natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tiesību akti, ko Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā terminoloģijā ir minēti kā „īstenošanas akti” (291. panta 4. punkts).
Legal acts adopted by the Commission in this way are referred to in the terminology used by the Treaty as "implementing acts" (Article 291(4)).
Referenta priekšlikumi attiecībā uz pielāgošanu
Rapporteur proposals on alignment
Ievērojot līdzsvaru, referents atbalsta Komisijas priekšlikumu, kura teksts ir līdzsvarots un tehniskā ziņā labi izstrādāts.
On balance, the rapporteur supports the proposal of the Commission, which presents a balanced and technically solid text.
Balstoties uz kritērijiem katram akta veidam, referents rūpīgi pārbaudīja Komisijas priekšlikumu un konstatēja, kādās jomās ir tikuši ievēroti deleģēto aktu nosacījumi.
Based on the criteria defined for each type of act, your rapporteur carefully scrutinized the Commission proposal and identified areas where the conditions for delegated acts were met.
Tādējādi referents ierosina izmantot deleģētos aktus šādos gadījumos:
Consequently, the rapporteur proposes the use of delegated acts in the following cases:
– gadījumos, kad pamatdokuments tiek grozīts, jo īpaši attiecībā uz juridiskā teksta pielikumu grozīšanu;
- in cases where the basic act is amended, in particular with regards to changing annexes to the legal text;
– gadījumos, kad lauksaimniekiem tiek piešķirtas tiesības vai gluži otrādi var rasties negatīvas sekas;
- in cases where rights are conferred to farmers or reversely where negative consequences may be incurred;
– gadījumos, kad, lai saglabātu juridiskā teksta konsekvenci, noteikta veida pasākumu uzskata par pieņemtu vienmēr tikai ar vienu vai nu deleģēto, vai arī īstenošanas aktu.
- in cases where in order to maintain the consistency of the legal text, a certain type of measure is considered to be taken always via only one of either delegated or implementing act.
Turklāt pēc nesen noslēgtās kopējās vienošanās par deleģēto aktu (LESD 290. pants) izmantošanas praktisko kārtību, kā arī procedūras noslēgšanas par Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu, referents ierosina juridiskā teksta atjauninātu versiju, iekļaujot izklāstu, par ko vienojās Parlaments un Padome, kā arī ņemot vērā citus deleģēšanas nosacījumus (deleģējuma laikposms, termiņš iebildumu izteikšanai pret deleģēto aktu, minētā laikposma pagarināšana, komitejas procedūra utt.).
In addition, following the recent conclusion of a Common Understanding on practical arrangements for the use of delegated acts (Article 290 TFUE), as well as the conclusion of the procedure on the Regulation of the European Parliament and the Council laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by Member States of the Commission's exercise of implementing powers, your rapporteur proposes an updated version of the legal text, including the wording agreed to by Parliament and Council, as well as with regards to other conditions of the delegation (period of delegation, timeframe for objecting to a delegated act, extension of that period, committee procedure, etc.).
Attiecībā uz Regulas 73/2009 11. pantā noteikto procedūru (attiecībā uz finanšu disciplīnas mehānismu) referents uzskata, ka to vairs nedrīkst piemērot bez Eiropas Parlamenta iesaistīšanas, ņemot vērā Lisabonas līguma noteikumus par kopējo lauksaimniecības politiku un budžeta procedūru.
With regards to the procedure defined in Article 11 of Regulation 73/2009 (regarding the financial discipline mechanism), your rapporteur considers that it may no longer be applied without the involvement of the European Parliament, in light of the Lisbon Treaty provisions on the Common Agricultural Policy and the budgetary procedure.
Ja 11. pantu atstātu negrozītu — saskaņā ar kuru Padome rīkojas pēc Komisijas ierosinājuma —, tad Padomes īstenošanas pilnvaras joprojām būtu rezervētas saskaņā ar agrāko EK līguma 202. pantu.
Maintaining Article 11 unchanged - with the Council acting on a proposal from the Commission - would constitute a continuation of the reservation of Council's implementing powers under the former Article 202 EC.
