natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· regulārs ietekmes novērtējums gan par paredzamo pieprasījumu pēc izejvielām un retzemju metāliem, gan to svarīgumu un piegādes risku (tostarp iespējami nepietiekamām piegādēm, cenu pieaugumu u.tml.), kā arī par ietekmi uz ES ekonomiku kopumā un jo īpaši uzņēmējdarbību, turklāt regulāri atjauninot attiecīgo izejvielu un retzemju metālu sarakstu;
· regular impact assessments of anticipated demand for – and criticality and supply risks of – raw materials and rare earths (including potential shortages, price increases, etc.) and the consequences for the EU economy in general and businesses in particular, with regular updates to the list of raw materials and rare earths covered,
· trešo valstu ražošanas prognožu un pasaules izejvielu tirgu darbības apstākļu uzraudzība;
· monitoring production forecasts from third countries and the operating conditions of the global markets in raw materials,
· aktīvāka izejvielu atgūšana un otrreizēja izmantošana ar šādiem paņēmieniem: nosakot un īstenojot vērienīgus un tomēr reāli izpildāmus otrreizējās pārstrādes noteikumus, plānus, standartus un ierosmes, stingri īstenojot Atkritumu pamatdirektīvu un noteikumus par atkritumu reģenerāciju un to atkritumu eksportu, kurus var izmantot par izejvielu avotu, kā arī sniedzot atbilstošu atbalstu izpētei; turklāt šā mērķa atbalstīšanai Komisijai būtu jālūdz apsvērt iespēju arī turpmāk izmantot ražotāja atbildības koncepciju;
· intensification of raw material recovery and reuse by means of: setting and implementing ambitious though realistic recycling rules, plans, standards and incentives, strict implementation of the Waste Framework Directive and of rules on recovery of waste and exporting waste that can be a source of raw materials and an appropriate support of research the Commission should be asked to consider the further use of the producer responsibility concept in support of this goal),
· aktīvāka pētniecība par reti pieejamu izejvielu aizstāšanu, analīze attiecībā uz resursiem, kas definēti kā „reti pieejamas izejvielas”, un to piegādes stratēģijas izstrāde;
· more research on substitutes for scarce raw materials, consideration of resources defined as ‘scarce raw materials’ and the establishment of a strategy for supplying the latter,
· ES pieejamo resursu optimāla izmantošana un uzlabota piekļuve tiem, kam cita starpā nepieciešams arī steidzami izveidot Eiropas ģeoloģiskās informācijas sistēmu un vienotu datubāzi ar pārskatu par izejvielām, derīgiem izrakteņiem un otrreizēji pārstrādājamiem resursiem ES;
· optimal utilisation of and improved access to raw materials available in the EU, calling among other things for the rapid introduction of a European geo-information system and a common database that gives an overview of the raw materials, minerals and recyclable natural resources available in the EU,
· godīgas piekļuves nodrošināšana izejvielām un retzemju metāliem, izmantojot brīvas un godīgas tirdzniecības nolīgumus un stratēģiskās partnerattiecības, kā arī noslēdzot ekonomiskās partnerības nolīgumus ar trešām valstīm, lai sekmētu pietiekamas piegādes, taču tikai tad, ja tas pilnībā saskan ar vides aizsardzības aģentūru noteiktiem attīstības mērķiem;
· ensuring fair access to raw materials and rare earths through free and fair trade agreements and strategic partnerships and through the conclusion of economic partnership agreements with third countries with a view to obtaining adequate supplies, but only when this is fully compatible with the development objectives of EPAs,
· ar divpusēja dialoga starpniecību īstenota aktīvāka apmaiņa viedokļiem par piekļuvi izejvielām gan ar tādiem partneriem kā Japāna un ASV, gan arī ar svarīgākajām izejvielu ražotājvalstīm, piemēram, Ķīnu un Krieviju;
· intensifying exchanges with partners such as Japan and the US on access to raw materials though bilateral dialogues but also with key raw materials producing countries such as China and Russia,
