natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā praktiskus risinājumus, ko mūsu līdzpilsoņi gaida attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, sabiedrisko transportu, dzeramo ūdeni, sociālajām mājām un valsts izglītību), var panākt tikai ar labu pārvaldību, kurā ir divas papildsistēmas: pirmkārt, iestāžu sistēma, kas paredz kompetenču un budžeta sadali starp valsti un reģionālām un vietējām iestādēm, otrkārt, partnerības sistēma, kas vieno visas valsts un privātās iestādes, kuras nodarbojas ar tiem pašiem jautājumiem noteiktā teritorijā;
B. whereas the practical solutions which our fellow citizens expect to see as regards public services (such as public transport, drinking water, social housing and public education) can be achieved only by means of good governance, involving two complementary systems: firstly, the institutional system, which provides for the allocation of powers and budgets between the State and regional and local authorities; and, secondly, the partnership system, which brings together all the public and private bodies concerned by a given topic in a given territory,
C. tā kā ir jāuzsver partnerības definīcija vispārējā regulā par struktūrfondiem, saskaņā ar kuru katrai dalībvalstij ir jāorganizē partnerība ar iestādēm un organizācijām, piemēram:
C. whereas attention should be drawn to the definition of ‘partnership’ as contained in the General Regulation on the Structural Funds, pursuant to which each Member State shall organise a partnership with authorities and bodies such as:
a) ar reģionālām, vietējām, pilsētu un citām kompetentām valsts iestādēm;
(a) the competent regional, local, urban and other public authorities,
b) ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem;
(b) the economic and social partners,
c) ar jebkuru citu struktūrvienību, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, vides partneriem, nevalstiskajām organizācijām un struktūrvienībām, kas atbildīgas par līdztiesības veicināšanu starp vīriešiem un sievietēm;
(c) any other appropriate body representing civil society, environmental partners, non-governmental organisations and bodies responsible for promoting equality between men and women,
D. tā kā partnerība, kas ņemtu vērā visas attiecīgās kopienas un grupas, var dot priekšrocības un pievienoto vērtību kohēzijas politikas īstenošanā ar pastiprinātu leģitimitāti, garantētu pārredzamību un labāku fondu apgūšanu un to vajadzētu arī vērtēt pēc sociālās un pilsoniskās vērtības, ko tā pārstāv;
D. whereas partnership, which should take account of all relevant communities and groups, can bring benefit and added value to the implementation of cohesion policy through enhanced legitimacy, guaranteed transparency and better absorption of funds, and it should also be assessed in terms of the social and civic value it represents,
E. tā kā pēc iespējas ciešāka dažādu partneru iesaistīšana darbības programmu plānošanā nodrošina dokumenta redakciju, kurā pilnībā ņemtas vērā specifiskas noteiktas teritorijas iezīmes un kura dod labāko iespējamo risinājumu šā rajona vajadzībām un problēmām;
E. whereas the closest possible involvement of the various partners in the drafting of operational programmes will ensure the production of a document that takes full account of the specific features of a given territory and provides the best possible response to the requirements and challenges in that area,
F. tā kā ciešāka partnerība ar universitātēm un augstākās vai tehniskās izglītības institūtiem, kā arī privātā sektora iesaistīšana var būt labvēlīga stratēģiju īstenošanai Lisabonas programmas un ES pētniecības un inovāciju politikas ietvaros;
F. whereas an enhanced partnership with universities and institutes of tertiary or technological education, as well as private sector involvement, can be beneficial to strategies within the framework of the Lisbon Agenda and EU policies dealing with research and innovation,
G. tā kā sociālais kapitāls aktīvas brīvprātības veidā ir nenoliedzami saistīts ar reģionālo ekonomisko izaugsmi un ir nozīmīgs faktors, lai mazinātu reģionālās atšķirības;
