natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. uzsver, ka ES krīzes gadījumā ir jābūt spējīgai pirmo stundu laikā pēc krīzes sākuma izvietot daudzdisciplināras komandas, kurās būtu EĀDD un Komisijas civilie, militārie un civilmilitārie eksperti;
Stresses the need for the EU, in time of crisis, to be able to deploy multidisciplinary teams within the first hours of the crisis, which would be composed of civilian, military and civ-mil experts from the EEAS and the Commission;
42. aicina dalībvalstīm uzskatīt kaujas vienības par ilgtermiņa partnerību un pēc rezervstāves perioda beigām tās neizformēt, lai tādējādi neizniekotu to izveidē ieguldītos līdzekļus; aicina tās apmācīt darbam līdztekus civilajām misijām; ierosina, ka tajās pat varētu iekļaut civilās vienības vai ekspertus, jo īpaši integrētās policijas vienības;
Calls on the Member States to conceive of the battlegroups as long-term partnerships and not to dissolve them after their stand-by period has ended, so that the resources invested in their creation are not wasted; calls for them to be trained to operate alongside civilian deployments; suggests even that they might include civilian units or experts within their set-up, in particular IPUs;
Nodrošināt līdzekļus visaptverošai krīžu vadībai
Providing the means for comprehensive crisis management
45. tādēļ uzsver, ka ir jākoordinē un jāstimulē ieguldījumi divējādi lietojamās tehnoloģijās un spējās, lai tādējādi ātri izveidotu trūkstošās spējas, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgas dublēšanās, radītu sinerģijas un atbalstītu standartizāciju; atgādina, ka šajā jomā būtiska loma ir jāieņem Eiropas Aizsardzības aģentūrai; noskaidrojot spēju jomā valdošās vajadzības un arī rodot risinājumus, kā Savienības dalībvalstīm šīs spējas koplietot, apvienot vai sasniegt, lai nodrošinātu izmantojamus līdzekļus KDAP operāciju veiksmīgai un drošai vadībai un īstenošanai;
Emphasises, therefore, the need to coordinate and stimulate investment in dual-use technologies and capabilities, so as to quickly close capability gaps whilst avoiding unnecessary duplication, creating synergies and supporting standardisation; recalls the essential role in this respect to be played by the European Defence Agency, in the process of identifying the needs in the capabilities field and also in pointing out the ways in which those capabilities should be shared, pooled or attained among the Union's members, in order to deliver deployable means for the successful and secure conduct and implementation of CSDP operations;
47. tomēr norāda, ka šī sadarbība nevar būt lielāka kā nepieciešams civilmilitārajai sadarbībai miera uzturēšanas, konfliktu novēršanas, starptautiskās drošības stiprināšanas, krīžu vadības un humānās palīdzības jomā;
Notes, however, that this cooperation should not exceed what is necessary in the light of civilian-military cooperation in the areas of peace-keeping, conflict prevention, strengthening international security, crisis management and humanitarian aid;
Aprīkojuma ātra sagādāšana
Rapid provision of equipment
50. šajā kontekstā atzinīgi vērtē civilā aprīkojuma pagaidu noliktavas izveidi Bosnijā un Hercegovinā un aicina pēc iespējas drīzāk izveidot pastāvīgu noliktavu, lai ES būtu labāk sagatavota civilo krīžu vadībai;
Welcomes, in that context, the establishment of a temporary warehouse of civilian equipment in Bosnia and Herzegovina and calls for rapid progress in the setting-up of a permanent warehouse in order to better prepare the EU for civilian crisis management;
Daudznacionālā sadarbība
Multinational cooperation
54. aicina uzlabot ar ANO organizācijām īstenotās ES palīdzības uzraudzību saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 15/2009;
Calls for improved monitoring of EU assistance implemented through UN organisations in line with the European Court of Auditors Special Report No 15/2009;
57. aicina tās ES dalībvalstis, kuras ir NATO dalībvalstis, raudzīties, lai NATO jaunā stratēģiskā koncepcija nerada nevajadzīgu centienu dublēšanos civilo spēju jomā, tādējādi vēl vairāk noplicinot jau tā nelielos resursus; pauž pārliecību, ka NATO drīzāk būtu jāpaļaujas uz citu starptautisko organizāciju, piemēram, ES un ANO, civilajām spējām;
Calls on the Member States that are members of NATO to make sure that the new Strategic Concept of NATO does not lead to unnecessary duplication of effort in the area of civilian capabilities, which would cause further strain on already scarce resources; is convinced that NATO should rather be able to rely on the civilian capabilities of other international organisations such as the EU and the UN;
59. uzsver vajadzību pēc ciešākas ES-EDSO un ES-AS sadarbības to specifiskajās operatīvajās jomās, uzlabojot agrīnās brīdināšanas sistēmu un nodrošinot apmaiņu ar paraugpraksi un specializētajām zināšanām krīžu vadībā;
Underlines the need for closer EU-OSCE and EU-AU cooperation in their particular operational areas, improving early warning and ensuring exchange of best practices and expertise in crisis management;
par patiesas teritoriālās, sociālās un ekonomikas kohēzijas sasniegšanu Eiropas Savienībā — nepieciešams priekšnoteikums pasaules mēroga konkurētspējai?
on achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness?
Referents: Petru Constantin Luhan
Rapporteur: Petru Constantin Luhan
– ņemot vērā Lisabonas līgumu, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu (2007/C 306/01), un jo īpaši tā I un XVIII sadaļu,
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community (2007/C 306/01), and in particular Title I and Title XVIII thereof,
– ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta secinājumus,
- having regard to the conclusions of the European Council of 25 and 26 March 2010,
– ņemot vērā ESAO 2009. gada ziņojumu,
– having regard to the OECD Annual Report 2009,
– ņemot vērā „Veiksmīgas partnerības — pamatnostādnes”, ESAO 2006. gada Vietējās ekonomikas un nodarbinātības attīstības forums partnerībai un vietējai pārvaldībai,
– having regard to Successful partnerships : a guide , OECD LEED Forum for Partnerships and Local Governance, 2006,
– ņemot vērā Ziņojumu par globālo konkurētspēju 2009.–2010. gadā, Pasaules Ekonomikas forums, Šveice, 2009. gads,
– having regard to the Global Competitiveness Report 2009-2010, World Economic Forum Geneva, Switzerland, 2009,
– ņemot vērā neatkarīgo ziņojumu, ko pēc reģionālās politikas komisāres Danuta Hübner lūguma 2009. gada aprīlī sagatavoja Fabrizio Barca , „Darba kārtība reformētai kohēzijas politikai — uz vietējās attīstības prioritātēm balstīta pieeja Eiropas Savienības problēmu pārvarēšanai un plānu īstenošanai”,
– having regard to ‘An agenda for a reformed cohesion policy – A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations’, independent report prepared at the request of Danuta Hübner, Commissioner for Regional Policy, by Fabrizio Barca, April 2009,
– ņemot vērā Eiropas Pašvaldību un reģionu padomes politikas dokumentu „ES kohēzijas politikas nākotne”, Brisele, 2009. gada decembris,
– having regard to the Council of European Municipalities and Regions’ policy paper on the ‘Future of EU Cohesion Policy’, Brussels, December 2009,
– ņemot vērā Eiropas Reģionu asamblejas (ERA) rezolūciju par reģionālo politiku pēc 2013. gada, ko ERA Ģenerālā asambleja pieņēma 2007. gada 8. novembrī Udinē, Itālijā,
– having regard to the Assembly of European Regions (AER) resolution on regional policy post-2013, adopted by the AER General Assembly on 8 November 2007 in Udine, Italy,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par Struktūrfondu regulas 2007.–2013 gada plānošanas periodam īstenošanu — pārrunu rezultāti saistībā ar valstu kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par paraugpraksi reģionālās politikas jomā un šķēršļiem struktūrfondu izmantošanā
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the structural funds
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
– ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of the debate on the future reform of cohesion policy
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju „ES 2020”
- having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0223 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0223 . ,
– ņemot vērā Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ),
– having regard to the fourth report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ),
– ņemot vērā Komisijas 20. gada ziņojumu par struktūrfondu izmantojumu (2008) ( COM(2009)0617 ),
– having regard to the Commission’s 20th annual report on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana” ( COM(2009)0615 ),
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Mobilising private and public investment for recovery and long-term structural change: developing Public Private Partnerships’ ( COM(2009)0615 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. februāra rezolūciju par valsts atbalsta reformu 2005.–2009. gadam
– having regard to paragraph 37 of its resolution of 14 February 2006 on State aid reform 2005-2009
OV C290 E, 29.11.2006., 97. lpp. ,
OJ C290 E, 29.11.2006, p.97. ,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0309/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0309/2010 ),
A. tā kā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā minēts, ka viens no Eiropas Savienības mērķiem ir veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un dalībvalstu solidaritāti;
