšanu no ERAF programmām un otrādi.
The possibility of increasing the flexibility to support ESF-type of actions in ERDF programmes and vice versa could be considered.
Referents uzskata, ka dalībvalstīm jāvelta lielāka vērība projektu sagatavošanai un sagatavošanas procesā esošiem projekta dokumentiem, lai sekmīgi pārvaldītu struktūrfondus un kohēzijas fondus.
In the Rapporteur’s opinion Member States should pay more attention to project preparation and project pipelines in order to be successful in managing of structural and cohesion funds.
Turklāt tām jācenšas piesaistīt un saglabāt kvalificētu personālu katrā ES fondu līdzekļu pārvaldības un īstenošanas līmenī.
Furthermore they must make efforts to attract and maintain qualified staff at every level of managing and implementing EU funds.
Referents norāda uz lielajām atšķirībām dalībvalstu spējā apgūt līdzekļus.
The Rapporteur draws attention to the big differences in the absorption capacity of the Member States.
Tādēļ viņš ierosina izveidot dalībvalstu sadarbības programmu ar mērķi apmainīties ar labu praksi.
He proposes therefore establishment of a cooperation program among the Member States with the aim of exchange of best practices.
Noslēgumā referents atgādina, cik liela nozīme struktūrfondu un kohēzijas fondu pārvaldībā ir vairāklīmeņu pārvaldībai un partnerības principam.
Finally, he reiterates the importance of multi-level governance and partnership principle in the management of structural and cohesion funds.
par struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apgūšanu — pieredze turpmākas ES kohēzijas politikas veidošanai
on absorption of Structural and Cohesion Funds: lessons learnt for the future cohesion policy of the EU
A. tā kā ES ekonomikas, reģionālās un sociālās politikas jomas ir savstarpēji saistītas un to efektivitāte ir atkarīga no tādu problēmu risināšanas, kas saistītas ar līdzekļu apguvi, savukārt dalībvalstu problēmas saistībā ar dažādu fondu apguves spēju bieži ir līdzīgas; tā kā šīs problēmas tomēr atšķiras dažādos reģionos katra reģiona īpašo sociālo un kultūras iezīmju dēļ un rada atšķirības attiecībā uz ES līdzekļu pieejamību, izlietojumu un apguvi, un šīs iezīmes ir jāņem vērā;
A. whereas the EU’s economic, regional and social policies are interlinked, and their effectiveness depends on solving problems linked to fund absorption, while the problems of absorption capacity of different funds in Member States are often similar; whereas, however, they differ from region to region on account of the specific social and cultural features of each, resulting in disparities as regards access to, and use and uptake of, EU funding, which need to be taken into consideration,
B. tā kā visvairāk atpalikušajos reģionos un mikroreģionos nav vajadzīgo finanšu līdzekļu, cilvēkresursu un administratīvā atbalsta, lai sekmīgi izmantotu tiem pieejamos ES fondus;
B. whereas the most disadvantaged regions and microregions lack the financial and human resources and administrative support needed to make good use of the EU funds accessible to them,
C. tā kā ES reģionālā politika ir nozīmīgs instruments, kas veicina ekonomikas un sociālo kohēziju, un tā kā tas ļauj ES veikt pasākumus, lai samazinātu reģionālās atšķirības, veicinātu īstenu konverģenci un stimulētu attīstību, kvalitatīvu nodarbinātību un sociālo progresu, un arī labvēlīgi ietekmē mazāk attīstītos reģionus;
C. whereas EU regional policy is a vital instrument in promoting economic and social cohesion, and whereas it enables the EU to take measures to reduce regional disparities, promote real convergence and stimulate development, quality employment and social progress, and also benefits less developed regions,
2. aicina Komisiju nodrošināt dažādo struktūrfondu un Kohēzijas fonda savstarpējās sadarbības uzlabošanu un koordinēšanu, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot sinerģiju starp dažādiem fondiem, kā arī kopējus īstenošanas noteikumus;
Calls on the Commission to ensure that cooperation between the various Structural and Cohesion Funds is strengthened and coordinated, taking into consideration the creation of greater synergy between the various funds, as well as common implementation rules;
4. mudina Komisiju un dalībvalstis uzlabot daudzlīmeņu pārvaldību, kurā vajadzētu ietvert ne tikai politikas īstenošanu un ESF pārvaldību, bet arī konkrēti stratēģijas „Eiropa 2020” attīstību;
Encourages the Commission and the Member States to strengthen multi-level governance, which should include not only the implementation of policies and management of the ESF, but also the development of the EU 2020 Strategy as such;
7. aicina dalībvalstis uzlabot informētību par ESF un tā pieejamību un aktualizēt projektu izstrādes iespējas, lai veicinātu jaunu, kvalitatīvu darba vietu izveidi un efektīvāku sociālo integrāciju;
Calls on the Member States to improve awareness and accessibility of the ESF and to update project-building capacities in order to contribute to the creation of new, decent jobs and more effective social inclusion;