natgillin/translations-raw huggingface dataset:
NB: gadījumos, kad ar vienu nozvejas dokumentu saistīti vairāki iekšējās tirdzniecības vai eksporta darījumi, oriģinālā nozvejas dokumenta kopija jāapstiprina iekšzemes pārdevēja vai eksportētāja dalībvalstij un tā jāizmanto un jāpieņem tāpat kā oriģinālais nozvejas dokuments.
NB: in cases where more than one domestic trade or export results from a single catch document, a copy of the original catch document must be validated by the Member State of the domestic seller or exporter and must be used and accepted as an original catch document.
NB: Reeksporta gadījumā visu turpmāko pārvietošanu izsekošanai jāizmanto „REEKSPORTA SERTIFIKĀTS”, kura saistīšanai ar oriģinālā nozvejas dokumentā minēto informāciju par nozveju izmanto oriģinālā nozvejas dokumenta numuru.
NB: In cases of re-export, the RE-EXPORT CERTIFICATE must be used to track further movements, which must relate to the catch information of the original catch document via the original catch document number.
„REEKSPORTA SERTIFIKĀTAM” pievienojamais nozvejas dokuments nav jāapstiprina gadījumos, ja zilās tunzivis noķertas no nozvejotājkuģiem, kuru karoga dalībvalsts izmanto marķēšanas sistēmu vai ar zivju krātiņveida lamatām, kas uzstādītas dalībvalstī vai CPC, kas izmanto marķēšanas sistēmu, un pēc tam beigtas eksportētas un reeksportētas.
When bluefin tuna is caught by a catching vessel or trap flagged or established in a Member State or CPC using the tagging system, then exported dead and re-exported, the catch document accompanying the RE-EXPORT CERTIFICATE does not have to be validated.
Tomēr „REEKSPORTA SERTIFIKĀTS” ir jāapstiprina.
However, the RE-EXPORT CERTIFICATE must be validated.
Pēc importa zilo tunzivi var sadalīt vairākos gabalos, kurus pēc tam var eksportēt.
After import, a bluefin tuna may be divided into several pieces, which then may be subsequently exported.
Šādos gadījumos reeksportētājai dalībvalstij vai CPC jāapstiprina, ka reeksportētais gabals ir daļa no sākotnējās zivs, kam pievienots nozvejas dokuments.
In such a case, the re-exporting Member State or CPC must confirm that the re-exported piece is part of the original fish accompanied by the catch document.
Nozvejas dokumenta numerācijas sistēmai izmanto ISO (nevis NUTS) divburtu valstu kodu.
The numbering system for the catch document is the ISO (and not NUTS) 2-alpha country code.
Zilo tunzivju nozvejas dokuments papildina iepriekšēju pārvietošanas atļauju un atļauju ievietot sprostos.
The BCD is complementary to the prior transfer authorisation and caging authorisation.
Tas uzskatāms par trešo legālas nozvejas apliecinājumu.
This is a third verification of the legality of catches.
Ziņas par importētajām zilajām tunzivīm
Description of imported bluefin tuna
Produkta veids F/FR; RD/GG/DR/FL/OT
Product type F/FR RD/GG/DR/FL/OT
Produkta veids F/FR; RD/GG/DR/FL/OT (ja šajā iedaļā minēti dažāda veida produkti, jānorāda katra veida produktu svars)
Product type F/FR RD/GG/DR/FL/OT (when different type of products are recorded in this section, the weight must be recorded by each product type)
Neto svars (kg)
Net weight (kg)
Nozvejas dokumenta numurs(-i) un importēšanas datums(-i)
Catch document number(s) and date(s) of importation
Zvejas kuģa(-u) karoga valsts vai zivju krātiņveida lamatu uzstādīšanas valsts (attiecīgā gadījumā)
Flag(s) of fishing vessel(s) or state of establishment of the trap, where appropriate
IV pielikums – 4. punkts
Annex IV – paragraph 4
Ziņas par reeksportam paredzētajām zilajām tunzivīm
Description of bluefin tuna to be re-exported
Attiecīgais(-ie) nozvejas dokumenta numurs(-i), kas norādīts(-i) 3. iedaļā
Corresponding catch document number(s) from section 3
Galamērķa valsts
