natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr jāatzīmē, ka gan ES kohēzijas politika, gan pētniecības, attīstības un inovāciju politika nodarbojas ar to pašu jautājumu — galveno Eiropas Savienības problēmu risināšanu un atbalstu ES modelim, kas pamatojas uz ekonomisko izaugsmi, sociālo atbildību un ilgtspējīgu attīstību.
However, it has to be noted that both EU cohesion policy and R&D and Innovation policies serve the same cause: addressing major challenges of the European Union and upholding an EU model based on economic growth, social responsibility and sustainable development.
Ilgtspējīgas ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas veicināšana aizvien vairāk ir atkarīga no reģionālo ekonomiku spējas ieviest inovācijas, un pasaules ekonomikas krīzes kontekstā šis aspekts ir kļuvis vēl būtiskāks — to apstiprina arī Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā kohēzijas politikai piešķirtā nozīme.
Fostering sustainable economic growth and job creation is more and more dependant on the capacity of regional economies to innovate and in the context of the global economic crisis this aspect became even more important, also confirmed by the role given to cohesion policy in the European Economic Recovery Plan.
Eiropas līmenī ir skaidrs, ka ir steidzami vajadzīga konkurētspēju un inovācijas sekmējoša politika, lai paātrinātu pārstrukturēšanu un investīcijas un radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas.
It is clear at the European level that policies which enhance competitiveness and innovation are urgently needed to speed up restructuring and investment and to create new business opportunities.
Turklāt Parlamentam jāiepazīstina ar savu viedokli diskusijās par kohēzijas politikas nākotni.
Furthermore, Parliament needs to present its point of view in the discussion on the future of cohesion policy.
Tam jāapspriež iespējamie uzlabojumi, pamatojoties uz novērtējumu.
It has to discuss the possible improvements on the basis of evaluation.
Kohēzijas politikas loma pētniecības un inovāciju politikas mērķu sasniegšanā
Cohesion Policy delivering research and innovation objectives
Kopš pašreizējā plānošanas perioda paša sākuma kohēzijas politika tiecas izvirzīt par mērķi trīs prioritātes, viena no kurām ir inovāciju, uzņēmējdarbības un uz zināšanām balstītas ekonomikas izaugsmes veicināšana, izmantojot pētniecības un inovāciju iespējas, tostarp jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
Since the very beginning of the current programming period, cohesion policy seeks to target three priorities, one of them being encouraging innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy, by research and innovation capacities, including new information and communication technologies.
Pētniecība, attīstība un inovācijas var palīdzēt Eiropas Savienībai sasniegt tās izaugsmes mērķus.
R&D and innovation can help the European Union to achieve its growth objectives.
Tāpēc kohēzijas politika attiecas arī uz investīcijām, kas nostiprina ilgtermiņa ES konkurētspēju, piemēram, uzņēmējdarbību, MVU piekļuvi finansējumam, cilvēkkapitālu, IKT, videi nekaitīgas tehnoloģijas un energoefektivitāti.
That is why cohesion policy also targets investments that strengthen the long term competitiveness of the EU, such as entrepreneurship, access to finance for SMEs, human capital, ICT, green technology and energy efficiency.
No šīs kopējās summas:
Out of this total,
· EUR 50,5 miljardus piešķīra pētniecībai, attīstībai un inovācijām šaurākā nozīmē ,
· €50.5 billion was allocated to R&D and innovation in the narrow sense,
· EUR 8,3 miljardus — uzņēmējdarbībai ,
· €8.3 billion to entrepreneurship ,
· EUR 13,2 miljardus — inovatīvām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām , lai veicinātu IKT pieprasījuma puses attīstību,
· €13.2 billion to innovative information and communication technologies to foster the demand side of ICT,
· EUR 14,5 miljardus — cilvēkkapitālam .
· €14.5 billion to human capital.
Efektīvu 246 valsts vai reģionālo darbības programmu, kuru nozīmīgs komponents ir inovācijas, īstenošanas procesa analīzi nav iespējams veikt, pirms Eiropas Komisija publicēs (visticamāk, 2010. gada aprīlī) stratēģisko ziņojumu „ES debašu par kohēziju veicināšana”.
An effective analysis of the implementation process of the 246 national or regional Operational Programmes, within which innovation is a relevant component, is not really possible until the publication by the European Commission (most probably in April 2010) of the Strategic Report: promoting an EU debate on cohesion.
