natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2.b) sekmēt pacientu piekļuvi Eiropas līmenī pieejamai informācijai par zālēm, ārstēšanas iespējām vai ārstēšanas centriem dalībvalstīs vai trešās valstīs, kuras nodrošina veselības aprūpi, kas ir īpaši piemērota konkrētās slimības ārstēšanai;
(2b) facilitate patient access to info rmation existing at European level concerning medicines, treatments or treatment centres in the Member States or third countries providing medical care specifically suited to their illnesses;
(3) iekļaut nacionālajos plānos reto slimību jomā noteikumus par atbalstu pacientu organizācijām un apspriešanos ar tām, kā minēts 1. un 2. punktā.
(3) include in the national plans for rare diseases provisions on the support to and the consultation of patient organisations as referred to in paragraphs (1) and (2).
(3) iekļaut nacionālajos plānos reto slimību jomā noteikumus par atbalstu neatkarīgām pacientu organizācijām un apspriešanos ar tām, kā minēts 1. un 2. punktā; nodrošināt, ka nacionālajos plānos sniegta valstu un reģionālo speciālo zināšanu centru uzskaite, kā arī tajos paredzēta reto slimību ekspertu katalogu sastādīšana.
(3) include in the national plans for rare diseases provisions on the support to and the consultation of independent patient organisations as referred to in paragraphs (1) and (2) ; ensure that national plans provide for the identification of national or regional centres of expertise and for the compilation of catalogues of experts on rare diseases;
Ir svarīgi sekmēt pacientu piekļuvi Eiropas līmenī pieejamai informācijai par zālēm, ārstēšanas iespējām vai ārstēšanas centriem dalībvalstīs vai trešās valstīs, kuras nodrošina veselības aprūpi, kas īpaši piemērota konkrētās slimības ārstēšanai.
It is important to facilitate patient access to information existing at European level concerning medicines, treatments or treatment centres in the Member States or third countries providing medical care specifically suited to their illnesses.
Ieteikumi dalībvalstīm – -1. punkts (jauns)
Recommendations to the Commission – paragraph -1 (new)
(-1) sniegt ilgtspējīgu atbalstu Eiropas tīmekļa vietnei un centralizētai informācijas datubāzei „Orphanet”, kura sniedz šādu informāciju:
(-1) To support, in a sustainable way, "Orphanet", a European website and "one-stop shop" providing the following information:
(a) ziņas par reto slimību specifiskiem pētījumiem, to rezultātus un šo pētījumu pieejamību pacientiem;
(a) on the existence of specific research into rare diseases, the findings thereof and their availability to patients,
(b) ziņas par katrai retajai slimībai pieejamām zālēm;
(b) on available medicines for each rare disease,
(c) ziņas par katrai retajai slimībai pieejamo ārstēšanu katrā dalībvalstī;
(c) on the treatment existing in each Member State for each rare disease,
(d) ziņas par specializētiem ārstēšanas centriem konkrētas retās slimības ārstēšanai dalībvalstīs vai trešās valstīs.
(d) on existing specialist medical centres in Member States or third countries for each rare disease.
Ieteikumi dalībvalstīm – 1. punkts
Recommendations to the Commission – Paragraph 1
Izstrādāt šā ieteikuma, kas adresēts Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, īstenošanas ziņojumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, ne vēlāk kā piecus gadus pēc šā paziņojuma pieņemšanas dienas, lai izsvērtu ierosināto pasākumu efektivitāti un apsvērtu turpmākās rīcības nepieciešamību.
To produce an implementation report on this Recommendation addressed to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the basis of the information provided by the Member States, not later than in the end of the fifth year after the date of adoption of this Recommendation, to consider the extent to which the proposed measures are working effectively, and to consider the need for further action .
