natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā mērķi, kas noteikti teritoriālās attīstības plānā, ir policentriskas, līdzsvarotas pilsētu sistēmas izveidošana un pilsētu un lauku apvidu jaunu attiecību radīšana, novatorisku reģionālo klasteru veidošana, piekļuves paritātes nodrošināšana infrastruktūrām un zināšanām, riska pārvaldības veicināšana visas Eiropas mērogā, ilgtspējīga attīstība, turpmāko attīstību vērā ņemoša pārvaldība un dabas un kultūras mantojuma saglabāšana;
D. whereas the objectives set out in the Territorial Agenda are the establishment of a polycentric, balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship, the formation of innovative regional clusters, ensuring parity of access to infrastructures and knowledge, the promotion of trans-European risk management, sustainable development, forward-looking management and conservation of the natural and cultural heritage,
E. tā kā Leipcigas hartā noteiktajos mērķos lielākā mērā ir izmantota integrētas pilsētu attīstības politikas pieeja, izveidojot un nodrošinot augstas kvalitātes sabiedriskās telpas, modernizējot infrastruktūras tīklus un palielinot enerģijas efektivitāti, veicinot novatorisma un izglītības politikas jomas — īpaši attiecībā uz degradētu vidi —, veicinot ilgtspējīgu un efektīvu pilsētas transportu par izdevīgu cenu, fiziskās vides modernizēšanas stratēģiju nepārtrauktības turpināšanu, vietējās rūpniecības un vietējā darba tirgus politikas stiprināšanu, aktīvu bērnu un jauniešu izglītības un apmācības politiku;
E. whereas the objectives set out in the Leipzig Charter are making greater use of integrated urban development policy approaches by creating and ensuring high-quality public spaces, modernising infrastructure networks and improving energy efficiency, promoting proactive innovation and educational policies and – particularly in deprived neighbourhoods – promoting sustainable, efficient and affordable urban transport, pursuing strategies for upgrading the physical environment, strengthening the local economy and local labour market policy, and proactive education and training policies for children and young people,
F. tā kā telpiskā plānošana ir piemērots instruments, lai pārvaldītu platību izmantošanu, kā arī apmešanās kultūru dalībvalstīs, reģionos un pilsētās un uz vietas noteiktu dzīves apstākļus un attīstības iespējas;
F. whereas spatial planning is the proper instrument for the guidance of land use and settlement structure in the Member States and their regions and cities, and for determining quality of life and development opportunities on the ground,
G. tā kā papildus kohēzijas politikai, kas ir stratēģiskās pārvaldes instruments, ir nepieciešami citi pasākumi, lai īstenotu Teritoriālo pasākumu plānu un Leipcigas hartu, jo īpaši telpiskās ietekmes instrumenti, integrētā pieeja un telpiskās plānošanas novērošana;
G. whereas, in addition to cohesion policy as an instrument for strategic governance, other measures are needed to achieve the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, particularly spatial impact assessments, the integrated approach and spatial planning observation,
H. tā kā papildus kohēzijas politikai arī lauku apvidu politikai ir nozīmīga telpiska ietekme; tā kā šo divu politikas jomu integrācija ir nepietiekama, un tādēļ ir vajadzīga uzlabota sinerģija, kas izvērsīs faktiskas attīstības iespējas un palielinās lauku apvidu pievilcību un konkurētspēju, kas ir viena no iespējām, kā palīdzēt novērst apdzīvotības sarukšanu lauku apvidos;
H. whereas, in addition to cohesion policy, rural development policy has significant spatial impact; whereas there is insufficient integration of these two policy areas and therefore a need for enhanced synergies that will reveal real development potential and boost the attractiveness and competitiveness of rural areas, something which would help to combating rural depopulation,
I. tā kā publiskās telpiskās vides, dabas un kultūrvides, kā arī arhitektūras kvalitāte būtiski ietekmē pilsētu un lauku apvidu iedzīvotāju dzīves apstākļus, un tie ir noteicoši pilsētas atrašanās vietas faktori;