G. whereas social capital in the form of active volunteering is positively linked to regional economic growth and is an important factor in reducing regional disparities,
H. tā kā vispārējā struktūrfondu regulā minēto partneru plaša iesaistīšanās un labāka sadarbība starp dalībniekiem, kuri iesaistīti struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansētajās programmās un projektos, ļauj padarīt efektīvāku kohēzijas politiku un palielināt tās sviras efektu;
H. whereas the extensive participation of the partners mentioned in the General Regulation on the Structural Funds and closer cooperation among the bodies involved in implementing programmes and projects financed from the Structural Funds and the Cohesion Funds would serve to make cohesion policy more effective and to increase the leverage effect,
I. tā kā integrētā pieejā ir jāņem vērā ne tikai teritoriju attīstības ekonomiskie, sociālie un vides aspekti, bet arī jāļauj koordinēt dažādu iesaistīto dalībnieku intereses, ņemot vērā teritoriālās īpatnības, lai varētu reaģēt uz vietējām un reģionālām problēmām;
I. whereas an integrated approach must not only take account of the economic, social and environmental aspects of territorial development, but must also serve to reconcile the interests of the various actors involved, in the light of a territory’s specific characteristics, with a view to meeting local and regional challenges,
J. tā kā labāka koordinācija starp dažādām valsts politikām visos pārvaldes līmeņos un veiksmīga pārvaldība ir priekšnosacījumi teritoriju ilgtspējīgas attīstības progresam;
J. whereas both better coordination of the relevant public policies, at all the administrative levels concerned, and effective governance are essential if the sustainable development of territories is to be moved forward,
K. tā kā turpmāk integrētās pieejas koncepciju uzskata par nepieciešamu un to tagad vajadzētu reāli īstenot praksē;
K. whereas the concept of an integrated approach is now regarded as a necessity, and whereas it is now time to put that concept into practice,
L. tā kā struktūrpolitika pēc savas nozīmības pārstāv otro daļu EU budžetā 2000.–2006. gada plānošanas periodā un pieder pie galvenajām Eiropas Savienības politikas jomām 2007.–2013. gada periodā;
L. whereas structural policies were the second largest part of the European Union budget in the programming period 2000-2006 and are the major policies of the European Union in the 2007-2013 period,
M. tā kā vajadzētu organizēt efektīvāku un pārredzamāku visu dalībnieku sadarbību starp dažādām valsts un privātajām iestādēm un organizācijām bez obligātas juridisko kompetenču pārnešanas un jaunu iestāžu izveides, ļaujot ikvienam darboties aktīvāk, pateicoties sadarbībai;
M. whereas arrangements should be made for closer cooperation and transparency for all among the various authorities and public and private bodies involved, without necessarily transferring legal powers and without creating new authorities, thereby enabling each body to work more effectively as a result of that cooperation,
N. tā kā vajadzētu pēc iespējas savlaicīgi plānot reģionālo un vietējo iestāžu dalību sarunās par Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši sarunās par gaidāmo tiesību aktu paketi par kohēzijas politiku;
N. whereas the involvement of regional and local authorities must be envisaged at the earliest possible stage of negotiations on Community legislation and, in particular, in the negotiations on the next package of cohesion policy rules,
O. tā kā dzīves un nodarbinātības telpas koncepcija paredz ņemt vērā ierastās teritorijas, kur tiek attiecīgi risināti pilsoņu ikdienas dzīves pamatjautājumi (transports, sabiedriskie pakalpojumi, dzīves kvalitāte, darbavietas un vietējās saimnieciskās darbības, drošība u. tml.);
O. whereas applying the concept of ‘population and labour catchment areas’ involves taking account of the relevant basic territorial units when addressing issues of fundamental importance to people’s daily lives, (transport, public services, quality of life, jobs and local economic activity, security, etc.),
P. tā kā efektīvu pārvaldību var veicināt ar atbilstošu teritoriālo plānošanu;