Izstrādāt šā ieteikuma, kas adresēts Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, īstenošanas ziņojumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, ne vēlāk kā līdz 2012. gada beigām, t. i., gadā, kurā tā ierosinās īstenošanas darbības, citstarp iekļaujot: a) nepieciešamos budžeta pasākumus, lai Kopienas programma reto slimību jomā būtu efektīva; b) atbilstīgu speciālo zināšanu centru tīklu izveidi; c) epidemioloģisko datu par retām slimībām vākšanu; d) ekspertu un speciālistu mobilitāti; e) pacientu mobilitāti; kā arī f) apsvērumu par citu pasākumu nepieciešamību, lai uzlabotu retu slimību skarto pacientu un viņu ģimeņu dzīvi.
To produce an implementation report, on this Recommendation addressed to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the basis of the information provided by the Member States, not later than in the end of 2012, the year in which it will propose the implementing actions covering inter alia: a) the budgetary measures necessary for the Community Programme on Rare Diseases to be effective; b) the creation of relevant networks of centres of expertise; c) the collection of epidemiological data on rare diseases; d) the mobility of experts and professionals; e) the mobility of patients; and f) consideration of the need for other actions to improve the lives of patients affected by rare diseases and those of their families .
Vispārējs ievads un
General introduction and appraisal
Padomes ieteikuma priekšlikuma izvērtējums
of the Proposal for a Council Recommendation
Šis Padomes ieteikums ir vērtējams atzinīgi, jo saskaņota rīcība reto slimību jomā gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī ir absolūti nepieciešama.
This Council Recommendation is welcome because a concerted action in the field of rare diseases at the European Union level and at the national level is an absolute necessity .
Tā vajadzīga tāpēc, ka, lai gan saslimstība ar katru no šīm retajām slimībām ir ļoti zema, miljoniem cilvēku visā Eiropas Savienībā slimo ar tām, jo šo slimību skaits mērāms tūkstošos.
This is because although the incidence for each rare disease is very low, millions of people are affected across the European Union because these diseases are measured in thousands.
Tomēr ierosinātais priekšlikums patiesībā nav pietiekams tāds, kāds tas ir pašreizējā stadijā, un nav iespējams no tā izveidot dzīvotspējīgu programmu.
However this Proposal at hand is really insufficient as in its current state and it is not possible to produce a viable programme out of it.
Tas ir tāpēc, ka tajā nav norādes, pat vispārīgos vilcienos, uz nepieciešamo finansējumu no ES līdzekļiem vai uz ES un dalībvalstu, vai citu organizāciju līdzfinansējumu.
This is because it does not describe, at least in general terms, the necessary funding from EU and the co funding by EU and Member States or other organisations.
Tādējādi nav iespējams efektīvi veicināt konkrētus būtiskus aspektus saistībā ar retajām slimībām, piemēram, speciālo zināšanu centru tīklu izveidi, slimību katalogu izveidi, nepieciešamo īpašo izpēti utt .
Thus cannot effectively promote certain essential aspects on rare diseases i.e. creation of networks of centres of expertise, cataloguing of diseases, special research required etc.
Tekstā Komisijai prasīts iesniegt īstenošanas pasākumu priekšlikumu piecus gadus pēc pieņemšanas, kas ir ilgs laiks, kurā praktiski neko nevar paveikt, ja nav nodrošināts finansējums.
The text asks for an implementation proposal from the Commission five years after the adoption, which is a long period during which nothing can be practically done as there is no funding provided.
Tāpēc referents ierosina, lai Komisijai tiktu prasīts iesniegt īstenošanas priekšlikumu ne vēlāk kā 2012. gada beigās, jo līdz minētajam datumam (2011. gadā) būs pieejami pieprasītie dati no dalībvalstīm par ekspertu centriem un speciālo zināšanu centriem reto slimību jomā.
Therefore as a Rapporteur, I propose that the Commission be asked to provide the implementation proposal at the latest by the end of 2012, since by this date the required data from Member States on expert centres and expertise on rare diseases will be at hand (2011).
