natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AQ. tā kā Savienībā ir dažādi konkurētspējas modeļi, kuros būtu jāņem vērā katrai valstij raksturīgās prioritātes un vajadzības, vienlaikus ievērojot LESD noteiktās saistības,
AQ. whereas different competitiveness models in the Union should respect country-specific priorities and needs, while taking into account the obligations under the TFEU,
AR. tā kā Savienībai, nodrošinot savu pārstāvību starptautiskajā monetārajā sistēmā, starptautiskajās finanšu iestādēs un forumos, ir nepieciešama kopēja nostāja; tā kā, ievērojot LESD, Padomei pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 138. pantu ir jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu un ir nepieciešams saņemt Parlamenta piekrišanu, pirms pieņemt kopējas nostājas par jomām, attiecībā uz kurām iekšēji piemēro parasto likumdošanas procedūru,
AR. whereas the Union needs to be represented with a common position in the international monetary system, international financial institutions and fora; whereas, in the spirit of the TFEU, the Council needs to consult the European Parliament before adopting a decision under Article 138 of the Treaty on the Functioning of the European Union and needs Parliament's consent before establishing common positions which cover fields to which, internally, the ordinary legislative procedure applies,
AS. tā kā SGP noteiktajiem mērķiem ir jāatbilst ne tikai stratēģijai „Eiropa 2020”, bet arī citiem kompromisiem attiecībā uz izdevumiem attīstības palīdzībai, pētniecībai un izstrādei, videi, izglītībai un nabadzības izskaušanai,
AS. whereas the SGP´s targets must be compatible not only with the Europe 2020 strategy, but also with other compromises concerning expenditure on development aid, R&D, the environment, education and poverty eradication,
AT. tā kā, lai turpmāk novērstu pašreizējo konkurētspējas atšķirību padziļināšanos ES un nemazinātu jaunās ekonomikas pārvaldības sistēmas sekmes Eiropā, kā arī stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos mērķus par darbvietu izveidi un ilgtspējīgu izaugsmi, Eiropas fiskālās konsolidācijas stratēģijā būtu pilnībā jāņem vērā ikvienas dalībvalsts īpatnības un jāizvairās no vienkāršotas vienas pieejas attiecināšanu uz visām dalībvalstī’;
AT. whereas, in order to avoid further expanding the existing competitiveness divergences in EU and undermining the success of the new strengthened European economic governance as well as the EU 2020 targets on job creation and sustainable growth, the European fiscal consolidation strategy should fully take into account each Member State's particularities and avoid a simplistic "one-size-fits-all" approach,
AU. tā kā nevienam no jaunajiem, ierosinātajiem pasākumiem nevajadzētu nesamērīgi ietekmēt visneaizsargātākās dalībvalstis, kavējot to centienus panākt ekonomikas izaugsmi un kohēziju;
AU. whereas any new proposed measures should not have a disproportionate impact on the most vulnerable Member States, hampering their economic growth and cohesion efforts,
AV. tā kā ekonomikas krīzes dēļ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms 2010. gada maijā steidzami tika pieņemts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, pamatojoties uz LESD 122. panta 2. punktu un neapspriežoties ar Parlamentu;
AV. whereas the economic crisis which led to the urgent adoption of the European Stabilisation Financial Mechanism in May 2010 via Council Regulation (EU) No 407/2010 with Article 122(2) TFEU as its legal basis was not consulted with Parliament,
AW. tā kā Padomes nostājā attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 7/2010 projektu ir ierosināti nepieciešamie grozījumi, kas jāveic, lai 1.a izdevumu kategorijā izveidotu jaunu budžeta 01 04 01 03. posteni garantijas līdzekļiem, kas paredzēti aizdevumiem par maksimālo summu EUR 60 miljardu apmērā, kurus Eiropas Savienība nodrošina saskaņā ar LESD 122. panta 2. punktu, un lai budžeta ieņēmumu daļā attiecīgi izveidotu jaunu 8 0 2. pantu;
