natgillin/translations-raw huggingface dataset:
148. panta 2. punkts
Article 148 (2)
Pamatojoties uz Eiropadomes secinājumiem, Padome katru gadu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un 150. pantā minēto Nodarbinātības komiteju nosaka pamatnostādnes, ko dalībvalstis ievēro savā nodarbinātības politikā.
On the basis of the conclusions of the European Council, the Council, on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the Employment Committee referred to in Article 150, shall each year draw up guidelines which the Member States shall take into account in their employment policies.
Šīs pamatnostādnes atbilst vispārējām pamatnostādnēm, kas pieņemtas saskaņā ar 121. panta 2. punktu.
These guidelines shall be consistent with the broad guidelines adopted pursuant to Article 121(2).
121. panta 2. punkts
Article 121 (2)
Padome pēc Komisijas ieteikuma izstrādā projektu dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un iesniedz attiecīgu ziņojumu Eiropadomei.
The Council shall, on a recommendation from the Commission, formulate a draft for the broad guidelines of the economic policies of the Member States and of the Union, and shall report its findings to the European Council.
Eiropadome, pamatojoties uz Padomes ziņojumu, apspriežas par secinājumu attiecībā uz dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm.
The European Council shall, acting on the basis of the report from the Council, discuss a conclusion on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and of the Union .
Padome, pamatojoties uz minēto secinājumu, pieņem ieteikumu, kurā nosaka šīs vispārējās pamatnostādnes.
On the basis of this conclusion, the Council shall adopt a recommendation setting out these broad guidelines.
Padome šo ieteikumu dara zināmu Eiropas Parlamentam.
The Council shall inform the European Parliament of its recommendation.
Priekšlikums par izpildes pasākumiem pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību koriģēšanai paredz pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un uzticamu uzraudzības sistēmu.
The proposal on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances lays down measures in order to ensure an effective and credible surveillance framework.
Šajā nolūkā priekšlikumā ir paredzēta „naudassodu piemērošanas sistēma, lai varētu efektīvi koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību euro zonā” (priekšlikuma 1. pants).
To this effect it provides for "a system of fines for effective correction of macroeconomic imbalances in the euro area" (Article 1 of the proposal).
Šis mehānisms tiks iedarbināts tad, ja preventīvie pasākumi būs izrādījušies neefektīvi, jo dalībvalsts nespēj veikt nepieciešamo darbību saskaņā ar Padomes ieteikumu vai neizpilda pienākumu sagatavot pietiekamu korektīvo pasākumu plānu (priekšlikuma 3. pants).
This mechanism will come into effect if the preventive measures fail on grounds of incapacity of the Member State to take necessary action in regard to the Council recommendation or in case of non-compliance with the obligation to provide a sufficient corrective action plan (Article 3 of the proposal).
Naudassoda apmērs ir 0,1 % no attiecīgās dalībvalsts IKP iepriekšējā gadā.
The fine is to be equal to 0.1% of the GDP of the Member State concerned in the preceding year.
Turklāt 4. pants paredz, ka iekasētos naudassodus uzskata par citiem ieņēmumiem saskaņā ar Līguma 311. pantu un ka tie būtu jāsadala starp dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro un kurām nepiemēro pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.
Furthermore Article 4 establishes that the fines collected constitute other revenue, as referred to Article 311 of the Treaty, and should be distributed between Member States whose currency is the euro and which are not the subject of an excessive imbalance procedure.
Visu šo pasākumu mērķis ir stiprināt makroekonomisko nelīdzsvarotību nepieļaušanas un koriģēšanas regulas izpildi.
All these measures aim at strengthening the enforcement of the regulation on the prevention and correction of macroeconomic imbalances.
Pēc priekšlikuma galveno mērķu konstatēšanas ir jānosaka, kurš no ierosinātajiem juridiskajiem pamatiem ir piemērotākais.
Having identified the main purposes of the proposal, it is necessary to determine which of the proposed legal bases is the appropriate one.
LESD 121. pants ir vērsts uz dalībvalstu ekonomikas politikas koordināciju.
Article 121 TFEU concentrates on coordinating the economic policies of the Member States.
Šajā nolūkā tas ļauj Padomei noteikt dalībvalstu ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un piemērot daudzpusējās uzraudzības procedūru, pamatojoties uz Komisijas ziņojumiem (3. un 4. punkts).
