natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(l) ,,tirdzniecības nosaukums” ir pārtikas produkta nosaukums, ko nosaka attiecīgie Kopienas tiesību akti vai, ja šādu Kopienas tiesību aktu nav, nosaukums, kuru nosaka tās dalībvalsts normatīvie un administratīvie akti, kurā pārtikas produkts tiek pārdots galapatērētājam vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumam;
( l) ‘legal name’ means the name of a food prescribed in the Community provisions applicable to it or, in the absence of such Community provisions, the name provided for in the laws, regulations and administrative provisions applicable in the Member State in which the food is sold to the final consumer or to mass caterers;
Terminu „pieņemtais nosaukums” vajadzētu turpināt lietot Marķēšanas direktīvas (2000/13/EK) izpratnē.
The terminology used in the Labelling Directive (2000/13/EC) should be retained.
2. pants – 2. punkts – m apakšpunkts
Article 2 - paragraph 2 - point m
(m) ,,pieņemtais nosaukums” ir pieņemtais pārtikas produkta nosaukums, ko nav nepieciešamības sīkāk paskaidrot tās dalībvalsts patērētājiem, kurā produkts tiek pārdots;
(m) ‘customary name’ means a name which is accepted as the name of the food without it needing further explanation by consumers in the Member State in which it is sold;
(m) ,,pieņemtais nosaukums” ir pārtikas produkta nosaukums, ko saprot un ko nav nepieciešamības sīkāk paskaidrot tās dalībvalsts patērētājiem, kurā produkts tiek pārdots;
(m) 'customary name' means a name which is understood as the name of the food without it needing further explanation by consumers in the Member State in which it is sold;
Terminu „pieņemtais nosaukums” vajadzētu turpināt lietot Marķēšanas direktīvas (2000/13/EK) izpratnē (skat.
The terminology used in German in the Labelling Directive (2000/13/EC) should be retained (cf.
5. panta a) apakšpunktu).
Article 5(a)).
Šajā gadījumā ir svarīgi, vai pārtikas produkta nosaukumu saprot.
What is important here is understanding, not acceptance.
2. pants – 2. punkts – o apakšpunkts
Article 2 – paragraph 2 – point o
(o) „galvenā(-s) sastāvdaļa(-s)” ir pārtikas produkta būtiska un/vai raksturīga sastāvdaļa;
( o)‘primary ingredient(s)’ means the significant and/or characterising ingredients of a food;
Tiek noraidīts Komisijas mēģinājums paplašināt izcelsmes marķējuma definīciju.
The Commission’s attempt to add on to the existing provision on origin labelling is rejected.
Tāpēc nav nepieciešams definēt galvenās, būtiskās vai raksturīgās sastāvdaļas, turklāt arī līdz šim pārtikas nozares tiesību aktos šādas definīcijas netika lietotas.
There is therefore no need to have definitions of primary, significant and characterising food ingredients hitherto not used in the context of food law.
Tā kā ļoti svarīga ir vienkāršošana, jānoraida arvien jaunu terminu ieviešana, ja tā nav acīmredzami lietderīga.
As we have constantly advocated simplification, we oppose the creation of ever-new terms and concepts without apparent benefit.
Šādus kritērijus praksē nav iespējams piemērot.
These criteria are impractical.
Tie neatbilst QUID definīcijām un tāpēc vairo neskaidrības.
They are confusingly inconsistent with QUID definitions.
Prasībai par 50 % līmeni attiecībā uz dažādiem pārtikas produktiem ir dažāda praktiskā nozīme.
A 50% level does not have the same practical significance for all foods.