State of destination
IV pielikums – 7. punkts – 1. rinda
Annex IV – paragraph 7 – line 1
Importētāja apliecinājums par zilo tunzivju sūtījumu importa dalībvalstī vai CPC
Statement by the importer in the Member State or CPC of import of the bluefin tuna consignment
Importētāja apliecinājums par zilo tunzivju partiju importa dalībvalstī vai CPC
Statement by the importer in the Member State or CPC of import of the bluefin tuna lot
IV pielikums – veidlapa
Annex IV – form
DOKUMENTA NUMURS
DOCUMENT NUMBER
ICCAT ZILO TUNZIVJU REEKSPORTA SERTIFIKĀTS
ICCAT BLUEFEN TUNA RE-EXPORT CERTIFICATE
REEKSPORTA IEDAĻA
RE-EXPORT SECTION:
REEKSPORTĒTĀJA VALSTS/ STRUKTŪRA/ ZVEJNIECĪBAS STRUKTŪRA
RE-EXPORTING COUNTRY/ENTITY/FISHING ENTITY
ZIŅAS PAR IMPORTĒTAJĀM ZILAJĀM TUNZIVĪM
DESCRIPTION OF IMPORTED BLUEFIN TUNA
Produkta veids
Product Type
Neto svars
Net Weight
Karoga CPC
Flag CPC
Importēšanas datums
Date of import
ZIŅAS PAR REEKSPORTAM PAREDZĒTAJĀM ZILAJĀM TUNZIVĪM
DESCRIPTION OF BLUEFIN TUNA FOR RE-EXPORT
Attiecīgā BCD numurs
Corresponding BCD number
REEKSPORTĒTĀJA APLIECINĀJUMS:
RE EXPORTER STATEMENT:
Apliecinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza
I certify that the above information is. complete, tine and correct to ±e best of my knowledge and belief
Vārds, uzvārds Adrese Paraksts Datums
Name Address Signature Date
VALSTS IESTĀŽU APSTIPRINĀJUMS:
GOVERNMENT VALIDATION:
Apliecinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza
I validate that the above information is complete, true and correct to the best of my knowledge and belief.
Sūtījuma kopējais svars………………….kg
Total weight of the shipment: kg
Vārds, uzvārds un amats Paraksts Datums Iestādes zīmogs
Name & Title Signature Date Government Seal
Apliecinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza
I certify that the above information is complete, true and correct to the best of my knowledge and belief.
Importētāja apstiprinājums
Importer Certification
Importēšanas galamērķis: Pilsēta Valsts/Province CPC
Final Point of Import: City State/Province CPC
BFTSD Reeksporta sertifikāts 2007
BFTSD Re-Export Certificate: 2007
PIEZĪME: JA VEIDLAPU NEAIZPILDA ANGĻU VALODĀ, JĀPIEVIENO ŠĀ DOKUMENTA TULKOJUMS ANGĻU VALODĀ.
NOTE: IF A LANGUAGE OTHER THAN ENGLISH IS USED IN COMPLETING THIS FORM, PLEASE ADD THE ENGLISH TRANSLATION ON THIS DOCUMENT.
* Jāpievieno derīgs transporta dokuments un BCD kopijas.
* Valid transport document and copies of the BCDs shall be attached.
REEKSPORTA VIETA
POINT OF RE-EXPORT
galamērķa valsts:
STATE OF DESTINATION :
IMPORTA IEDAĻA
IMPORT SECTION
IMPORTĒTĀJA APLIECINĀJUMS
IMPORTER STATEMENT
Piezīme: Jāpievieno derīgs transporta dokuments un BCD kopijas.
Note : Valid transport document and copies of the BCDs shall be attached.
V pielikums – 1. punkts – 2. ievilkums
Annex V – paragraph 1 – indent 2
– saņemto apstiprināto nozvejas dokumentu skaits,
– number of validated catch documents received,
– no citām dalībvalstīm vai CPC saņemto apstiprināto nozvejas dokumentu skaits,
– number of validated catch documents received from other Member States or CPCs ,
V pielikums – 1. punkts – 7. ievilkums
Annex V – paragraph 1 – indent 7
– kopējais zilo tunzivju sūtījumu apjoms, attiecībā uz kuriem pieņemts lēmums par aizliegumu, norādot sadalījumu pa produktiem, darbības veidiem (iekšējā tirdzniecība, imports, eksports, reeksports, pārvietošana uz zivaudzētavām), aizlieguma iemesliem un izcelsmes vai galamērķa dalībvalstīm, CPC un/vai pusēm, kas nav līgumslēdzējas puses.
– total amount of bluefin tuna consignments subject to a prohibition decision with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), reasons for prohibition and Member States, CPCs and/or non-Contracting Parties of origin or destination.
