natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlaments vairākās rezolūcijās ir neatlaidīgi uzsvēris, ka „ir nepieciešama dažādu sektorpolitiku sinerģija un integrēta pieeja, lai panāktu optimālu rezultātu praktiskai izaugsmei un attīstībai” un ka „jāatbalsta vienota, elastīga ES politika”
The Parliament has consistently insisted in several resolutions on the "need for synergies and an integrated approach between the different sectoral policies in order to achieve the optimal result for growth and development on the ground" and that "there should be a commitment to a single, flexible EU policy"
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija ( P6_TA(2009)0163 ). .
European Parliament resolution of 24 March 2009 ( P6_TA(2009)0163 ). .
Koncentrēšanās uz fondu kopēju darbību reģionālā un/vai vietējā līmenī veicina to „pievienoto vērtību” un ļauj vietējām ieinteresētajām personām precīzi noteikt īpašus pasākumus, lai apmierinātu patiesās ekonomiskās un sociālās vajadzības, un tādējādi uzlabot nodarbinātības situāciju katrā konkrētajā reģionā (vietēja attīstības stratēģija, konkrētai vietai paredzēti attīstības plāni u.c.).
Focusing the funds' joint action at regional and/or local level enhances their added value and permits local stakeholders to fine-tune specific actions to the real economic and social needs, and thus to the employment situation in each specific region (local development strategy, place-based development plans, etc).
Fondu koordinācija — līdzšinējie panākumi
Co-ordination of funds, the track record so far
Runājot par ESF, pieredze skaidri liecina, ka ERAF finansētās ekonomiskās darbības (inovācijas, zinātniskā pētniecība, MVU, vide u.c.) var būt efektīvākas, ja tiek cieši saskaņotas un integrētas fonda veiktajās darbībās, īpaši ņemot vērā to, ka visbiežāk programmu un pasākumu panākumi ir lielā mērā atkarīgi no veiksmīgas dažādu faktoru kombinācijas, no kuriem vissvarīgākais ir cilvēkresursu attīstība.
As far as the ESF is concerned, the experience clearly demonstrates that the ERDF funding of economic actions (innovation, research, SMEs, environment, etc.) can be more effective if closely coordinated and integrated with the actions undertaken by that fund, especially taking into account that the success of most programmes and measures largely depends on the successful combination of several factors, among which human development is of utmost importance.
Abu struktūrfondu Eiropas „pievienotās vērtības” palielināšana ir saistīta ar panākto sinerģiju starp ekonomikas un sociālo intervenci.
The enhancement of the European added value of both structural funds is linked to the progress in achieving synergy between economic and social intervention.
Struktūrpolitikas reformas rezultātā 2007.–2013. gada plānošanas periodā Lauku attīstības fonds tika nodalīts no struktūrfondu vispārējās sistēmas.
The reform of structural policy for the 2007-2013 programming period led to the separation of the Rural Development Fund from the general framework of Structural Funds.
Tika uzsvērts, ka šai nodalīšanai nevajadzētu radīt mērķu dublēšanos vai neievērošanu un ka būtu jānodrošina vienlīdzīgas attīstības iespējas gan lauku, gan pilsētas teritorijās, tomēr šī situācija pašā pamatā nav viendabīga.
It was stressed that this separation shouldn't result in the duplication or the omission of objectives, and development opportunities should be ensured in both rural and urban areas alike, but there is conflicting evidence from the ground.
Lai lauku attīstības politika būtu efektīva, nepieciešama cieša koordinācija ar pasākumu īstenošanu gan ELFLA, gan reģionālo politikas instrumentu ietvaros.
Efficiency of rural development policies requires close coordination with the implementation of measures under the EARDF and regional policy instruments alike.
Šajā sakarībā Eiropas Parlaments ir pastāvīgi uzstājis, ka ir cieši jāuzrauga lauku attīstības politikas nodalīšana no kohēzijas politikas, lai novērtētu tās patieso ietekmi uz lauku apvidu attīstību.
In this context, the European Parliament has consistently insisted on the need for close monitoring of the separation of rural development from cohesion policy in order to evaluate its true impact on the development of rural areas.
Būtu rūpīgi jāizvērtē sekas, ko radījusi ELFLA atdalīšana no kohēzijas politikas aptvertās jomas.
The results of the separation of the EAFRD from the field of cohesion policy should be carefully assessed.
Aicinājums palielināt elastīgumu fondu izmantošanā, no vienas puses, un izveidot administrēšanas kultūru, kas veicinātu daudznozaru pieeju un fondu administrēšanas vienkāršošanu, no otras puses, nav nekas jauns.
