natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā Pagaidu komitejas starpposma ziņojumā analizēta tikai klimata pārmaiņu ietekme un sekas, pamatojoties uz zinātnes atziņām; tā kā atbilstīgi komitejai piešķirtajām pilnvarām un pamatojoties uz darba gaitā apkopoto informāciju gala ziņojumā būs sniegti ieteikumi turpmākai integrētai ES politikai klimata pārmaiņu jomā; tā kā gala ziņojumā būs iekļauta arī Parlamenta nostāja sarunās par starptautiskas sistēmas izveidi politikas īstenošanai klimata pārmaiņu jomā pēc 2012. gada, gatavojoties Pušu četrpadsmitajai konferencei (COP 14), kas notiks 2008. gada decembrī Poznaņā, Polijā;
B. whereas the Temporary Committee's interim report addresses exclusively the impacts and effects of climate change based on scientific evidence, whereas a final report will formulate proposals on the EU’s future integrated policy on climate change in accordance with the mandate conferred on the committee and on the basis of all the information gathered by it in the course of its work, whereas that final report will also include Parliament’s position in the negotiations regarding the international framework for climate policy after 2012, with a view to COP 14, which is to be held in Poznan, Poland, in December 2008,
C. tā kā zinātnieki visā pasaulē ir vienisprātis par klimata pārmaiņu izcelsmi un cēloņiem, un tos atzīst gan IPCC dalībvalstīs, gan citās valstīs; tā kā kopš IPCC 1990. gada novērtējuma ir gūts ārkārtīgi daudz zinātnes atziņu un ir krietni palielinājusies izpratne par to, ka aktuālais globālās sasilšanas process ir cilvēku darbības radīts, un tas jau tiek uzskatīts par zinātnisku faktu; tā kā ir panākta pamatota zinātniskā vienprātība attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu (SEG) antropogēno emisiju ietekmi uz pasaules klimatu; tā kā, ņemot vērā sniegto riska novērtējumu, neskaidrība prasa rīkoties, nevis ieņemt nogaidošu nostāju;
C. whereas the scientific consensus on the origins and causes of climate change is well established and recognised worldwide inside and outside the IPCC, whereas scientific knowledge and understanding of the underlying human origins of the current global warming trend have grown enormously since the first IPCC assessment report in 1990 and are now regarded as scientific facts, whereas there is a deep-seated scientific consensus on the role played by anthropogenic emissions of greenhouse gases (GHG) in the global climate, whereas, in the light of the risk assessment provided, uncertainty demands action rather than a deferral of action,
D. tā kā līdz šim pētījumu un datu vākšanas rezultātā iegūtās zināšanas par klimata pārmaiņām un globālās sasilšanas cēloņiem ir pietiekamas, lai sāktu rīkoties un pieņemt steidzami vajadzīgus lēmumus politiskā līmenī, kas ievērojami mazinātu emisijas un ļautu pielāgoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām;
D. whereas the knowledge about climate change and the causes of global warming gathered to date through research and data collection is sufficient to trigger the political action and decision-making urgently needed in order to reduce emissions very substantially and to prepare for adaptation to unavoidable climate change,
E. tā kā, saskaņā ar IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, globālais oglekļa dioksīda emisiju apjoms no 1970. līdz 2004. gadam ir pieaudzis par aptuveni 80 % un to galvenokārt veicinājusi fosilā kurināmā izmantošana;
E. whereas, according to IPCC AR4, global emissions of carbon dioxide grew by about 80% between 1970 and 2004 and these increases are due primarily to the use of fossil fuels,
F. tā kā pētījumi, kas veikti, pamatojoties uz novērojumiem un modelēšanu, liecina par nopietnu apdraudējumu mūsu planētai, ja nevilcinoties netiks veikti pasākumi, kas palēninātu vai pat apturētu CO 2 un citu IPCC sarakstā iekļauto siltumnīcefekta gāzu emisiju turpmāku pieaugumu;
