natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 7. jūnija Zaļo grāmatu „Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” ( COM(2006)0275 ),
– having regard to Commission Green Paper of 7 June 2006 'Towards a future Maritime Policy for the Union: A European vision for the oceans and seas' ( COM(2006)0275 ),
– ņemot vērā Briseles 2007. gada 14. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 14 December 2007,
– ņemot vērā Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 20. maija kopīgo trīspusējo deklarāciju par „Eiropas jūrniecības dienas” noteikšanu, kas svinama katru gadu 20. maijā,
– having regard to the Joint Tripartite Declaration of 20 May 2008 between Parliament, the Council and the Commission Establishing a 'European Maritime Day', to be celebrated on 20 May each year,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu ( A6‑0442/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0442/2008 ),
A. tā kā ES ir sešas piekrastes makrozonas, proti, Atlantijas okeāna, Baltijas jūras, Melnās jūras, Vidusjūras un Ziemeļjūras reģiona un attālāko reģionu piekrastes zonas, un katrā no tām ir savi īpaši teritoriālie resursi un īpaša tūrisma koncepcija;
A. whereas the EU has six coastal macrozones, namely those corresponding to the Atlantic, the Baltic, the Black Sea, the Mediterranean, the North Sea and the outermost regions, each with its particular territorial resources and its specific concept of tourism,
B. tā kā ievērojama daļa Eiropas iedzīvotāju dzīvo Eiropas kontinenta 89 000 km garajā piekrastes joslā;
B. whereas a significant part of the European population lives on the 89 000 km stretch of mainland European coast,
C. pieņemot „piekrastes zonu” definīciju, ko izmanto ES jūrniecības politikā, proti, ka piekrastes zonas ir zonas vai teritorijas, kas atrodas piekrastē vai ne vairāk kā 50 km attālumā no piekrastes, mērot taisnā līnijā;
C. accepting the definition of 'coastal zones' employed in the context of the EU's maritime policy, i.e. zones or areas located on the coast or within 50 km from the coast in a straight line,
D. tā kā piekrastes reģioni Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi, jo tajos koncentrēta ievērojama saimnieciskās darbības procentuālā daļa;
D. whereas coastal regions are extremely important for the EU, since a significant percentage of economic activity is concentrated in them,
E. ņemot vērā piekrastes zonas integrētas pārvaldības definīciju un tūrisma nozīmi šā mērķa sasniegšanai;
E. having regard to the definition of integrated coastal zone management and the role played by tourism in achieving that objective,
F. tā kā piekrastes reģionu pozitīvā attīstība nodrošina ieguvumus ne vien tiem, kuri dzīvo piekrastes teritorijās, bet visiem ES iedzīvotājiem;
F. whereas the positive development of coastal regions benefits not only the people residing in coastal areas, but all people living in the EU,
G. tā kā tūrisms, kas šajos reģionos parasti ir galvenā saimnieciskā darbība un kas labvēlīgi ietekmē sociālo un saimniecisko attīstību, veicinot IKP un nodarbinātības pieaugumu, var radīt arī nelabvēlīgu teritoriālo ietekmi, kam par iemeslu ir tūrisma sezonalitāte, nekvalificēta darbaspēka nodarbināšana, integrācijas trūkums starp piekrasti un iekšzemi, saimniecisko darbību dažādības trūkums vai dabas un kultūras mantojuma degradācija;
G. whereas tourism, while typically the main activity in these regions, positively contributing to social and economic development in terms of increasing GDP and employment levels, can also have adverse territorial effects arising from the seasonal nature of activity, employment of unskilled labour, lack of integration between coast and hinterland, lack of economic diversification, or the degradation of the natural and cultural heritage,
H. tā kā dažādās rīcības programmās 2007.–2013. gadam praktiski nav nevienas konkrētas norādes uz piekrastes zonām, kā rezultātā trūkst salīdzināmu un ticamu sociālekonomisko un finansiālo datu par piekrastes tūrismu;