Saistībā ar īstenošanu īpaši būtu jāmin finansējums un/vai līdzfinansējums tādās jomās kā:
In this implementation specific mention should be made for funding/co funding etc. in the areas of:
a) epidemioloģisko datu vākšana un reto slimību kataloga sastādīšana, jo tas ir nepieciešams, lai būtu skaidrs redzējums par šīm slimībām ES;
a.) the collection of epidemiological data and compiling a catalogue of rare diseases, as this is necessary in order to have a clear picture of the field of these diseases in the EU;
b) atbilstīgu tīklu izveide;
b.) the formation of relevant networks;
c) ekspertu centru izveide dalībvalstīs, kurās tādu centru vēl nav;
c.) the creation of expert centres in Member States which lack such centres;
d) īpašu apmācību kursu organizēšana speciālistiem šādos centros, lai apgūtu speciālās zināšanas;
d.) the creation of special training courses in the existing centres for professionals to acquire expertise;
e) ekspertu un speciālistu iesaistīšana, lai radītu nepieciešamos apstākļus zināšanu pilnveidošanai;
e.) the mobilisation of experts and professionals in order to create the necessary conditions for advancing existing knowledge;
f) diagnostikas līdzekļu un testu izpēte saistībā ar retajām slimībām, it īpaši ģenētiskajām slimībām.
f.) research on diagnostic tools and tests on rare diseases and especially on genetic ones.
Mums būtu jāuzskata šis Padomes ieteikuma priekšlikums kā ceļvedis piemērotu apstākļu radīšanai reto slimību jomā un būtu jāsaprot, ka tam ir vispārējs raksturs, taču vienlaikus referents vēlas atkārtoti uzsvērt, ka priekšlikumam, lai to efektīvi un sekmīgi piemērotu, jābūt precīzākam un noteiktākam attiecībā uz īstenošanas kalendāru (gadiem).
We should considering this proposal for a Council Recommendation as a roadmap to create helpful conditions in the field of rare diseases, and we should understand that it is of a general nature but I would like to stress once more that in order to be efficiently and successfully applied, the Proposal needs to be more precise and definite in the calendar (years) of implementation.
Svarīgi aspekti, kuri jāmin
Important aspects to be mentioned
Komisijas priekšlikumā saistībā ar īstenošanu
in the Commission's proposal for implementation
Kā redzams Padomes ieteikumā, reto slimību joma Eiropas Savienībā nav atbilstīgi definēta:
As it is evident from the Council Recommendation, the field of rare diseases in the European Union is not well defined :
-ne kā reģistrs, kurā slimības klasificētas cita aiz citas,
-neither as a registry cataloguing the diseases one by one,
-ne arī attiecībā uz statistikas datu precizitāti.
- nor as far as the accuracy of the statistical data is concerned.
To apliecina lielā izplatība , ņemot vērā slimnieku skaitu (no 27 līdz 36 miljoniem cilvēku), un reto slimību skaitu (no 5 000 līdz 10 000 reto slimību).
This is evident from the great spread in the number of patients (27 to 36 million people) and the number of rare diseases (5 000 to 10 000 rare diseases).
Ir svarīgi arī atzīmēt, ka mums būtu jāattiecas pret šo jautājumu elastīgi, jo tāda definīcija, kas definē retās slimības kā tādas, ar kurām slimo mazāk kā 5 no 10 000 cilvēkiem, ir pārāk ierobežojoša , jo skaits varētu būt nedaudz virs šā rādītāja un būtu problēmātiski uzskatīt to par reto slimību, ja rādītājs būtu, piemēram, 5,1.
It is also important to note that we should approach the subject with flexibility because a definition of rare disease as affecting less than 5 persons per 10 000 is too restrictive , as you may have numbers slightly above this ratio and be confronted with the dilemma of not considering as a rare disease one if the ratio is for example 5,1 .
Turklāt retas slimības izplatība varētu dažādās dalībvalstīs atšķirties.
Also, a rare disease may have a different distribution from one Member State to another.
Tā kā ir liels slimojošo cilvēku skaits, bet katras slimības sastopamība ir reta, ir absolūti nepieciešama saskaņota rīcība Eiropas Savienības līmenī.
Due to the great number of affected persons but the low incidence for each disease, a concerted action across the European Union level is of absolute necessity.