AW. whereas the Council's position on Draft amending budget No 7/2010 covers the necessary modifications concerning the creation of a new budget item 01 04 01 03 in Heading 1 A for the guarantee, for loans up to EUR 60 billion provided by the European Union in accordance with the provisions of Article 122(2) TFEU and, correspondingly, a new Article 8 0 2 on the revenue side,
AX. tā kā dažām dalībvalstīm var nākties izmantot glābšanas pasākumu kopumu un vienlaikus tām obligāti būs jāņem vērā dažādi pasākumi, kas glābšanas pasākumu kopumā būs konkrēti noteikti katrai saņēmējvalstij;
AX. whereas some Member States may have to use the rescue package, while at the same time they will be obliged to take into account its different measures which will be specifically made for each beneficiary country,
2. apstiprina, ka pielikumā izklāstītajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības;
Confirms that the recommendations set out in the Annex respect the principle of subsidiarity and the fundamental rights of citizens of the European Union;
4. uzskata, ka prasīto ierosinājumu finansiālā ietekme jāsedz no dalībvalstu attiecīgajām budžeta dotācijām, ņemot vērā pašreizējo deficīta stāvokli un stingros pasākumus dalībvalstīs;
Considers that the financial implications of the requested proposal should be covered by appropriate budgetary allocations taking into account the current deficit positions and austerity measures in Member States;
PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM: DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION: DETAILED RECOMMENDATIONS AS TO THE CONTENT OF THE PROPOSAL REQUESTED
1. ieteikums — saskaņotas un pārredzamas norišu daudzpusējas uzraudzības sistēmas izveide makroekonomikas jomā Savienībā un dalībvalstīs un fiskālās uzraudzības pastiprināšana.
Recommendation 1 : Establishing a coherent and transparent framework for multilateral surveillance of macro-economic developments in the Union and in the Member States and strengthening fiscal surveillance
Tiesību akts jāizstrādā kā regula vai regulas par ekonomikas politiku un norišu daudzpusēju uzraudzību, pamatojoties uz LESD 121. panta 6. punktu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par Stabilitātes un izaugsmes pakta ( SGP ) preventīvās daļas efektivitāti un papildina to ar jaunu regulu, kuras mērķis ir izveidot uz noteikumiem balstītu un pārredzamu sistēmu, lai uzraudzītu pārmērīgu makroekonomisko nestabilitāti, domino efektu un norises konkurētspējas jomā.
The legislative act should take the form of regulation(s) on multilateral surveillance of economic policies and developments based on Article 121(6) TFEU amending Regulation (EC) No 1466/97 on the preventive arm of the Stability and Growth Pact (SGP) and complementing it with a new regulation aiming at establishing a rule-based and transparent surveillance framework for excessive macroeconomic imbalances, spill-over effects and competitiveness developments:
– Jānodrošina ikgadēja apspriešanās starp Eiropas Parlamenta, Komisijas, Padomes un dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem par stabilitātes un konverģences programmām (SKP) un valstu reformu programmām (VRP) un par valstu ekonomikas sasniegumu novērtēšanu, kas veido daļu no Eiropas semestra;
– Ensure an annual debate between the European Parliament, the Commission, the Council and representatives from national parliaments on the Stability and Convergence Programmes (SCPs) and the National Reform Programmes (NRPs) and on assessing national economic developments as part of the European Semester,
– jānosaka daudzpusējās uzraudzības darbības joma, pamatojoties uz LESD instrumentiem un Komisijas novērtējumiem (121. pants, jo īpaši 5. un 6. punkts, un 148. pants), lai iekļautu izaugsmi un tās ekonomisko ietekmi uz nodarbinātību, ievērojot to pašu tiesisko regulējumu, kāds ir pašreizējiem instrumentiem, kuru mērķis ir nepieļaut pārmērīgu makroekonomikas nestabilitāti un tādas finanšu un citas politikas, kas nav ilgtspējīgas, kā arī risināt finanšu stabilitātes problēmas (t. i., kā nepieļaut pārmērīga kredītu pieplūduma izraisītus „finanšu burbuļus”) un ilgtermiņa ieguldījumu un ilgtspējīgas izaugsmes problēmas, ņemot vērā stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos mērķus un citus svarīgus notikumus; ikgadējās uzraudzības procedūras neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas regulāriem sistēmiskā riska novērtējumiem;