· centieni pamatotos gadījumos PTO līmenī izskatīt strīdus attiecībā uz izejvielām, kuras ir stratēģiski svarīgas Eiropas rūpniecībai;
· when justified, efforts to resolve through the WTO disputes concerning raw materials of strategic importance to European industry,
· regulāra un aktīvāka dialoga veidošana ar Āfrikas valstīm par izejvielām un retzemju metāliem;
· a regular and more proactive dialogue with African countries on raw materials and rare earths,
· konsultāciju rosināšana ar tām trešām valstīm, kuru politika rada traucējumus starptautiskajā izejvielu tirgū, lai novērstu diskriminējošus un tirgus ekonomikai kaitējošus politiskos pasākumus;
· initiation of consultations with third countries whose policies cause distortion on international raw materials markets, in order to discourage discriminatory policies which damage the market economy,
· uzlabota piekļuve rūpniecībā izmantojamām atjaunojamām izejvielām un diskriminācijas novēršana Eiropas tiesību aktos attiecībā uz šādu izejvielu plašāku izmantošanu;
· improved access to renewable raw materials for use by industry and elimination of discrimination in European law which prevents wider use of these materials;
· pasākumi, lai novērstu arvien izteiktāku valstu oligopolu, monopolu un starptautisku korporāciju dominēšanu tirgū attiecībā uz derīgo izrakteņu un enerģijas izejvielu ieguvi un pusfabrikātu ražošanu, kā arī to tirdzniecību;
· measures to counter the growing market domination by national oligopolies and monopolies and transnational corporations as regards the extraction of mineral and energy raw materials and the manufacture of semi-finished goods, as well as trade therein,
· īpašas uzmanības pievēršana tam, lai biomasa tiktu izmantota ne tikai kā atjaunojama enerģija, bet arī kā rūpniecības izejviela, veicinot ilgtspējas kritērijus un izvairoties no tirgu kropļojošiem pasākumiem;
· paying attention to the use of biomass not only as a renewable energy but also as a raw material for industry, promoting sustainability criteria and avoiding market distorting measures,
· ārkārtas rīcības plānu izstrāde gadījumam, ja dažādu iemeslu dēļ rodas neparedzēts pārrāvums svarīgu izejvielu piegādē;
· a contingency plan in the event of a sudden interruption in supplies of vital raw materials for a variety of reasons,
· atbalsta sniegšana maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri izmanto vietējās izejvielas, tostarp lauksaimniecības un mežsaimniecības izejvielas;
· support for small and medium-sized enterprises using local raw materials, including agricultural and forestry raw materials;
65. uzsver, ka Eiropas automobiļu nozarei ir svarīgi uzņemties vadošu lomu turpmākā elektromobiļu izstrādē un ražošanā; šajā sakarībā aicina Eiropas Komisiju vēlākais līdz 2011. gada vidum nodrošināt elektrisko transportlīdzekļu izstrādes pamatnosacījumus, īpaši attiecībā uz infrastruktūru un uzlādes tehnoloģiju standartizāciju, kuras garantēs infrastruktūru savietojamību un drošību; aicina Komisiju arī noteikt saskaņotas prasības elektrisko transportlīdzekļu apstiprināšanai, īpašu uzmanību pievēršot gan darba ņēmēju, gan tiešo lietotāju veselībai un drošībai;
Emphasises the importance to the European automobile sector of taking the lead in the further development and production of electric cars; calls on the European Commission in this respect to ensure, at the latest by mid-2011, framework conditions for the development of electric vehicles, notably concerning standardisation of infrastructures and charging technologies which will guarantee interoperability and safety of infrastructures; calls furthermore on the Commission to set up harmonised requirements for the approval of electric vehicles, with specific regard to health and safety for both workers and end-users;
71. vērš uzmanību uz to, ka nepieciešams pietiekami daudz kvalificēta un pieredzējuša personāla; tāpēc uzskata, ka vairāk jāiegulda izglītības un apmācības jomā; prasa veikt visu iespējamo, visos līmeņos novēršot prasmju trūkumus, lai uzlabotu darbaspēka kvalifikāciju un palielinātu augstskolu beidzēju interesi par rūpniecību, tostarp:
Draws attention to the need for sufficient technical and skilled personnel; considers therefore that more investment is needed in the field of education and training; insists that every effort be made to redress skills shortages at all levels in order to promote the qualifications of the workforce and interest young graduates more in industry, by means inter alia of:
· īstenojot institucionalizētu dialogu starp kompetentajām iestādēm, uzņēmumu pārstāvjiem un sociālajiem partneriem par mācību programmu pārskatīšanu, lai tās mudinātu interesi par uzņēmējdarbību un palielinātu informētību par to, kā arī izstrādājot sekmīgus veidus pārejai no mācību iestādes uz darba tirgu, īpaši veicinot individuālas mobilitātes programmas, piemēram, „ Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un „ Erasmus mācekļiem”;
· an institutionalised dialogue between the relevant authorities, representatives of businesses and the social partners with a view to reviewing syllabuses, so as to include the entrepreneurial spirit and increase awareness of business, and devising effective ways of completing the transition between education and profession, particularly encouraging the promotion of individual mobility programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ and ‘Erasmus for Apprentices’,
· stiprinot ar darbu saistītu apmācību visā Eiropā, lai izveidotu ciešāku saikni starp profesionālās apmācības sistēmām un darba tirgu, un palielinot profesionālās apmācības pievilcību, nodrošinot augstākās izglītības pieejamību personām, kuras apguvušas profesionālo apmācību;
· both strengthening work-based learning throughout Europe in order to link vocational training systems more closely to the labour market, and enhancing the appeal of vocational training throughout Europe with higher education permeability for vocational training graduates,
· nodrošinot tiesības uz mūžizglītību visiem iedzīvotājiem, kuriem ir jādod iespēja pārkvalificēties darba mūža laikā, jo tam ir būtiska nozīme vienlīdzības un solidaritātes, kā arī konkurētspējas nodrošināšanā ekonomiski grūtos apstākļos;
· securing the right to lifelong learning for all citizens, who must be given the opportunity to retrain during their working life, which is crucial for equality and solidarity but also for competitiveness in times of economic difficulties,
· īstenojot inovatīvu jauno studentu kā nākamo darba ņēmēju apmācību, kuri būtu gatavi prognozētajām tehnoloģiskajām pārmaiņām, kā arī veidojot ciešākas attiecības starp augstskolām, pētniecības iestādēm un rūpniecības nozari;
· innovative training of young students as future employees ready to confront the forecast technological movements and closer relations between universities, research institutes and industry,
· uzlabojot un nodrošinot plašāku piekļuvi visiem izglītības un apmācības līmeņiem, īpaši zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas jomā, īstenojot saskaņotas iniciatīvas un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz izglītību, apmācību un inovatīviem pasākumiem, kuri paredzēti ģimenes dzīves saskaņošanai ar darbu un dzimumu vienlīdzības un sociālā taisnīguma veicināšanai;
· improvement of and wider access at all levels to education and training, especially in STEM subjects (science, technology, engineering and mathematics), by means of coordinated initiatives and the exchange of best practice in education, training, and innovative measures to reconcile work and family life and to promote gender and social justice,
· īstenojot saskaņotas darbības, lai uzlabotu izglītošanu un informētību par Eiropas rūpniecības nozaru ekonomisko lomu un nepieciešamību īstenot to inovatīvu pārveidošanu tādas ekonomikas apstākļos, kurā ir zemas oglekļa emisijas un tiek taupīti resursi;
· coordinated activities to improve teaching and raise awareness of the economic role of European industrial sectors and the necessity of their innovative transformation within a low-carbon and resource efficient economy,
