natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā iepriekš minēto, referents uzskata, ka Eiropas Parlamentam kā vienīgajai Eiropas pilsoņu tieši vēlētajai un to priekšā atbildīgajai ES iestādei vajadzētu lielāku ietekmi Eiropas jaunatnes stratēģijas formulēšanā, īstenošanā, uzraudzīšanā un vērtēšanā un tā nozīmei AKM mērķu formulēšanā vajadzētu kļūt izšķirīgai.
In the light of the above, the rapporteur takes the view that the European Parliament as the sole EU institution which is accountable and democratically elected by the European citizens should have a stronger say in the formulation, implementation, monitoring and evaluation of the European youth strategy and should develop a decisive role in formulating the OMC objectives.
Arī Eiropas Parlamenta deputātiem varētu būt ļoti liela nozīme, veicinot Eiropas jaunatnes politikas īstenošanu dalībvalstīs.
The Members of the European Parliament could also play a crucial role in promoting European youth policies in the Member States.
Šajā ziņojumā referents centies uzsvērt dažādās jaunatnei pašlaik aktuālās problēmas, ņemot vērā, ka tām raksturīga nepārtraukta mainība un ka attiecīgi tuvākajā nākotnē tās varētu pārveidoties.
Within the confines of this report, the rapporteur has tried to emphasise the various problems that young people face today, taking always into consideration the dynamic nature of these problems and consequently the possibility that these might take a different form in the near future.
Turklāt referents centies ziņojumu strukturēt, atjauninātajā jaunatnes stratēģijā saliekot nepārprotamus akcentus.
Moreover, he has tried to structure the report in a way that leaves no doubt as to where the emphasis is put on regarding the renewed youth strategy.
Tādēļ apakšvirsraksti ir mainīti un ir pievienoti arī jauni.
Following this aim, he has changed the subtitles and added others.
Jauniešus spēcīgi ietekmē un viņu nākotnes labklājību apdraud ekonomiskā krīze.
The economic crisis affects young people to a great extent and puts their future prosperity at risk.
Turklāt jaunatnes nākotni stipri ietekmēs arī sabiedrības novecošana.
On top of this, young people’s future will be highly affected by the ageing population.
Atceroties, ka jaunieši ir pakļauti dažāda veida spiedienam un attiecīgi mūsu pienākums ir viņiem palīdzēt, liekot lietā kvalitatīvi izstrādātu jaunatnes stratēģiju , un ņemot vērā to, ka uz jaunatnes politiku attiecināms subsidiaritātes princips un ka dalībvalstu sadarbība šajā jomā ir brīvprātīga , referents uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai jaunajā stratēģijā būtu pārvarētas vecās stratēģijas nepilnības un lai tā būtu rezultatīva .
Having in mind the various forms of pressures exerted on young people and consequently our obligation to help them through a well designed youth strategy , and given the fact that youth policy falls under the subsidiarity principle and that the Member States cooperate in this area on a voluntary basis , the rapporteur feels that it is of utmost importance for the new strategy to overcome the weaknesses of the old one and to deliver results .
Par jaunatnes stratēģijas trūkumiem viņš uzskata tās vājo īstenošanu un nepietiekamo potenciālu pārliecināt visas dalībvalstis iespējami izmantot sadarbības iespējas jaunatnes jomā.
In that respect, he considers as the Achilles’ heel of the youth strategy to be its implementation and its failure to convince all Member States to make the most of the cooperation in the youth field.
Šī problēma izriet no tā, ka nav skaidri definētu instrumentu un tādu rādītāju , kuri dotu iespēju efektīvi uzraudzīt un vērtēt kopīgi izvirzīto mērķu īstenošanā sasniegto.
This problem derives from the lack of clearly defined instruments and the lack of indicators that effectively contribute to the monitoring and evaluation of the achievements of the commonly defined objectives .
Turklāt dalībvalstis nav aktīvi izplatījušas informāciju par saviem sasniegumiem publicētos ziņojumos.