Ziņojumā būs noteikti arī dalībvalstu paraugprakses piemēri.
The report will also identify examples of good practices in the Member States.
Sinerģijas starp struktūrfondiem, Septīto pamatprogrammu un KIP
Synergies between Structural Funds, FP7 and CIP
Problēmu sarežģītība, ar ko mūsdienās saskaras ES, nosaka vajadzību pēc politikas jomu integrētas kombinācijas, lai palielinātu atsevišķu politikas jomu ietekmi un pieejamo resursu izlietojuma efektivitāti.
The complexity of the challenges the EU faces today calls for an integrated mix of policies; so as to reinforce the impact of individual policies and increase efficiency in spending available resources.
Kopienas stratēģiskajās pamatnostādnēs ir apstiprināts, ka sinerģija starp kohēzijas politiku un pamatprogrammām ir ļoti būtiska, un minēts, ka šajā kontekstā kohēzijas politikai ir jāpilda divi uzdevumi — veicināt reģionālo inovāciju stratēģiju un rīcības plānu ieviešanu un sekmēt inovāciju un pētniecības spēju uzlabošanu reģionos.
The Community Strategic Guidelines confirm that synergy between cohesion policy and framework programmes is essential and add that in this context cohesion policy has two roles to play: facilitating the implementation of regional innovation strategies and action plans; and contributing to building up innovation and research capacity in the regions.
Kā vispārējs kohēzijas, pētniecības un inovāciju politikas instrumentu pašreizējās struktūras un darbības analīzes secinājums ir jāmin tas, ka daži elementi, piemēram, vienoti grafiki un saskaņotība ar Lisabonas programmu, ļauj veidot sinerģijas.
As a general conclusion of the analysis of the current architecture of cohesion, research and innovation policy instruments, it has to be noted, that some elements, such as the same time frame and alignment with the Lisbon agenda allow for synergies.
Tomēr vēl aizvien ir būtiskas atšķirības, piemēram, atšķirīgais juridiskais pamats un īstenošanā iesaistītie dažādie administratīvie līmeņi un varas iestādes.
However, there are still significant differences, such as different legal basis, and the involvement of different administrative levels and authorities in the implementation process.
Šīs atšķirības apgrūtina saņēmēju pienācīgu informētību par dažādām finansējuma iespējām.
These differences make it difficult for beneficiaries to be well informed about the diverse funding opportunities.
Saistībā ar to būtu nepieciešams nodrošināt, lai Septītās pamatprogrammas, KIP un struktūrfondu pārvaldībā iesaistītās struktūras būtu informētas par iespējām, ko sniedz katrs no šiem instrumentiem.
In this respect, it would be necessary to ensure that bodies involved in managing FP7, CIP and the Structural Funds are aware of the possibilities offered by each of these instruments.
Lai gan sinerģijas starp politikas jomām neaprobežojas tikai ar papildu projektu finansēšanu, ir būtiski izprast pašreizējo instrumentu apvienošanas iespējas.
Even though synergies between policies go beyond complementary project funding, it is important to understand the possibilities to combine existing instruments.
Saistībā ar to referents pozitīvi vērtē „Praktiskā ceļveža par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām” sagatavošanu.
In this respect the Rapporteur welcomes the creation of the Practical Guide to EU funding opportunities for Research and Innovation.
Šis ceļvedis sniedz atsevišķus interesantus dažādu instrumentu kombinēšanas piemērus.
This guide gives some interesting examples of combining the different instruments.
Saskaņā ar pamatregulas 54. panta 5. punktu izdevumiem, kas līdzfinansēti no šiem fondiem, nevar piešķirt papildu līdzfinansējumu no kāda cita Kopienas instrumenta, līdz ar to jaukts finansējums ir aizliegts.
According to Article 54(5) of the General Regulation an expenditure co-financed by the Funds cannot receive further co-financing from another Community instrument, thus mixed financing is prohibited.
Tomēr pastāv iespēja apvienot instrumentus, lai atbalstītu: papildinošus, bet atsevišķus pasākumus (piemēram, nozīmīgu pētniecības infrastruktūras objektu izveide, sagatavošanas posmu finansējot no Septītās pamatprogrammas, bet celtniecības darbus — no struktūrfondiem), saistītu projektu secīgas daļas (piemēram, tehnoloģijas izstrādes dažādi posmi laika gaitā: pamatpētījumi, lietišķie pētījumi, demonstrējums vai eksperimentāla laišana tirgū) vai projektus vienā tīklā/grupā .