H. whereas there is practically no specific reference to the coastal zones in the various operational programmes for 2007-2013, and as a result there is a lack of comparable and reliable socio-economic and financial data for coastal tourism,
I. tā kā trūkst ticamu salīdzināmu datu par piekrastes tūrismu, tāpēc ir iespējams, ka šīs nozares ekonomiskais spēks tiek nepietiekami novērtēts, līdz ar to pārāk zemu tiek vērtēta arī jūras vides saglabāšanas ekonomiskā vērtība un tiek pārspīlēta šī mērķa sasniegšanai vajadzīgo ieguldījumu nozīme;
I. whereas, in the absence of reliable comparative data on coastal tourism, it is possible that this sector's economic strength is being underestimated, leading to undervaluation of the economic value of preserving the marine environment and overvaluation of the role of investment in achieving that goal,
J. tā kā trūkst informācijas par piekrastes zonās ieguldītajiem ES līdzekļiem, tāpēc ir grūti kvantitatīvā izteiksmē novērtēt struktūrfondu reālo ietekmi uz piekrastes tūrismu;
J. whereas, because of a lack of information on the EU funds invested in the coastal zones it is difficult to make a quantitative assessment of the real impact of the Structural Funds on coastal tourism,
K. tā kā tūrisms ir dažādu ES politikas jomu kopīgs elements un tas būtiski ietekmē šīs nozares spēju veicināt sociālo un teritoriālo kohēziju;
K. whereas tourism is located at the intersection of various EU policies which substantially affect its capacity to contribute to social and territorial cohesion,
L. tā kā, raugoties no kvalitātes viedokļa, struktūrfondi var labvēlīgi ietekmēt piekrastes reģionu attīstību, atdzīvinot vietējo tautsaimniecību, veicinot privātos ieguldījumus un sekmējot ilgtspējīgu tūrismu;
L. whereas, from a qualitative point of view, the Structural Funds can have a positive impact on the development of coastal regions, revitalising the local economies, stimulating private investment and promoting sustainable tourism,
M. tā kā ietekme ir izteiktāka tādās teritorijās kā attālāko reģionu mazās salas vai piekrastes zonas, kur piekrastes tūrisms ir galvenais saimnieciskās darbības veids;
M. whereas there is a more visible impact in locations such as small islands in the outermost regions or coastal zones where coastal tourism is the main economic activity,
N. tā kā piekrastes teritorijas spēcīgi ietekmē to ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tāpēc tām ir vajadzīga strukturēta stratēģija, kurā ņemtas vērā šo teritoriju īpašās iezīmes un subsidiaritātes princips, un nozarēm konsekventi piemērojams lēmumu pieņemšanas process;
N. whereas coastal areas are strongly influenced by their geographical location, and require a structured strategy taking account of their specific characteristics and of the principle of subsidiarity and the need for a decision-making process that applies consistency between sectors,
O. turklāt, tā kā piekrastes reģioni bieži vien ir arī nomaļi reģioni, piemēram, mazās salas, attālākie reģioni vai no tūrisma atkarīgas piekrastes teritorijas, kur brīvi var nokļūt vienīgi tūrisma sezonā, kur teritoriālā kohēzija ir iespējama tikai tad, ja tiek izveidota labāka infrastruktūra un regulārāka transporta satiksme starp piekrasti un iekšzemi un ja ar investīcijas veicinošām teritoriālās tirgvedības un integrētas ekonomiskās attīstības stratēģijām tiek rosināta pastāvīga saimnieciskā darbība ne tikai tūrisma sezonā;
O. whereas, in addition, coastal regions are often also outlying regions such as small islands, outermost regions or tourism-dependent coastal areas whose accessibility is limited outside the high season, where territorial cohesion requires the creation of better infrastructures and more regular transport links between coast and interior, as well as the encouragement, via investment-generating strategies for territorial marketing and integrated economic development, of continued economic activity outside the tourist season,