Moreover, the Member States have shown a reluctance to disseminate information about their progress through the publication of their progress reports.
Ar jauno stratēģiju šie šķēršļi jāpārvar un jāpiedāvā ilgtspējīgs risinājums.
The new strategy has to overcome these obstacles, and has to offer a sustainable solution.
Referents ir pilnīgi pārliecināts, ka esošās un nākotnē iespējamās problēmas, ar kurām saskaras jaunieši, var risināt, Eiropas sadarbības kontekstā pieņemot piemērotas darba metodes, t.i., darba ciklus, prioritātes un īstenošanas instrumentus, kā arī katrā darbības jomā iezīmējot pamatmērķi.
The rapporteur strongly believes that putting in place the suitable working methods in the context of European cooperation, i.e. the work cycles, the priorities and the implementation instruments, as well as outlining the general aim in each field of action can help address the existing and imminent challenges faced by young people.
Turklāt viņš ir pilnīgi pārliecināts, ka jaunatnes politikas formulēšana nav šķirama no ES programmu formulēšanas.
Moreover, he strongly believes that the formulation of youth policies cannot be separated from the formulation of the EU programmes .
ES programmām jauniešu mērķauditorijai būtu jāsaskan ar jaunatnes politikas īstenošanu.
The EU programmes targeted to young people should be in harmony with the implementation of youth policy.
Programmas var palīdzēt sasniegt izvirzītos mērķus.
The programmes can contribute to the achievement of the set objectives.
Tādēļ ir izšķirīgi, lai ES programmu labumi iespējami vairāk nonāktu pie jauniešiem.
For this reason, it is crucial to maximise the benefits deriving from the EU programmes in favour of young people.
Referents uzskata, ka Komisijas piedāvātā un Padomes rezolūcijā pieņemtā starpnozaru pieeja ir solis pareizajā virzienā.
The rapporteur believes that the cross-sectoral approach proposed by the Commission and adopted by the Council’s resolution goes in the right direction.
Viņš piekrīt tam, ka politika ikvienā līmenī jāformulē, ņemot vērā jauniešu un nākamo paaudžu intereses.
He agrees that all political levels should take the interest of young people and of future generations into account when formulating their policies.
Referents uzskata arī, ka starpnozaru pieejas atradumi varētu noderēt, piemērojot ES programmas vietējā līmenī, un ka tādējādi tā var noderēt tālākai ES programmu pilnveidošanai.
He also thinks that the cross–sectoral approach could lead to useful findings regarding the application of the EU programmes at a local level and in that respect can contribute to further improving EU programmes.
Attiecībā uz Komisijas ierosinātajām un Padomes pilnveidotajām darbības jomām viņš pieļauj domu, ka pieminēt var tās visas.
Regarding the fields of actions proposed by the Commission and improved by the Council, he admits that one could mention everything.
Tomēr tas, ka tās visas būs pieminētas, negarantēs stratēģijas efektivitāti un var to pat mazināt.
However, mentioning everything would not guarantee the effectiveness of the strategy, and might even endanger it.
Pirmkārt, vissvarīgāk ir nodrošināt, ka Komisijas un Padomes ierosinātajās darbības jomās stratēģija tiek kvalitatīvi īstenota, uzraudzīta un novērtēta.
The important thing in the first place is to ensure that the strategy is well implemented, monitored and evaluated in the fields of actions proposed by the Commission and the Council.
Pēc tam, kad vienas jomas efektivitāte ir novērtēta, var sākt pievērsties citām jomām.
As soon as one has ascertained the effectiveness in one field can move on to other fields.
Turklāt būtu jāatceras, ka katrai dalībvalstij jānodarbojas ar konkrētām problēmām, kas prasa konkrētas darbības, kuras sekmētu kopīgi izvirzīto mērķu sasniegšanu.
Moreover, we should keep in mind that each Member State has to deal with specific problems that require specific actions in order to allow them to make a progress towards the commonly defined objectives.