2. pants – 2. punkts – p apakšpunkts
Article 2 – paragraph 2 – point p
(p) „būtiska(-s) sastāvdaļa(-s)” ir sastāvdaļa, kuras sastāvs pārtikas produktā ir vairāk par 50 %;
( p) ‘significant ingredient(s)’ means the ingredient of a food that represents more than 50% of this food;
2. pants – 2. punkts – q apakšpunkts
Article 2 – paragraph 2 – point q
(q) „raksturīga(-s) sastāvdaļa(-s)” ir pārtika produkta jebkura sastāvdaļa, kuru parasti patērētājs saista ar pārtikas produkta nosaukumu un attiecībā uz kuru vairumā gadījumu nepieciešama kvantitatīvā norāde;
( q) ‘characterising ingredient(s)’ means any ingredient of a food which is usually associated with the name of the food by the consumer and for which in most cases a quantitative indication is required;
2. pants – 2. punkts – r apakšpunkts
Article 2 – paragraph 2 – point r
(r) ,,pamatprasības” ir prasības, kas nosaka patērētāju aizsardzības līmeni un pārtikas produkta informāciju attiecīgajā lietā un kas ir ietvertas Kopienas tiesību aktos , kuri ļauj izveidot 44. pantā minētās valsts shēmas ;
(r) ‘essential requirements’ means the requirements whereby the level of consumer protection and food information is determined with respect to a given issue and which are laid down in a Community act which allows for the development of national schemes referred to in Article 44 ;
(r) ,,pamatprasības” ir prasības, kas nosaka patērētāju aizsardzības līmeni un pārtikas produkta informāciju attiecīgajā lietā un kas ir ietvertas Savienības tiesību aktos;
(r) 'essential requirements' means the requirements whereby the level of consumer protection and food information is determined with respect to a given issue and which are laid down in a Union act;
2. pants – 2. punkts – s apakšpunkts
Article 2 – paragraph 2 – point s
(s) ,,pārtikas produkta minimālais derīguma termiņš” ir datums, līdz kuram pārtikas produkts saglabā tam raksturīgās īpašības, ja tiek pienācīgi uzglabāts;
(s) ‘date of minimum durability of a food’ means the date until which the food retains its specific properties when properly stored;
(s) ,,pārtikas produkta minimālais derīguma termiņš” ir datums, līdz kuram pārtikas produkts saglabā tam raksturīgās īpašības, ja tiek uzglabāts , kā norādīts, vai uzglabāts saskaņā ar īpašajām norādēm uz iepakojuma ;
(s) ‘date of minimum durability of a food’ means the date until which the food retains its specific properties when stored as indicated or stored in accordance with specific instructions given on the package ;
Daži pārtikas produkti jāglabā īpašos apstākļos, piemēram, jātur vēsumā, tāpēc šādi apstākļi ir jānorāda uz produkta iesaiņojuma.
Some foodstuffs have special storage requirements, e.g. storage in a cool place, which must be indicated on the package.
Pārtikas produkta minimālais derīguma termiņš jāskata kopā ar uzglabāšanas norādēm.
The date of minimum durability should be taken together with the indicated storage conditions.
Pārtikas apritē iesaistīts tirgus dalībnieks ir atbildīgs par minimālā derīguma termiņa norādīšanu kopā ar uzglabāšanas nosacījumiem.
It is the food business operator's responsibility to determine and indicate the date of minimum durability in conjunction with the storage conditions.
Turklāt norādei „izlietot līdz” kādam noteiktam datumam arī vajadzētu būt turpat blakus.
In addition, the 'use by' date should also be indicated in the same location.
2. pants – 2. punkts – sa apakšpunkts (jauns)
Article 2 – paragraph 2 – point s a (new)
(sa) „pārtikas produkta „izlietot līdz” datums” ir datums, līdz kuram pārtikas produkts izlietojams.
( sa) ‘use - by date' means the date by which a food must be consumed.
Pēc šā datuma pārtikas produktu vairs nedrīkst nodot patērētājiem vai pārstrādāt tālāk.
After that date, the food may no longer be delivered to consumers or further processed.
Apsveicami, ka referente R. Sommer piedāvā pārtikas produkta izlietošanas termiņa definīciju.
The introduction of a definition of ‘use by date’ by rapporteur Sommer is to be welcomed.
Pēc tam, kad pārtikas produkta derīguma termiņš ir beidzies, to lietderīgi izmantot vairs nav iespējams.
Once the use by date has passed, it may no longer be used as food.
Aizliedzot šādus produktus pārstrādāt tālāk, vairs nebūs iespējama tirdzniecība ar produktiem no tādas gaļas, kurai izlietošanas termiņš beidzies.