– kopējais zilo tunzivju partiju apjoms, attiecībā uz kuriem pieņemts lēmums par aizliegumu, norādot sadalījumu pa produktiem, darbības veidiem (iekšējā tirdzniecība, imports, eksports, reeksports, pārvietošana uz zivaudzētavām), aizlieguma iemesliem un izcelsmes vai galamērķa dalībvalstīm, CPC un/vai pusēm, kas nav līgumslēdzējas puses.
– total amount of bluefin tuna lots subject to a prohibition decision with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), reasons for prohibition and Member States, CPCs and/or non-Contracting Parties of origin or destination.
V pielikums – 2. punkts
Annex V – paragraph 2
Informācija par sūtījumiem saskaņā ar 9. panta 1. punktu
Information on consignments under Article 9(1)
Informācija par partijām saskaņā ar šīs regulas 9. panta 1. punktu
Information on lots under Article 9(1) of this Regulation
– sūtījumu skaits,
– number of consignments ,
– partiju skaits,
– number of lots ,
– kopējais zilo tunzivju apjoms, norādot sadalījumu pa produktiem, darbības veidiem (iekšējā tirdzniecība, imports, eksports, reeksports, pārvietošana uz zivaudzētavām), dalībvalstīm, CPC vai citām valstīm, kā minēts 9. panta 1. punktā.
– total amount of bluefin tuna with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), Member States, CPCs or other countries referred to in Article 9(1).
– kopējais zilo tunzivju apjoms, norādot sadalījumu pa produktiem, darbības veidiem (iekšējā tirdzniecība, imports, eksports, reeksports, pārvietošana uz zivaudzētavām), dalībvalstīm, CPC vai citām valstīm, kā minēts šīs regulas 9. panta 1. punktā.
– total amount of bluefin tuna with breakdown by products, nature of operation (domestic trade, import, export, re-export, transfer to farms), Member States, CPCs or other countries referred to in Article 9(1) of this Regulation .
Par Atlantijas okeāna zilo tunzivju zvejas pārvaldību atbild ICCAT — Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija.
Managing the bluefin tuna fishery in the Atlantic Ocean is the responsibility of ICCAT - the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas.
Šis ziņojums attiecas uz ICCAT nozvejas dokumentēšanas programmas transponēšanu Kopienas tiesību aktos.
The present report concerns the transposition of an ICCAT catch document programme into Community law.
Šie ir jaunākie pasākumi ICCAT īstenoto zilo tunzivju zvejas pārvaldības pasākumu virknē, kuri aizsākās jau 1974. gadā, kad tika noteikts zvejojamo zivju minimālais svars — 6,4 kilogrami.
This is the latest in a series of ICCAT management measures for the bluefin fishery that date back to 1974, when a minimum size of 6.4 kg per fish was agreed.
Turpmāko gadu laikā ICCAT pieņēma kopumā 59 ieteikumus un rezolūcijas par zilajām tunzivīm, un no šiem dokumentiem divpadsmit vēl arvien ir spēkā.
During the intervening years, ICCAT has adopted a total of 59 recommendations and resolutions concerning bluefin tuna, of which twelve are still in effect today.
Vēl divpadsmit citi ieteikumi attiecas uz zilo tunzivju zvejas dokumentāciju.
A further twelve recommendations concern the documentation of bluefin catches.
Pilnīgi skaidrs, ka zilo tunzivju zveja bijusi ICCAT uzmanības lokā jau ļoti ilgu laiku.
Clearly, the bluefin fishery has problematic in ICCAT for a very long time.
Agrākie un pašlaik spēkā esošie ES tiesību akti par zilo tunzivju statistikas dokumentiem
Past and Current EU Regulations on Bluefin Statistical Documents
Pirmais konkrētais mēģinājums uzlabot dokumentāciju par zilo tunzivju zveju bija 1992. gadā, kad ICCAT izstrādāja zilo tunzivju statistikas dokumenta programmu.
The first specific attempt to improve documentation of bluefin catches dates to 1992 when ICCAT created the Bluefin Tuna Statistical Document programme.
Dokuments bija jāuzrāda brīdī, kad zilās tunzivis ieveda ES vai kādas citas ICCAT līgumslēdzēja puses teritorijā (tiešā izkraušana vai imports).
The document was required when bluefin entered the EU or any other Contracting Party of ICCAT (direct landing or import).