Priekšlikumā ir arī iekļauti vairāki noteikumi ar mērķi vienkāršot pašreizējo tiesisko vidi un atvieglot dalībvalstīm administratīvo slogu.
The proposal also includes a number of provisions aimed at simplifying the current legislative environment and easing the administrative burden for Member States.
Šie grozījumi attiecas uz savstarpējo atbilstību, kā arī iespēju dalībvalstīm atbrīvot lauksaimniekus, kas nesniedz pieteikumus platībatkarīgiem maksājumiem un deklarē tikai mazas platības (mazākas par 1 hektāru), no platību deklarēšanas prasības, galvenokārt tos mājlopu audzētājus, kam nav tādu zemju, par kurām var iesniegt pieteikumu platībatkarīgo maksājumu saņemšanai.
These amendments concern cross compliance, as well as the possibility for Member States to exempt farmers not applying for area-related payments and declaring only small areas (less than 1 hectare) from the requirement of an area declaration will mainly concern livestock producers without any eligible land to apply for area-related payments.
Ir grūti paredzēt, kāds varētu būt skarto lauksaimnieku skaits, bet var pieņemt, ka tas būs ierobežots, ņemot vērā joprojām notiekošo atbalsta maksājumu par ganāmpulku atsaistīšanu un pārnešanu uz platībatkarīgiem maksājumiem.
It is judged that the number of farmers which could be affected is difficult to foresee, but it can be assumed that it will be limited, keeping in mind the continued decoupling of livestock payments and transfer to area related payments.
Tomēr grozījumi samazinās administratīvo slogu dažās dalībvalstīs.
The amendment however represents a cut of the administrative burden for certain Member States.
Referents atbalsta ierosinātos grozījumus, kā arī noteikumus par definīcijām, lai panāktu labāku tiesisko skaidrību un noteiktību.
Your rapporteur supports the proposed modifications, as well as the provision of definitions, in order to achieve better legal clarity and certainty.
par ietekmes novērtējumu neatkarīguma nodrošināšanu
on guaranteeing independent impact assessments
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinums ...........................................15
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............16
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums 18
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 19
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................22
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............23
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinums .............26
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 27
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................29
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................30
– ņemot vērā Lisabonas līgumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī,
– having regard to the Lisbon Treaty and the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which entered into force on 1 December 2009,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. oktobra paziņojumu „Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā” ( COM(2010)0543 ),
– having regard to the Commission communication of 8 October 2010 on Smart Regulation in the European Union ( COM(2010)0543 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 9. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi — Komisijas 15. ikgadējais ziņojums saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu
– having regard to its resolution of 9 September 2010 on better lawmaking – 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par Komisijas ziņojumu „Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on better lawmaking 2006 pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi 2005: subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošana — 13. gada ziņojums
– having regard to its resolution of 4 September 2007 on better lawmaking 2005: application of the principles of subsidiarity and proportionality – 13th annual report
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 10. jūlija rezolūciju par tiesību aktos noteikto administratīvo izmaksu samazināšanu
– having regard to its resolution of 10 July 2007 on minimising administrative costs imposed by legislation
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 16. maija rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi 2004. gadā un subsidiaritātes principa piemērošanu — 12. gada ziņojums
– having regard to its resolution of 16 May 2006 on better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity – 12 th annual report
– ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa rezolūciju par Kopienas tiesību aktu un apspriežu procedūru ietekmes novērtējumu
– having regard to its resolution of 20 April 2004 on assessment of the impact of Community legislation and the consultation procedures