A ban on further processing would prevent a trade in old meat.
2. pants – 2. punkts – sb apakšpunkts (jauns)
Article 2 – paragraph 2 – point s b (new)
(sb) „ražošanas datums” ir datums, kurā produkti ir saražoti vai, attiecīgā gadījumā, iesaiņoti un sasaldēti.
( sb) 'date of manufacture' means the date on which products were produced and possibly packed and deep - frozen.
Definīcija ir nepieciešama sakarā ar 25. pantu.
Definition necessitated by Article 25.
2. pants – 2. punkts – ta apakšpunkts (jauns)
Article 2 – paragraph 2 – point t a (new)
(ta) „pārtikas produkta imitācija” ir pārtikas produkts, kas rada iespaidu, ka tas ir cits pārtikas produkts, kurā parasti izmantotās sastāvdaļas pilnībā vai daļēji jauc vai aizstāj ar citām sastāvdaļām.
(ta) ‘Food imitation’ means food that gives the impression of being another food in which an ingredient usually used is wholly or partly mixed with or replaced by another.
Patērētāji tiek maldināti, jo arvien pieaug to pārtikas produktu imitāciju skaits, kuru ražošanai parastās sastāvdaļas aizstāj ar lētākām.
Consumers are misled by the increasing use of food imitations in which the usual ingredients are replaced by cheaper substitutes.
Šajā regulā pārtikas produkta izcelsmes valsts attiecas uz pārtikas produktu izcelsmi, kā noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. līdz 26. pantā.
For the purposes of this Regulation the country of origin of a food shall refer to the origin of a food as determined in accordance with Articles 23 to 26 of Council Regulation (EEC) No 2913/92.
Attiecībā uz dalībvalstīm jēdziens „izcelsmes valsts” vienmēr nozīmē attiecīgo dalībvalsti.
With regard to Member States, the country of origin shall always refer to the respective Member State .
Komisijas priekšlikuma 2. panta 3. punktā „izcelsmes valsts” jēdziens ņemts no Kopienas Muitas kodeksa.
For the definition of the country of origin, paragraph 3 of the Commission proposal refers to the Community Customs Code.
Tomēr atbilstoši šim kodeksam izcelsme var būt vai nu ES, vai kādā no tās dalībvalstīm.
However, according to the Community Customs Code, the origin can be "EU" OR a Member State.
Tāpēc jāprecizē, ka attiecībā uz ES pārtikas produktiem izcelsmes valsts var būt tikai kāda no dalībvalstīm, nevis visa ES kopumā.
It is therefore important to clarify that, for foods originating in the EU, the country of origin always refers to the Member State, not to the EU as a whole.
2. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)
Article 2 – paragraph 3 – subparagraph 1 a (new)
Par gaļas un gaļu saturošas pārtikas produktu izcelsmes valsti uzskata valsti, kurā dzīvnieks ir dzimis, audzēts lielāko daļu sava mūža un nokauts.
For meat and foods containing meat, the country of origin shall be defined as the country in which the animal was born, reared for most of its life, and slaughtered.
Ja šīs trīs vietas atšķiras, tad katru no tām min „izcelsmes valsts” norādē.
If different, all three places shall be given when reference is made to the 'country of origin'.
Attiecībā uz gaļu nepietiek norādīt tikai vienu izcelsmes valsti, ja dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietas atšķiras.
For meat, it is not appropriate to indicate only one place of origin, if it is different for birth, rearing and slaughtering.
Aptaujās ir atklājies, ka patērētājiem ir ļoti svarīgi zināt vietu, kur dzīvnieki ir dzimuši, audzēti un nokauti.
Surveys have shown that information about the place where the animals were born, reared and slaughtered is of high importance for consumers.
Noteikumi par pārtikas produktu informāciju paredz nodrošināt augstu patērētāju veselības un interešu aizsardzības līmeni un būt par pamatu tam, lai galapatērētāji varētu veikt apzinātu izvēli un droši lietot uzturā pārtikas produktus, īpaši attiecībā uz veselības, ekonomiskiem, vides, sociāliem un ētiskiem apsvērumiem .