Tajā bija iekļauti dati par tunzivs izcelsmi (valsts vai izcelsme, izmantotais zvejas rīks, ieguves vieta, eksportētāja nosaukums) un šis dokuments bija jāapstiprina zvejas kuģa karoga valsts amatpersonai.
It included data on the origin of the tuna (country or origin, gear used, area of harvest, name of exporter) and had to be validated by an official of the flag State of the fishing vessel.
Šādu kārtību sākotnēji piemēroja saldētām zilajām tunzivīm ( ICCAT Ieteikums 92-1), taču drīzumā to attiecināja arī uz svaigām zivīm ( ICCAT Ieteikums 93-3).
The scheme originally applied to frozen bluefin (ICCAT Recommendation 92-1) but fresh bluefin was soon added (ICCAT Recommendation 93-3).
ES to ieviesa ar Padomes Regulu 858/94.
It was implemented in the EU by Council Regulation 858/94.
Deviņdesmito gadu beigās zilo tunzivju tirdzniecība kļuva arvien sarežģītāka un tai bija grūti izsekot.
By the late 1990s, the trade in bluefin tuna was becoming more sophisticated and difficult to track.
ICCAT reaģēja uz šo situāciju un noteica, ka statistikas dokumentā jāsniedz ziņas ne tikai par importu, bet arī par eksportu un reeksportu (Ieteikums 2000-22).
ICCAT responded by expanding the Statistical Document to include not only imports but also exports and re-exports (Recommendation 2000-22).
Turklāt šo dokumentu attiecināja arī uz citām sugām (zobenzivs, lielacu tunzivs).
Other species were added as well (swordfish, bigeye tuna).
Jauno noteikumu īstenošanai tika pieņemta Padomes Regula 1984/2003.
Council Regulation 1984/2003 was adopted to implement the new provisions.
Tomēr jau drīz vien zilo tunzivju starptautiskās tirdzniecības attīstība atkal apsteidza statistikas dokumenta iespējas atspoguļot šīs norises.
International traffic in bluefin was soon, once again, several steps ahead of the capacity of the Statistical Document to follow.
Tomēr vēl pirms nozvejas dokumentēšanas programma tika ieviesta Kopienas tiesību aktos (Komisija bija sagatavojusi priekšlikumu COM (2009) 406), to atkal grozīja ICCAT 2009. gada sanāksmē Resifi, Brazīlijā.
However, before this BCD Programme could be implemented in Community legislation (the Commission’s proposal was COM (2009) 406) it was amended at the 2009 meeting of ICCAT at Recife, Brazil.
Tādējādi šajā ziņojumā atspoguļoti paši jaunāki lēmumi, kādi pieņemti Resifi sanāksmē.
The present report thus incorporates the latest developments at the Recife meeting.
To pašu dara arī Padome, līdz ar to abas iestādes īsteno līdzīgu pieeju.
Council is doing the same, so both institutions are following a similar approach.
Ņemot vērā iepriekš atspoguļoto norišu sarežģītību, vispiemērotāk šķiet vienkārši aprakstīt, kāds stāvoklis ar BCD ir pēc Resifi sanāksmes.
Given the complexity of the history outlined above, it seems the most straightforward to simply describe the BCD as it stands after the Recife meeting.
Ar šo sanāksmi saistītās izmaiņas galvenokārt ir šī ziņojuma grozījumu pamatā, ja neskaita dažus izņēmumus, kuri precizēti turpmāk.
Changes resulting from the Recife meeting are the focus of the amendments to the present report, with a couple of exceptions that are detailed below.
BCD ir līdz šim, iespējams, pati sarežģītākā programma par kādu zivju sugu.
The BCD is probably the most complex programme in existence for a fish species.
Aizpildītam BCD jāatrodas pie ikvienas tunču partijas pilnīgi visos piegādes ķēdes posmos — sākot no nozvejošanas brīža un turpinot ar izkraušanas, pārkraušanas citā kuģī, ievietošanas sprostos, ieguves, importa, eksporta un reeksporta posmiem.
A completed BCD must accompany a lot of tuna at virtually every stage of the chain of custody from the time it is caught, including landing, transhipping, caging, harvesting, importing, exporting and re-exporting.