Šā iemesla dēļ referents uzskata par atbilstīgu, ka galīgajā īstenošanas priekšlikumā būtu jāparedz sastādīt to specializēto centru un stacionāru sarakstu, kuros ārstē dažas attiecīgās slimības, kā arī uzskaitīt speciālo zināšanu centrus, kādi ir katrā dalībvalstī, un tos savienot vienotā tīklā .
For this reason, I believe that it is appropriate that the final implementation proposal should try to compile the specialized centres and hospitals for some of these diseases, as well as the expertise existing in each country and connect them in a network.
Ir arī nepārprotami, ka reto slimību uzveikšanai nepieciešams regulēt pacientu mobilitāti , tāpēc ka katrā dalībvalstī nav pieejamas visas speciālās zināšanas.
It is also obvious that to combat rare diseases, one need to regulate mobility of patients because there is not all the expertise in each Member State.
Un tāpēc, ja nav šādu speciālo zināšanu un centru, kas varētu rūpēties par pacientiem, šāda situācija jālabo, veicinot mobilitāti.
Therefore as long as there are no expertise and centres which can take care of the patients, this should be corrected by their mobility.
Saistībā ar to finansēšanas jautājums būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā.
Here the issue of funding should be left for consideration to the Member States.
Vēl viens ļoti svarīgs aspekts ir speciālistu mobilitāte , t. i., :
Mobility of professionals is another very important aspect, i.e.:
a) ekspertu mobilitāte visā Eiropas Savienības teritorijā, lai palīdzētu izveidot jaunus centrus citās dalībvalstīs,
a.) mobility of experts across the European Union in order to help the creation of new centres in other Member States
b) speciālistu mobilitāte, lai apgūtu speciālās zināšanas par konkrētām retām slimībām jau izveidotos centros visā Eiropas Savienībā.
b.) mobility of professionals in order to acquire expertise on certain rare diseases in existing centres across the European Union.
Lai to veiktu, jāizveido mācību kursi un klīniskā prakse lielāka skaita ekspertu apmācībai par šīm slimībām.
This action requires the creation of training courses and clinical practice in order to train more experts on these diseases.
Tādējādi šo centru pamatuzdevums būs ne tikai cīņa ar retajām slimībām, bet arī nepieciešamās vides radīšana zināšanu izplatīšanai.
Therefore the mission of these centres will not only be to combat rare diseases but to create the necessary environment for transmission of knowledge.
Visbeidzot — tā kā daudzas retās slimības ir iedzimtas, ārkārtīgi svarīga ir izpēte un inovācija , lai sekmētu diagnostikas spējas, izmantojot ģenētiskus testus.
Finally because many of the rare diseases are of hereditary nature, research and innovation is absolutely essential in order to enhance the diagnostic ability through genetic tests .
Ir gadījumi, kad ģenētiski testi pastāv un tos var izmantot pirmsimplantācijas procedūrās , lai izvairītos no šīm slimībām jau dīglī un rezultātā izskaustu dažas no šīm slimībām.
There are cases for which genetic tests exist and can be applied to pre-implantation procedures in order to avoid these diseases in embryos and consequently eradicate some of these diseases.
Tam būtu vajadzīga saskaņota rīcība, iekļaujot ģenētiskās konsultācijas un informācijas tīklus.
This should be done in concerted action with genetic counselling and networks of information.
Dažās dalībvalstīs tas jau praksē darbojas attiecībā uz konkrētām slimībām, un tas būtu jāapsver un jāņem vērā, jo tādējādi, izmantojot šādu pieredzi, dažas no šīm slimībām galu galā izdotos izskaust.
This is in practice in some Member States for certain diseases, and it should be considered and taken into account as the application of these actions will eradicate in the end some of these diseases.
Ar retām slimībām slimo gandrīz 30 miljoni Eiropas iedzīvotāju.
Rare diseases affect some 30 million Europeans.
Katra no šīm slimībām skar tikai nelielu daudzumu indivīdu, reizēm mazāk nekā desmit indivīdus kādā no dalībvalstīm.
