natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948) un citus ANO cilvēktiesību jomas instrumentus, īpaši paktus par civilajām un politiskajām tiesībām (1966) un par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (1966), Konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu (1965), Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (1979) un Konvenciju par bērna tiesībām (1989), ANO Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām (2007) un ņemot vērā Ņujorkā 2010. gada 20.–22. septembrī notikušā ANO Tūkstošgades samita nobeiguma dokumentu,
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights (1948) and other United Nations instruments in the field of human rights, in particular the Covenants on Civil and Political Rights (1966) and on Economic, Social and Cultural Rights (1966), the Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination (1965), the Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women (1979) and the Convention on the Rights of the Child (1989), the UN Declaration on the Rights of Indigenous Peoples (2007) and the outcome document of the United Nations Millennium Summit September 20-22, 2010 in New York,
– ņemot vērā Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, kā arī Dohā 2001. gada novembrī Ceturtajā ministru konferencē pieņemto deklarāciju un īpaši tās 31. punktu,
– having regard to the Marrakesh Agreement Establishing the World Trade Organization (WTO), and the Declaration adopted at the fourth ministerial conference held in November 2001 in Doha, in particular paragraph 31,
– ņemot vērā 1996. gada 20. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanu nolīgumos starp Kopienu un trešām valstīm ( COM(1995)0216 )
– having regard to its resolution of 20 September 1996 on the Commission communication on the inclusion of respect for democratic principles and human rights in agreements between the Community and third countries( COM(1995)0216 )
OV C 320, 28.10.1996., 261. lpp. , kā arī 2006. gada 14. februāra rezolūciju par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos
OJ C 320, 28.10.1996, p.
OV C 290E, 29.11.2006., 107. lpp. ,
261. and its resolution of 14 February 2006 on the human rights and democracy clause in European Union agreements,
– ņemot vērā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par atvērtību un demokrātiju starptautiskajā tirdzniecībā
– having regard to its resolution of 25 October 2001 on openness and democracy in international trade
– ņemot vērā 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības lomu cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs ( COM(2001)0252 )
– having regard to its resolution of 25 April 2002 on the Commission communication to the Council and the European Parliament on the European Union’s role in promoting human rights and democratisation in third countries ( COM(2001)0252 )
– ņemot vērā 2005. gada 15. novembra rezolūciju par globalizācijas sociālajiem aspektiem
– having regard to its resolution of 15 November 2005 on the social dimension of globalisation
– ņemot vērā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par bērnu izmantošanu jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību pievēršot bērnu darbam
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour
OV C 157 E, 6.7.2006., 84. lpp. ,
OJ C 157E, 6.7.2006, p.84 ,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par bērnu darbu
– having regard to the Council conclusions of 14 June 2010 on child labour
Padomes 2010. gada 14. jūlija secinājumi par bērnu darbu 10937/1/10. ,
Council conclusions of 14.6.2010 on child labour, 10937/1/10 ,
– ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību un attīstību
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on fair trade and development
OV C 303 E, 13.12.2006., 865. lpp. ,
OJ C 303E, 13.12.2006, p.865 ,
– ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju „Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti”
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on ‘Global Europe: external aspects of competitiveness’
– ņemot vērā ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 2006. gada Ministru deklarāciju par ražīgu nodarbinātību, kurā ir konstatēts, ka visiem pieejama pilnīga, ražīga un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība ir viens no ilgtspējīgas attīstības pamatelementiem visās valstīs,
– having regard to the 2006 Ministerial Declaration of the UN Economic and Social Council on Full Employment and Decent Work, recognising full and productive employment and decent work for all as a key element of sustainable development,
OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp. , kurā ar mērķi veicināt pienācīgas kvalitātes darbu ir pausts aicinājums Eiropas Savienības tirdzniecības nolīgumos, īpaši divpusējos nolīgumos, iekļaut sociālos standartus,
OJ C 102E, 24.4.2008, p.321 , calling for the promotion of decent work through inclusion of social standards in EU trade agreements, particularly bilateral agreements,
– ņemot vērā Starptautiskajā darba konferencē 2009. gada 19. jūnijā vienprātīgi pieņemto SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un SDO Pasaules nodarbinātības paktu, kā arī SDO 2008. gada Deklarāciju par sociālo taisnīgumu un taisnīgu globalizāciju,
– having regard to the ILO’s Decent Work Agenda and Global Jobs Pact, adopted by a worldwide consensus on 19 June 2009 at the International Labour Conference, and the 2008 ILO Declaration on Social Justice for a Fair Globalisation,
– ņemot vērā visus nolīgumus starp Eiropas Savienību un trešām valstīm,
– having regard to all of the agreements between the European Union and non-member States,
– ņemot vērā partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas loceklēm un Eiropas Savienību, ko 2000. gada 23. jūnijā parakstīja Kotonū, un 2005. un 2010. gadā izdarītos grozījumus,
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP), and the European Union, signed in Cotonou on 23 June 2000, and its revisions in 2005 and 2010,
– ņemot vērā rezolūcijas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar ĀKK reģioniem un valstīm, un jo īpaši 2002. gada 26. septembra
– having regard to its resolutions on economic partnership agreements with ACP regions and countries, and particularly those of 26 September 2002
OV C 273 E, 14.11.2003., 305. lpp. , 2007. gada 23. maija
OJ C 273E, 14.11.2003, p.305 , 23 May 2007
OV C 102 E, 24.4.2008., 301. lpp. un 2007. gada 12. decembra
OJ C 102E, 24.4.2008, p.128 and 12 December 2007
OV C 323 E, 18.12.2008., 361. lpp. rezolūcijas,
OJ C 323E, 18.12.2008, p.361 ,
– ņemot vērā vides jomā pieņemtās starptautiskās konvencijas, piemēram, Monreālas protokolu par ozona slāni noārdošām vielām (1987), Bāzeles konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu kontroli (1989), Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību (2000) un Kioto protokolu (1997),
– having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1989), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
– ņemot vērā starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju 2009. gada oktobrī parakstītā brīvās tirdzniecības nolīguma 13. nodaļu,
– having regard to Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea, signed in October 2009,
– ņemot vērā, ka noslēgušās sarunas starp Eiropas Savienību, Kolumbiju un Peru par daudzpusēja tirdzniecības nolīguma parakstīšanu,
– having regard to the conclusion of the negotiations between the EU, Colombia and Peru on signature of a Multi-Party Trade Agreement,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 14. janvārī rīkoto uzklausīšanu „Sociālo un vides normu piemērošana tirdzniecības sarunās”,
– having regard to the hearing on ‘Application of Social and Environmental Standards in Trade Negotiations’ which Parliament held on 14 January 2010,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7‑0312/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0312/2010 ),
A. tā kā saikne starp tirdzniecību, cilvēktiesībām un sociālajiem un vides standartiem ir kļuvusi par ekonomikas un tirdzniecības attiecību pamatelementu un ir sarunu par brīvās tirdzniecības nolīgumiem neatņemama sastāvdaļa;
A. whereas the link between trade, human rights and social and environmental standards has become a key part of economic and trade relations and is integral to negotiations on free trade agreements,
B. tā kā arvien biežāk parādās konkurences izkropļojumu un vides un sociālā dempinga risks, kas negatīvi ietekmē īpaši tos uzņēmumus un strādājošos, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, jo viņiem ir jāievēro augstāki sociālie, vides un nodokļu standarti;
B. whereas distortions of competition and the risks of environmental and social dumping are becoming more and more frequent, to the detriment in particular of undertakings and workers in Europe who are required to comply with more stringent social, environmental and fiscal standards,
C. tā kā ES attiecībās ar trešām valstīm ir jāpieņem uz abpusējību balstīta tirdzniecības stratēģija, kam ir jābūt diferencētai atkarībā no partneru attīstības līmeņa gan attiecībā uz prasībām sociālajā un vides jomā, gan attiecībā uz tirdzniecības liberalizāciju, lai radītu priekšnosacījumus taisnīgai un godīgai starptautiskai konkurencei;