Tādēļ referents atzīst, ka katrā darbības jomā būtu jāieskicē vispārīgs mērķis, taču tas, kādas iniciatīvas vislabāk noderētu efektīvas stratēģijas izvēlē, būtu jāatstāj dalībvalstu ziņā.
Therefore, the rapporteur favours outlining the broader aim in each field of action and leaving to the discretion of each Member State the initiatives which best serve the development of an effective strategy.
Izglītība un mācības ir joma, kam jāpievērš īpaša uzmanība, jo tā galvenokārt attiecas uz jauniešiem.
Education and training is a field to which special attention needs to be paid, since it concerns mainly young people.
Politiskajā dienaskārtībā svarīga vieta būtu jāatvēl līdztiesīgām iespējām, kas būtu jānodrošina visiem jauniešiem neatkarīgi no izcelsmes.
Providing equal opportunities for all young people, whatever their background, should be high on the political agenda.
Jāgādā, lai jauniešiem, kuri savu izglītošanos iekavējuši, būtu pietiekams atbalsts un stimuli izmantot „otro iespēju”.
There have to be sufficient opportunities and incentives for ‘second chances’ for young people who have fallen behind.
Vienlaikus jauniešiem jāsaņem atbalsts, kas palīdzētu pārvarēt finansiālas grūtības mācību pabeigšanā.
At the same time young people should have the support to overcome financial difficulties as regards the completion of their studies.
Visbeidzot, būtu jāatvieglo pāreja no mācībām uz darbu.
Finally, the transition from education to work should be facilitated.
Bezdarba līmenis jauniešu vidū gandrīz divkārt pārsniedz kopējo bezdarba līmeni strādājošo vidū.
The youth unemployment rate is nearly twice the percentage observed among the whole working population.
Dalība darba tirgū joprojām nav līdztiesīga.
Inequalities in participation in the labour market persist.
Turklāt daudzi jaunieši darba tirgū saskaras ar dažādām diskriminācijas izpausmēm.
In addition, young people experience a variety of forms of discrimination on the labour market.
Daudzi jaunieši dara darbu, kam ir pārāk labi kvalificēti.
Many young people are overqualified for the jobs they perform.
Šāda neatbilstība izšķērdē talantus.
Such mismatching represents a waste of talent.
Jauniešiem vajadzīgs arī atbalsts, kas līdz ar nodarbinātību viņiem palīdzētu gūt patstāvību un neatkarību .
Young people also need to be supported in achieving autonomy and independence through employment .
Jauniešiem un arī ģimenēm jākļūst par informatīvu un izglītojošu veselīga dzīvesveida un vides kampaņu mērķauditoriju.
Information and education campaigns on health issues and environmental issues should be targeted at young people but also at families.
Jauniešiem jānodrošina kvalitatīva patērētāju aizsardzība un veselīga apkārtējā vide.
Young people should be able to enjoy a high level of consumer protection and a healthy natural environment.
Izšķirīgi svarīgi ir jauniešus aizsargāt no narkomānijas un citiem atkarību veidiem.
Protection against drug addiction and other forms of addiction is crucial.
Jauniešus jāinformē par viņu pienākumiem un dažādiem sabiedriskās līdzdalības un pārstāvības demokrātijas veidiem.
Young people should be made aware of their responsibilities and of the different ways of participating in society and in representative democracy.
Jauniešiem ar savu balsi būtu jāpiedalās politikas formulēšanas procesā.
Young people should have a say on the formulation of policies.
Šajā ziņā liela nozīme ir jaunatnes politiskajām organizācijām, NVO un citām jaunatnes iniciatīvām, kas veicina un stiprina jaunatnes līdzdalību Eiropas, valstu un vietējā līmenī.
Youth political organisations, NGOs and other youth initiatives that promote and enhance youth participation at European, national and local level, are important in this respect.