P. tā kā, lai arī piekrastes zonām ir līdzīgas problēmas, tām nav konkrētu instrumentu, kas ļautu īstenot strukturētu pieeju un nodrošināt galveno tirgus dalībnieku labāku savstarpējo saziņu, jo tie bieži vien darbojas patstāvīgi un izolēti;
P. whereas the coastal zones, despite having similar problems, do not possess specific instruments which would enable a structured approach and better communication among the main actors, who frequently work independently and in isolation from each other,
Q. tā kā reālu problēmu integrētus risinājumus var rast un īstenot vietējā un reģionu līmenī, valsts iestādēm sadarbojoties ar privāto sektoru un ņemot vērā gan vides, gan vietējās kopienas intereses;
Q. whereas integrated solutions to real problems can be found and implemented at local and regional level by the public authorities working in cooperation with the private sector and keeping in view both environmental and community interests,
R. tā kā politikas instrumentu izveide palīdzēs izstrādāt integrētākas un ilgtspējīgākas attīstības stratēģijas, kas palīdzēs uzlabot ekonomikas konkurētspēju, saglabājot dabas un kultūras resursus, nodrošinot sociālās vajadzības un sekmējot ētiska tūrisma veidus;
.R. whereas the creation of policy instruments will help contribute to more integrated and sustainable development strategies, improving economic competitiveness by preserving natural and cultural resources, meeting social needs and promoting models of ethical tourism,
S. tā kā tas varētu palīdzēt veidot labākas darbavietas piekrastes zonās, mazinot sezonalitātes ietekmi un apvienojot dažādus tūrisma un citu ar jūru un piekrasti saistītu darbību veidus, šādi nodrošinot, ka piedāvājums tiek pielāgots mūsdienu tūristu augstajām prasībām un vēlmēm un ka ir iespējams radīt kvalificētu nodarbinātību;
S. whereas this could help create better jobs in the coastal zones, reducing the seasonal element and combining different forms of tourism and other maritime or coastal activities, thus adjusting the supply to the demanding expectations and requirements of modern-day tourists and permitting the generation of skilled employment,
1. uzsver, ka tūrisms ir viens no ES piekrastes reģionu sociālās un ekonomiskās attīstības pamatfaktoriem un ir cieši saistīts ar Lisabonas stratēģijas mērķiem; turklāt uzsver, ka attiecībā uz piekrastes tūrisma darbībām ir spēcīgāk jārēķinās ar Gēteborgas stratēģijas mērķiem;
Stresses that tourism is a key factor for the social and economic development of the EU's coastal regions and is closely linked to the objectives of the Lisbon strategy; also emphasises that the objectives of Gothenburg Strategy should be more rigourously taken into account for coastal tourism activities;
9. stingri iesaka Komisijai un dalībvalstīm iekļaut piekrastes tūrismu prioritāšu sarakstā stratēģiskajās pamatnostādnēs nākamajam struktūrfondu plānošanas periodam, kā arī ES piekrastes reģionu politikas stratēģijās un definēt novatorisku stratēģiju, pateicoties kurai varētu integrēt piekrastes tūrisma piedāvājumu;
Strongly encourages the Commission and the Member States to include coastal tourism in the list of priorities within the strategic guidelines for the next programming period of the Structural Funds as well as among the policies of the EU's coastal regions and to define an innovative strategy able to integrate the coastal tourism offer;
11. ņem vērā Reģionu komitejas viedokli par Eiropas piekrastes fonda izveidošanu un aicina Komisiju saistībā ar nākamo finanšu shēmu izvērtēt iespējas, kā labāk koordinēt visus topošos finanšu instrumentus, ko izmantos darbībai piekrastes reģionos;
Takes note of the Committee of the Regions' view concerning the creation of a European coastal fund, and calls on the Commission, in the context of the next financial framework, to examine ways of better coordinating all future financial instruments that cover action in coastal regions;
17. aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus kopīgi sastādīt internetā pieejamu, izsmeļošu piekrastes zonās finansētu projektu katalogu, tādējādi dodot reģioniem iespēju mācīties no citu pieredzes un ļaujot akadēmiskajām aprindām, piekrastes kopienām un citām ieinteresētām personām apzināt un popularizēt paraugpraksi un pēc iespējas nodot to vietējām kopienām; šajā sakarā iesaka izveidot forumu ieinteresēto personu saziņai un labas prakses apmaiņai, kā arī dalībvalstu pārstāvju darba grupu, kas izstrādātu rīcības plānus piekrastes tūrisma jomā un sekmētu pieredzes apmaiņu institucionālā līmenī;
Calls on the Commission, the Member States and the regions to draw up jointly an exhaustive catalogue, to be made available on the internet, of projects funded in the coastal zones, thus enabling the regions to learn from others' experience and permitting academia, the coastal communities and other interested parties to identify, publicise and maximise the transfer of best practices to the local communities; in this light recommends the setting up of a forum where interested parties can contact each other and share good practices and of a working group of representatives of Members States to develop action plans on coastal tourism and foster the exchange of experiences at institutional level;
19. aicina Komisiju nodrošināt, lai ES piekrastes reģionu sociālekonomiskās informācijas datubāzē, ko pašlaik veido Eurostat , par tūrismu atrodamie dati būtu ticami, vienoti un atjaunināti, jo tas ir būtiski, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu valsts sektorā un varētu veikt reģionu un nozaru salīdzināšanu; iesaka ES piekrastes dalībvalstīm steidzami rīkoties, lai savā teritorijā ieviestu tūrisma satelītkontu;
Calls on the Commission to ensure that the ongoing compilation by Eurostat of a socio-economic database for the EU's coastal regions includes data on tourism that is reliable, uniform and up-to-date, since this is essential in order to facilitate decision-making in the public sector and enable comparison between regions and sectors; recommends that the coastal Member States, as a matter of urgency, act to implement the Tourism Satellite Account in their territory;
21. norāda, ka piekrastes reģionus jo īpaši skar klimata pārmaiņu ietekme, gaidāmā jūras līmeņa paaugstināšanās un kāpu erozija, kā arī aizvien biežākas un spēcīgākas vētras; tāpēc prasa, lai piekrastes reģioni izstrādātu klimata pārmaiņu riska un novēršanas plānus;
Points out that coastal regions are particularly affected by the impact of climate change and the attendant rise in sea level and sand erosion, plus the increasing incidence and strength of storms; insists therefore that coastal regions devise climate change risk and prevention plans;
24. uzsver, ka, attīstot tūrismu, vienmēr ir jānodrošina vēstures liecību un arheoloģisko atradumu aizsardzība un jāsaglabā tradīcijas un kultūras mantojums kopumā, sekmējot vietējo kopienu aktīvu līdzdalību;
Stresses the need, in developing tourism, of always ensuring the protection of historical features and archaeological treasures and the preservation of traditions and of cultural heritage in general, fostering the active involvement of local communities;
27. aicina Komisiju izmantot visus piemērotos novērtējuma instrumentus, lai nodrošinātu šā principa īstenošanu piekrastes zonās šajā plānošanas periodā, kā arī pienākumu sadali starp dažādiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem;
Calls on the Commission to use all suitable evaluation instruments to ensure the implementation of this principle in the coastal zones during the present programming period, as well as the sharing of responsibilities between the different decision-making levels;
33. aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes veicināt ostu un lidostu modernizāciju piekrastes un salu reģionos, lai nodrošinātu tūrisma vajadzības, pienācīgi ņemot vērā esošās vides iespējas, ievērojot estētiskus apsvērumus un saudzīgi izturoties pret dabas vidi;