There is however the possibility to combine the instruments to support: complementary but separate activities (e.g. developing major research infrastructures, with FP7 covering the preparatory phase and construction works covered by Structural Funds), consecutive parts of related projects (e.g. different phases of the development of a technology over time: basic research, applied research, demonstration or pre-competitive market introduction) or projects within the same network/cluster.
Visbeidzot, jāatzīmē, ka līdzās norādījumu sagatavošanai visos līmeņos — reģionālajā, valsts un ES — ir jāpastiprina un jāsaskaņo to centieni saziņas pilnveidošanā un paraugprakses apmaiņā gan attiecīgajās struktūrās (ministrijās un ģenerāldirektorātos), gan ar iespējamajiem saņēmējiem.
Finally, it has to be noted that besides creating guidance notes, all levels, regional, national and EU have to step up and coordinate their efforts to improve communication and to share best practices both within their respective bodies (ministries, directorate generals) and towards potential beneficiaries.
Referenta pārdomas un pirmie ieteikumi
Reflections and first recommendations of the Rapporteur
No vienas puses, referenta ieteikumi ir vērsti uz stratēģiskajiem mērķiem, bet, no otras puses, — uz konkrētiem mērķiem un darbībām ar nolūku uzlabot sinerģiju starp kohēzijas, pētniecības un inovāciju politikas jomām.
The Rapporteur's recommendations are focusing on one hand on strategic goals, on the other hand on concrete objectives and actions with a view to enhance synergy between cohesion, research and innovation policy.
Komisijas ierosinātās ES stratēģijas projektam 2020. gadam izrādījās būtiska nozīme finanšu shēmas gaidāmajā pārskatīšanā un atklātajā diskusijā par kohēzijas politikas nākotni.
In the upcoming review of the financial framework and the unfolding discussion on the future of cohesion policy, the draft EU2020 Strategy proposed by the Commission proved to be of major importance.
Netika veikta ierosinātās ES stratēģijas 2020. gadam detalizēta analīze, referents minēja tikai tos aspektus, kas attiecas uz šī īstenošanas ziņojuma darbības jomu.
No detailed analysis was made of the proposed EU2020 strategy, the rapportuer only made references to aspects relevant for the scope of the present implementation report.
Par pozitīvu elementu ir atzīts fakts, ka projektā uzmanība ir vērsta uz politikas jomu savstarpējo atkarību, kā arī labāku sinerģiju un vajadzību pēc stiprākām partnerattiecībām valsts politikas izstrādē un īstenošanā.
It is assessed as a positive element that the draft puts emphasis on the interdependence between policies and the need for better synergies and stronger partnership in the design and delivery of public policies.
Būtiski atzīmēt, ka daudzi reģioni un reģionālie dalībnieki Eiropā ir skaidri formulējuši vajadzību pēc labāk saskaņotas politikas vietējā mērogā.
It is important to note, that the necessity to better coordinate policies on the ground is also a clear message formulated by many regions, regional actors in Europe.
Referents uzskata, ka reģionālā politika ir sniegusi un sniedz būtisku ieguldījumu galveno ES problēmu risināšanā — strukturālo atšķirību mazināšanā starp reģioniem, ES konkurētspējas uzlabošanā, pasaules ekonomikas krīzes ietekmes līdzsvarošanā un demogrāfisko un klimata pārmaiņu ietekmes ierobežošanā.
The Rapporteur takes the view that regional policy had and has a major contribution in responding to central EU challenges: reducing structural disparities between regions, improving EU competitiveness, counterbalancing the effects of the global economic crisis, limiting the impact of demographic or climate change.
Šo iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka stabila un pienācīgi finansēta politika ir priekšnosacījums ES stratēģijas mērķu 2020. gadam sasniegšanai un sociālās, ekonomikas un teritoriālās kohēzijas mērķu īstenošanai.
For these reasons, a strong and well financed policy is considered to be a pre-requisite for the achievement of the EU 2020 goals and for promoting the objectives of social, economic and territorial cohesion.
Nevēloties ierosināt definīciju vai izvērst debates saistībā ar šo ziņojumu par teritoriālās kohēzijas koncepciju, referents uzsver, ka viņa mērķis ir arī to politikas jomu saskaņošana, kurām ir būtiska teritoriāla ietekme, lai pilnībā izmantotu reģionālās iespējas un uzlabotu to ietekmi vietējā līmenī.