Tomēr šo organizāciju piedāvātās iespējas daudziem jauniešiem joprojām nav zināmas.
However, the opportunities they offer are still unknown to many young people.
Vajadzīgi ir plašāki komunikatīvi centieni, un par konkrētu mērķauditoriju jākļūst arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām, tādējādi iedrošinot Eiropas jaunatnes mērķprogrammās piedalīties iespējami vairāk jauniešu no iespējami daudzveidīgākām sociālajām grupām.
More communication efforts are necessary, and they should also be specifically directed to young people with fewer opportunities, in order to encourage as many and as diverse young people as possible to take part in the European programmes targeting youth.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ierobežotajā ziņojuma formātā referents cenšas uzsvērt pašus svarīgākos jautājumus.
Having in mind the above the rapporteur tries to highlight the points of utmost importance within a limited space.
Referents cer, ka Parlamenta balss tiks uzklausīta un ka turpmākie Eiropas jaunatnes stratēģijas īstenošanas soļi tiks īstenoti saskanīgā sadarbībā ar Padomi, Komisiju, dalībvalstīm, jaunatnes organizācijām un citām NVO, pūloties par labu Eiropas jauniešiem, šim vērtīgajam kontinenta nākotnes resursam, kuru nedrīkst izšķērdēt.
He hopes to make the voice of the Parliament heard and to go a step further regarding the European youth strategy, through a harmonious cooperation with the Council, the Commission, the Member States, the youth organisations and other NGOs, aiming at serving the best interests of the European young people, who are such a valuable resource for the future of the European continent that we cannot afford to waste it.
Šis ziņojums ir vēl viens solis uz priekšu nepārtrauktu centienu virknē.
The present report constitutes a further step of a continuous effort.
Šie centieni ir mūsu pienākums.
An effort that is our duty.
Pastāvīgs pienākums pret nākamajām paaudzēm.
An endless duty towards future generations.
par stratēģiskiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā
on strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018
Referents: Peter van Dalen
Rapporteur: Peter van Dalen
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. janvāra paziņojumu par stratēģiskajiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā ( COM(2009)0008 ),
– having regard to the Commission communication of 21 January 2009 on strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018 ( COM(2009)0008 ) (‘communication on the EU’s maritime transport policy until 2018’),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. oktobra paziņojumu par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku ( COM(2007)0575 ),
– having regard to the Commission communication of 10 October 2007 on an integrated maritime policy for the European Union ( COM(2007)0575 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A7‑0114/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0114/2010 ),
A. tā kā Eiropas kuģu īpašnieki sniedz nozīmīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā, bet viņiem nākas saskarties ar konkurenci globālā mērogā;
A. whereas European ship owners make an important contribution to the European economy but have to compete in a global environment,
B. tā kā ir svarīgi īstenot strukturālus un integrētus pasākumus jūrniecības nozares uzplaukuma saglabāšanai un attīstībai Eiropā un ar šiem pasākumiem būtu jānodrošina jūras transporta un ar to saistīto nozaru konkurētspējas nostiprināšana, ietverot ilgtspējīgas attīstības un godīgas konkurences prasības;
B. whereas structural and integrated measures to preserve and develop the thriving maritime sector in Europe are important and ought to enhance the competitiveness of maritime transport and related sectors, integrating the requirements of sustainable development and fair competition,
C. tā kā ir absolūti nepieciešams mudināt jauniešus veidot un turpināt karjeru jūrniecības jomā un Eiropā ir jāuzlabo apmācības līmenis jūrniecības jomā, tuvākajā nākotnē pārskatot Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanu, diplomēšanu un sardzes pildīšanu ( STCW konvencija);