Dokuments katrā posmā jāapstiprina karoga, zivju krātiņveida lamatu vai sprostu uzstādīšanas dalībvalsts iestādēm un tajā jānorāda plaša informācija:
It must be validated at each stage by the authorities of the flag, trap or cage State and includes a wide range of information:
· dati par nozveju (nozvejotājkuģa vai lamatu nosaukums, karoga valsts, kur un kā loms noķerts, zivju skaits un lielums);
· catch data (the name of the catching vessel or trap, the flag State, where and how it was caught, the number and size of the fish included);
· informācija par eksportētāju vai pārdevēju (uzņēmuma nosaukums un adrese, datums, paraksts, eksporta vai importa vieta);
· information on the exporter or seller (company name and address, date, signature, point of export or import);
· informācija par pārkraušanu citā kuģī (kuģu nosaukumi, datums, osta, produkta apraksts, svars);
· transhipment information (vessel names, date, port, product description, weight);
· dati par zivaudzētavu (nosaukums, ievietošanas sprostos datums, zivju aptuvenais skaits un to svars);
· farm details (name, date of caging, estimated number and weight of fish);
· ieguves informācija (datums, zivju skaits, svars, marķējuma zīmes numurs, paraksts);
· harvest information (date, number of fish, weight, tag numbers, signature)
· tirdzniecības informācija (produkta apraksts, eksporta vieta un datums, eksporta uzņēmuma nosaukums un citas ziņas, galamērķis, ziņas par transportēšanu).
· trade information (product description, point and date of export, name and details of exporting company, destination, description of transportation).
Programmā arī konkretizēts, kā BCD jāaizpilda un jāapstiprina un kam un cik ilgā laikā tas jānosūta.
The programme also specifies how the BCD is to be completed and validated and to whom and in what time frame it is to be sent.
Kopijas dalībvalstīs jāglabā divus gadus.
Copies must be kept by the Member States for two years.
Galvenie no Resifi sanāksmes izrietošie jauninājumi (un tie ir arī šajā ziņojumā iekļauto grozījumu tēma) ir šādi:
The major innovations of the Recife meeting, and hence the subject of the amendments in the present report, relate to:
· vispārēja prasība iegūt sprostos turētas zivis notveršanas gadā vai arī pirms sākusies nākamā gada rinķvadu zvejas sezona (pieļaujami izņēmumi);
· the general requirement to harvest caged fish the year of capture or prior to the beginning of the following year’s purse seine season (exceptions are allowed);
· vairs nedrīkst izmantot nomātus zvejas kuģus;
· chartered fishing vessels can no longer be used;
· pievienots jauns pielikums, kurā iekļautas sīkas instrukcijas par BCD izdošanu, aizpildīšanu un apstiprināšanu.
· the addition of a new Annex with detailed instructions on the issuing, completion and validation of the BCD;
Pēc diskusijām ar Padomi Komisija ierosina arī vienu noteikumu, par kuru Resifi sanāksmē nevienojās, proti, BCD apstiprināšana jāpabeidz līdz attiecīgās darbības (pārkraušana, izkraušana, ievietošana sprostos, ieguve) beigām.
In its discussions with Council, the Commission is proposing one provision not adopted in Recife – that validation of the BCD shall be completed no later than the end of the operation in question (transhipping, landing, caging, harvesting).
ICCAT ieteikumos galīgais termiņš apstiprinājuma saņemšanai nav noteikts un Komisijas papildinājums ir vērtīgs, jo ar to nodrošina, ka apstiprināšana notiek nekavējoties.
The ICCAT Recommendation does not include a deadline for completion of the validation, and the Commission’s addition is a commendable one as it ensures the validation occurs promptly.
Zilās tunzivis, ICCAT un ES NNN regula
Bluefin Tuna, ICCAT and the EU IUU Regulation
Minētās programmas zilo tunzivju nozvejas un tirdzniecības dokumentēšanai tika uzsāktas 1992. gadā, jo šajā laikā parādījās būtiskas problēmas ar šo zivju nozveju, ko veica izdevīgākās karoga valstīs reģistrēti kuģi.
These programmes for documenting catches and trade in bluefin tuna began in 1992, when there were significant problems with catches of bluefin by vessels flying flags of convenience.
Tajā laikā ICCAT apliecināja, ka ir progresīva un drosmīga organizācija un sāka īstenot citus pasākumus, lai cīnītos ar parādībām, kuras kopš tā laika dēvē par NNN zveju (nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja).
ICCAT was an innovative and courageous organisation in those days, and explored other measures to combat what has since come to be known as IUU fishing.
Sākot ar 1996. gadu ICCAT pieņēma virkni tirdzniecības pasākumu, lai aizliegtu zilo tunzivju importu no vairākām valstīm, kurās reģistrēti kuģi bija pieķerti zvejojam šīs zivis neatbilstoši ICCAT noteikumiem.