F. whereas research based on observations and modelling shows the risk of serious impact on our planet if measures are not taken swiftly to slow or even halt further increases in CO 2 and other GHG emissions, as listed in the IPCC list of greenhouse gases,
G. tā kā kopš pārskata perioda un tam sekojošā IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma publicēšanas vairākos jaunos zinātniskos pētījumus analizēti un publicēti dati, kas apstiprina globālās sasilšanas tendenci, un pamatīgāk vērtēta klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēci vides, ekonomikas un sociālajā jomā, pamatīgāk vērtējot arī nepieciešamību pielāgoties šīm pārmaiņām un mazināt to ietekmi;
G. whereas, since the review period and the subsequent publication of IPCC AR4, numerous new scientific studies have measured and brought forward data confirming the global warming trend and have further assessed the implications of climate change on mankind in social, economic and ecological terms, as well as the need to adapt to it and mitigate it,
H. tā kā N. Stern ziņojumā ir secināts — ja pasākumi netiks veikti, ar prognozētajām klimata pārmaiņām saistītās izmaksas 2050. gadā būs 5–20 % no IKP, tā kā šajā ziņojumā arī secināts, ka mērķus klimata pārmaiņu jomā var sasniegt, ja, sākot ar šo gadu, attiecīgiem pasākumiem katru gadu tiek tērēts 1 % no IKP;
H. whereas the Stern Review concludes that, if no measures are taken, the annual cost of projected climate change will account for between 5% and 20% of GDP in 2050, whereas the same report concludes that the climate objectives can be met if, starting now, 1% of GDP is spent each year on measures in this area,
I. tā kā pastāvīgā zinātnes diskursā vairs netiek apšaubīti globālās sasilšanas un klimata pārmaiņu cēloņi, tā kā pašreizējā zinātniskā diskusija ir tikai zinātniskā progresa atspoguļojums, lai precizētu vēl neskaidros aspektus vai kliedētu šaubas, un to vēsturiski raksturo centieni vairāk izzināt cilvēces ietekmi uz dabas procesiem;
I. whereas the continuing scientific debate no longer questions the underlying causes of global warming and climate change, whereas all scientific debate is merely an expression of scientific progress aimed at clarifying remaining uncertainties or doubts and is historically marked by the quest for a deeper understanding of the human impact on natural processes,
J. tā kā jaunākie zinātniskie pētījumi sniedz papildu pierādījumus tam, ka svārstības Zemes atmosfērā ir antropogēnas izcelsmes, tā kā klimata pārmaiņu eksaktās dabaszinātnes pēta to, kādā veidā pagātnē radītas emisijas ir ietekmējušas mūsdienās vērojamo globālās sasilšanas līmeni, tā kā šādu pētījumu rezultātā iegūtie dati nepārprotami liecina, ka ir steidzami jāveic risku mazinoši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un izvairītos no satraucoša apdraudējuma cilvēkiem, augu un dzīvnieku bioloģiskajai daudzveidībai, biotopiem un infrastruktūrai, pirmām kārtām jaunattīstības valstīs, taču arī Eiropā un citās turīgākajās pasaules valstīs;
J. whereas recent scientific studies have delivered further proof of the anthropogenic disturbance of the earth's atmosphere, whereas the physical science of climate change is assessing the concrete implications of already existing levels of global warming caused by historical emissions, whereas the data collected from such studies underline the urgent need for adaptation and mitigation measures to be implemented in order to limit alarming risk to humans, the biodiversity of flora and fauna, habitats and infrastructure, first and foremost in the developing world but also in Europe and other wealthier parts of the world,
K. tā kā zinātnieki ir atklājuši vairākus t. s. „vājos punktus” Zemes klimata sistēmā, tā kā šie „vājie punkti” pēc būtības ir „strupceļa punkti”, veidojoties praktiski neatgriezeniskām klimata pārmaiņām, ar kurām cilvēki saviem spēkiem vairs nespēj tikt galā, tā kā šos „vājos punktus” un to izraisītos neapturamos fizikālos procesus nevar pilnībā iekļaut pašreizējos turpmāko klimata pārmaiņu scenārijos; tā kā cita starpā šie „vājie punkti” ir mūžīgais sasalums, kuram kūstot atmosfērā nonāk liels metāna daudzums, ledāji, kuriem kūstot palielinās saules gaismas absorbcijas spēja, un CO 2 zemāka spēja šķīst jūras ūdenī, kā rezultātā paaugstinās temperatūra; tā kā, temperatūrai paaugstinoties, šiem faktoriem ir tendence pakāpeniski veicināt globālo sasilšanu, ko nodrošina arī pozitīva atgriezeniskā saite;