C. whereas attracting young people to, and keeping them in, maritime careers is an absolute necessity, and the level of training for maritime professionals in Europe needs to be improved through the impending revision of the International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping of Seafarers (STCW Convention),
D. tā kā klimata pārmaiņas ir visnopietnākā 21. gadsimta problēma visās Eiropas politikas jomās;
D. whereas climate change poses the greatest challenge for all areas of European policy in the 21st century,
E. tā kā jūras transports ir videi relatīvi nekaitīgs transporta veids, kam tomēr ir liels piesārņojuma samazināšanas potenciāls; tā kā jūras transports ir jāiesaista vispārējā cīņā pret klimata pārmaiņām, pakāpeniski samazinot kuģu un ostu infrastruktūru radīto oglekļa emisiju;
E. whereas maritime transport is a relatively environmentally sound mode of transport, which nonetheless has much potential to become even cleaner than it already is; whereas it must be involved, through a gradual reduction in the carbon footprint of vessels and port infrastructures, in the efforts to combat climate change,
F. tā kā drošība ir būtisks priekšnosacījums ostām, kuģu īpašniekiem un sauszemes un jūras personālam; tā kā drošības pasākumos jāņem vērā piekrastes un jūras vides aizsardzība, kā arī darba nosacījumi ostās un uz kuģiem;
F. whereas safety is of the utmost importance to ports, ship owners and seafarers on board and on shore; whereas safety measures must take into consideration protection of the coastal and marine environment as well as working conditions in ports and on board vessels,
G. tā kā Eiropas zvejas, tirdzniecības un pasažieru kuģi joprojām cieš no noziedzīgiem uzbrukumiem Adenas līcī, Somālijas piekrastē un starptautiskajos ūdeņos;
G. whereas criminal attacks on European fishing and commercial vessels and passenger ships continue to take place in the Gulf of Aden, off the coast of Somalia and in international waters,
H. tā kā Eiropas jūrniecības nozarei ir vadošā loma pasaules līmenī un šī pozīcija ilgtermiņā ir jāsaglabā, ko var panākt, tikai ieviešot jauninājumus;
H. whereas the European maritime industry is a world leader, its lead must be safeguarded in the long term and this is achievable only through innovation,
I. tā kā lēmumi ir jāpieņem pareizā administratīvā līmenī — ja iespējams, pasaules līmenī un vajadzības gadījumā Eiropas līmenī,
I. whereas decisions need to be taken at the right administrative level, which means at global level where possible and at European level where necessary,
4. cer, ka ES jūrniecības politika tiks izstrādāta „vienotas Eiropas jūras telpas” līmenī, un tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas jūras transporta politiku tā, lai tā būtu daļa no kopējās jūras telpas;
Hopes that EU maritime policies will henceforth be designed within the framework of a ‘single European sea’ and, consequently, calls on the Commission to develop a European maritime transport policy as part of a common maritime area;
7. uzskata, ka tāpat kā jebkurai ekonomikas nozarei jūrniecības nozarei principā ir piemērojami tiesību akti par valsts atbalstu, lai gan izņēmuma kārtā valsts atbalstu var atļaut īpašos gadījumos ar nosacījumu, ka to piešķir uz laiku un šis process ir skaidrs un pārredzams;
Considers that, like any sector of the economy, the maritime sector must in principle be governed by the rules on State aid, although State aid may exceptionally be permitted for specific cases provided that it is made available temporarily and in a transparent and comprehensible manner;
9. aicina Komisiju 2010. gadā iesniegt solītos jaunos noteikumus par valsts atbalstu jūras transportam un uzskata arī, ka Komisijai pēc iespējas ātrāk ir jāizstrādā pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras ostām;
Calls on the Commission to submit the promised new rules on State aid for maritime transport in 2010, and further considers that the Commission should submit the guidelines on State aid to sea ports as quickly as possible;
11. aicina dalībvalstis ātri parakstīt, ratificēt un ieviest ANO Konvenciju par līgumiem starptautiskajos pārvadājumos daļēji vai pilnībā pa jūru, ko pazīst kā Roterdamas noteikumus un ar ko nosaka jaunu saistību sistēmu jūrniecībā;