Calls on the Member States and regional authorities to promote the upgrading of ports and airports in coastal and island regions in order to meet the needs of tourism, taking due account of the existing environmental possibilities and respect for aesthetic considerations and the natural surroundings;
36. rosina piekrastes reģionus piedalīties starpreģionu sadarbības projektos, piemēram, saskaņā ar iniciatīvas „Reģioni ekonomiskām pārmaiņām” IV tēmu, lai veidotu jaunus un paplašinātu esošos tematiskos piekrastes tūrisma maršrutu tīklus, kā arī nodrošinātu apmaiņu ar zinātību un paraugpraksi;
Encourages the coastal regions to take part in projects for interregional cooperation, e.g. under Theme IV of the initiative Regions for Economic Change, with the objective of creating new thematic coastal tourism networks and building on those already in place, as well as ensuring the exchange of know-how and best practice;
42. aicina Komisiju atbalstīt piekrastes kopienas, tām cenšoties apgūt paraugpraksi un mācoties nodrošināt maksimālu ieguvumu vietējām kopienām no pievienotās vērtības, ko rada jo īpaši kruīzu tūrisms un piekrastes tūrisms kopumā;
Calls on the Commission to support coastal communities in acquiring best practices and in learning to maximise the return to the local communities of the value added generated by cruise tourism in particular and coastal tourism in general;
45. iesaka ES piekrastes dalībvalstīm nodrošināt izvēlēto projektu augstu atpazīstamību un vienkāršot finansējuma pieejamības procedūras, lai piekrastes tūrismam piesaistītu privātu finansējumu un atvieglotu valsts iestāžu un privātā sektora dalībnieku, jo īpaši MVU, partnerību veidošanu; iesaka popularizēt jūras un piekrastes tūrisma atpūtas priekšrocības veselīgas floras un faunas saglabāšanas kontekstā (sekmējot ekotūrismu, zvejas tūrismu, vaļu vērošanu u. tml.); uzskata, ka par šo mērķu iemiesojumu varētu kļūt katru gadu 20. maijā svinamā Eiropas jūrniecības diena;
Recommends that the coastal Member States ensure high visibility for the projects selected and simplify the procedures for access to funding, with a view to attracting private financing for coastal tourism and facilitating the creation of partnerships between public authorities and private-sector players, especially SMEs; recommends the promotion of the recreational benefits of marine and costal tourism in the context of ensuring healthy flora and fauna (fostering ecotourism, fish tourism, whale watching, etc); believes that these objectives could be embodied in the European Maritime Day held each year on 20 May;
47. visbeidzot, aicina Komisiju regulāri novērtēt, cik lielā mērā piekrastes zonām piešķirtais Kopienas finansējums ietekmē to reģionālo attīstību, lai ar ilgtspējīga piekrastes tūrisma uzraudzības centra palīdzību izplatītu paraugpraksi un atbalstītu partnerību tīklus, kas vieno dažādas iesaistītās puses;
Calls on the Commission, finally, to undertake a regular assessment of the extent to which Community funding in the coastal zones is impacting on their regional development, with a view to disseminating best practice and supporting partnership networks linking the different players by means of a monitoring centre for sustainable coastal tourism;
Vispārīga informācija
General framework
ES 27 dalībvalstu kopējā piekrastes līnija stiepjas vairāk nekā 89 000 kilometru garumā.
The EU's 27 Member States account for a grand total of more than 89 000 km of coastline.
Tomēr šo Eiropas piekrasti raksturo liela apdzīvotu vietu dažādība – te ir gan lielas pilsētas un dalībvalstu galvaspilsētas, piemēram, Lisabona, Atēnas, Kopenhāgena un Stokholma, gan nelielas salas, kuru galvenais iztikas avots ir tūrisms un zivsaimniecība.
At the same time, this European coast comprises a highly divergent set of locations, ranging from big cities and Member State capitals such as Lisbon, Athens, Copenhagen or Stockholm to small islands living essentially from tourism and fisheries.