The call for greater flexibility in the use of funds, on one hand, and for an administrative culture that promotes a multidisciplinary approach and simplification of the administration of funds, on the other, is not new.
Attiecībā uz sinerģiju starp struktūrfondiem, Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem un Konkurences un inovāciju pamatprogrammu Eiropas Parlaments ir uzsvēris, ka jāizvairās no augstas iespēju koncentrēšanas ekonomiskajās kopās un attīstītākajos ES reģionos, un pauž nožēlu, ka vēl aizvien nav pietiekami izpētītas sinerģiju iespējas finansējuma jomā.
In the field of synergies between the Structural funds, the 7th Framework Programme for research, technological development and demonstration activities, and the Competitiveness and Innovation Framework Programme, the European Parliament has insisted on the need to avoid high concentration of capacity in economic clusters and top EU regions, regretting that synergies in funding are still not well known.
„Jā!” sinerģijai — bet kā to panākt?
Yes to synergies, but how?
Attiecībā uz koordināciju jau ir ieviesti svarīgi elementi, bet tos var uzlabot, lai radītu lielāku sinerģiju.
Important elements for coordination are already in place, but can be further enhanced for the benefit of greater synergies.
ES kohēzijas politikas instrumenti (ERAF, ESF un KF) tiek pārvaldīti vienotā sistēmā, kuras aptverto aspektu lokā ietilpst viss, sākot no stratēģiskajām pamatnostādnēm līdz pat maksājumiem un ziņošanai.
The EU Cohesion Policy instruments (ERDF, ESF and CF) are managed in a common framework which stretches from the Strategic Guidelines down to payments and reporting.
Tomēr ar to nepietiek.
Nevertheless, this is not enough.
Var uzlabot koordināciju starp kohēzijas politikas instrumentiem un citiem instrumentiem.
Co-ordination can be enhanced between the Cohesion Policy instruments and beyond.
Integrēta plānošanas un īstenošanas sistēma var, piemēram, ietvert visas politikas jomas Valsts attīstības plānā vai aptvert vairākas politikas jomas, lai risinātu atsevišķas sarežģītas problēmas (t. i., stratēģija „ES 2020”).
An integrated planning and delivery system can encompass all policy areas, for instance in a National Development Plan, or it can include several policy areas in order to tackle individual complex problems (i.e. EU2020 strategy).
Integrētas plānošanas iedarbīgums nozīmē, ka sarežģītas problēmas nevar atrisināt ar vienpusēju pieeju — bezdarbu nevar novērst, vienkārši apmācot bezdarbniekus, jo ir jāievieš arī politika darba vietu radīšanai, piemēram, atbalsts MVU, jauniem uzņēmumiem u.c.
The virtue of integrated planning is in the understanding that one cannot solve complex problems by just approaching them from one side – unemployment cannot be solved just with training of the unemployed, you also need to put in place job creation policies, like support to SMEs, start-ups, etc.
Ja valsts/reģions ir vāji attīstīts un mērķis ir to attīstīt, tad, ieviešot atsevišķi pārvaldītus nozaru politikas pasākumus, piemēram, transporta vai vides infrastruktūras jomā, netiks sasniegts būtisks rezultāts vispārējā attīstībā
If a country/region is underdeveloped and the goal is that it would catch up, then putting in place separately managed sectoral policies, such as transport or environment infrastructure will not achieve a significant effect in its overall development
Sadrumstalota pieeja var radīt politikas pasākumu pārklāšanos vai pat pretrunīgumu, pretrunīgas valsts darbības vai resursu dublēšanos un iespaidot gan valsts politikas reģionālo efektivitāti, gan ietekmi uz valsti
A fragmented approach may lead to overlapping or even conflicting policies, contradictory public actions and duplication of resources, having consequences both for the regional effectiveness of public policies and for their national impact
ES kohēzijas politikas kontekstā tas nozīmē, ka pašreizējā plānošanas un īstenošanas sistēma, kas apvieno politikas pasākumus (un to finansējumu) cilvēkresursu attīstībai, uzņēmumu, īpaši MVU, attīstībai, infrastruktūras attīstībai u.c., sekmē atbalstāmo reģionu attīstību.
In the context of the EU Cohesion Policy, this means that the current planning and delivery system that brings together policies (and funding for them) for human resources development, for enterprise development, especially SMEs, for infrastructure development, etc., serves the purpose of catching up of the assisted regions.