I. whereas the quality of public space and of the natural, cultural and architectural environment plays an important role in the quality of life of people living in urban and rural areas and are crucial ‘soft’ location factors,
J. tā kā jaunrade un novatorisms ir noteicošie resursi, lai pārietu uz globalizētu zināšanu sabiedrību; tā kā tādēļ telpiskās vides un pilsētu attīstības ilgtspējīgi panākumi ir būtiski atkarīgi no vietējā jaunrades potenciāla attīstības;
J. whereas creativity and innovation are crucial resources in the transition to a globalised knowledge society; whereas, therefore, the development of creativity potential on the ground is key to the success of sustainable spatial and urban planning,
K. tā kā celtniecības kultūra, tas nozīmē, kultūras, ekonomikas, tehnoloģiju, sociālo un ekoloģisko aspektu apvienojums, kas ietekmē pilsētu plānošanas un celšanas kvalitāti, ir integrētās pilsētu attīstības neatņemama daļa,
K. whereas ‘Baukultur’ (the culture of a high quality built environment), that is to say the sum of cultural, economic, technological and environmental aspects influencing the quality and process of planning and building, is an essential component of integrated urban development,
L. tā kā integrētā pieeja paredz to, ka izstrādātos projektus jāveido no saskaņotiem, ilglaicīgiem plāniem, iekļaujot ekonomikas, sociālos un vides aspektus un pilnībā iesaistot galvenos partnerus pilsētu attīstības programmu plānošanā, izpildīšanā un novērošanā;
L. whereas the integrated approach implies that the projects developed should constitute a coherent long-term plan incorporating the economic, social and environmental dimensions and fully involving key partners in the planning, execution and evaluation of urban development programmes;
2. saistībā ar kohēzijas politikas termiņa vidusposma pārskatu un apsvērumiem par kohēzijas politiku laika posmam pēc 2013. gada ierosina analizēt, kā integrētās pieejas īstenošana varētu kļūt par obligātu priekšnoteikumu programmu plānošanā un struktūrfondu projektu izvēlē; tālab aicina lēmējus brīvprātīgi ieviest jaunas sadarbības metodes;
Proposes, in the context of the mid-term review of cohesion policy, and with an eye to post-2013 cohesion policy, to analyse to what extent the implementation of an integrated approach might be a binding requirement for programme planning and project selection under the Structural Funds; to that end, calls on decision-makers to undertake voluntarily to implement new cooperation methods;
4. šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas iekšējo dienestu grupas izveidošanu, kura nodarbojas ar priekšlikumu izskatīšanu par integrētas pieejas īstenošanu un aicina Komisiju strādāt, cieši sadarbojoties ar visiem ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem; lūdz Komisiju informēt Parlamentu par šīs grupas darba rezultātiem;
Welcomes in this connection the creation of a Commission inter-service group dealing with suggestions for the implementation of the integrated approach and calls on the Commission to work in close cooperation with all social and economic partners and to ensure their involvement in all decisions relating to territorial cohesion; asks the Commission to keep Parliament informed about the progress of this work;
7. norāda, ka ne tikai lielajās galvaspilsētās ir novatorisma potenciāls, bet arī dažas perifēras teritorijas un lauku apvidi atzīstami par līderiem Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanā; prasa, lai Komisija intensīvāk nekā līdz šim pievērstos šo teritoriju panākumu faktoram, tādējādi izstrādājot attīstības modeļus vidējām un mazpilsētām lauku apvidos;
Notes that it is not only metropolitan regions that have innovation potential, and that some relatively remote and rural areas are in the forefront of achieving the objectives of the Lisbon Strategy; urges the Commission to look more closely at the success factors of these areas with a view to creating a development model for small and medium-sized towns in rural areas;