– Define the scope of the multilateral surveillance based on TFEU instruments and assessments by the Commission (Article121, in particular paragraphs 5 and 6, and Article 148) in order to include growth and its economic impact on employment under the same legal framework as that of the existing instruments aiming at preventing excessive macro-economic imbalances, unsustainable fiscal and other policies and addressing financial stability (i.e. avoiding financial bubbles resulting from excessive credit inflows), long-term investment and sustainable growth concerns, in view of attaining the objectives of the Europe 2020 strategy and of other relevant developments; regular systemic risk assessments by the European Systemic Risk Board should form an integral part of the annual surveillance procedure,
– jāizveido uzlabota analītiska uzraudzības sistēma (ietverot tajā rezultātu apkopojumu, kurā norādīti īpaši agrās brīdināšanas kontrolnosacījumi), izmantojot piemērotus metodoloģiskus paņēmienus un efektīvas daudzpusējas uzraudzības pārredzamību un ņemot vērā saskaņotus ekonomikas rādītājus (faktiskos un nominālos), kas var ietekmēt konkurētspēju un/vai pārmērīgu nelīdzsvarotību; šie pamatrādītāji var būt šādi — spēkā esošais faktiskais valūtas maiņas kurss, norēķinu konts, produktivitāte (tostarp resursu produktivitāte un kopējā ietekmes faktoru produktivitāte), darbaspēka vienības izmaksas, kredītu pieaugums un norises saistībā ar aktīvu (tostarp finanšu aktīvu un īpašuma tirgus) cenām, bezdarba līmenis, ārvalstu aktīvu neto pozīcijas, nodokļu bāzes attīstība, nabadzība, sociālā kohēzija un ar vidi saistīti ārēji faktori;
– Establish an enhanced analytical surveillance framework (including a scoreboard with specific trigger values for early warning) with appropriate methodological tools and transparency for an effective multilateral surveillance based on harmonised economic indicators (real and nominal), which may affect competitiveness positions and/or excessive imbalances; these key indicators may be: effective real exchange rates, current account, productivity (including resource productivity and total-factor productivity), unit labour costs, credit growth and asset price developments (including financial assets and property markets), the growth and investment rate, the unemployment rate, net foreign asset positions, the evolution of the tax basis, poverty and social cohesion and indicators of environmental externalities;
– attiecībā uz rezultātu apkopojumā ietvertajiem rādītājiem būtu jānosaka trauksmes sliekšņi un visas izmaiņas, kas saistītas ar šiem rādītājiem, jāpapildina ar kvalitatīvu Komisijas novērtējumu;
alert thresholds should be defined for indicators included in the scoreboard and all developments in these indicators shall be complemented by a qualitative assessment by the Commission,
– jāveic padziļināta un valsts īpatnībām atbilstoša uzraudzība, ja tas nepieciešams saskaņā ar iepriekš minēto rezultātu apkopojumu un ar to saistīto kvalitatīvo novērtējumu;
– Implement in-depth country specific surveillance, if revealed to be necessary by the scoreboard and by the related qualitative assessment referred to above;
– jāpilnvaro Komisija izstrādāt piemērotus analītiskus instrumentus un jāpilnveido zināšanas, lai pētītu gan iemeslus, kas izraisa pastāvīgās atšķirības euro zonā, gan arī kopējo politiku ietekmi uz euro zonas valstu atšķirīgajām ekonomikas sistēmām;
– Mandate the Commission to develop adequate analytical tools and expertise to investigate the underlying reasons for the persistent divergent trends within the euro area, including the impact of common policies on the differentiated economic systems within it,