The provision of food information shall pursue a high level of protection of consumers’ health and interests by providing a basis for final consumers to make informed choices and to make safe use of food , with particular regard to health, economic, environmental, social and ethical considerations .
Noteikumi par pārtikas produktu informāciju paredz nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni , pārredzamību un pārtikas produktu salīdzināmību patērētāju interesēs un rada pamatu apzinātai pirkuma izvēlei un drošai pārtikas produktu lietošanai .
The provision of food information shall pursue a high level of protection of health , transparency and comparability of products, in the interests of consumers, and shall provide a basis for informed choices and safe use of food.
Svarīgs teksta papildinājums attiecībā uz pārredzamību un salīdzināmību.
Necessary amplification of the text to cover the aspects of transparency and comparability.
Ja saglabātu svītrotos aspektus, tad marķējums kļūtu nesamērīgi plašs, patērētāji tiktu mulsināti un tas būtu pretrunā ar šīs regulas mērķi.
Inclusion of the aspects which have been deleted could result in food labelling becoming unnecessarily complicated, which would confuse consumers and thus run counter to the aim of the regulation.
Marķējumam nebūtu jēgas, ja tas nebūtu viegli atpazīstams, salasāms un saprotams.
Labelling which was not easily recognisable, legible and understandable would be pointless.
Tiesību aktu par pārtikas produktu informāciju mērķis ir sasniegt Kopienā brīvu pārtikas apriti, kas ir likumīgi ražota un tirgota , attiecīgi ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt ražotāju likumīgās intereses, un veicināt kvalitatīvu produktu ražošanu .
Food information law shall aim to achieve in the Community the free movement of food legally produced and marketed , taking into account, where appropriate, the need to protect the legitimate interests of producers and to promote the production of quality products .
Tiesību aktu par pārtikas produktu informāciju mērķis ir sasniegt Kopienā brīvu tādas pārtikas apriti, kas ir likumīgi ražota un tirgota.
Food information law shall aim to achieve in the Community the free movement of food legally produced and marketed.
Teikuma otrā daļa neparedz nekādus nosacījumus.
The second half of the sentence does not lay down any rule.
Tā no regulas ir jāsvītro tehnisku juridisku iemeslu dēļ un jāpārveido par apsvērumu, ja to vispār grib saglabāt.
It should be deleted from the Regulation for technical legal reasons and, if it is to be included at all, converted into a recital.
Nav skaidrs, kad un kā tiks ņemtas vērā ražotāju intereses un veicināta kvalitatīvu produktu ražošana.
It is not clear when and how the interests of producers and the quality of 'quality products' are to be promoted or taken into account.
Kad tiesību akti par pārtikas produktu informāciju noteiks jaunas prasības, pēc jauno prasību stāšanās spēkā tiks izvērtēta nepieciešamība noteikt pārejas posmu , kura laikā var tirgot pārtikas produktus ar etiķetēm, kas neatbilst jaunajām prasībām, un tādu pārtikas produktu krājumus, kuru tirdzniecība sākta pirms pārejas posma beigām, var tirgot, līdz tie ir pilnībā pārdoti.
When food information law establishes new requirements, consideration shall be given to the need for a transitory period after the entry into force of the new requirements, during which foods bearing labels not complying with the new requirements can be placed on the market and for stocks of such foods that have been placed on the market before the end of the transitory period to continue to be sold until exhausted .
Kad tiesību akti par pārtikas produktu informāciju noteiks jaunas prasības, kuras nebūs saistītas ar cilvēku veselības aizsardzību, pēc jauno prasību stāšanās spēkā tiks noteikts pārejas posms , kura laikā var tirgot pārtikas produktus ar etiķetēm, kas neatbilst jaunajām prasībām, un tādu pārtikas produktu krājumus, kuru tirdzniecība sākta pirms pārejas posma beigām, var tirgot, līdz tie ir pilnībā pārdoti.
When food information law establishes new requirements, unless such requirements relate to the protection of human health a transitory period shall be granted after the entry into force of the new requirements, during which foods bearing labels not complying with the new requirements can be placed on the market and for stocks of such foods that have been placed on the market before the end of the transitory period to continue to be sold until exhausted.