9. aicina Komisiju un Padomi saistībā ar ES budžeta pārskatīšanu ņemt vērā Teritoriālo pasākumu plānu un Leipcigas hartu, kā arī īstenot kvalitatīvus pielāgojumus, kas ļautu teritoriālās kohēzijas mērķus efektīvāk iekļaut ES politikas jomās; uzskata, ka turpmākajos dažos gados jāizstrādā tiesību akti, lai to panāktu;
Calls on the Commission and Council to take the Territorial Agenda and the Leipzig Charter into account in their review of the general budget of the European Union, and to make qualitative adjustments to enable territorial cohesion targets to be incorporated more effectively into EU policies; considers that legislative measures need to be taken in the next few years to achieve this;
13. atgādina par to, cik izšķiroša nozīme reģionu izredzēm attīstībai nākotnē ir piekļuvei informācijas un sakaru tehnoloģijām, un tādēļ ierosina, kā tas norādīts Teritoriālajā pasākumu plānā, iekļaut jaunajās transporta un saziņas programmās tādu infrastruktūru kā, piemēram, platjoslas kabeļus;
Recalls the key role that access to information and communication technologies plays for the future development prospects of the regions, and thus recommends, as mentioned in the Territorial Agenda, integrating infrastructure such as broadband cables into new transport and communication programmes;
15. apstiprina, ka augstas kvalitātes pirmsskolas un skolas izglītībai, mūžizglītībai, universitātēm un citām pētniecības iestādēm ir būtiska nozīme pilsētu un reģionu attīstībā nākotnē;
Acknowledges that high quality pre-school and school education, lifelong learning, universities and other research institutes, are fundamental for the future development of cities and regions;
21. norāda, ka pēc Lisabonas reformu līguma stāšanās spēkā saistībā ar Teritoriālā pasākumu plāna Pirmās rīcības programmas īstenošanu jāpastiprina sadarbība un koordinācija starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju;
Notes that, following the entry into force of the Treaty of Lisbon, cooperation and coordination between itself and the Council and Commission must be stepped up in the context of the implementation of the First Action Programme;
25. uzskata, ka ir svarīgi regulāri novērtēt, kādi panākumi sasniegti Teritoriālā pasākumu plāna īstenošanā; aicina Padomi, Komisiju un visas ieinteresētās aprindas šajā sakarā novērtēt ne tikai panākumus Pirmās rīcības programmas atsevišķu pasākumu īstenošanā, bet arī šo pasākumu ietekmi uz ilgtspējīgu telpisko attīstību Eiropā un to, kā tie veicina šo attīstību;
Considers it important to carry out regular assessments of progress in the implementation of the Territorial Agenda; calls on the Council, the Commission and all stakeholders to evaluate not only progress made in the implementation of individual measures of the First Action Programme, but also the impact of these measures and their contribution to sustainable spatial development in Europe;
27. norāda, ka šos rādītājus varētu izmantot kā mērķus telpiskās attīstības pamatnostādnēm; ierosina, lai Padome un Komisija šos rādītājus izmanto dalībvalstu salīdzinošai novērtēšanai un paraugprakses datu bāzes izveidošanai;
Notes that these indicators could be used as targets for the guidance of spatial development; proposes that the Council and Commission use these indicators for benchmarking between the Member States, and for building up a database of best practises;
30. atzinīgi vērtē Slovēnijas prezidentūras iniciatīvu sagatavot un veicināt pasākumus, kas stiprina koordināciju starp telpiskās vides un pilsētu attīstību, ņemot vērā Teritoriālā pasākumu plāna un Leipcigas hartas mērķu ciešāku sasaistīšanu;
Welcomes the initiative of the Slovenian Presidency to prepare and promote measures seeking to enhance coordination between spatial and urban development with a view to further interlinking between the objectives of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter;
37. izsaka nožēlu, ka pieaug sociālās un ekonomiskās atšķirības, īpaši Eiropas galvaspilsētu reģionos un pilsētās, bet arī lauku apvidos; aicina dalībvalstis risināt šo problēmu un to vairāk ņemt vērā programmu plānošanā attiecībā uz struktūrfondu līdzekļu piešķiršanu;