C. whereas, in its relations with third countries, the EU must adopt a trade strategy that is based on reciprocity, but which must be differentiated in accordance with its partners’ level of development, as regards both its social and environmental demands and trade liberalisation, to create the conditions for just and fair international competition,
D. tā kā divpusējas instances ir kļuvušas par galveno platformu darbam pie šo politisko mērķu sasniegšanas, jo PTO ietvaros nav lielu cerību ieviest daudzpusējus noteikumus par attiecībām starp tirdzniecību, darbu un vidi;
D. whereas bilateral fora have become the main platform for pursuing these political objectives, so much so that the prospects for establishing multilateral rules governing relations between trade, labour or the environment within the WTO framework are not very promising,
E. tā kā tomēr ir svarīgi rūpēties par tirdzniecības tiesību un pamattiesību līdzsvarošanu un stiprināt dialogu starp galvenajām starptautiskajām organizācijām, īpaši SDO un PTO, ar mērķi uzlabot starptautiskās politikas konsekvenci un pārvaldību pasaulē;
E. whereas, nonetheless, it is essential to try to find a new balance between trade law and fundamental rights and to step up the dialogue between the main international organisations, particularly between the ILO and the WTO, with a view to greater coherence of international policies and better world governance,
F. tā kā cilvēktiesību normu un sociālo un vides standartu iekļaušanai starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos ir daudzi iemesli, sākot ar vēlmi izveidot taisnīgu un godīgu tirdzniecību un nodrošināt zināmu vienlīdzību tirdzniecībā („ level playing field ”) un beidzot ar prasīgāku pieeju — aizstāvēt Eiropas Savienības virzītās universālās vērtības un ievērot konsekvenci Eiropas politikā;
F. whereas there are many reasons for including provisions on human rights and social and environmental standards in international trade agreements, from the wish to establish fair and equitable trade and a level playing field to the more prescriptive approach of upholding the universal values supported by the EU and pursuing consistent European policies,
G. atgādina, ka 1986. gada ANO Deklarācijā par tiesībām uz attīstību apliecināts, ka „tiesības uz attīstību ir neatņemamas cilvēka tiesības, pamatojoties uz kurām katram cilvēkam un visām tautām ir dotas tiesības piedalīties, dot savu ieguldījumu un baudīt ekonomisko, sociālo, kultūras un politisko attīstību”; tādēļ uzskata, ka ES pienākums ir neierobežot šīs tiesības un iekļaut tās starptautiskos nolīgumos, kā arī uzskatīt tās par Eiropas politikas jomu vadlīniju;
G. recalls that the 1986 UN Declaration of the Right to Development confirms that ‘the right to development is an inalienable human right by virtue of which every human person and all peoples are entitled to participate in, contribute to, and enjoy economic, social and cultural development’; considers, therefore, that the EU has an obligation not to undermine this right and, indeed, to incorporate it into international agreements and use it as a guideline for European policies;
H. tā kā ar Lisabonas līgumu ir atkārtoti apliecināts, ka Eiropas Savienības ārējā darbība, kuras neatņemama sastāvdaļa ir arī tirdzniecība, ir jāpārvalda, ievērojot tos pašus principus, kuri iedvesmojuši tās dibināšanu; tā kā Eiropas sociālais modelis, kurā ir apvienota ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme un labāki darba un dzīves apstākļi, var kalpot par paraugu arī citiem partneriem; tā kā tirdzniecības nolīgumiem jāsaskan arī ar citām starptautiskām saistībām un konvencijām, kuras dalībvalstis ir apņēmušās ievērot atbilstoši valsts tiesību aktiem;
H. whereas the Lisbon Treaty reaffirms that the European Union’s external action, of which trade is an integral part, should be guided by the same principles as those which inspired its creation; whereas the European social model, which combines sustainable economic growth with better working and living conditions, can also serve as a model for other partners; whereas trade agreements must also be compatible with other obligations and international agreements which the parties have entered into, in line with their national laws,
I. ņemot vērā to, cik svarīgi ir saglabāt Eiropas Savienībā spēkā esošo sociālo un vides standartu līmeni un panākt, lai Eiropas vienotajā tirgū strādājošie ārvalstu uzņēmumi tos ievērotu;
I. whereas it is important to preserve the level of social and environmental standards in force in the European Union, and ensure that they are respected by foreign undertakings operating in the single European market,