K. whereas science has identified a number of so-called "tipping-points" in the earth's climate system, whereas such "tipping points" represent "points of no return" for practically irreversible climate change impacts that cannot be reasonably managed by humans, whereas these "tipping-points" and the unstoppable bio-geophysical processes triggered thereby cannot be fully included in the existing future climate scenarios, whereas such "tipping points" include: melting of permafrost, with the resulting release of large quantities of methane into the atmosphere; melting of glaciers, with an increase in the rate of sunlight absorption and lower CO 2 solubility in seawater, bringing with it a rise in temperature, whereas, as temperatures rise, these factors tend gradually to exacerbate global warming, owing to a positive feedback effect,
L. tā kā tiek prognozēts, ka 20–30 % sugu draud izzušana, ja atmosfēra sasils vēl par 1,5–2,5ºC; tā kā izzušana draud 40–70 % sugu, ja atmosfēra sasils par 3,5ºC, tātad klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai ir izšķiroša nozīme, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un funkcionēt spējīgu ekosistēmu;
L. whereas 20%-30% of all species are projected to be at increased risk of extinction if there is a 1.5°C-2.5°C rise in warming, whereas the percentage based on a 3.5°C rise in warming is 40%-70%, thus making climate change mitigation critical for the preservation of global biodiversity and the maintenance of eco-system services,
M. tā kā zinātnieku vienprātība IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā ļauj secināt, ka globālais SEG emisiju apjoms ir jāsamazina par 50–85 % salīdzinājumā ar 2000. gadu, lai izvairītos no nopietna apdraudējuma, tā kā šo mērķi būs arvien grūtāk sasniegt, ja globālais SEG emisiju apjoms līdz 2020. gadam un arī pēc tam turpinās palielināties, tā kā gandrīz visas dalībvalstis sekmīgi mēģina sasniegt pašu noteiktos mērķus ES kopējo pienākumu izpildei, tā palielinot iespēju, ka ES līdz 2012. gadam sasniegs Kioto noteikto mērķi tā kā pēc 2012. gada dalībvalstīm tomēr būs vēl vērienīgāk jāsamazina SEG emisijas, lai rūpnieciski attīstītās valstis kopīgi sasniegtu Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē pieņemtos mērķus — līdz 2050. gadam samazinātu SEG emisiju apjomu par 60–80 % salīdzinājumā ar 1990. gadu;
M. whereas the scientific consensus as expressed in IPCC AR4 leads to the conclusion that the level of global GHG emissions must be reduced by 50% to 85% compared to 2000 to avoid serious risks, whereas it will be increasingly difficult to achieve this target if global GHG emissions continue to rise until 2020 and beyond, whereas nearly all Member States are making good progress in their efforts to comply with their individual EU burden-sharing targets, thus raising the likelihood that the EU will reach its Kyoto target by 2012, whereas, nevertheless, after 2012 Member States will have to reduce GHG emissions in a more ambitious way if they are to meet the targets adopted at the European Council on 8-9 March 2007, to be achieved collectively by developed countries, of reducing their GHG emissions by 60% to 80% by 2050 compared to 1990,
N. tā kā IPCC Ceturtais novērtējuma ziņojums liecina — lai nodrošinātu pozitīvu saiti starp sasilšanu un oglekli absorbējošām sauszemes un okeānu ekosistēmām, emisijas, iespējams, nāksies turpmāk būtiski samazināt , lai stabilizētu SEG koncentrāciju;
N. whereas IPCC AR4 shows that positive feedbacks between warming and reduction in carbon sinks on land and in oceans may require a substantial further reduction of emissions in order to stabilise GHG concentrations,