– jāizstrādā kopīgi noteikumi, lai aktīvāk izmantotu Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, kas būtu pamatdokuments ekonomikas pārvaldības, uzraudzības un dalībvalstīm īpaši paredzētu ieteikumu īstenošanai saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kopīgās un atšķirīgās iezīmes un to konkurētspējas priekšrocības, tostarp demogrāfisko stāvokli, lai stiprinātu tautsaimniecības pielāgošanās spējas ārējiem satricinājumiem, kā arī dalībvalstu pieņemto lēmumu ietekmi uz citām dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas valstīm;
– Establish common rules for a more effective use of the Broad Economic Policy Guidelines in conjunction with the employment guidelines as a key tool for economic guidance, surveillance and Member State-specific recommendations, having regard to the Europe 2020 strategy, while taking into consideration the convergences and divergences between Members States and their national competitive advantages including the demographic situation, with the aim of strengthening the resilience of the economy to external shocks and the impact that Member States' decisions may have on other Member States, particularly in the euro area,
– valsts līmenī jāizveido mehānisms, lai novērtētu stratēģijas „Eiropa 2020” prioritāšu īstenošanu un valsts reformu programmā ietverto attiecīgo valsts mērķu sasniegšanu, tādējādi atbalstot novērtējumu, ko ES iestādes veic katru gadu;
– Establish a mechanism at national level to assess the implementation of the Europe 2020 priorities and the achievement of the relevant national targets included in the National Reform Programme in order to support the yearly evaluation by the EU institutions,
– jāiedibina procedūras, lai Komisija jau sākotnējā posmā varētu izdot agrīnus brīdinājumus un nepastarpināti konsultēt dalībvalstis par politiku;
– Establish procedures in order to allow the Commission to issue early warnings and give policy advice at an early stage directly to Member States;
ilgstošas un arvien krasākas makroekonomikas nestabilitātes gadījumos atbilstoši pārredzamai un objektīvai procedūrai vajadzētu būt iespējai dalībvalsts stāvokli klasificēt kā tās atrašanos „pārmērīgas nestabilitātes stāvoklī”, nodrošinot stingrāku uzraudzību;
in cases where there is a persistent and aggravated macroeconomic imbalance, a transparent and objective procedure should make it possible for a Member State to be placed in an “excessive imbalance position”, triggering stricter surveillance,
– jāiedibina „Eiropas semestris”, lai risinātu ar valstu fiskālo politiku saistīto iespējamo domino efektu un lai jau sākotnēji atklātu pārmērīgu budžeta deficītu, un saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm jānodrošina konsekvence starp ES un valsts līmeņa darbībām, kā arī tādu kvantitatīvu un kvalitatīvu mērķu izpilde kā izaugsme un nodarbinātība, tādējādi visām attiecīgajām pusēm, tostarp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam, nodrošinot iespēju dot reālu un savlaicīgu ieguldījumu un apspriesties ar sociālajiem partneriem;
– Establish a "European Semester" for dealing with potential spill-over effects of national fiscal policies as well as the early identification of excessive budgetary deficits and guarantee the coherence between EU- and national-level actions under the Integrated Guidelines, as well as the fulfilment of the quantitative and qualitative targets, such as growth and employment, which would enable a real and timely contribution by all parties concerned, including national parliaments and the European Parliament, as well as the consultation of social partners,
– jānosaka stingrākas saistības SKP un VRP, lai tiktu sasniegts vidēja termiņa fiskālais mērķis (VTFM), kurā ir ņemti vērā dalībvalstu pašreizējie parāda līmeņi un netiešās saistības, jo īpaši ievērojot iedzīvotāju novecošanos;
– Introduce a stronger commitment in the SCPs and NRPs to adhere to the Medium Term Fiscal Objective (MTFO), which takes into account current levels of debt and implicit liabilities of the Member States, in particular regarding an ageing population,
– jāveido stingrāka saikne starp SKP, VRP un valstu gada un daudzgadu budžeta sistēmām, vienlaikus ievērojot valstu noteikumus un procedūras;