Atsevišķi ar šiem politikas pasākumiem tiktu sasniegts mazāk, nekā pašreiz, kad tie apvienoti integrētā plānošanas un īstenošanas sistēmā.
Each of these policies separately would achieve less than they currently achieve jointly in an integrated planning and delivery system.
Struktūrfondu un Kohēzijas fonda plānošanas un īstenošanas apvienošana un to labāka integrēšana Lauku attīstības fondā un Zivsaimniecības fondā ir būtiski pasākumi, lai atraisītu atpalikušo reģionu potenciālu.
Keeping together the planning and implementation of the Structural Funds and Cohesion Fund and re-integrating them better with the Rural Development Fund and Fisheries Fund is key to unlocking the potential of the lagging behind regions.
Sinerģija un koordinācija nenozīmē visām situācijām atbilstošu risinājumu.
Synergies and coordination do not imply one size-fits-all solutions.
Gluži pretēji — ir nepieciešama cieša, stratēģiska instrumentu, politikas jomu un dalībnieku koordinēšana, lai radītu rūpīgi izstrādātus intervences pasākumus un programmas, kurās ņemta vērā katra reģiona teritoriālā specifika un salīdzinošās priekšrocības vai īpašās iezīmes integrētā, uz konkrētu teritoriju vērstā pieejā
Instead they call for close strategic coordination between instruments, policies and actors in order to produce carefully designed interventions and programmes which take into account the territorial specificities and comparative advantages or special features of each region in an integrated place based approach
Ņemot vērā iepriekš minēto, referents uzskata, ka pašreizējā situācija, kas ir sarežģīta, jo patlaban mēs lēnām pārvaram finanšu un ekonomiskās krīzes sekas, ir devusi iespēju izmantot gaidāmās sarunas par nākamo DFS, lai panāktu lielāku sinerģiju no ES fondiem un programmām, ieviešot vēl daudz tālejošāku koordinācijas mehānismu .
In view of the above, your rapporteur believes that the current moment, which is complex as we are slowly overcoming the results of the financial and economic crisis, has presented us with an opportunity to use the time of the upcoming negotiations on the next MFF to achieve greater synergies from the EU funds and programmes by putting in place an even more far-reaching co-ordination mechanism .
Tas nozīmēs pašreizējo stratēģisko pamatnostādņu iekļaušanu jauna līmeņa stratēģiskajā plānošanā, izveidojot kopēju stratēģisko satvaru un papildinot ES kohēzijas politikas instrumentu vispārējo sistēmu ar papildu saiknēm ar citām ar ES saistītām programmām.
This will have to include taking the current Strategic Guidelines on a new level of strategic planning by establishing a single Strategic Framework and complementing the general framework for EU Cohesion Policy instruments with additional links to other, EU related programmes.
par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem
on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and the other Structural Funds
par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem
on the state of play and future synergies for increased effectiveness between ERDF and other Structural Funds
Atzinumu sagatavoja: Sergio Gaetano Cofferati
Rapporteur: Sergio Gaetano Cofferati
5. apstiprina, ka kohēzijas politikas integrētā pieeja, kas saskaņo dažādus nozaru mērķus ar reģionu vajadzībām un iespējām, ir ļoti vērtīgs faktors, kurš palielina tās efektivitāti, un ka tādēļ tā jāsaglabā un vēl vairāk jāpastiprina;
Acknowledges that cohesion policy’s integrated approach, which harmonises different sectoral aims with the needs and potentials of regions, is a precious feature that contributes to its effectiveness, and that therefore it needs to be maintained and further strengthened;
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376 . , un kurā tiktu izpētīti labākie risinājumi sociālo inovāciju politikas līdzfinansēšanai;
Texts adopted, P7_TA(2010)0376 . and explores best solutions for the co-funding of social innovation policies;
11. uzsver, ka ESF kā pastāvīgas apmācības, kvalifikācijas iegūšanas un profesionālās pārkvalifikācijas atbalsta instruments ir jāuzskata par būtisku līdzekli, kas faktiski netiek pilnībā izmantots, visaptverošas un efektīvas izaugsmes un uz zināšanām balstītas konkurētspējas veicināšanai Eiropā;
Stresses that the ESF, as a support instrument for ongoing training, the acquisition of qualifications and career reorientation, should be considered an essential resource, which is not in fact being exploited to the full, for the promotion of comprehensive and efficient growth and knowledge-based competitiveness for Europe;
14. uzskata, ka viens no veiksmīgas līdzekļu apgūšanas un precīzas dažādu projektu īstenošanas priekšnoteikumiem ir cilvēkresursu pilnveidošana un informācijas izplatīšanas uzlabošana;