O. tā kā ES ir politiska vienprātība attiecībā uz to, ka ir ļoti svarīgi sasniegt stratēģisko mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz 2°C salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta; tā kā globālā temperatūra pagājušā gadsimta laikā jau ir palielinājusies par 0,74°C, un tā nenovēršami paaugstināsies vēl par 0,5–0,7°C pagātnē radīto emisiju dēļ;
O. whereas there is political consensus in the EU on the vital importance of achieving the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels, whereas the global temperature has already risen by 0.74°C during the last century and will inevitably continue to increase by a further 0.5°C -0.7°C due to historical emissions,
P. tā kā, saskaņā ar IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, globālais SEG emisiju apjoms salīdzinājumā ar attiecīgo apjomu pirms rūpniecības laikmeta ir palielinājies un joprojām palielinās straujāk nekā jebkad, no 1970. līdz 2004. gadam cilvēku darbības dēļ pieaugot par 70 %, turklāt krietni — par 24 % — pieaugot kopš 1990. gada, tā kā reģionālās klimata pārmaiņas, kas izpaužas kā temperatūras paaugstināšanās, izmaiņas lietus un vēja struktūrā un aizvien lielāks ūdens trūkums, jau ietekmējušas daudzas ekosistēmas visos kontinentos un lielākajā daļā okeānu;
P. whereas, according to IPCC AR4, global GHG emissions have grown since pre-industrial times and are currently growing faster than ever before, with an increase due to human activities of 70% between 1970 and 2004 and a significant increase of 24% since 1990, whereas many natural systems on all continents and in most oceans are already affected by regional climate change through rising temperatures, changing rain and wind patterns and increased water scarcity,
Q. tā kā klimata sistēmai ir svarīgs kopējais kumulētais siltumnīcefekta gāzu apjoms, kas ir nonācis atmosfērā, nevis salīdzinošais emisiju vai to samazinājuma apjoms, tātad, lai novērstu bīstamas klimata pārmaiņas, nozīmīgākais noteicošais faktors ir kopējais SEG emisiju apjoms, kas veidosies tuvākajos gados un desmitgadēs;
Q. whereas, for the climate system, it is the total amount of cumulated greenhouse gases emitted into the atmosphere that is relevant, not relative emissions or relative reductions and thus, for the purposes of avoiding dangerous climate change, the most significant determining factor is the total amount of GHG emissions in the coming years and decades,
R. tā kā IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā pirmo reizi ir apkopotas līdz šim dokumentētās plaša mēroga sekas, ko rada pārmaiņas pašreizējā Eiropas klimatā, piemēram, ledāju kušana, ilgstošāki veģetācijas periodi, izmaiņas sugu izplatības areālos, kā arī vēl nebijuši spēcīgu karstuma periodu ietekme uz veselību, tā kā novērotās pārmaiņas sakrīt ar tām, ko prognozē turpmākām klimata pārmaiņām, tā kā dažas turpmāko klimata pārmaiņu sekas Eiropai kopumā būs nelabvēlīgas, ietekmēs gandrīz katru reģionu un radīs problēmas sociālekonomiskām nozarēm; tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņu ietekmē vēl vairāk palielināsies Eiropas reģionu noslāņošanās dabas resursu ziņā, piem., ūdens resursu pieejamības ziņā;
R. whereas IPCC AR4 has, for the first time, collated existing documented wide-ranging impacts of changes in current climate for Europe, such as retreating glaciers, longer growing seasons, shifts of species’ ranges and health impacts due to a heatwave of unprecedented magnitude, whereas the observed changes are consistent with those projected for future climate change, whereas in an overall balance for Europe, nearly all regions will be negatively affected by some future impacts of climate change and these will pose challenges to many socio-economic sectors, whereas climate change is expected to magnify regional differences in Europe’s natural resources, e.g. water availability,
S. tā kā ir sagaidāms, ka klimata pārmaiņas un masveida urbanizācija, pieaugot iedzīvotāju skaitam, veicinās pilsētas „karstuma zonu” veidošanos, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs pilsētas iedzīvotāju veselību un labklājību;