J. tā kā cilvēktiesību un sociālo un vides standartu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos var kļūt par šādu nolīgumu pievienoto vērtību, nodrošinot plašāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, pastiprinātu atbalstu politiskai un sociālai stabilitātei un vienlaikus arī tirdzniecībai labvēlīgāku apstākļu izveidi;
J. whereas including human rights and social and environmental standards in trade agreements can add value to such agreements, allowing more civil society interaction and greater support for political and social stability, thus establishing a climate which is more conducive to trade,
K. tā kā tirdzniecības joma un cilvēktiesību, kā arī sociālo un vides standartu ievērošana ir svarīgs aspekts miera un labklājības nodrošināšanā pasaulē, bet to nevar uzskatīt par visu problēmu starp visām pasaules valstīm risinājumu; tā kā politiskās situācijas stagnāciju tomēr var pārvarēt, konfliktu risināšanai izmantojot tirdzniecības attiecību stiprināšanu un kopēju interešu definēšanas nodrošinājumu, jo īpaši vides aizsardzības jomā;
K. whereas the trade sector and the protection of human rights, social and environmental standards are important aspects in guaranteeing peace and prosperity in the world, but they cannot be called upon as a solution to all the problems which occur between states; whereas, however, that deadlock in political situations can be overcome by strengthening trade relations, thereby ensuring the definition of common interests, notably in the field of environmental protection, as a way to settle conflicts,
L. tā kā citas valstis ir sniegušas pozitīvu piemēru, tirdzniecības nolīgumos iekļaujot sociālos standartus;
L. whereas other countries have set positive examples for including social standards in trade agreements,
M. tā kā vispārējo preferenču sistēma ir tikusi izstrādāta tā, lai nodrošinātu starptautisko cilvēktiesību konvenciju un darba pamatstandartu ievērošanu valstīs, kuras šo sistēmu izmanto, un tā kā ir paredzēta īpaša papildu tarifa preferenču sistēma, lai veicinātu starptautisko cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības un labas pārvaldības pamatkonvenciju īstenošanu; tā kā nosacījumu neievērošanas gadījumā tirdzniecības režīms var tikt apturēts,
M. whereas the generalised system of preferences is conditioned in the respect of the principles of international human rights conventions and core labour standards by beneficiary countries, and includes a special scheme of supplementary tariff preferences to promote the ratification and effective implementation of core international conventions on human and labour rights, environmental protection and good governance; whereas failure to comply with the conditions can lead to the trading arrangement being suspended,
2. atgādina, ka tirdzniecības politika ir līdzeklis, ar kuru veicina Eiropas Savienības vispārējo mērķu sasniegšanu, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu Eiropas Savienības tirdzniecības politiku īsteno, „ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus”, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tā veicina arī „ilgtspējīgu Zemes attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus”;
Recalls that the common commercial policy is an instrument in the service of the European Union’s overall objectives, and that, pursuant to Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU’s common commercial policy must be conducted ‘in the context of the principles and objectives of the Union’s external action’, and that, pursuant to Article 3 of the Treaty on European Union, it must contribute, in particular, ‘to the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as to the strict observance and the development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter’;
Cilvēktiesības un sociālie un vides standarti daudzpusējās tirdzniecības attiecībās
Human rights and social and environmental standards in multilateral trade relations
5. uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir padziļināt sadarbību ar SDO, kura atbild par starptautisko darba standartu noteikšanu un apspriešanu, kā arī par to transponēšanu tiesību aktos un piemērošanu praksē, un ka vienlīdz svarīga ir arī SDO pilnīga dalība PTO darbā;
Underlines that closer cooperation with the ILO, the body responsible for establishing and negotiating international labour standards and supervising their application in law and in practice, and full participation of the ILO in the work of the WTO, are essential;
a) prasa tāpēc SDO piešķirt oficiālas novērotājas statusu PTO un tiesības uzstāties PTO ministriju konferencēs;