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2003. gada 16. decembrī noslēgto Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi,
– having regard to the Interinstitutional Agreement on better law-making concluded between Parliament, the Council and the Commission on 16 December 2003,
– ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2005. gada novembrī noslēgto Iestāžu nolīgumu par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai,
– having regard to the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments concluded between Parliament, the Council and the Commission in November 2005,
– ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2010,
– having regard to Special Report No 3/2010 of the European Court of Auditors,
– ņemot vērā rezultātus, kas iegūti, veicot Eiropas Parlamenta pasūtīto pētījumu par ietekmes novērtējumiem dalībvalstīs,
– having regard to the results of the study commissioned by the European Parliament on impact assessments in the EU Member States,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. janvāra pamatnostādnes par ietekmes novērtējumu un to pielikumus ( SEC(2009)0092 ),
– having regard to the Commission’s Impact Assessment Guidelines of 15 January 2009, and the annexes thereto ( SEC(2009)0092 ),
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūnija paziņojumu par ietekmes novērtējumu ( COM(2002)0276 ),
– having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on impact assessment ( COM(2002)0276 ),
– ņemot vērā Parlamenta un Komisijas 2010. gada 20. oktobra pamatnolīgumu,
– having regard to the Framework Agreement of 20 October 2010 between Parliament and the Commission,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 28. oktobra paziņojumu „Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam — prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai” ( COM(2010)0614 ),
– having regard to the Commission communication of 28 October 2010 on an Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era: Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage (COM(2010)614),
– ņemot vērā Ietekmes novērtējuma padomes 2011. gada 24. janvāra ziņojumu par 2010. gadu ( SEC(2011)0126 ),
– having regard to the Impact Assessment Board Report for 2010 of 24 January 2011 ( SEC(2011)0126 ),
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas priekšsēdētājas 2010. gada 16. novembra vēstuli referentei par gūto pieredzi, veicot ietekmes novērtējumu par sekām, kādas rada grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma pagarināšana līdz 20 nedēļām,
– having regard to the letter of 16 November 2010 from the Chair of the Committee on Women's Rights and Gender Equality to the rapporteur on the experiences gained from an impact assessment conducted concerning the effect of extending maternity leave to 20 weeks,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7-0159/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0159/2011 ),
A. tā kā ietekmes novērtējumi ir sistemātisks sagaidāmo likumdošanas seku vērtējums;
A. whereas impact assessments present a systematic evaluation of the likely effects of legislative action,
C. tā kā ietekmes novērtējumi veicina ES tiesību normu kvalitātes vispārīgu uzlabošanu labākas tiesību aktu izstrādes nozīmē;
C. whereas impact assessments make a positive contribution to the overall enhancement of the quality of EU legislation in the interest of better lawmaking,
D. tā kā problēmas, kas rodas pašreizējo ES tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā, daļēji izriet no neatbilstīgi izstrādātiem tiesību aktu tekstiem un tā kā šajā ziņā visām Eiropas likumdošanas iestādēm ir jāuzņemas kopīga atbildība;
D. whereas the problems arising in the transposition and implementation of current EU law are partly the result of inadequately drafted legislative texts, and whereas all European legislative bodies share the responsibility for this,
E. tā kā Lisabonas līgumā ir ietvertas horizontālas sociālās un vides klauzulas (LESD 9. un 11. pants), kas jāņem vērā, nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, un tam vajadzīga ikviena ierosinātā tiesību akta padziļināta sociālās un vides ietekmes analīze;
E. Whereas the Lisbon Treaty contains horizontal social and environmental clauses (Art. 9 and 11 TFEU) which have to be taken into account in defining and implementing the Union's policies and activities and require an in-depth analysis of the social and environmental impact of any proposed legislation;
F. tā kā, pieņemot jaunus tiesību aktus un vienkāršojot spēkā esošos tiesību aktus vai izstrādājot to jaunu redakciju, ietekmes novērtējumus var izmantot labākai sociālo, ekonomisko, vides un veselības seku un atbilstības pamattiesībām izvērtēšanai un tādējādi var palīdzēt birokrātijas samazināšanā, kā arī nodrošināt ES politikas saskaņotību Eiropadomes izvirzīto vispārējo mērķu sasniegšanā;