A. whereas promoting economic, social and territorial cohesion, and solidarity among Member States, is one of the European Union ’ s objectives, as stipulated in Article 3 of the Treaty on European Union,
B. tā kā Savienība var būt globāli konkurētspējīga tikai tādā mērā, cik ar iekšējo politiku tiek stiprinātas tās spējas reaģēt uz globāliem uzdevumiem , veidojot ilgtspējīgu, zemas oglekļa emisijas ekonomiku, kas saglabā bioloģisko daudzveidību, bet lejupslīdes periodi uzskatāmi parāda, ka mazāk attīstītajiem reģioniem ir mazāk atjaunotnes spēju;
B. whereas the Union can be globally competitive only insofar as internal policies bolster its capacity to respond to global challenges by running a sustainable, low-carbon economy which safeguards biodiversity – periods of recession having illustrated how less-developed regions have a lesser capacity for recuperation,
C. tā kā konkurētspēja un kohēzija nerada pretrunas un ir saderīga, turklāt ietver papildināmības elementus;
C . whereas competitiveness and cohesion are neither contradictory nor incompatible but have elements of complementarity,
D. tā kā, lai gan Savienībā ir panākta būtiska attīstība konverģences jomā, ir vērojama tendence palielināties teritoriālajām atšķirībām starp ES reģioniem, piemēram, pieejamības ziņā, jo īpaši strukturāli mazattīstītos reģionos, turklāt atšķirības vērojamas gan atsevišķu reģionu iekšienē, gan ES teritorijās, un līdz ar to var veidoties teritoriālā segregācija, palielināties labklājības līmeņu atšķirības ES reģionos un pazemināties vispārējā ES konkurētspēja;
D . whereas, even though significant progress has been made in terms of convergence within the Union, a trend can be observed towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to spatial segregation, widen the differences between levels of prosperity in EU regions and impair the EU’s global competitiveness,
E. tā kā ESAO 2009. gada ziņojumā ir dots ieteikums ilgtermiņa izaugsmei, uzsverot, kāda nozīme ir nodokļu politikai, ieguldījumiem infrastruktūrā, izglītība un darbaspēkā, kā arī ražošanas tirgu noregulēšanai, tādējādi uzsverot to nozīmi;
E. whereas in its Annual Report 2009 the OECD made a recommendation for long‑term growth that focused on the importance of taxation, investment in infrastructure, education and the workforce, and the regulation of production markets, hence emphasising their role,
F. tā kā Pasaules ekonomikas foruma 2009. gada Ziņojumā par globālo konkurētspēju, kā arī citos ziņojumos ir norādīts uz infrastruktūras izšķirošo nozīmi kā otro no 12 pīlāriem, pamatojoties uz kuriem tiek vērtēta globālā konkurētspēja, un uzsvērts, ka kvalitatīva infrastruktūra ir priekšnoteikums, lai samazinātu attālumu radīto ietekmi, piesaistītu ārvalstu investīcijas un nodrošinātu ekonomiskās attīstības iespējas;
F. whereas the World Economic Forum, in its Global Competitiveness Report 2009 as in other reports, pointed to the decisive role of infrastructure as the second of the 12 pillars on which global competitiveness is assessed, and specified that quality infrastructure is key to reducing the effect of distance, attracting foreign investment and ensuring that economic development is possible,
G. tā kā konkurētspēju var palielināt vienīgi tad, ja ekonomikas izaugsme ir īsteni ilgtspējīga visā ES;
G . whereas competitiveness can ultimately be achieved only if economic growth is genuinely sustainable throughout the EU,
H. tā kā ziņojumā „Inovatīvas Eiropas radīšana”, ko sniegusi neatkarīgu ekspertu grupa pētniecības, attīstības un inovācijas jautājumos, kas iecelta pēc Hemptonkortas samita un ko vadīja Esko Aho , norādītas galvenās jomas — e-veselība, farmaceitiskie produkti, transports un loģistika, vide, digitālais saturs, enerģētika un drošība —, kurās var izvērst inovāciju tirgu un būtiska ietekme var būt valsts politikai;
H . whereas the r eport of the Independent Expert Group on R&D and Innovation , appointed following the Hampton Court Summit and chaired by Esko Aho , entitled ‘Creating an Innovative Europe’ identifies the key areas – e- health , pharmaceuticals , transport and logistics , environment , digital content , energy and security – where a market for innovation can work and public policy can have a significant role,