S. whereas climate change, together with massive urbanisation due to population growth, is expected to increase urban heat, with direct negative impacts on the health and welfare of urban citizens,
T. tā kā ar pašreizējo politiku klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un attiecīgo ilgtspējīgas attīstības praksi, kas jebkurā gadījumā ir intensīvāk jāīsteno, tomēr nepietiks, lai nākamajās desmitgadēs samazinātu globālo SEG emisiju apjomu; tā kā, atbilstīgi zinātnieku ieteikumiem, līdz 2015. gadam, kad globālo emisiju apjomam vajadzētu sasniegt maksimumu, vēl ir iespējams veiksmīgi stabilizēt globālo SEG koncentrāciju līdz līmenim, kas nodrošina 50 % iespēju kontrolēt klimata pārmaiņas tā, lai temperatūras paaugstināšanās nepārsniegtu 2°C;
T. whereas existing climate change mitigation policies and related sustainable development practices, which must in any case be intensified, will nevertheless be insufficient to reduce global GHG emissions over the next decades, whereas, according to scientific recommendations, the window of opportunity for the successful stabilisation of global GHG concentration to a level corresponding to a 50% likelihood of maintaining climate change to 2°C will remain open until 2015, when global emissions would need to peak,
U. tā kā Trešā darba grupa, kas palīdzēja sagatavot IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, ir norādījusi — lai nodrošinātu IPCC līdz šim noteikto zemāko apjomu un attiecīgi ierobežotu iespējamo kaitējumu, visām I pielikumā minētajām UNFCCC dalībvalstīm līdz 2020. gadam nāktos par 25–40 % samazināt emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada rādītājiem;
U. whereas the contribution of Working Group III to IPCC AR4 indicates that, in order to achieve the lowest levels assessed by the IPCC to date and the corresponding potential damage limitation, Annex I parties to the UNFCCC would need as a group to reduce emissions by 25%-40% below 1990 levels by 2020,
V. tā kā nākamais IPCC novērtējuma ziņojums, iespējams, tiks publicēts tikai 2012. vai 2013. gadā, tā kā tā kā profesionāli recenzēti zinātniskie raksti un zinātniskie pētījumi, kas veikti valdību uzdevumā vai ko veikušas starptautiskas organizācijas vai ANO institūcijas, piemēram, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), ANO Vides programma (UNEP), ANO Attīstības programma (UNDP), Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO) vai Pasaules Veselības organizācija (PVO), sniedz papildu zināšanas un ievērojami veicina izpratni par pašreizējo un turpmāko klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēkiem un vidi, kā arī par iespējām pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt;
V. whereas the next IPCC assessment report will probably not be published until 2012 or 2013, whereas additional knowledge emanating from peer-reviewed scientific literature and from scientific reports commissioned by governments or conducted by other international bodies or UN institutions such as the Food and Agricultural Organization (FAO), the UN Environment Programme (UNEP), the UN Development Programme (UNDP), the World Meteorological Organization (WMO) or the World Health Organization (WHO) are making a significant contribution to a deeper understanding of the current and future impact of climate change on humans and the environment, as well as to adaptation to and mitigation of climate change,
W. tā kā lielākajā daļā šo papildus veikto pētījumu uzsvērts, ka ir nekavējoties jārīkojas, lai apturētu globālo sasilšanu; tā kā, saskaņā ar jaunākajiem, 2007. gada decembrī publicētajiem PMO datiem, pēdējā desmitgade (no 1998. līdz 2007. gadam) ir bijusi siltākā līdz šim oficiāli reģistrētā desmitgade, un 2007. gads tiks reģistrēts kā viens no desmit siltākajiem gadiem, kad, saskaņā ar aplēsēm, gaisa temperatūra par 0,41°C pārsniedza ilgtermiņā noteiktus vidējās temperatūras rādītājus, 2007. gadā gaisa temperatūra janvārī un aprīlī atsevišķās Eiropas daļās pat par 4°C pārsniedza ilgtermiņā noteiktus mēneša vidējās temperatūras rādītājus,