Eiropas Savienības jūrniecības nozare, kam dažu dalībvalstu vēsturē un tradīcijās ir īpaši dziļas saknes, vēsturiski ir ļāvusi Eiropai apgūt citus kontinentus un tikt pie pārticības, tādējādi piekrastes valstu attīstībā nostiprinot piekrastes lomu.
The Union's maritime vocation, deeply rooted as it is in the histories and traditions of some of the Member States, underlies Europe's historic expansion to other continents, which brought prosperity in its wake and consolidated the role of the coastline in the development of the coastal states.
Dažu reģionu piekraste ir šo reģionu identitātes neatņemama daļa: tā, piemēram, visattālāko reģionu galvenais iztikas avots ir tūrisms un ar jūru saistīta darbība.
In the case of some regions, their identity is bound up with that of their coastline; thus, the outermost regions live above all from tourism and from activities related to the sea.
Savukārt citu reģionu piekrastes ģeogrāfiskie raksturlielumi nav tādi, lai reģioni kļūtu atkarīgi no tūrisma vai tūrisms veidotu ievērojamu daļu no šo reģionu IKP.
Other regions have, by contrast, coastlines whose geographical characteristics do not produce a dependence on tourism, or for whose GDP tourism is not of major importance.
Saskaņā ar dažām prognozēm 2010. gadā aptuveni 75 % cilvēku dzīvos piekrastes reģionos.
According to some projections, in 2010 approximately 75% of humanity will live in coastal regions.
Domājot par tūrisma ietekmi uz piekrastes zonām un vēl jo vairāk uz Eiropas tautsaimniecību valsts, reģionālā un vietējā līmenī, šāda iedzīvotāju koncentrācija piekrastē neapšaubāmi ir faktors, kas liek ievērot pragmatisku nostāju.
This concentration of population on the coastlines is in itself indicative of the need for a pragmatic approach to the impact of tourism on coastal zones and, even more so, on the European economy at national, regional and local levels.
ES un tūrisms
The EU and tourism
Tūrisms kā nozare pašlaik neatrodas ES politiskajā kompetencē, bet EK līguma 3. pantā ir teikts, ka tam var piemērot “pasākumus”.
Tourism is not at present one of the EU's political competences as such, but Article 3 of the EC Treaty states that it may be the subject of 'measures'.
Tas ir ļāvis Eiropas Savienībai tūrisma jomā īstenot virkni politisku stratēģiju, programmu un pasākumu.
This has enabled the Union to implement a range of policies, programmes and actions in the field of tourism.
Tomēr šī Eiropas Savienības iesaistīšanās ir bijusi fragmentāra un sektorāla, tādēļ tā neizbēgami ir radījusi virkni problēmu, par ko liecina nesaskaņotā dažādo politisko stratēģiju īstenošana un haotiskais tūrisma jomas programmu un atbalsta pasākumu kopums, kuri, trūkstot ierosināto mērķu īstenošanas pamatnostādnēm, var negatīvi iespaidot viens otru.
Being fragmentary and sectoral in nature, this action by the Union has necessarily given rise to a number of problems, as reflected in a lack of coherence between the strategies followed in applying the various policies and a mixture of programmes and support measures for tourism which can end up adversely affecting one another, thanks to the lack of a guiding political thread for realisation of the goals proposed.
Valstu vadītāji un valdības ir vienojušās Lisabonas līgumā iekļaut pantu, ar kuru Eiropas Savienībai un jo īpaši Parlamentam tūrisma politikas jomā tiktu piešķirtas lielākas pilnvaras.
It was agreed by the heads of state and government that the Treaty of Lisbon would include an article conferring more powers on the Union, and in particular on the EP, in the field of tourism policy.
Tas ļautu izstrādāt jaunas stratēģijas pieejamā finansējuma efektīvai un reālai izmantošanai, veicinot pilnvērtīgu Eiropas tūrisma politiku.
This would make it possible to devise new strategies for the effective and real execution of the existing funding, through the promotion of a full-fledged European tourism policy.
Struktūrfondi un tūrisms
The Structural Funds and tourism