– Introduce a stronger link between the SCPs and the NRPs and the national annual and multiannual national budgetary frameworks, while respecting national rules and procedures,
– jāievieš stingrāks SKP novērtējums, ņemot vērā šo programmu atkarību no citiem dalībvalstu un Savienības mērķiem, pirms SKP paredzēto politikas virzienu pieņemšanas valstu līmenī;
– Introduce a stronger assessment of the SCPs, from the point of view of their interconnections with other Member States' targets and those of the Union before adoption of the policies envisaged in the SCPs at national level,
– jāpanāk valstu parlamentu lielāka līdzdalība un jāapspriežas ar sociālajiem partneriem pirms SKP un VRP oficiālas prezentācijas ES līmenī noteiktā laikā, piemēram, katru gadu organizējot valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta apspriešanos par integrētajām pamatnostādnēm un dalībvalstu attiecīgajām budžeta ievirzēm;
– Introduce a strong involvement of national parliaments and a consultation of social partners before formal presentation of the SCPs and NRPs at EU level in an agreed time-frame, for instance through an annual debate to take place among national parliaments and the European Parliament on the integrated guidelines and on their respective budgetary orientations,
– jāveic sistemātiskāks ex-post salīdzinājums starp plānotajām fiskālajām, izaugsmes un nodarbinātības politikas ievirzēm, ko dalībvalstis norāda SKP, un reālo, faktisko iznākumu, apspriežot un pārbaudot būtiskas atšķirības starp plānotajiem un izpildes rādītājiem;
– Establish a more systematic ex-post comparison between the planned fiscal, growth and job stances, as given by the Member States in their SCPs and NRPs and the real effective outcome, questioning and following up on substantial divergences between planned and realised figures,
– jānodrošina, lai tiktu ievēroti ikgadējie ieteikumi politikas izstrādei un Komisijas brīdinājumi par to, kā dalībvalstis nodrošina atbilstību stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem, un jāiedibina uz sodiem un stimuliem balstīta pieeja, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro šos mērķus;
– Ensure that annual policy recommendations and warnings from the Commission regarding compliance of the Member States with Europe 2020 objectives are followed up and that "carrots and sticks" are developed in order to assure that Member States comply with these objectives,
– jānodrošina lielāka atbildība un pārredzamība attiecībā pret Parlamentu, ES līmenī vērtējot SKP un VRP, lai palielinātu sabiedrības informētību un sabiedrības spiedienu;
– Ensure more accountability and transparency towards Parliament of the EU-level assessment of SCPs and NRPs in order to increase public awareness and peer pressure,
– jāizveido Komisijas pārraudzīts neatkarīgs, sistemātisks un vienkāršs SKP un VRP vērtēšanas process, lai panāktu pārredzamāku pieeju un pastiprinātu vērtēšanas objektivitāti;
– Establish, under the aegis of the Commission , an independent, systematic and robust evaluation process in respect of the SCPs and NRPs in order to have a more transparent approach and increase independent assessment,
– jānosaka īpašas procedūras un prasība dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas dalībvalstīm, informēt citai citu un Komisiju, pirms pieņemt ar ekonomikas politiku saistītus lēmumus, kuri, kā sagaidāms, izraisīs ievērojamu domino efektu un var apdraudēt iekšējā tirgus un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) vienmērīgu darbību;
– Establish specific procedures and a requirement for Member States, particularly those in the euro area, to inform each other and the Commission before taking economic policy decisions with expected significant spill-over effects, which may jeopardise the smooth functioning of the internal market and of the Economic and Monetary Union (EMU),
– jānosaka prasība dalībvalstīm sniegt Komisijai papildu informāciju, ja rodas pamatotas aizdomas, ka īstenotā politika var apdraudēt izaugsmi visā Savienībā vai iekšējā tirgus vai EMS vienmērīgu darbību vai radīt apdraudējumu Savienības līmenī noteiktajiem mērķiem, proti, stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem;