Without aiming to propose a definition or to develop a debate in the context of this report on the concept of territorial cohesion, Your Rapprteur highlights that it also targets the coordination of policies that have an important territorial impact, in order to fully use the regional potential and increase their impact on the ground.
Tādēļ centienos panākt līdzsvarotāku un ilgtspējīgu teritoriālo attīstību Eiropas Savienībā būtu jāņem vērā un jāizmanto „koncentrācijas, sadarbības, saistības” kā teritoriālās kohēzijas koordināšu sniegtās iespējas.
Therefore, the potential of "concentration, cooperation, connection", as coordinates of territorial cohesion, should be considered and exploited in the efforts to reach a more balanced, sustainable territorial development within the European Union.
Saistībā ar konkrētākiem pasākumiem un darbībām, kā arī ar tiesiskā pamata vienkāršošanu, tiek ierosināts, lai Komisija izvērtē risinājumus, kā saskaņot dažādus instrumentus reglamentējošos noteikumus.
As regards the more concrete measures and actions, also in the context of simplifying the legislative framework, it is proposed that the Commission should explore ways of harmonising the rules governing the different instruments.
Atsauce uz to ir sniegta bijušā komisāra Pawel Samecki ievirzes dokumentā par atbilstības noteikumu, pievienotās vērtības nodokļa un zemes iegādes noteikumu saskaņošanu.
A reference to it has been made in the orientation paper of the outgoing Commissionner, Pawel Samecki regarding the harmonisation of eligibility rules, rules on value added tax and land acquisition.
Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par paraugpraksi reģionālās politikas jomā un šķēršļiem struktūrfondu izmantošanā jau ir aicinājis izstrādāt specifiskus kritērijus novatorisku projektu izvērtēšanai, ņemot vērā augstāko risku un līdz ar to lielāku neizdošanās īpatsvaru.
The European Parliament in its resolution on the Best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the Structural Funds already called for the development of specific evaluation criteria for the assessment of innovative projects, given the higher risk and thus higher failure ratio of these actions.
Lai veicinātu pētniecību un inovācijas, kohēzijas politikas tiesiskajā regulējumā nākotnē varētu iekļaut papildu reglamentējošus stimulus.
Further regulatory incentives could be introduced in the future legislative framework of cohesion policy with the aim to foster research and innovation.
Referents cer, ka šajā sakarībā Komisija nāks klajā ar attiecīgiem ierosinājumiem.
The Rapporteur expects that the Commision will present proposals in this respect.
Visbeidzot, uzsverot to, ka valstu sadarbība ir „norma” Septītajā pamatprogrammā un KIP un ka kohēzijas politikā starpvalstu, starptautiskā un pārrobežu sadarbība ir izvirzīta priekšplānā, referents ierosina izvērtēt Eiropas teritoriālās sadarbības nozīmes palielināšanu nākotnē, īpašu uzmanību pievēršot ar inovācijām un pētniecību saistītām darbībām.
Finally, highlighting the fact that transnational cooperation is the “norm” in FP7 and CIP, and transnational, international and cross-border cooperation is mainstreamed in cohesion policy, The Rapporteur proposes to consider increasing the weight of the European territorial cooperation objective in the future, with special attention to innovation and research related actions.
Pašlaik šim mērķim ir piešķirti ierobežoti līdzekļi, līdz ar to iespējams finansēt tikai neliela mēroga intervences.
At present this objective has limited financial resources and thus can only finance “soft” interventions.
Tomēr, lai dotu iespēju novatoriskām idejām strauji izplatīties reģionālās politikas programmās un pārbaudītu šo izplatību, tiek ieviestas jaunās finansētās iniciatīvas, piemēram, „Reģioni par ekonomiskajām pārmaiņām”.
Nevertheless, the new initiatives covered, such as Regions for Economic Change, are put in place to enable and test the rapid dissemination of innovative ideas into regional policy programmes.