a) to this end calls for the ILO to be granted official observer status in the WTO and the right to speak at WTO ministerial conferences;
b) ierosina pēc tirdzniecības un vides komitejas parauga PTO izveidot tirdzniecības un pienācīgas kvalitātes darba komiteju; un uzstāj, ka abām komitejām ir jānosaka precīzi uzdevumi un tām ir jābūt ietekmīgām;
b) proposes setting up a committee on trade and decent work within the WTO, on the lines of the Committee on Trade and Environment; and insists that both committees are given a clearly defined remit, and have tangible influence;
c) ierosina, ka vēlama būtu iespēja vērsties pie SDO un pie ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos tādos gadījumos, kad starptautisko darba konvenciju pārkāpumi ir tirdzniecības konflikta pamatā;
c) proposes that relevant cases where a breach of international labour conventions is involved in a trade dispute could be referred to the ILO as well as to the Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights;
d) ierosina radīt apelācijas iespējas SDO tiem gadījumiem, kad kāda PTO dalībvalsts uzskata, ka ar strīdu izšķiršanas iestādes lēmumu tiek apstrīdēts SDO lēmums par darba konvenciju ievērošanu;
d) proposes that, when a WTO member state considers that a decision by the dispute settlement body calls into question ILO decisions on compliance with labour conventions, there should be an appeal route to the ILO;
7. atzinīgi vērtē PTO tirdzniecības un vides komitejas pastāvēšanu, kam vajadzētu būt svarīgam forumam saiknes starp vidi un tirdzniecību iekļaušanai un padziļināšanai; pauž cerību, ka šīs komitejas loma un darbs pilnveidosies tā, lai tā pozitīvi varētu vērsties pret lielākajām tirdzniecības un vides problēmām, kas skar starptautisko sabiedrību;
Welcomes the existence of the WTO Committee on Trade and Environment, which should be an essential forum for pursuing integration and strengthening the link between the environment and trade; expresses the hope that the Committee’s role and its work will develop in order to address in a positive manner the most important trade and environment challenges facing the international community;
11. ierosina pēc sarunu pabeigšanas par starptautisko klimata nolīgumu un pēc tā parakstīšanas izveidot īstu Pasaules vides organizāciju ar mērķi nodrošināt noteikto saistību un vides standartu ievērošanu; pie šīs iecerētas organizācijas būtu, piemēram, obligāti jāvēršas vides dempinga sakarībā;
Proposes, once the international agreement on the climate has been negotiated and signed, that a genuine World Environmental Organisation be set up to enforce application of the commitments that will have been made, and to ensure compliance with environmental standards; points out that it would, for example, be obligatory to refer cases of environmental dumping to this future organisation;
Cilvēktiesības un sociālie un vides standarti divpusējos tirdzniecības nolīgumos
Human rights and social and environmental standards in bilateral trade agreements
15. ņemot vērā iepriekšminētos mērķus, aicina Eiropas Komisiju sistemātiski visos brīvās tirdzniecības nolīgumos, kurus tā apspriež ar trešām valstīm, iekļaut virkni sociālo un vides standartu, tostarp:
Taking into account the objectives cited above, calls on the Commission to include systematically in all free trade agreements negotiated with non-EU countries a series of social and environmental standards that include:
a) ņem vērā pētījumu par ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību izmantošanu, bet uzskata, ka tie būtu jāveic arī pirms sarunām, to laikā un pēc tām, lai nodrošinātu pastāvīgu vērtēšanu; uzsver arī to, cik svarīgi ir rīkoties atkarībā no to rezultātiem; uzskata arī, ka sarunu dalībniekiem būtu pilnīgāk jāņem vērā tās prioritātes un neskaidrie jautājumi, ko rada ietekmes pētījumi;
a) notes the use of impact studies on sustainable development but considers that they should also be carried out before, during and after the negotiations, to ensure continuing evaluation; also points out the importance of acting in full on their results; also considers that the negotiators should take more account of the priorities and concerns that emerge from these impact studies;
b) aicina Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumus cilvēktiesību jomā, lai papildinātu ilgtspējīgas attīstības novērtējumus ar skaidriem tirdzniecības rādītājiem, kas balstīti uz cilvēktiesībām un vides un sociālajiem standartiem;
b) asks the Commission to carry out impact studies on human rights in addition to those on sustainable development, with comprehensible trade indicators based on human rights and on environmental and social standards;