Regrets that social and economic disparities are on the increase, particularly in metropolitan regions and cities in the EU, but also in rural areas; calls on the Member States to tackle this problem more energetically and to take greater account of it when planning programmes with a view to the award of appropriations from the structural funds;
39. uzsver to, ka ieguldījumi videi nekaitīgās tehnoloģijās, piemēram, novatoriskos profilakses, risku mazinošos un pielāgošanas pasākumos, rada ievērojamas uzņēmējdarbības iespējas ilgtermiņā;
Highlights the fact that investing in environmentally friendly technology, such as innovative prevention, mitigation and adaptation measures, offers significant business opportunities in the long term;
41. uzsver, ka centieni, lai uzlabotu integrāciju un sociālo kohēziju, īpaši pārvarot trūkumus apbūvētajā vidē un uzlabojot vides apstākļus, kā arī īstenojot līdzsvarotu pilsētu teritoriju attīstības politiku, proti, stabilizējot kvartālus ar īpašām problēmām un nodrošinot pievilcīgus dzīvokļu, darba un brīvā laika pavadīšanas piedāvājumus;
Insists that efforts be stepped up to improve integration and social and territorial cohesion, particularly by overcoming defects in the built environment and by improving environmental conditions, while pursuing a balanced development policy for urban areas, namely by stabilising problem areas and providing attractive living, working and leisure areas;
44. uzskata, ka pilsētu identitātes stiprināšana un aktīva pilsoniskā sabiedrība pilsētās var dot ieguldījumu Leipcigas hartas veiksmīgā īstenošanā; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt teritoriālu dialogu, lai veicinātu sabiedrības līdzdalību pilsētu teritoriju atjaunošanas un attīstības plānošanā;
Takes the view that enhancing urban identity and active citizenship in cities can contribute to the successful implementation of the Leipzig Charter; calls on the Commission and the Member States to launch a territorial dialogue’ to boost public participation in planning for the revitalisation and development of urban areas;
46. aicina Padomi, jo īpaši Slovēnijas un Francijas prezidentūras, attīstīt Vācijas un Portugāles prezidentūras laikā panākto attiecībā uz teritoriālo kohēziju un turpināt pieņemt priekšlikumus šajā sakarā; atsaucoties uz lielo uzmanību, kas līdz šim pievērsta pilsētām, attiecībām starp pilsētām un lauku apvidiem, zemes plānošanas jautājumiem, uzskata, ka turpmākajās iniciatīvās lielāka uzmanība jāpievērš mazāk attīstīto reģionu vajadzībām, piemēram salu, kalnu, pierobežas teritorijām, kā arī attālām un mazapdzīvotām teritorijām;
Calls on the Council, and in particular the Slovene and French Presidencies, to build on the progress made under the German and Portuguese Presidencies with regard to territorial cohesion and continue to adopt proposals in this regard; takes the view, given that the emphasis to date has been on cities, the relationship between town and country, and land planning, that future initiatives must take more account of the requirements of regions with territorial disadvantages, such as islands, mountains, border areas and very remote or sparsely populated areas;
Neformālā ministru sanāksmē Leipcigā 2007. gada 24.–25. maijā par telpisko plānošanu un pilsētu attīstību atbildīgie ES ministri pieņēma Teritoriālo pasākumu plānu (TPP) un Leipcigas hartu (LH).
On 24-25 May 2007 the EU ministers responsible for spatial planning and urban development adopted the Territorial Agenda (TA) and the Leipzig Charter (LC) at an informal ministerial meeting in Leipzig.
Pamatojoties uz kopīgi veiktu analīzi par telpiskās plānošanas turpmākajām problēmām, ES ministri vienojās par Eiropas Savienības attīstības teritoriālajām prioritātēm un par ieteikumiem saistībā ar integrētu pilsētu attīstības politiku, īpašu uzmanību pievēršot vismazāk attīstītajiem pilsētu kvartāliem.
On the basis of a joint analysis of future challenges to spatial planning in Europe, the EU ministers agreed on territorial priorities for the development of the European Union and on recommendations for an integrated urban development policy, with particular reference to disadvantaged neighbourhoods.