F. whereas, when adopting new laws and simplifying and recasting existing laws, impact assessments can serve to improve the evaluation of their social, economic, environmental and health effects and their compatibility with fundamental rights, and thus help reduce bureaucracy, as well as ensure the consistency of the EU's policies in reaching the overarching objectives set by the European Council,
G. tā kā Komisija uzskata, ka Ietekmes novērtējuma padome (INP) ir neatkarīga struktūra, lai gan tā ir Komisijas priekšsēdētāja pakļautībā un to veido augsta līmeņa amatpersonas no vairākiem ģenerāldirektorātiem un vada ģenerālsekretāra vietnieks; tā kā tas apdraud informācijas objektivitāti un tādējādi tiek pārkāpta vajadzīgā neitralitāte;
G. whereas the Impact Assessment Board (IAB) is considered by the Commission to be independent although it is under the authority of the President of the Commission and is composed of high-level officials from several DGs and chaired by the Deputy Secretary-General; whereas this leads to an information bias and thus to a violation of necessary neutrality,
H. tā kā Parlaments vairākkārt paudis atbalstu neatkarīgu ietekmes novērtējumu izmantošanai Eiropas Savienībā;
H. whereas Parliament has on a number of occasions expressed support for the use of independent impact assessments in the European Union,
I. tā kā Komisijas veikto ietekmes novērtējumu kvalitātes līmenis ir nestabils un bieži vien tie vairāk kalpo likumdošanas priekšlikuma attaisnošanai, nevis objektīvi izvērtē faktus;
I. whereas the impact assessments carried out by the Commission are inconsistent in their quality level and frequently serve rather to justify a legislative proposal than to permit an objective consideration of the facts,
J. tā kā ietekmes novērtējumus var izmantot, lai radītu nevajadzīgus birokrātiskus šķēršļus ES tiesību aktu un politikas nostādņu turpmākai izstrādei vai spēkā stāšanās procesam;
J. whereas impact assessments may be used to create unnecessary bureaucratic impediments to the further development or entry into force of European legislation and policies,
K. tā kā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā un 2005. gada novembra Iestāžu nolīgumā par kopēju pieeju ietekmes novērtēšanai Parlaments, Padome un Komisija un 2010. gada 20. oktobra pamatnolīgumā Parlaments un Komisija ir apņēmušies izstrādāt programmu labākai tiesību aktu izstrādei un tā kā šajā rezolūcijā ir iekļauti konkrēti priekšlikumi, ar kuriem uzlabot ietekmes novērtējumus;
K. whereas Parliament, the Council and the Commission in the Interinstitutional Agreement of 16 December 2003, the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments of November 2005, and Parliament and the Commission in the Framework Agreement of 20 October 2010, undertook to set an agenda for better lawmaking, and whereas this resolution contains concrete proposals for improving impact assessments,
L. tā kā Komisija rūpniecības politikā cenšas īstenot jaunu pieeju un līdz ar to visi politiskie priekšlikumi, kas būtiski ietekmē ekonomiku, ir rūpīgi jāizvērtē, analizējot to ietekmi uz konkurētspēju,
L. whereas the Commission is pursuing a new kind of approach in industrial policy, whereby all political proposals with significant effects on the economy should be analysed in detail as to their impact on competitiveness,
Vispārējās prasības attiecībā uz ietekmes novērtējumiem Eiropas līmenī
General requirements for impact assessments at European level
4. uzsver, ka ietekmes novērtējumi nekādā gadījumā nevar aizstāt politisku apspriešanu un lēmumu pieņemšanas procesu, ko īsteno likumdevēji, bet gan kalpo politisku lēmumu tehniskai sagatavošanai;
Stresses that an impact assessment is in no way a substitute for political debate and the legislator’s decision-making process but merely serves to help the technical preparation of a political decision;
9. uzskata — nedrīkst pieļaut, ka to projektu vai tiesību aktu ietekmes novērtējumus, kurus apmaksā valsts pārvaldes iestādes vai tiem pakļauti uzņēmumi, apstiprina attiecīgās pārvaldes iestādes;
Takes the view that it should not be possible for impact assessments on projects or legislation sponsored by public administrations or their dependent undertakings to be approved by the administration concerned;
12. uzsver, ka laba ietekmes novērtējuma galvenie elementi ir problēmu konstatēšana, apspriešanās ar iesaistītajām pusēm, īstenojamo mērķu noteikšana, kā arī stratēģisko politikas iespēju izstrādāšana;