· īstenojot saskaņotu un mērķtiecīgu kvalifikācijas paaugstināšanu, kas ir izdevīga gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem, un šajā sakarībā aktīvāk izmantojot Eiropas Sociālo fondu;
· additional coordinated and targeted higher qualifications, which are of benefit to both employers and employees, with more extensive use of the European Social Fund in this connection,
· izveidojot darba vietu un prasmju Eiropas līmeņa salīdzinošās novērtēšanas kārtību, lai atspoguļotu profesionālo nozaru, uzņēmumu un attīstītāko rūpniecības reģionu līmeni;
· setting up at European level benchmarking for jobs and skills to reflect the level of professional sectors, enterprises and the most developed industrial regions,
· izveidojot ar rūpniecību saistīto profesiju novērošanas punktus reģionālā, valstu un Eiropas līmenī, lai noteiktu nākotnes profesijas un profesiju pieprasījumu;
· creating observatories of the industrial professions at regional, national and European level in order to identify the future professions and professional demand,
· darot augstskolas pieejamākas, sākot to modernizāciju un stiprinot to finanses, lai tās mūžizglītības ietvaros varētu piedāvāt augstākās profesionālas kvalifikācijas iegūšanas un pārkvalificēšanās iespējas (inženieriem, informācijas tehnoloģiju speciālistiem, tehniķiem), vai īstenojot pastiprinātu sadarbību starp zinātniskajām augstskolām un tām lietišķo zinātņu augstskolām un mācību iestādēm, kuras ir piemērotākas profesionālās izglītības iegūšanai;
· opening up, modernising and financially strengthening universities to allow them to offer lifelong higher vocational qualifications, re-qualification (for engineers, IT specialists, technicians, etc.) or increased cooperation between science universities and those universities of applied sciences and educational institutions which are more geared to vocational education,
· sadarbībā ar izglītības iestādēm un sociālajiem partneriem izstrādājot darba vajadzībām atbilstošas profesionālās apmācības, arodmācības un pārkvalifikācijas un mūžizglītības programmas gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem;
· establishing, in cooperation with training bodies and the social partners, work-based vocational and occupational (re)training and lifelong learning programmes, both for workers and for employers,
· nodrošinot lielāku mobilitāti un elastību gan darba devēju, gan darba ņēmēju profesionālajā un vispārējā apmācībā, ņemot vērā individuālās, jo īpaši attiecībā uz MVU prasības;
· more mobility and flexibility in vocational and educational training both for employers and employees, taking into account the individual requirements especially of SMEs,
· izpētot jaunās vajadzības, kuras nodarbinātības un kvalifikācijas ziņā ir izveidojušās saistībā ar darba vietām videi nekaitīgā ekonomikā, lai ar atbilstošu apmācību apmierinātu šīs vajadzības;
· studying the new needs created in terms of employment and qualifications by the development of jobs in the green economy with a view to responding to them by means of appropriate training,
· sekmējot ciešāku sinerģiju starp augstskolām un uzņēmējdarbības kultūru un uzņēmumiem, kuru darbības pamatā ir zināšanas;
· encouraging closer synergies between universities and business culture and businesses of a knowledge-oriented type,
· veicinot trešo valstu inženieru un kvalificētu pētnieku pārcelšanos uz ES;
· incentives to encourage engineers and qualified researchers from third countries to come to the EU,
· radot stimulus augstākajai izglītībai, lai attiecīgi pielāgotu mācību programmas;
· setting up incentives for higher education to adjust the curricula accordingly;
74. uzsver, ka relatīvo nevēlēšanos iesaistīties pašnodarbinātas personas saimnieciskajā darbībā var pārvarēt, radot pievilcīgāku vidi jaunajiem uzņēmējiem, integrētākas atbalsta shēmas, piemēram, „ENTRE:DI” , un īpašas programmas, piemēram, „ Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”;