Believes that the development of human resources and better dissemination of information are preconditions for the successful absorption of funds and for the accurate realisation of different projects;
16. vērš uzmanību uz ERAF lomu ESF efektīvā izmantošanā, ņemot vērā to, ka ERAF uzdevums ir radīt apstākļus, piemēram, piemērotu infrastruktūru un adekvātu pieejamību, bez kurām nodarbinātības veicināšanai paredzētās investīcijas nebūtu efektīvas;
Draws attention to the role that the European Regional Development Fund plays in the effective use of the European Social Fund, given that the ERDF is responsible for the creation of conditions such as proper infrastructure and adequate accessibility, without which employment-related investments cannot be efficient;
21. prasa ieviest stimulus sekmīgu rezultātu sasniegšanai un uzskata par nepieciešamu līdzekļus paredzēt skaidri formulētiem un izmērāmiem uzdevumiem atbilstīgi nospraustajam mērķim, tādējādi ļaujot precīzāk novērtēt sasniegtos rezultātus;
Calls for the introduction of incentives to encourage successful results and considers it necessary for funds to be earmarked for clear and measurable objectives according to the purpose of each, thereby making it possible to evaluate performance more accurately;
par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
on the draft Council decision on the approval, on behalf of the European Union, of the Agreement on Port State Measures to Prevent, Deter and Eliminate Illegal, Unreported and Unregulated Fishing
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05571/2011),
– having regard to the draft Council decision (05571/2011),
– ņemot vērā Nolīguma projektu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (05571/2011),
– having regard to the draft Agreement on Port State Measures to Prevent, Deter and Eliminate Illegal, Unreported and Unregulated Fishing (05571/2011),
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7-0068/2011 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 43(2) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0068/2011 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu ( A7-0142/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries ( A7-0142/2011 ),
3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) ģenerāldirektoram.
Instructs its President to forward its position to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States and to the Director-General of the Food and Agriculture Organisation (FAO).
2001. gadā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ( FAO ), pamatojoties uz FAO 1995. gada Atbildīgas zvejniecības rīcības kodeksu, izstrādāja Starptautisko nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu (IPOA-NNN) .
In 2001, the Food and Agriculture Organisation (FAO) developed within the framework of the 1995 FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries an International Plan of Action to Prevent, Deter and Eliminate Illegal, Unreported and Unregulated Fishing (IPOA-IUU) .
Šajā plānā tika pieņemta holistiska pieeja, izstrādājot pasākumus, kas veicami karoga, piekrastes un ostas valstīm.
The IPOA-IUU adopted an holistic approach, elaborating actions to be taken by flag, coastal and port states.
Tā bija ceturtā reize, kad starptautiskā instrumentā tika panākta vienošanās par ostas valsts pasākumiem kā zvejas uzraudzības un kontrolēšanas līdzekli.
This was the fourth time that port state measures had been agreed in an international instrument as means of monitoring and controlling fishing activities.
Trīs iepriekšējie instrumenti bija FAO 1993. gada Nolīgums par atbilstības veicināšanu, ANO 1995. gada Nolīgums par zivju krājumiem un FAO 1995. gada Atbildīgas zvejniecības rīcības kodekss .
The three previous instruments were the 1993 FAO Compliance Agreement , the 1995 UN Fish Stocks Agreement and the 1995 FAO Code of Conduct on Responsible Fisheries.
Pasaulē strauji palielinājās izpratne par stingrāku un saskaņotu ostas valsts pasākumu potenciālo efektivitāti, kā arī izpratne par to rentabilitāti un būtisko lomu citu tādu NNN zvejas apkarošanas instrumentu pastiprināšanā kā, piemēram, instrumenti, kas attiecas uz starptautisko tirdzniecību un karoga valstīm.
Global awareness of the potential effectiveness of strengthened and harmonized port state measures expanded rapidly, together with an appreciation of their cost-effectiveness and their central role in reinforcing other tools for combating IUU fishing , such as those relating to international trade and flag states responsibility.
Jo īpaši tādēļ FAO 2005. gadā pieņēma paraugshēmu ostas valsts pasākumiem NNN zvejas apkarošanai .
This resulted in particular in the adoption in 2005 by the FAO of the Model Scheme on Port State Measures to Combat IUU Fishing.