Jaunus pārtikas marķēšanas noteikumus ievieš vienotā piemērošanas datumā, kuru nosaka Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un interešu grupām.
New food labelling rules shall be introduced in accord ance with a standard date of implementation to be set by the Commission after consulting Member States and interest groups .
Lai veicinātu netraucētu iekšējā tirgus darbību, kā arī samazinātu atkritumus no iepakojumiem, ir normāli, ieviešot jaunas marķēšanas prasības, noteikt pārejas posmu, ja vien tas nerada cilvēku veselības apdraudējumu, jo tādā gadījumā šādam posmam nav pamata.
To facilitate the smooth functioning of the internal market, and to minimise packaging waste, it is normal that provision should be made for a transitory period when new labelling requirements are introduced, unless those requirements relate to an immediate public health risk, in which case such a period is inappropriate.
Pat neraugoties uz noteiktajiem pārejas periodiem, jaunu pārtikas marķēšanas noteikumu ieviešana dažādos laikos jau ievērojami ietekmējusi izmaksas par jaunu etiķešu izstrādi un arī preču, iepakojuma un etiķešu krājumu patēriņu.
Despite the transitional periods provided, the introduction of new labelling rules on different dates will have a significant impact on costs for developing new labels and the use of stocks of goods, packaging and labels.
Tāpēc atkal vajadzētu ieviest noteikumu, ka jaunus pārtikas marķēšanas noteikumus ievieš vienotā piemērošanas datumā (tā sākotnēji bija paredzēts Komisijas priekšlikumā).
The principle that there should be a single starting date for the introduction of labelling rules should therefore be reintroduced (as originally proposed by the Commission).
Gadījumos, kad tiesību aktos par pārtikas produktu informāciju prasīta obligātā pārtikas produktu informācija, tas jo īpaši attiecas uz informāciju, kura ietverta vienā no šīm kategorijām:
Where mandatory food information is required by food information law, it shall concern information that falls, in particular, into one of the following categories:
Gadījumos, kad tiesību aktos prasīta obligātā pārtikas produktu informācija , tas jo īpaši attiecas uz informāciju, kura ietverta vienā no šīm kategorijām:
Where the law makes food information mandatory, the information concerned shall be that which falls, in particular, into one of the following categories:
Novērsta dublēšanās.
Avoiding duplication.
4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts
Article 4 – paragraph 1 — point a
(a) informācija par pārtikas produkta identitāti un sastāvu, īpašībām un citām pārtikas produkta pazīmēm;
(a) information on the identity and composition, properties or other characteristics of the food;
(a) informācija par pārtikas produkta identitāti un sastāvu, daudzumu, īpašībām un citām pārtikas produkta pazīmēm;
(a) information on the identity and composition, quantities, properties or other characteristics of the food;
4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – ii daļa
Article 4 – paragraph 1 – point b – letter ii
(ii) derīgumu, glabāšanu un drošu izmantošanu,
(ii) durability, storage and safe use;
(ii) derīgumu, glabāšanu , vajadzības gadījumā prasībām par produkta uzglabāšanu pēc iepakojuma atvēršanas un drošu izmantošanu;
(ii) durability, storage , conservation requirements once the product is opened, if applicable , and safe use
Mūsdienās attiecībā uz daudziem pārtikas produktiem glabāšanas ilgumu pēc iepakojuma atvēršanas nenorāda, turklāt nav arī norādījuma par to, ka šie produkti pēc iepakojuma atvēršanas jāuzglabā noteiktā temperatūrā.
For many products today, no details are supplied regarding the time they may be conserved once opened or whether, for instance, they should be kept at a certain temperature.
Lai garantētu patērētājiem drošību, šādai informācijai tomēr vajadzētu būt.
Consumer safety requires the provision of this information.
4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iii daļa
Article 4 – paragraph 1 – point b – subpoint iii
(iii) ietekmi uz veselību, tostarp riskiem un sekām saistībā ar kaitīgu un bīstamu pārtikas produktu patēriņu;
(iii) the health impact, including the risks and consequences related to harmful and hazardous consumption of a food;
Regulas tiešais mērķis ir nevis aizsargāt patērētāju veselību ar brīdinājuma norādēm, bet gan ļaut patērētājam, pamatojoties uz informāciju par uzturvērtību, izdarīt apzinātu pirkuma izvēli, kuras rezultātā patērētāja uzturs kļūst sabalansētāks un līdz ar to ilgtermiņā nodrošina viņam labāku veselību.