– Establish a requirement for Member States to provide additional information to the Commission, if a substantial concern arises that the policies conducted may jeopardise growth throughout the Union or the proper functioning of the internal market or the EMU or endanger the targets set at the Union level, namely in the Europe 2020 strategy,
– daudzgadu uzraudzības sistēmā jāņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas vērtējums, jo īpaši attiecībā uz finanšu stabilitāti, stresa testiem, iespējamu ārēju un iekšēju domino efektu un privāto parādu pārmērīgu uzkrāšanos;
– Take into account the assessment of the European Systemic Risk Board in the multilateral surveillance framework, in particular as regards financial stability, stress tests, potential outward and inward spill-over effects and the accumulation of excessive private debt,
– jāpalielina Nodarbinātības komitejas nozīme, jo īpaši pārrobežu nodarbinātības jautājumu risināšanā, kā paredzēts LESD 150. pantā, un Sociālās aizsardzības komitejas nozīme, kā paredzēts LESD 160. pantā;
– Strengthen the role of the Employment Committee, as provided for in Article 150 TFEU – in particular in addressing cross-border employment issues – and the role of the Social Protection Committee as provided for in Article 160 thereof,
– jāaktivizē Lisabonas līguma horizontālā sociālā klauzula, jaunas ES politikas izstrādāšanā ņemot vērā sociālās tiesības un sociālos mērķus;
– Activate the horizontal social clause of the Treaty of Lisbon, taking into account social rights and social objectives when defining new EU policies,
– jāievieš tāda stabila un pārredzama uzraudzības un novērtēšanas sistēma attiecībā uz nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, balstoties uz ES pamatmērķiem, kura jāizmanto par pamatu, lai noteiktu attiecīgus pakārtotus mērķus, rādītājus un rezultātu apkopojumus, ņemot vērā katras dalībvalsts specifiku un atbilstoši katrai dalībvalstij atsevišķi noteiktajiem sākuma punktiem;
– Introduce a sound and transparent monitoring and evaluation framework for the Guidelines for the Employment Policies based on EU headline targets, to be followed up with appropriate sub-targets, indicators and scoreboards, taking account of the specific features arising for each Member State in line with the different starting points for each country,
– jāaicina Padomes ESPCO un ECOFIN struktūrvienības un to attiecīgās darba grupas uzlabot savstarpējo sadarbību, cita starpā divreiz gadā rīkojot kopīgas sanāksmes, lai nodrošinātu to attiecīgo politikas jomu īstenu integrāciju.
– Call on the EPSCO and ECOFIN formations of the Council and their respective working parties to strengthen their cooperation, also by holding joint bi-annual meetings to ensure that their policies are genuinely integrated.
2. ieteikums — Stabilitātes un izaugsmes pakta ( SGP ) noteikumu pastiprināšana.
Recommendation 2: Strengthening the rules of the Stability and Growth Pact (SGP)
Tiesību akts būtu jāpieņem (pamatojoties, inter alia , uz LESD 126. pantu), lai jo īpaši stiprinātu SGP preventīvo daļu un ietvertu ekonomiski un politiski lietderīgākas sankcijas un stimulus, vienlaikus ņemot vērā valsts deficīta un parāda (tostarp netiešo saistību) struktūru, proti, ekonomikas ciklu, lai nepieļautu prociklisku budžeta politiku, kā arī valsts ieņēmumus un izdevumus, kas nepieciešami izaugsmi veicinošām strukturālām reformām .
The legislative act to be adopted (on the basis of, inter alia, Article 126 TFEU) should aim in particular to strengthen the preventive arm of the SGP and include economically and politically more sensible sanctions and incentives, while taking due account of the structure of the national deficit and debt (including implicit liabilities), the "economic cycle" , in order to avoid pro-cyclical budgetary policy, as well as the nature of the public revenues and expenditures needed for growth - enhancing structural reforms ; all Member States should aim to make progress but those with larger gaps should generally contribute more towards meeting targets in respect of debt stock and deficits.