Minētā paraugshēma ir brīvprātīgs un nesaistošs instruments, un tajā paredzēts standartu minimums, kam jāsekmē pasākumu pieņemšana valstīs, lai uzraudzītu, kontrolētu un pārbaudītu zvejas kuģus, kas kuģo ar ārvalstu karogu un vēlas izmantot attiecīgo valstu ostas.
This Model Scheme is a voluntary and non-binding instrument and provides for minimum standards which should underpin the adoption of measures by States in order to monitor, control and inspect foreign-flagged fishing vessels wishing to use their harbours.
Turklāt dažas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) ir noteikušas saistošus ostas valsts mehānismus, kurus piemēro minēto organizāciju dalībniekiem, lai tie savās ostās uzraudzītu izkraušanas, pārkraušanas un citu darbību likumību.
In addition, some Regional Fisheries Management Organisations (RFMOs) have put in place binding Port State mechanisms which shall be applied by parties to these Organisations in order to monitor the legality of landings, transhipments and other operations in their ports.
Dažas RZPO ir ieviesušas īpašus noteikumus, lai aizliegtu ostā ienākt kuģiem, kuri iekļauti attiecīgās organizācijas kuģu sarakstā kā kuģi, kas veikuši NNN zvejas darbības, vai kā kuģi, kas palīdzējuši veikt šādas darbības.
Specific rules have also been enacted in some RFMOs aiming at denying port access to vessels listed by the organisation as having engaged or supported IUU fishing activities.
FAO Zvejniecības komitejas 2007. gada sanāksmē tika nolemts, ka jāizstrādā starptautisks juridiski saistošs instruments par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.
At the 2007 meeting of the FAO Committee for Fisheries, it was agreed that an international legally binding instrument on Port State Measures to Prevent, Deter and Eliminate IUU Fishing should be elaborated.
Šo jautājumu eksperti apsprieda Vašingtonā 2007. gada septembrī.
An expert consultation on this issue took place in Washington in September 2007.
FAO pēc tam noturēja četras tehniskas konsultācijas (2008. gada jūnijā un 2009. gada janvārī, maijā un augustā), kurās varēja piedalīties visi FAO dalībnieki, ar mērķi pabeigt starptautiskā instrumenta projektu par ostas valsts pasākumiem.
The FAO has subsequently held four technical consultations (in June 2008 and in January, May and August 2009), open to all FAO Parties, with the aim of finalizing the draft international instrument on Port State measures.
Eiropas Savienība (ES) ir piedalījusies šajā procesā no paša sākuma, un tai ir bijusi aktīva un konstruktīva loma nolīguma projekta izstrādē.
The European Union (EU) has participated in this process from the start and has played an active and constructive role in the drafting of the Agreement.
Pēc gadu ilgām, intensīvām sarunām FAO 36. konferences sesijā, kas norisinājās Romā no 2009. gada 18. līdz 23. novembrim , saskaņā ar FAO Konstitūcijas XIV pantu iesniegšanai FAO dalībniekiem tika apstiprināts Nolīgums par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (turpmāk tekstā — Nolīgums ).
Following a year of intense negotiations, the 36th session of the FAO Conference, held in Rome from 18 to 23 November 2009, approved the Agreement on Port State Measures to Prevent, Deter and Eliminate Illegal, Unreported and Unregulated Fishing ( hereinafter "the Agreement" ), in accordance with Article XIV of the FAO Constitution, for submission to FAO Members.
Nolīgums Eiropas Kopienas vārdā tika parakstīts 2009. gada 22. novembrī , paredzot tā vēlāku noslēgšanu.
The Agreement was signed on 22 November 2009 on behalf of the European Community , subject to its conclusion at a later date.
Šā Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas ES vārdā apstiprināt Nolīgumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.
This proposal for a Council Decision intends to approve the Agreement on behalf of the EU, following the consent of the European Parliament, in accordance with Article 43 in conjunction with Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Šā Nolīguma mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju, izmantojot efektīvu ostas valsts pasākumu īstenošanu un tādējādi nodrošinot dzīvo jūras resursu un jūras ekosistēmu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu.
The objective of the Agreement is to prevent, deter and eliminate IUU fishing through the implementation of effective port State measures, thereby ensuring the long-term conservation and sustainable use of living marine resources and marine ecosystems.
Tajā ir apstiprināta arī plaša NNN zvejas definīcija, lai iekļautu plaša spektra neregulētas zvejas darbības
It also endorses a broad definition of IUU fishing, so as to include a wide range of unregulated fishing operations.