TPP ir radusies ilggadējas dalībvalstu starpvaldību sadarbības rezultātā, un tās pamatā ir trīs būtiski Eiropas Telpiskās attīstības koncepcijas ( ESDP ) mērķi, kura vēl arvien ir spēkā:
The TA is the result of many years of intergovernmental cooperation between the Member States, and is based on three essential objectives of the European Spatial Development Perspective (ESDP), which is still applicable:
· policentriskas, līdzsvarotas pilsētu sistēmas izveidošana un pilsētu un lauku apvidu jaunu attiecību radīšana,
· establishment of a polycentric and balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship,
· piekļuves paritātes nodrošināšana infrastruktūrām un zināšanām,
· ensuring parity of access to infrastructure and knowledge,
· ilgtspējīga attīstība, jo īpaši pārvaldot un saglabājot dabas un kultūras mantojumu.
· sustainable development, particularly through management and conservation of the natural and cultural heritage.
TPP pieņemšana stiprina teritoriālo dimensiju un ir daļa no centieniem, lai efektīvāk formulētu un izstrādātu teritoriālās koncepcijas definīciju.
The adoption of the TA reinforces the territorial dimension and forms part of efforts to define and shape the concept of territorial cohesion more effectively.
Pamatojoties uz EK līguma 2., 6., 16. un 158. pantu, teritoriālā kohēzija jau tika apstiprināta kā kohēzijas politikas trešā dimensija.
On the basis of Articles 2, 6, 16 and 158 of the EC Treaty, territorial cohesion has already been acknowledged as a third dimension of cohesion policy.
Reformu līgumā deklarēts, ka teritoriālā kohēzija ir līguma nostiprināts mērķis un paredz šajā jomā vienlaicīgu ES un dalībvalstu likumdošanas kompetenci.
The Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and provides for concurrent legislative competences for the EU and the Member States in this area.
Par pilsētu plānošanu atbildīgie ES ministri vienojās par LH, neskatoties uz to, ka ES nav likumdošanas kompetences pilsētu plānošanas jomā.
The EU urban planning ministers agreed on the LC in spite of the fact that the EU does not possess any legislative competence in the field of urban planning.
Tomēr pilsētu dimensijai tiek pievērsta arvien lielāka uzmanība Eiropas Savienības līmenī, īpaši saistībā ar kohēzijas politikas izstrādāšanu.
However, the urban dimension is increasingly becoming the subject of attention at European level, particularly for the formation of cohesion policy.
Ar pilsētu paplašināšanos procesu, kurš turpinās, saistītas daudzas problēmas, piemēram, atsevišķu pilsētu kvartālu pagrimums, iekšpilsētas transporta tīklu pārslogotība, apdzīvotības blīvums, vides postījumi un sociālas problēmas.
Ongoing processes of urban expansion are accompanied by many challenges, such as the decay of neighbourhoods, the overloading of inner-city transport networks, soil sealing, environmental damage and social problems.
LH galvenokārt radusies šādu dokumentu rezultātā:
The LC builds principally on the results of:
· 2000. gada Lilles rīcības programma,
· the Lille Action Programme of 2000,
· 2004. gadā izstrādātais acquis pilsētu jomā un
· the Urban Acquis of 2004 and
· 2005. gada Bristoles vienošanās.
· the Bristol Accord of 2005.
Īstenojot Pirmās rīcībās programmas pieņemšanas procesu
Towards the adoption of the first Action Programme
Neoficiālajā Ministru padomes sanāksmē Azoru salās 2007. gada 23. novembrī ES ministri pieņems pirmo rīcības programmu TPP īstenošanai.
On 23 November 2007 the EU ministers will be adopting the first Action Programme for the implementation of the TA at the Informal Council of Ministers in the Azores.
Rīcības programmā paredzēs konkrētu individuālu pasākumu sistēmu, kas jāveic, lai īstenotu TPP mērķus līdz sākotnējam novērtējumam 2010. gadā.