The overriding aim of the regulation is not to protect consumers' health, for example by making health warnings mandatory, but rather to enable consumers to make well informed purchasing decisions on the basis of nutrition information, so that they enjoy a balanced diet and, in the long term, better health.
(c) informācija par uzturvērtības īpašībām, kas dotu iespēju patērētājiem, tostarp ar īpašām uztura prasībām, veikt apzinātu izvēli.
(c) information on nutritional characteristics so as to enable consumers, including those with special dietary requirements, to make informed choices.
(Grozījums neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)
(c) Does not affect English version .
Gadījumos, kad tiek izvērtēta nepieciešamība piemērot obligāto pārtikas produktu informāciju, ņem vērā lielākās daļas patērētāju vidū plaši izplatīto vajadzību pēc noteiktas informācijas , kurai viņi piešķir lielu nozīmi, vai jebkuriem vispārēji atzītiem ieguvumiem patērētājiem, kas dod viņiem iespēju veikt apzinātu izvēli .
When considering the need for mandatory food information, account shall be taken of a widespread need on the part of the majority of consumers for certain information to which they attach significant value or of any generally accepted benefits to the consumer to enable them to make informed choices .
Gadījumos, kad tiek izvērtēta nepieciešamība piemērot obligāto pārtikas produktu informāciju, ņem vērā iespējamās izmaksas un priekšrocības ieinteresētajās personām (tostarp patērētājiem, ražotājiem un citiem), kas izriet no noteiktas informācijas sniegšanas .
When considering the need for mandatory food information, account shall be taken of the potential costs and benefits to stakeholders (including consumers, producers and others) of providing certain information.
Jaunu marķēšanas noteikumu ieviešanai vajadzētu notikt tikai tad, ja ir uz pierādījumiem pamatots pētījums, kas parāda šo jauno noteikumu priekšrocības.
New labelling rules should be introduced only if there is evidence-based research showing the benefits of such new requirements.
Jaunas informācijas sniegšanas izmaksām nevajadzētu būt nesamērīgām.
The cost of providing new information should not be disproportionate.
Marķējumu nomaiņai ir būtiska ietekme uz ES ražotājiem, kā arī importētājiem no trešām valstīm.
Label changes have a significant impact on EU producers, as well as on firms importing goods from third countries.
Jāatrod taisnīgs līdzsvars starp patērētāju un ražotāju vajadzībām.
A balance must be struck between the needs of consumers and producers.
Pārtikas produktu informācija nekādā ziņā nedrīkst būt maldinoša, jo īpaši:
Food information shall not be misleading to a material degree , particularly:
Pārtikas produktu informācija nedrīkst būt maldinoša, jo īpaši:
Food information shall not be misleading, particularly:
Iespējamās maldināšanas pakāpe nav svarīga.
The degree to which information is misleading is irrelevant.
7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts
Article 7 - paragraph 1 point a
(a) attiecībā uz pārtikas produkta īpašībām un jo īpaši pamatīpašībām, identitāti, rādītājiem, sastāvu, daudzumu , derīgumu, izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, ražošanas vai izgatavošanas veidu;
(a) as to the characteristics of the food and, in particular, as to its nature, identity, properties, composition, quantity, durability, country of origin or place of provenance, method of manufacture or production;
(a) tādējādi, ka apraksts un/vai pārtikas produkta attēls varētu patērētājus maldināt par šā pārtikas produkta pamatīpašībām, identitāti, rādītājiem, sastāvu, atsevišķajām sastāvdaļām un to daudzumu pārtikas produktā , derīgumu, izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, ražošanas vai izgatavošanas veidu;
(a) in that the description and/or pictorial representation of the food could mislead the consumers with regard to its nature, identity, properties, composition, individual ingredients and their quantity in the product, durability, country of origin or place of provenance, method of manufacture or production;