Calls on Member States speedily to sign, ratify and implement the UN Convention on Contracts for the International Carriage of Goods Wholly or Partly by Sea, known as the ‘Rotterdam Rules’, establishing the new maritime liability system;
Sociālie aspekti
Socia l aspects
16. uzsver, ka jūrniekiem no trešām valstīm ir jāpilda prasības par pietiekamu apmācību saskaņā ar STCW konvenciju un aicina kuģu īpašniekus un valsts kontroles iestādes garantēt un panākt šo prasību izpildi, vajadzības gadījumā iesaistot Eiropas Jūras drošības aģentūru ( EMSA ); atgādina par savu prasību, ka dalībvalstīm ir steidzami jāratificē ILO 2006. gada Konvencija par darbu jūrniecībā un ir savlaicīgi jāpieņem Komisijas priekšlikums, kura pamatā ir nozares nolīgums, lai ES tiesību aktos iekļautu Konvencijas galvenos elementus;
Stresses that seafarers from third countries must comply with satisfactory training requirements in accordance with the STCW Convention and calls on ship owners and national inspectorates to guarantee and enforce this, where necessary with the assistance of the European Maritime Safety Agency (EMSA); reiterates its request for rapid ratification by Member States of the ILO 2006 Maritime Labour Convention and early adoption of the Commission’s proposal, based on the industry agreement, for incorporating key elements of the Convention into EU law;
18. atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu dalībvalstīm veicināt Eiropas jūrniecības iestāžu sadarbību un mudina dalībvalstis saskaņot attiecīgās mācību programmas un apmācību, lai veicinātu un attīstītu ES jūrnieku augsta līmeņa kvalifikāciju un prasmes;
Welcomes the Commission’s suggestion that Member States should promote cooperation between European maritime institutions, and encourages Member States to harmonise their respective curricula and training schemes in order to promote and develop high levels of qualification and advanced skills among EU seafarers;
20. mudina apmainīties ar paraugpraksi nodarbinātības nosacījumu un sociālo standartu jomā, kā arī mudina uzlabot dzīvošanas apstākļus uz kuģiem, jo īpaši attīstot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, uzlabojot piekļuvi veselības aprūpei, drošības standartus un apmācību, lai jūrnieki labāk varētu tikt galā ar jūrniecībai raksturīgajiem riskiem;
Encourages the exchange of good practices in relation to employment conditions and social standards, as well as an improvement in living conditions on board vessels, particularly through the development of information and communication technologies, better access to healthcare, better safety standards and training to enable seafarers to cope with the risks inherent in their jobs;
24. atzīst, ka ir jāpanāk ievērojams progress kuģniecības radīto sēra oksīdu, slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu ( PM10 ) un CO 2 emisijas samazināšanā un ka tas ir nepieciešams saistībā ar Eiropas Savienības klimata aizsardzības mērķiem; uzsver, ka nozare var dot savu ieguldījumu cīņā pret kaitīgajām emisijām un klimata pārmaiņām un īpaša nozīme šajā sakarībā būs valsts un privātiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā;
Acknowledges that considerable progress must be made on reducing emissions of sulphur oxides and nitrogen oxides, particulates (PM10) and CO 2 , and that this is necessary within the framework of the EU climate protection goals; stresses that the sector can contribute to the fight against harmful emissions and climate change and that public and private investments in research and development will be of particular interest in this regard;
26. aicina dalībvalstis pēc iespējas un kopā ar kaimiņvalstīm vairāk izmantot iespēju noteikt kontroles zonas jūrniecības radītajām emisijām, jo īpaši slāpekļa oksīdu emisijai; atgādina, ka jaunu kontroles zonu izveide jūrniecības radītajām emisijām nedrīkst kropļot konkurenci Eiropā;
Calls on Member States to make more use – where possible in conjunction with neighbouring countries – of the option of designating maritime emission control areas, particularly for nitrogen oxides; emphasises that the establishment of further maritime emission control areas must not lead to distortion of competition within Europe;