I. tā kā, lai sasniegtu stratēģijas „ES 2020” mērķus, ir jāatzīst sākuma stāvokļa atšķirības attīstības līmeņos un ierobežojumos un ir jānosaka tādi mērķi, kas atbilst reālajai situācijai, un vajadzības, ko nosaka, konsultējoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem dažādos valdības līmeņos;
I. whereas, in order for the EU 2020 targets to be achieved, it is necessary that the starting position of disparity in levels of development and in limitations be acknowledged, and that objectives be set which tally with the real situation and the needs identified in consultation with all the actors involved at the various levels of government,
J. tā kā 2010. gada marta Eiropadome atzina, ka ir būtiski ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju veicināt, cita starpā attīstot arī infrastruktūru, lai nodrošinātu panākumus ES stratēģijai laika posmam līdz 2020. gadam apstākļos, kad ar šo jauno stratēģiju tiks risināti jautājumi saistībā ar ekonomiskās attīstības blokādēm;
J. whereas the European Council of March 2010 acknowledged the importance of promoting economic, social and territorial cohesion inter alia through the development of infrastructure, to help ensure the success of the EU 2020 strategy in circumstances where this new strategy will be addressing blockages in economic development,
K. tā kā kohēzijas politika ir bijis efektīvs instruments, ar ko elastīgi risināt finanšu krīzes radītos sociālekonomiskos uzdevumus;
K . whereas cohesion policy has proved to be an effective instrument for responding flexibly to the socio-economic challenges arising from the financial crisis,
L. tā kā papildus labai infrastruktūrai galvenie konkurētspējas priekšnoteikumi ir pētniecības, inovācijas un tehnoloģiskās attīstības veicināšana un atbilstīgi augstas kvalitātes apmācības sniegšana reģionu iedzīvotājiem;
L . whereas, in addition to good infrastructure, the main prerequisites for competitiveness are the promotion of research, innovation and technological development and the provision of corresponding ly high-quality training for people in the regions,
M. tā kā reģioniem būs izšķiroša nozīme, lai ierobežotu krīzes seku ietekmi uz sabiedrību, un tāpēc tiem jāizmanto partnerības princips un jāizstrādā piemēroti instrumenti dažādu politikas veidu teritoriālās ietekmes ex-ante novērtēšanai, lai risinātu tādus lielus uzdevumus kā pielāgošanās globalizācijai, demogrāfiskās pārmaiņas un iedzīvotāju skaita samazināšanās reģionos, klimata pārmaiņas, enerģētikas jautājumi un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, kā arī jauni uzdevumi, kurus izvirzījusi krīze;
M. whereas regions will play a crucial role in limiting the impact of the crisis on the public and they should therefore embrace the partnership principle and develop suitable instruments for ex-ante assessment of the territorial impact of different policy types, with a view to facing major challenges such as adjusting to globalisation, demographic changes and the consequent depopulation of the regions, climate change, energy-related issues and the protection of biodiversity , as well as new challenges arising from the crisis,
N. tā kā debašu rezultātos par kohēzijas politikas stratēģijām un programmās plānošanas periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam redzams, ka plānu kvalitāte un ieinteresēto personu iesaistīšanās katrā pārvaldības līmenī ir palielinājusies, tādējādi sekmējot Lisabonas mērķu sasniegšanu ekonomiskās konkurētspējas un nodarbinātības jomā;
N. whereas, as the outcome of the discussions on cohesion-policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 has shown, programme quality and stakeholder involvement have increased at every level of government, thereby representing a step forward towards achieving the Lisbon objectives of economic competitiveness and employment,
O. tā kā kohēzijas politikas reformai jāveicina šīs politikas uzlabošanās, sekmējot Eiropas politikas virzienu atbilstību un sinerģiju, kā arī labāku koordinēšanu starp tiem, neizdarot politikas jomu savstarpēju pakārtošanu un pamatojoties uz Savienības vajadzībām un mērķiem, ko nosaka ilgtspējīga attīstība;