Stresses that the comparative reluctance to engage in self-employed business activity can be overcome by creating a more attractive environment for business starters, more integrated support schemes such as ENTRE:DI and specific programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’;
Godīga konkurence
Fair competition
79. uzskata, ka jāievieš Eiropas noteikumi par izcelsmes marķējumu ( „Made in” apzīmējums), lai stiprinātu Eiropas rūpniecību un jo īpaši uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju pasaules ekonomikā; uzskata, ka tas dotu iespēju sabiedrībai un patērētājiem veikt apzinātu izvēli un veicinātu ražošanu Eiropas Savienībā, kas daudzos gadījumos pazīstama ar atzītu izstrādājumu kvalitāti un augstiem ražošanas standartiem;
Takes the view that, to consolidate European industry and, in particular, improve the competitiveness of companies within the world economy, it is necessary to introduce European provisions regarding origin marking (Made In); considers that this would make it possible for the public and for consumers to make informed choices and would encourage production within the European Union, which is in many cases preceded by a reputation for quality and high production standards;
81. uzstāj, ka ES ir jāpārbauda trešo valstu ekonomikā pielietotās metodes pirms savas politikas izstrādes, un jo īpaši pieprasa Eiropas Komisijai novērtēt Eiropas uzņēmumu starptautiskās konkurētspējas situāciju kā kritēriju, uzraugot valsts atbalstu;
Insists that the EU should examine the economic practices of third countries before drawing up its own policies, and calls in particular on the Commission to assess as a criterion the international competitive position of European businesses when monitoring State aid;
Ilgtspējīga rūpniecības kultūra
A sustainable culture for industry
· zinātniskie ieteikumi: pierādījumu un interpretācijas kvalitāte;
· scientific advice: quality of evidence and interpretation,
· konsultācijas — lietotāju aptauja par spēkā esošo noteikumu sniegto pieredzi;
· consultation: asking ‘users’ about their experience with existing regulations,
· starptautiska salīdzinošā novērtēšana: salīdzināšana ar tiesību aktiem svarīgākajās konkurējošajās valstīs;
· international benchmarking: comparing with legislation in key competing countries,
· priekšlikuma saskaņotība ar saistītiem ES tiesību aktiem;
· consistency of the proposal with related EU legislation,
· panāktā vienkāršošana (tostarp brīvprātīgās alternatīvas);
· simplification achieved (including voluntary alternatives);
91. mudina dalībvalstis aktīvāk piedalīties vienotā tirgus pārvaldībā, uzlabojot dalībvalstu iestāžu sadarbību un pastiprinot vienotā tirgus noteikumu transponēšanu, piemērošanu un vietēju izpildi; aicina dalībvalstis samazināt darījumu izmaksas, izmantojot papildu pasākumus, piemēram, uzlabojot elektroniskās pārvaldes efektivitāti;
Encourages Member States to assume a more proactive role in managing the single market, by improving cooperation between national authorities and strengthening the transposition, application and enforcement of single market rules on the ground; asks Member States to reduce transaction costs through additional measures, such as more effective e-government;
94. uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā tos aspektus, uz kuriem Eiropas patentu tiesības pašlaik neattiecas, piemēram, komercnoslēpumu jomā, lai Eiropas rūpniecības nozare varētu izmantot reālas produktu un procesu intelektuālās aizsardzības priekšrocības, līdzīgi kā tas ir Amerikas Savienotajās Valstīs un Japānā;
Stresses the importance of taking into account aspects which are currently not covered by European patent law, such as ‘business secrets’, so as to enable European industry to reap the benefits of genuine protection of intellectual property rights relating to products and procedures, following the example of the USA and Japan;
· jābalstās uz Eiropas standartizācijas sistēmu (ESS) , kuras priekšrocības ir apstiprinātas praksē, un konsolidēt to, lai tā labāk atbilstu inovatīvu uzņēmumu un jo īpaši MVU vajadzībām;