Beginning in 1996, ICCAT adopted a series of trade measures to ban the importation of bluefin from a number of countries whose vessels had been seen fishing for bluefin while not respecting the ICCAT rules.
Diemžēl šīs pieejas lietderība mazinājās, kad pārkāpējus kuģus vienkārši pārreģistrēja citās karoga valstīs, bet valstis, uz kurām bija attiecināts importa aizliegums, pievienojās ICCAT , kaut gan nav skaidrs, vai tās piekopj tikpat atbildīgu zvejas praksi kā līgumslēdzējas valstis.
Unfortunately, the usefulness of this approach was eroded since the offending vessels simply reflagged to other flags and the countries subject to the import bans joined ICCAT, though it is not clear that they fished any more responsibly as Contracting Parties.
Divus minētos nelegālās zvejas apkarošanas pasākumus — importa aizliegumu un nozvejas sertifikātus — var uzskatīt par pamatu NNN regulai, kuru Padome pieņēma 2008. gadā.
These two measures to combat illegal fishing - import bans and catch certificates - can be considered to be the genesis of the IUU regulation that was adopted by Council in 2008.
Regulā paredzēta prasība pēc sertifikāta, kurā ir ziņas par zivju izcelsmi, un bez šāda dokumenta tās nevar importēt ES, kā arī paredzēta iespēja noteikt importa aizliegumu pret valstīm, kuras pieķertas zvejā ar neatļautiem paņēmieniem.
That regulation includes the requirement of a certificate concerning the provenance of the fish before it can be imported into the EU, as well as the possibility to impose import bans from countries that have been found to fish in unacceptable ways.
NNN regulas īstenošanas pasākumos tieši norādīts, ka BCD programma uzskatāma par derīgu sertifikātu importam ES.
The implementing measures for the IUU regulation specifically list the BCD programme as a valid certificate for importation into the EU.
Nobeiguma piezīmes
Concluding Remarks
Labas kvalitātes zilā tunzivs ir tik dārga, ka uzņēmēji ir gatavi uz visu, lai izvairītos no pārbaudēm un neievērotu noteikumus.
Bluefin tuna of good quality are worth so much money that operators have gone to extraordinary lengths to evade controls – to cheat.
To apliecina arvien pieaugošā zilo tunzivju nozvejas dokumentēšanas programmas sarežģītība, pat nerunājot par grūtībām, ar kurām sastopas karoga, piekrastes, ostu un tirgus valstis, veicot ar šīm zivīm saistītās kontrolējošās darbības.
This is evidenced by the rapidly evolving complexity of the Bluefin Catch Documentation Programme, not to mention the difficulty that flag, coastal, port and market States have in controlling activities concerning the fish in their jurisdictions.
Vai bijis vērts uzņemties šādus pūliņus?
Have all these efforts worked?
Ik gadu ICCAT pieņem arvien stingrākus un sarežģītākus pārvaldības pasākumus — atjaunošanas plānus, dokumentācijas shēmas, kuģu un audzētavu jaudas ierobežojumus utt.
Each year, ICCAT adopts ever more restrictive and complicated management measures – recovery plans, documentation schemes, vessel and farm capacity restrictions, etc.
Ik gadu Komisija uzteic ICCAT par gūtajiem panākumiem un apgalvo, ka nu beidzot šī organizācija veikusi nepieciešamos pasākumus zilās tunzivs nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas ierobežošanā (jo neviens pat nesapņo par to, ka šādu zveju varētu pārtraukt vispār) un ka nu beidzot stāvoklis tiek kontrolēts.
Each year, the Commission claims success at ICCAT, that finally the organisation has taken the necessary steps to reduce IUU fishing of bluefin (nobody even dreams of eliminating it) and that the situation is now under control.
Tomēr ik gadu izrādās, ka šie apgalvojumi bijuši pārlieku optimistiski.
Each year, those claims turn out to have been overly optimistic.
Abu zilās tunzivs krājumu izsīkšana ir plaši zināma — abu krājumu nārstojošās biomasas apjoms ir sarucis līdz mazāk nekā 15 % no biomasas apjoma, kāds tas būtu gadījumā, ja šo zivju nozveja netiktu veikta vispār.
The depleted status of both stocks of bluefin is well known – the spawning biomass of both stocks has been reduced to less than 15% of the unfished biomass.