P. whereas effective governance can be facilitated through the use of proper spatial planning,
Q. tā kā zināšanas par „projektu vadību” dalībniekiem, kuri īsteno kohēzijas politiku, ir galvenais faktors pārvaldības uzlabošanai un atvieglošanai;
Q. whereas the fact that the individuals involved in implementing cohesion policy have project management skills is a key factor in improving and facilitating governance,
R. tā kā vajadzētu izmantot jauno pārvaldības un partnerības metožu pozitīvo pieredzi, tostarp pieredzi no pārvaldības metodēm, kas jau veiksmīgi pārbaudītas Eiropas fondu programmās, kā piemēru minot LEADER metodi un vispārējos piešķīrumus (atbilstoši vispārējās struktūrfondu regulas 42. un 43. pantam);
R. whereas the results of successful experiments involving new methods of governance and partnership should be drawn on in the future, including those which have already been successfully tested in European Fund programmes, such as the LEADER method and the global grant (pursuant to Articles 42 and 43 of the General Regulation on the Structural Funds),
S. tā kā atbilstošas komunikāciju struktūras un stratēģijas visās īstenošanas un novērtēšanas stadijās (lēmums, īstenošana un novērtējums) politikai, kas izstrādāta ciešā sadarbībā ar reģionālām un vietējām iestādēm, izplatot informāciju visiem sabiedrības slāņiem, veicina pārredzamību, plašu līdzdalību un piešķīrumus;
S. whereas adequate communication structures and strategies at all policy, implementation and evaluation stages, designed in close cooperation with regional and local authorities, by promoting the spread of information to all sections of society, foster transparency, inclusive participation and full ownership,
Pārvaldība un Kopienas fondi
Governance and Community funds
6. aicina Komisiju veicināt vispārējās struktūrfondu regulas 56. panta izmantošanu, kas ļauj atbalstīt ES līdzfinansētus projektus;
Calls on the Commission to promote the use of Article 56 of the General Regulation on the Structural Funds, which allows for contributions in kind to European Union co-financed projects;
Pārvaldība un partnerība
Governance and partnership
8. aicina Eiropas Komisiju izstrādāt norādījumus, kuros būtu ietverta skaidra definīcija un novērtēšanas kritēriji, kā arī instrumenti, rīki un paraugprakse (cita starpā partneru izvēlei), lai atvieglotu efektīvu partnerības īstenošanu saskaņā ar vispārējās struktūrfondu regulas 11. pantu, ievērojot katrai dalībvalstij raksturīgo iestāžu struktūru;
Calls on the Commission to draw up a guide containing a clear definition and assessment criteria as well as setting out instruments, tools and good practices (among others for the selection of partners) designed to facilitate the implementation of effective partnerships in accordance with Article 11 of the General Regulation on Structural Funds in keeping with the institutional framework specific to each Member State;
10. pauž nožēlu, ka pašreizējam plānošanas periodam nav noteikts kvantitatīvs struktūrfondu minimums partnerības principa īstenošanai; aicina Padomi un Komisiju turpmākajos tiesību aktos noteikt kvantitatīvu struktūrfondu minimumu partnerības principa īstenošanai;
Regrets that for the current programming period no quantifiable minimum of the Structural Funds has been earmarked for implementation of the partnership principle; calls on the Council and the Commission to earmark in future legislation a quantifiable minimum of the Structural Funds for implementation of the partnership principle;
15. mudina dalībvalstis nodrošināt ciešāku sadarbību starp valsts un privāto sektoru, iedibinot valsts un privātā sektora partnerību struktūrfondu īstenošanai, jo valsts un privātā sektora partnerības potenciāls joprojām lielā mērā netiek izmantots;
Urges the Member States to ensure closer cooperation between public and private sectors through the establishment of public-private partnerships to implement structural funding, given that the potential benefits deriving from public-private partnerships are still largely underexploited;
Daudzpakāpju pārvaldība
Multi-level governance