W. whereas most results of these additional studies underline the urgent need to respond to global warming without delay, whereas, in particular, the latest WMO data published in December 2007 state that the decade from 1998 to 2007 is the warmest on record and that 2007 will itself be one of the 10 warmest years on record, with an expected temperature anomaly of 0.41°C above the long-term average and whereas 2007 was marked by temperature anomalies of more than 4°C above the long-term monthly averages for January and April 2007 in parts of Europe,
1. mudina UNFCCC puses Bali konferencē atzīt IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu par vispusīgāko un ietekmīgāko līdz šim veikto klimata pārmaiņu novērtējumu, kas sniedz integrētu zinātnisku, tehnisku un sociālekonomisku skatījumu uz aktuālajām problēmām, kā arī mudina valstis pamatoties uz ziņojumā sniegto informāciju, izstrādājot un īstenojot savu politiku klimata pārmaiņu jomā;
Welcomes the recognition by the Parties to the UNFCCC at their meeting in Bali that IPCC AR4 represents the most comprehensive and authoritative assessment of climate change to date, providing an integrated scientific, technical and socio-economic perspective on relevant issues, as well as the encouragement to draw on the information which it provides in the development and implementation of national policies on climate change;
4. atzīst, ka prognozes 2050. gadam uzskatāmi pierāda, ka jārīkojas nekavējoties; uzsver, ka pēdējais brīdis samazināt klimata pārmaiņas, sasniedzot 2°C mērķi, ir nākošās desmitgades vidus;
Acknowledges that data projections for 2050 clearly show that the time to act is now; underlines that the window of opportunity for starting the mitigation efforts needed to achieve the 2°C target will close by the middle of the next decade;
10. nosoda zinātniski nepamatotus centienus atspoguļot par klimata pārmaiņu cēloņiem un sekām veikto pētījumu rezultātus kā apšaubāmus, neskaidrus vai apstrīdamus; taču saprot, ka zinātnes progresu vienmēr ir raksturojušas šaubas, to pakāpeniska kliedēšana un jaunu skaidrojumu vai modeļu meklējumi, kas neiekļaujas sava laika akadēmiskās zinātnes atziņās;
Condemns scientifically unsubstantiated efforts to portray the results of studies into the causes and effects of climate change as doubtful, uncertain or questionable; understands, however, that scientific progress has always been marked by doubt, the progressive elimination of such doubt and the search for explanations or models beyond the current scientific mainstream;
15. tāpēc prasa, lai zinātnieki un politiķi kopīgiem spēkiem veido izpratni un arī neoficiālā līmenī veicina atbalstu „sīkumiem, kas varētu būt nozīmīgi”, ņemot vērā, ka pat kopienas, kas labi spēj pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, tomēr nav pasargātas no ārkārtējiem un iepriekš neparedzamiem notikumiem;
Calls, therefore, on the scientific community and the political representatives to join forces in raising awareness and lobbying for "little things which could make the difference", taking into account the fact that even communities with a well-developed capacity to adapt to the effects of climate change remain vulnerable to extremes and to unpredictable events;
Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas pilnvaras un uzdevumi
Mandate and objectives of the Temporary Committee on Climate Change
Pēdējo divpadsmit mēnešu laikā krietni pieaudzis stimuls cīnīties pret klimata pārmaiņām, sākot ar 2007. gada pavasarī augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto lēmumu līdz 2020. gadam par 20 % samazināt emisijas, efektīvi izmantot atjaunojamos resursus un enerģiju.
The momentum of the fight against climate change has dramatically accelerated in the last twelve months, starting with the 2007 Spring Summit decision to fix 20% targets to be achieved by 2020 for emission reductions, use of renewables and energy efficiency.