The Action Programme provides a framework for concrete individual measures to be taken to achieve the objectives of the TA until an initial assessment in 2010.
Šajā sakara jānošķir piecas darba jomas:
In this context, five areas of work should be distinguished:
· TPP īstenošana ministru kompetences jomā,
· Implementing the TA in the ministers’ sphere of competence,
· ES nozīmīgākās dokumentācijas ietekmēšana un teritoriālās un pilsētu dimensijas stiprināšana nozaru politikas jomās,
· Influencing key EU dossiers and reinforcing the territorial and urban dimension of sector-specific policies,
· daudzpakāpju pārvaldības stiprināšana,
· Reinforcing multi-level governance,
· teritoriālās attīstības novērtēšana un salīdzināšana ES,
· Assessing and comparing territorial development in the EU,
· pirmās rīcības programmas koordinēšana un novērtēšana un saziņas stratēģijas izstrādāšana teritoriālās kohēzijas un ilgtspējīgas telpiskas attīstības jomā.
· Coordinating and assessing the implementation of the first Action Programme and developing a communication strategy for territorial cohesion and sustainable spatial development.
Rīcības programma ir paredzēta, lai ierosinātu dinamisku progresu, kas ļautu pozitīvi ietekmēt Eiropas telpisko attīstību saskaņā ar TPP un LH mērķiem.
The Action Programme is intended to trigger a dynamic progress making it possible to influence European spatial development positively in accordance with the objectives of the TA and LC.
Eiropas Parlaments kā ieinteresētā puse bija iesaistīts TPP un LH izstrādāšanā, tam bija aktīva loma šajā procesā un tas vēlas uzraudzīt īstenošanas procesu kā kritisks novērotājs.
The European Parliament was involved in the elaboration of the TA and LC as a stakeholder, took an active part in the process and wishes to monitor the implementation process as a critical observer.
Reģionālās attīstības komiteja (REGI) 2007. gada 27. februārī pieņēma dokumentu ar savu nostāju, kurā iekļauti ieteikumi par TPP un LH, citu starpā aicinot pieņemt rīcības programmu ar precīziem novērtēšanas kritērijiem un izvērtējamiem mērķiem.
On 27 February 2007 the Committee on Regional Development (REGI) adopted a position paper with recommendations for the TA and LC, calling, inter alia, for an Action Programme with precise evaluation criteria and measurable objectives.
Pēc pašas iniciatīvas izstrādātajā ziņojumā, kura pamatā ir REGI komitejas aktīvais ieguldījums TPP, LH un pirmās rīcības programmas izstrādāšanā, ir vēl vien būtisks ieguldījums, lai panāktu līdzsvarotu un ilgtspējīgu ES attīstību no teritoriālā viedokļa.
The own-initiative report – building on the REGI committee’s active contribution to the adoption of the TA, the LC and the first Action Programme – is another essential contribution to achieving the balanced, sustainable development of the EU on a territorial basis.
Ir paredzēts pieņemt ziņojumu pirms ES pavasara augstākā līmeņa sanāksmes, kuras darba kārtībā ir debates par Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju, tā lai, izskatot šīs stratēģijas lielāku uzmanību var pievērst interesēm, kas saistītas teritoriālo un pilsētu dimensiju.
The report is intended to be adopted before the EU Spring Summit, at which a debate on the Lisbon and Gothenburg strategies is on the agenda, so that greater attention can be paid to the interests of the territorial and urban dimension in the context of these strategies.
Prasības attiecībā uz veiksmīgu īstenošanu
Requirements for successful implementation
TPP un LH noteiktos mērķus var īstenot vienīgi ar vispusīgas, visas nozares aptverošas un vienotas stratēģijas starpniecību.
The objectives formulated in the TA and the LC can only be achieved by a comprehensive, cross-sector, holistic development strategy.
Šajā sakarā ir būtiski nepieciešams ievērot integrētu pieeju gan vertikāli, gan horizontāli.
To that end it is essential to pursue an integrated approach, both vertically and horizontally.