O. whereas the reform of cohesion policy needs to enhance that policy through better correlation and better coordination and synergy among European policies, without subordinating any one policy to another, on the basis of the Union’s needs and objectives in terms of sustainable development,
P. tā kā vietējo un reģionālo dalībnieku iesaistīšanās kohēzijas politikā ir uzskatāmi parādīta to reģionālajās un vietējās stratēģijās, kuru mērķis ir veicināt ekonomisko attīstību un sociālo integrāciju;
P. whereas the involvement of local and regional actors in cohesion policy is reflected in their regional and local strategies to advance economic development and social inclusion,
Q. tā kā atpalikušo reģionu ekonomiskā konkurētspēja tiek atbalstīta, attīstot to veiktspēju, kas veicina piekļuvi izglītībai, pētniecībai un inovācijai;
Q. whereas the economic competitiveness of regions that are lagging behind is being bolstered by the development of their capacities , including the development of infrastructure of all types, enabling access to education, research and innovation,
R. tā kā, lai gan atsevišķi šo instrumentu struktūras elementi, piemēram, kopīgs termiņš un atbilstība Lisabonas programmai, ir sinerģiski, vēl aizvien pastāv atšķirības tādas kā dažādi juridiskie pamati, tematisko un teritoriālo mērķu pretstatījums un dalītas pārvaldības pretstatīšana centralizētai;
R . whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as a common time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there remain differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
3. uzsver, ka, veicinot kohēzijas politikas resursu koncentrēšanu, var panākt, ka šī politika būtiski sekmē konkurētspēju, inovāciju un nodarbinātību ES;
Stresses that enhancing the concentration of cohesion - policy resources can ensure that this policy makes a significant contribution to fostering competitiveness, innovation and employment in the EU;
5. uzsver to, ka ES reģionu ekonomiskā konkurētspēja ir cieši saistīta ar pienācīga līmeņa nodarbinātību, izglītotu un kvalificētu darbaspēku, sociālo drošību un piekļuvi publiskiem pakalpojumiem; šajā ziņā norāda, ka atbalsts, ko sociālajai kohēzijai nodrošina kohēzijas politika, palielina šīs politikas ietekmi uz vispārējo reģionālo konkurētspēju globālā mērogā;
Underlines the fact that the economic competitiveness of the EU regions is closely linked to the existence of adequate level s of employment, educated and ski lled wor k force s , social security and access to public services; notes, in this regard , that the support for social cohesion provided by the cohesion policy increases the importance of this policy in terms of overall regional competitiveness on a global scale;
Teritoriālā kohēzija — pārdomas par ES politikas ietekmi vietējā mērogā
Territorial cohesion – a reflec tion of the local - l evel impact of EU policies
10. uzskata, ka pierobežas teritorijās jo īpaši aktuālas ir problēmas, ar kurām ES saskaras, īstenojot robežu atvēršanas, iekšējā tirgus izveides pabeigšanas un globalizācijas uzdevumus; uzsver, ka šādu teritoriju konkurētspēju var apdraudēt vajadzība risināt uzdevumus, ko izvirza konkurējošas fiskālās un labklājības sistēmas, kompleksi administratīvie režīmi un migrācijas plūsmas starp reģioniem un valstīm; uzsver, cik būtiski ir izstrādāt pārrobežu sadarbības un daudzlīmeņu pārvaldības īstenošanai vajadzīgos instrumentus, un aicina Komisiju sekmēt apmaiņu ar informāciju un labāko praksi;
Takes the view that border territories , in particular , highlight the problems that the EU faces in connection with the challenges of opening up borders, completing the internal market and globalisation; emphasises that the competitiveness of such territories may be undermined by the need to cope with competing fiscal and welfare systems, complex administrative arrangements and migratory flows between regions and states; stresses the importance of developing the tools needed for cross-border cooperation and multi-level governance and calls on the Commission to encourage exchanges of information and best practice;