Each disease affects a small number of individuals, sometimes fewer than a dozen in any given country.
Vidēji tas ir viens cilvēks no 2000.
The average is one in 2000.
Šobrīd ir uzskaitītas vairāk nekā 7000 retas slimības, un katru nedēļu medicīniskajā literatūrā tiek aprakstītas 2 jaunas pataloģijas.
Over 7000 rare diseases are known to exist today, and two new pathologies are described every week in medical publications.
80% no retajām slimībām ir ģenētiskas, 65% no tām ir pediatriskas.
Eighty per cent of rare diseases are genetic in origin, and 65% are paediatric.
Tāpēc ir svarīgi retajām slimībām piešķirt Eiropas līmeņa prioritāti, lai labāk apzinātos to vairāku miljonu iedzīvotāju vajadzības, kuri cieš no kļūdainas diagnostikas un kuri nesaņem nekādu slimības ārstēšanu.
It is therefore essential that rare diseases be made a priority at European level, in order to deal properly with the needs of several million citizens suffering from misdiagnosis and thus receiving no treatment to cure their diseases.
Pretēji citām sabiedrības veselības vai izpētes jomām šajā jautājumā nav tikai jāatgūst nokavētais novārtā atstātā jomā, bet ir jāizveido pastāvīgi instrumenti vai pasākumi, kas ilglaicīgi ļautu ņemt vērā šo slimību īpatnības.
Unlike other public health or research issues, what is at stake here is not merely making up for lost time with regard to a neglected problem, but devising tools or permanent arrangements which will enable the specific features of these diseases to be taken into due account for all time to come.
Šo slimību retums rada īpašus uzdevumus gan no zinātniskā, gan arī no ekonomiskā un organizatoriskā viedokļa, un šos uzdevumus nevar risināt ar parastiem instrumentiem.
Their rarity spawns specific challenges in scientific, economic and organisational terms, and these challenges cannot be tackled with the tools that are generally applied.
Ir nepieciešama vispārēja, saskaņota un ilgtspējīga pieeja, kuras īstenošanā vienlaicīgi ir jāiesaista visas puses: politiķi, iestādes, slimnieku apvienības, ārstējošais personāls, pētnieki, ražotāju pārstāvji.
What is called for is a global, consistent and sustainable approach, which can only be achieved by simultaneously mobilising all those concerned: politicians, institutions, patients' associations, health professionals, sufferers' associations, carers, researchers and industry.
Tā kā slimnieku skaits ir pārāk niecīgs, šo jautājumu nevar risināt vietējā vai reģionālā līmenī, turklāt slimību ir pārāk daudz, lai par tām visam mācītu veselības aprūpes speciālistiem, tādēļ specifiskas zināšanas par šīm slimībām ir tik pat retas kā pašas slimības.
The tiny numbers involved mean that sufferers cannot be dealt with at local or regional level, while the illnesses are far too numerous to be taught to health professionals; the result is that expert knowledge is as rare as the diseases.
Piekļuvi informācijai, diagnostikai, medicīniskajai aprūpei un izpētei ir jāorganizē, izmantojot integrētas un koordinētas metodoloģijas tīklus un kopēju pieeju valstu un Eiropas līmenī, lai tie būtu pieejami visiem dalībniekiem, jo neviena Eiropas dalībvalsts viena nav spējīga cīnīties pret retajām slimībām.
Since no EU Member State is capable of combating rare diseases on its own, access to information, diagnostics, carers and research needs to be organised into coherent and coordinated networks - usable by all those involved - of methodologies and shared approaches at national and European level.
Tātad Eiropas pieeja ir būtiska, lai sagatavotos cīņai pret retajām slimībām, savstarpējai resursu un līdzekļu apmaiņai un kopējai izmantošanai.
The Europe-wide approach is therefore essential when it comes to organising the fight against rare diseases and to mutualising and implementing resources and wherewithal.
Reti sastopamu slimību ārstēšanas zāļu komiteja (COMP), kas ir izveidota Eiropas Zāļu aģentūrā (EMEA), izskata norāžu piešķiršanas pieteikumus un atbalsta Komisiju diskusijās par zālēm reto slimību ārstēšanai.