· take as a basis the European Standardisation System (ESS), the advantages of which have been demonstrated, and consolidate it so that it meets the needs of innovative undertakings as effectively as possible, particularly those of SMEs,
· jāveicina uzņēmumu un jo īpaši MVU līdzdalība standartizācijas procesā un jānodrošina augsts standartu popularizēšanas līmenis;
· increase the participation of undertakings, especially SMEs, in the standardisation process and ensure a high degree of promotion of standards;
101. prasa padziļināti izvērtēt Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu un pārveidot to tā, lai nodrošinātu fonda ātrāku pieejamību, kā arī palielināt tā budžetu nākamajā finanšu plānā; turklāt ierosina izveidot Eiropas Vides pielāgošanas fondu;
Calls for the European Globalisation Adjustment Fund to be thoroughly assessed and reformed so as to accelerate access to it, and for its budget to be increased in the next Financial Perspective; suggests moreover that a European Environmental Adjustment Fund be set up;
104. uzsver MVU lielo nozīmi rūpniecībā, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa darba vietu nodrošināšanu reģionālajā līmenī, ekonomikas un radošās dzīvotspējas saglabāšanu un augsta izaugsmes līmeņa nodrošināšanu, un aicina Komisiju:
Stresses the great importance of SMEs in the industrial landscape, in particular when it comes to providing long-term jobs at regional level, and in preserving economic and creative vitality and a high level of growth, and calls on the Commission:
· labāk ņemt vērā MVU raksturīgās īpašības un konkrētās problēmas, pieprasot Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu, novēršot trūkumus pieņemto pamatprincipu īstenošanā un ieviešot atbilstošus īpašos pasākumus, piemēram, samazinot administratīvo slogu (kā arī citus regulatīvā sloga aspektus, piemēram, atbilstības izmaksas) un konsekventi piemērojot MVU testu, lai attiecībā uz Eiropas MVU beidzot būtu vērojams pietiekams progress;
· to cater better for the distinctive characteristics of SMEs and the specific difficulties they face, by pressing on with implementation of the Small Business Act, dealing with shortcomings in the application of the guidelines adopted and implementing appropriate specific measures such as reducing the administrative burden (as well as other aspects of regulatory burden, e.g. compliance costs) and consistently applying the ‘SME Test’ so that sufficient progress is finally made for Europe’s SMEs, ,
· atbalstīt MVU piekļuvi pētniecības pakalpojumiem un pieredzei, izmantojot augstskolu konsorcijus un fondus, kā arī struktūras, kas darbojas kā vidutāji starp pētniecību un tirgu;
· to support SMEs in accessing research services and competences through universities’ consortia and foundations, structures working as a ‘go-between’ linking research and the market,
· neaizmirst jautājumu par Eiropas privātā uzņēmumu statūtiem, kas daudzus gadus bijis galvenais temats Eiropas mēroga diskusijās;
· not to overlook the issue of the European private company statute, which has been a key theme in European debate for many years,
· turpināt centienus, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam un lai jo īpaši attīstītu noturīgas riska kapitāla izmantošanas iespējas; finanšu tirgu pārveides procesā stiprināt MVU īstermiņa un ilgtermiņa finansējuma iespējas un tiem piemērotākos finansējuma avotus; atvērt tirgus un veidot godīgus priekšnosacījumus konkurencei, lai vairāk uzņēmēju un mazo uzņēmumu varētu augt un attīstīties, veidojoties par visas Eiropas mērogā strādājošiem uzņēmumiem;
· to continue working on better access to financing opportunities for SMEs and, in particular, to develop viable venture capital possibilities; to strengthen, in the context of the new architecture of the financial market, short- and long-term financing possibilities for SMEs and their preferred sources of finance; to open up markets and create fair preconditions for competition, enabling more entrepreneurs and small companies to grow and develop into companies operating all over Europe,