21. aicina dalībvalstis decentralizēt kohēzijas politikas īstenošanu, lai daudzpakāpju pārvaldības sistēma labi darbotos, ievērojot partnerības un subsidiaritātes principu, kā arī aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos likumdošanas un budžeta pasākumus attiecībā uz decentralizāciju;
Urges the Member States to decentralise the implementation of cohesion policy, so that the system of multi-level governance can work effectively and in keeping with the subsidiarity principle, and calls on them to take the decentralisation measures required, at both legislative and budgetary levels;
Pārvaldība un teritoriālā dimensija
Governance and the territorial dimension
- dzīves un nodarbinātības telpas, t. i., pilsētas, piepilsētas zonas un apkārtējie lauku rajoni;
– population and labour catchment areas, i.e. towns, suburban areas and the adjacent rural areas;
- teritorijas, kurām ir pamatojums īpašām tematiskām pieejām, piemēram, kalnu masīvi, plašas mežu zemes, nacionālie parki, upju baseini, piekrastes rajoni, salu reģioni un ekoloģiski degradēti apgabali, lai izstrādātu attiecīgas pieejas;
– territories which justify specific thematic approaches, such as mountain ranges, large wooded areas, national parks, river basins, coastal areas, island regions and environmentally degraded areas, to develop place-based approaches;
Pārvaldība un Eiropas Savienības iestādes
Governance and the European Union institutions
30. apņemas izpētīt Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu, lai būtu iespējams veikt kopīgu darbu par jautājumiem, kuros iesaistītas vairākas Parlamenta komitejas (pagaidu grupas vai citas) tieši sakarā ar darbu, ko veic parlamentārās reformas darba grupa;
Undertakes to consider changes to its Rules of Procedure to make provision, by means of temporary working groups or other bodies, for cross‑departmental work on topics involving several parliamentary committees, in particular in the context of the proceedings of the Working Party on Parliamentary Reform;
Veiksmīgas pārvaldības un partnerības veicināšanas rīki
Calls on the Committee of the Regions to step up its efforts to develop the practice of governance, in both quantitative and qualitative terms;
36. atzinīgi vērtē ES Francijas prezidentūras iniciatīvu uzsākt ilgtspējīgas un solidāras pilsētas standarta izstrādes procesu un aicina šajā standartā ņemt vērā pārvaldības dimensiju;
Welcomes the launching by the French Presidency the European Union of a project to draw up a set of benchmarks for urban sustainability and solidarity and calls for the governance and partnership dimension to be included in those benchmarks;
Pārvaldības nepieciešamība ilgtspējīgas attīstības progresam
The need for governance as a means of moving sustainable development forward
Lai reģionālā attīstība būtu sekmīga, nepietiek vienoties par to, ko darīt, bet ir svarīgi izveidot mehānismus, kā darīt, proti, pārvaldību.
If regional development is to be successful, it is not enough simply to reach agreement on what needs to be done , but rather it is vital to determine how it should be done , and that it what is meant by governance.
Reģionālā un pilsētu mērogā politika ir jāiekļauj integrētas attīstības stratēģijā.
Regional and urban policies must form part of an integrated development strategy.
Ir jāizveido mehānismi, kas ļauj novērst dažādu politiku sadursmes.
Mechanisms are needed to ensure that all the various policies pull in the same direction.
Ilgtspējīgas attīstības progress ir iespējams vienīgi, uzlabojot pārvaldību.
Moving sustainable development of territories is contingent on improved governance.
Dzīvē reģionālās attīstības koncepcija un īstenošana bieži saduras ar sadalījumu starp valsts organizācijām (valsts, reģions, pašvaldība u. tml.), kurām ir pašām savas pilnvaras, budžeti un grafiki.
On the ground, the work of planning and implementing regional development is often hampered by divisions between public authorities (the State, regions, municipalities and others) which have their own powers, budgets and timetables.
Ģeogrāfiskās un administratīvās robežas nemaz neatbilst teritorijai, kam nepieciešama viendabīga palīdzība attiecībā uz transportu, izglītību, sociālajiem mājokļiem un daudz ko citu.