par Regulā (EK) Nr. 1080/2006 pētniecībai un inovācijām paredzēto līdzekļu sinerģijas īstenošanu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā
on the implementation of the synergies of research and innovation earmarked funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development in cities and regions as well as in the Member States and the Union
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. ar gandarījumu norāda, ka struktūrfondos (SF) laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam jauninājumiem ir paredzēti EUR 86 miljardi (25 % no kopējā apjoma), no kuriem piešķīrumi pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai ( R&D ) sasniedz EUR 50 miljardus, kas ir tikpat cik Septītās pētniecības un attīstības pamatprogrammas ( FP7 ) budžets kopumā;
Notes with satisfaction that, for the period 2007-2013, within the Structural Funds (SF) EUR 86 billion is allocated in support of innovation (25% of the total amount), of which the allocation for core research and technological development (R&D) amounts to EUR 50 billion, equal to the total budget of the Seventh Framework Programme for Research (FP7);
5. uzskata, ka administratīvā kultūrā, kas stiprina starpnozaru sadarbību un pastāvīgu dialogu starp dažādām iesaistītajām grupām, veicina politikas saskaņotību;
Believes that an administrative culture that promotes cross-sectoral co-operation and continuous dialogue between different policy communities contributes to the strengthening of policy coherence;
7. ņemot vērā, ka attiecīgo ES instrumentu īstenošanas iestādes darbojas dažādos līmeņos (pārvalstiskā, valsts un vietējā līmenī) un tām ir dažādi mērķi (piemēram, kohēzija vai izcilība), uzskata, ka ir ļoti grūti nodrošināt īstu politikas saskaņotību, jo īpaši „uz vietas”, kur ES instrumenti apvienoti ar valsts un reģionālās politikas pasākumiem;
Believes – given the fact that the implementing bodies of the EU instruments concerned exist on different levels (supranational, national and sub-national) and are governed by a different rationale (e.g. cohesion vs. excellence) – that the guaranteeing of actual policy coherence constitutes a major challenge, especially ‘on the ground’ where EU instruments mix with national and regional policies;
9. aicina reģionālās un vietējās varas iestādes labāk izmantot SF, lai reģionos, piemēram, izveidojot pētniecības infrastruktūru, palielinātu pētniecības, zināšanu un jauninājumu kapacitāti, dodot tiem iespēju piedalīties ES pētniecības un jauninājumu pasākumos; mudina reģionus noteikt R&D prioritātes, kas papildinātu FP7 prioritātes;
Calls on regional and local authorities to make better use of the SF to build up research, knowledge and innovation capacity in their regions, for instance by setting up research infrastructure, enabling them to take part in EU research and innovation activities; encourages regions to establish R&D priorities that are complementary with those of FP7;
12. aicina dalībvalstis un Komisiju paredzēt vairāk SF līdzekļu pētniecībai un jauninājumiem, jo īpaši ilgtspējīgiem jauninājumiem, veicināt pētniecības iespējas un atbalstīt jo īpaši uz zināšanām balstītas reģionālā jauninājumu kopas un jaunās zinību un jaunrades apvienības; prasa izstrādāt ilgtspējīgas reģionālās stratēģiskās pamatnostādnes pētniecības un jauninājumu jomā, sadarbojoties ar privāto sektoru, universitātēm un pētniecības iestādēm;
Calls on Member States and the Commission to earmark more funding from the SF for research and innovation - in particular sustainable innovations -, strengthen research capacities, and support particularly knowledge-intensive regional innovative clusters and the new Knowledge and Innovation Communities; calls for the sustainable development of regional research and strategic frameworks for innovation in collaboration with the private sector, universities and research institutes;
14. aicina Komisiju nodrošināt, ka nākamo pētniecības un jauninājumu plānu izstrādās, lai veicinātu sinerģiju starp struktūrfondiem un pamatprogrammām pētniecības un jauninājumu jomā ( FP7 , CIP );
Calls on the Commission to ensure that the upcoming Research and Innovation Plan will be drafted with a view to strengthening the synergies between the Structural Funds and the Framework Programmes for Research and Innovation (FP7, CIP);
par reģionālās politikas pārredzamību un finansēšanu
on transparency in regional policy and its funding
Referents: Michail Tremopoulos
Rapporteur: Michail Tremopoulos
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174.–178. pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174‑178 thereof,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 8. decembra Regulu (EK) Nr. 1828/2006, kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu
– having regard to Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. aprīļa Regulu (EK) Nr. 284/2009, ar kuru Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību
– having regard to Council Regulation (EC) No 284/2009 of 7 April 2009 amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund concerning certain provisions relating to financial management
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 397/2009, ar ko Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu groza attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstību
– having regard to Regulation (EC) No 397/2009 of the European Parliament and of the Council of 6 May 2009 amending Regulation (EC) No 1080/2006 on the European Regional Development Fund as regards the eligibility of energy efficiency and renewable energy investments in housing