Stresses that the key elements of a good impact assessment are recognition of the problem, consultation of the parties concerned, definition of the objectives to be achieved and the elaboration of strategic policy options;
14. uzskata, ka ietekmes novērtējums ir darba dokuments, kas ir daļa no likumdošanas procesa; uzsver, ka ir jānodrošina pietiekams elastīgums, lai būtu iespējams veikt papildu ietekmes novērtējumus likumdošanas gaitā;
Regards the impact assessment as a ‘living document’ forming part of the lawmaking process; stresses the need to guarantee sufficient flexibility so that further impact assessments can be conducted during the lawmaking process;
17. saistībā ar ietekmes novērtējumiem prasa rūpīgi analizēt visus jaunos politikas priekšlikumus, kuri būtiski ietekmē rūpniecības konkurētspēju; turklāt prasa veikt arī ex-post novērtējumu par ES tiesību aktu ietekmi uz Eiropas ekonomikas konkurētspēju; norāda, ka arī Komisija paziņojumā „Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam” ir apsolījusi ieviest šādu procedūru;
Calls, in the context of impact assessments, for an intensive analysis to be carried out on all new policy proposals with significant effects on industrial competitiveness; further calls for an ex-post assessment of the impact of EU legislation on the competitiveness of the European economy; notes that the Commission in fact promised such a procedure in its communication on an Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era;
20. uzskata, ka ietekmes novērtējumos vajadzētu ņemt vērā ietekmi uz ES ekonomiskajām partnerattiecībām, kā arī sekas, kas rodas, izvēloties kādu Eiropas standartu, nevis starptautisko standartu;
Believes that the impact on EU economic partnerships as well as the implications of choosing a specific European standard instead of an international standard should be taken into consideration in impact assessments;
23. mudina atbilstīgi labākās prakses principam izmantot to valstu pieredzi, kurās ietekmes novērtējumi tiek veikti jau vairākus gadus, lai uzlabotu ietekmes novērtējumus ES mērogā;
Urges, in accordance with the Best Practice principle, that use be made of experience gained in other countries where impact assessments have already been carried out for several years, in order to further improve impact assessments at EU level;
Uzlabojumu iespējas Komisijā
Potential for improvement at Commission level
32. norāda, ka Komisijai, gatavojot ietekmes novērtējumus, jāapspriežas arī ar dalībvalstīm, jo tām vēlāk būs jātransponē direktīvas savos tiesību aktos, un dalībvalstu pārvaldes iestādes parasti labāk zina, kā praktiski darbojas tiesību normas;
Notes that, in carrying out its impact assessments, the Commission should also consult with the Member States, because the latter must later transpose the directives into national law, and national authorities usually know better how legal provisions will work in practice;
36. prasa lielākas pārredzamības labad publiskot visu ekspertu un citu iesaistīto personu vārdus, kuri piedalījušies ietekmes novērtējuma procesā, kā arī viņu interešu deklarācijas;
Calls, in the interest of greater transparency, for the publication of the names of all experts and other participants in the impact assessment process as well as of their declaration of interests;
41. ierosina īpašā Komisijas publikāciju sērijā publicēt visus Komisijas pabeigtos ietekmes novērtējumus, lai sabiedrība viegli varētu uz tiem atsaukties un tos atrast attiecīgajā tīmekļa vietnē;
Suggests that all completed impact assessments by the Commission should be published in a special publication series by the Commission so that they can easily be referenced and searched by the public on a dedicated website;
Uzlabojumu iespējas Eiropas Parlamentā
Potential for improvement at European Parliament level
46. uzskata, ka Parlamenta normatīvajās rezolūcijās sistemātiski ir jāiekļauj tipveida atsauces uz visiem ES iestāžu veiktajiem ietekmes novērtējumiem jomās, kas attiecas uz konkrēto tiesību aktu;
Takes the view that a standard citation should systematically be included by Parliament in its legislative resolutions, by which a reference is made to consideration of all impact assessments conducted by the EU institutions in the areas relevant to the legislation in question;
Autonomas ietekmes novērtējuma struktūras izveidošana Eiropas Parlamentā un nākotnes plāni
Creation of an autonomous impact assessment structure for the European Parliament, and prospects for the future
58. aicina šajā sakarībā izveidot vajadzīgo administratīvo infrastruktūru, nodrošinot, ka neviena šāda infrastruktūra neietekmē budžetu, bet izmanto pašreizējos resursus;
Calls for the necessary administrative infrastructure to be created to this end, making sure that any such infrastructure is budget neutral, by making use of existing resources;