Geographical and administrative boundaries do not necessarily tally with the limits of a territory which requires an integrated response in the areas of transport, education, social housing, etc.
Tātad struktūrām ir jāpielāgojas pilsoņu vajadzībām pasaulē, kas kļūst arvien vairāk savstarpēji atkarīga un strauji attīstās.
In an increasingly interdependent and rapidly changing world, therefore, structures need to be tailored to the needs of ordinary people.
Eiropas Savienība kā pārvaldības pārveides spēks
The European Union as a transforming force in the area of governance
Eiropas Savienība ir ievērojami attīstījusi pārvaldību dažādās dalībvalstīs.
The European Union has brought about substantial changes in governance in the Member States.
Pilnībā respektējot katras dalībvalsts institucionālo struktūru, kompetenču sadalījumu un subsidiaritātes principu, Eiropas Savienības iestādes var stimulēt uzlabošanās procesu attiecībā uz pārvaldību visos mērogos, t. i., Kopienas, valsts, reģionālā un vietējā mērogā.
Whilst taking due account of the institutional framework of each Member State, the allocation of powers and the subsidiarity principle, the European institutions can provide the impetus needed to improve governance at all levels: Community, national, regional and local.
Kopienas iniciatīvas, piemēram, URBAN I un II pilsētu rajonos un LEADER lauku rajonos ir parādījušas attiecīgās metodoloģijas veiktspēju.
Community initiatives, such as URBAN I and II in urban areas and LEADER in rural areas, have shown that their methodology works.
Šo metodoloģiju atšķirībā no citām raksturo integrēta daudznozaru, teritoriāla un augšupejoša pieeja.
That methodology is based, for example, on a multi-sectoral, territorial and bottom-up integrated approach.
Šī metodoloģija prasa arī ciešu partnerību ar vietējām iestādēm un vietējiem iedzīvotājiem.
It also involves a close partnership between local authorities and local people.
Šī metodoloģija turklāt paredz dažādus inovatīvus rīkus pat mūžizglītības procesa veicināšanai un vienota informācijas tīkla izveidei.
It uses innovative tools to foster a process of permanent learning and networking.
Pārvaldības uzlabošana – no koncepcijas līdz konkrētai piemērošanai
Improving governance: from concept to practical application
Eiropas Savienības tiesību aktos arvien izplatītāka kļūst integrētas pieejas koncepcija, proti, padziļināta integrācija visām politikām, kam ir teritoriāla, ekonomiska un sociāla ietekme.
The concept of the integrated approach, i.e. the more detailed coordination of all policies which have a territorial, economic and social impact, is becoming more and more prevalent in European legislation.
Šī koncepcija ir radusies no nepieciešamības padarīt atklātākas politiskās un administratīvās struktūras.
That concept was born of the need to decompartmentalise political and administrative structures.
No tā laika šo koncepciju uzskata par nepieciešamību.
It is now regarded as a necessity.
Šī koncepcija parādās daudzos ES iestāžu tekstos un jo īpaši attiecībā uz kohēzijas politiku.
It is referred to in many texts drawn up by the European institutions, and more particularly in the area of cohesion policy.
Tā ir kļuvusi par vadmotīvu, lai padarītu Eiropas politiku efektīvāku.
It has become a leitmotif when ways of making European policies more effective are discussed.
Ja integrētu pieeju uzskata par nepieciešamību ņemt vērā dažādas ar vienu un to pašu projektu saistītas tematikas, tad pārvaldība ir šīs pieejas realizācijas mehānisms.
If the integrated approach reflects the need to take account of all the different aspects of a single project, governance is the mechanism which makes that integrated approach possible.
Šā ziņojuma mērķis ir sniegt vairākus konkrētus priekšlikumus, kas ļautu uzlabot pārvaldības sistēmas.