A Committee for orphan medicinal products (COMP) was set up within the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products (EMEA), with the remit of examining applications for designation and assisting the Commission in discussions concerning orphan medicinal products.
2008. gada oktobrī 569 zāļu veidi Eiropā saņēma nosaukumu „reto slimību ārstēšanai”, tostarp 54 zālēm jau ir dota atļauja tās laist Eiropas Kopienas tirgū, kas gandrīz 3 miljoniem Eiropas iedzīvotāju dod iespēju dzīvot.
In October 2008, 569 medicinal products had been granted 'orphan' designation in Europe, whereof 54 have already received Community marketing authorisation; almost 3 million patients are concerned.
Ir daudz gadījumu, kad panākumus reto slimību ārstēšanā vēlāk piemēro biežāk sastopamu pataloģiju ārstēšanai, un tā tas būs arī turpmāk.
There are many examples of how progress made as a result of work on rare diseases has greatly benefited less-rare diseases and will continue to do so.
Terapijas veidu skaits palielinās: gēnu un šūnu terapija, jaunas molekulas, individuālā ārstniecība utt.
The range of therapeutic approaches is multiplying: genetic and cellular therapies, new molecules, 'à la carte' treatments, etc.
Jaunie terapiju veidi, kas tiek izstrādāti retajām slimībām, raksturo arvien individualizētāko nākotnes medicīnu.
The innovative therapies which are developed for rare diseases are a foretaste of the ever more personalised medicine of tomorrow.
Ņemot katru atsevišķi, šo slimību ārstēšana nav ienesīga joma.
Taken individually, these diseases do not constitute viable markets.
Neskatoties uz Eiropas pasākumiem, ar ko veicina zāļu izstrādi reto slimību ārstēšanai, farmācijas industrija izrāda vēl lielāku piesardzību nekā saistībā ar bieži sastopamām slimībām, kad jāuzņemas risks zāļu izstrādes sākuma posmā (no pirmsklīniskā posma līdz II posmam).
Despite the existence of European measures encouraging the development of orphan medicinal products, the pharmaceutical industry is even less willing to take risks in the initial stages of developing treatments (from preclinical to phase II) than it is with more common diseases.
Ražotājiem attiecība starp finanšu risku un jaunu zāļu izstrādes ienesīguma perspektīvām kļūst interesanta tikai vēlākajā jaunu zāļu izstrādes posmā.
For the industry, the relationship between financial risks and profit prospects becomes attractive only late on in the process of developing new treatments.
Pēc koncepcijas apstiprināšanas un pirms nozīmīgu privāto naudas līdzekļu investēšanas, kamēr nav saņemta tirdzniecības atļauja, attiecībā uz retajām slimībām ir jāpārvar daudz platāka „nāves ieleja” nekā attiecībā uz bieži sastopamajām slimībām, kuru ienesīguma potenciāls ir daudz lielāks.
Between the proof of concept and the investment of the substantial private funding required before the marketing authorisation stage is reached, rare diseases have to go through a 'death valley' much longer than that faced by commoner diseases, with their much greater market potential.
Tāpēc, no vienas puses, ir nepieciešams izveidot piemērotus izstrādes līdzekļus, uzlabot zāļu izstrādes ciklu, lai samazinātu izmaksas, un, no otras puses, ir nepieciešams izstrādāt jaunus instrumentus riska sadalei starp privātajiem un valsts līdzekļiem, kas ļautu finansēt šos posmus.
It is therefore necessary, on the one hand, to construct tailor-made development tools and to optimise the development cycle for treatments so as to minimise costs, and, on the other, to invent new tools for sharing risks between private and public funding, which will enable these stages to be funded.
Tīklu izveide un sadarbības stiprināšana Eiropas līmenī, bez šaubām, ir ietekmīgi līdzekļi šo mērķu sasniegšanai.
At European level, developing networks and stepping up collaboration are unquestionably major levers in attaining this end.