The aim of this report is to put forward a series of practical proposals concerning ways of improving governance systems.
Īpašs uzsvars tiek likts uz partnerības principa piemērošanu, kas ir galvenais kohēzijas politikas elements pārvaldības jomā.
Particular emphasis is placed on the application of the partnership principle, a key component of cohesion policy in the area of governance.
Struktūrfondu uzbūve ar tās atšķirīgajiem mērķiem, atbilstības kritērijiem un iesaistītajiem dalībniekiem ir ļoti sarežģīta.
The architecture of the Structural Funds, with their various objectives, eligibility criteria and stakeholders, remains highly complex.
Tomēr visiem struktūrfondiem, arī citiem Kopienas fondiem ir viens mērķis, t. i., veicināt Eiropas Savienības reģionu un pilsētu ilgtspējīgu attīstību.
However, all the Structural Funds, and indeed other Community funds as well, pursue the same objective, that of moving the sustainable development of the regions and towns and cities of the European Union forward.
Fondu struktūrai un pārvaldības metodēm ir jābūt tādām, lai visi finanšu instrumenti cits citu papildinātu un būtu iespējama optimāla koordinācija.
The funds must be structured and governance methods chosen in such a way that all the financial instruments complement one another and can be coordinated easily and effectively.
Šāda optimāla koordinācija ir iespējama tikai gadījumā, ja struktūras ir vienkāršas un pārredzamas.
That coordination is possible only if the relevant structures are simple and transparent.
Dažādu fondu uzbūvei tātad ir jābūt saskaņotai un papildinošai.
The architecture of the various funds must therefore be coherent and complementary.
Partnerības princips ir padarījis kohēzijas politikas pārvaldību pārredzamāku, atvērtāku un vairāk integrējošu, bet šā principa piemērošana joprojām ir lielā mērā nepietiekama.
A key principle specific to the governance of the Structural Funds is the partnership principle, which has made for more transparent, more open and more integrated governance of cohesion policy.
Eiropas Parlamenta politikas departamenta pieprasītais pētījums par „Pārvaldību un partnerību reģionālajā politikā” parādīja atšķirības un grūtības partnerības principa piemērošanā.
However, it is not yet applied anything like as widely as it should be.
Patiesībā nav vienota partnerības modeļa, bet ir 27 atšķirīgi veidi tā piemērošanai, ņemot vērā katras dalībvalsts institucionālās iezīmes.
The study requested by one of Parliament’s policy departments on ‘Governance and partnership in regional policy’ highlighted disparities and problems in the application of the partnership principle: there is no single partnership model, instead the principle is applied in 27 different ways, in keeping with the institutional characteristics of each Member State.
Sekmīgai partnerībai patiesībā ir vajadzīgs zināms ieguldījums procesa iesākumā, taču tas atmaksājas laika, naudas un efektivitātes ziņā.
A successful partnership requires some investment at the start of the process, but subsequently generates savings of time and money and increased effectiveness.
Kas attiecas uz subsidiaritātes principu un katras dalībvalsts institucionālo struktūru, Komisijai ir jāanalizē partnerības principa piemērošana dažādās dalībvalstīs un to reģionos.
Taking due account of the subsidiarity principle and the institutional framework of each Member State, the Commission must analyse the way the partnership principle is applied in the Member States and their regions.
Pamatojoties uz šo analīzi, būs jāizstrādā norādījumi paraugprakses veicināšanai un izplatīšanai.
On the basis of that analysis, a guide should be drawn up, in particular with a view to promoting and disseminating best practices.
Turklāt apmācības pasākumu laikā ir nepieciešams stiprināt partneru spējas, lai tie varētu pilnībā piedalīties šajos pasākumos.
In addition, training measures are needed to strengthen the partners’ capabilities and enable them to participate fully in the governance process.
Pilsoņu iesaistīšana ir svarīga partnerības principa sastāvdaļa.
The involvement of ordinary members of the public is a key element of the partnership principle.