Thus it enables the Council to establish the broad guidelines of the economic policies of the Member States and to put in place a multilateral surveillance procedure, based on the Commission’s reports (paragraphs 3 and 4).
Šā panta 6. punktā ir paredzēta iespēja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemt tiesību aktus, nosakot sīki izstrādātus noteikumus daudzpusējās uzraudzības procedūras īstenošanai.
Paragraph 6 allows measures to be adopted under the ordinary legislative procedure in order to set out detailed provisions for the implementation of the multilateral surveillance procedure.
Priekšlikuma 3.–5. pantā paredzēto naudassodu sistēmu var uzskatīt par sīki izstrādātiem noteikumiem daudzpusējās uzraudzības procedūras īstenošanai, kuru pieņemšana atļauta ar 121. panta 6. punktu.
It may be considered that the system of fines provided for in Articles 3-5 of the proposal represent detailed rules for the multilateral surveillance procedure as allowed by Article 121 (6).
Tādējādi LESD 121. panta 6. punkts šķiet piemērots juridiskais pamats šim priekšlikumam.
It therefore seems that Article 121(6) is an appropriate legal basis for this proposal.
LESD 136. pants ir daļa no VIII sadaļas 4. nodaļas „Īpaši noteikumi dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro”.
Article 136 TFEU is part of Title VIII, Chapter 4 Provisions specific to Member States whose currency is the euro.
Šī norma ļauj Padomei saskaņā ar 121. un/vai 126. pantā paredzētajām procedūrām pieņemt noteikumus, lai stiprinātu dalībvalstu budžeta disciplīnas uzraudzību.
This provision allows the Council to adopt in accordance with procedures set out in Articles 121 and/or 126, measures to strengthen the surveillance of Member States’ budgetary discipline.
Šis pants, šķiet, ir piemērots juridiskais pamats izskatāmajam priekšlikumam, ja šajā priekšlikumā izklāstīto naudassodu sistēmu uzskata par pasākumiem, kas stiprina makroekonomikas uzraudzības mehānismu.
This article seems to be an appropriate legal basis for the proposal under examination if the system of fines set out by in the proposal is to be seen as measures which strengthen the macroeconomic surveillance mechanism.
LESD 148. pants ir IX sadaļā „Nodarbinātība”.
Article 148 is part of Title IX, Employment.
Šis noteikums ļauj Padomei pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu ar vienprātīgu lēmumu noteikt pamatnostādnes, ko dalībvalstīm ir pienākums ievērot savā nodarbinātības politikā.
This provision allows the Council, on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, to adopt guidelines which Member States are obliged to take into account in their employment policies.
LESD 148. panta 3. un 4. punkts ļauj Padomei pārbaudīt „dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu, ņemot vērā pamatnostādnes nodarbinātības jomā” un sniegt ieteikumus dalībvalstīm.
Article 148(3) and (4) allow the Council to examine " the implementation of the employment policies of the Member States in the light of the guidelines for employment" and to make recommendations to Member States.
Stingri ņemot, tas nav juridisks pamats tiesību aktu pieņemšanai.
It does not constitute a legal basis for the adoption of legislation stricto sensu.
LESD 121. panta 2. punktā ir noteikta procedūra, kas jāievēro Eiropas iestādēm, izstrādājot ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes.
Article 121(2) TFEU sets out the procedure to be followed by the European institutions when establishing the broad economic guidelines.
Šis pants nav atbilstošs juridiskais pamats tiesību aktiem.
This article does not constitute an appropriate legal basis for legislation.
Ņemot vērā minētos apsvērumus, šķiet, ka LESD 121. panta 6. punkts kopā ar 136. pantu ir piemērots juridiskais pamats šim priekšlikumam.
In the light of the above considerations it seems that Article 121(6) in conjunction with Article 136 TFEU constitute the appropriate legal basis for this proposal.
Šo kopumu veido seši tiesību aktu priekšlikumi — četros no tiem tiek regulēti fiskāli jautājumi, tostarp Stabilitātes un izaugsmes pakta reforma, kamēr ar divām jaunām regulām reglamentē tādu problēmu konstatēšanu un risināšanu, kas saistītas ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības rašanos ES un euro zonā.
The package is made up of six proposals: four of them deal with fiscal issues, including a reform of the Stability and Growth Pact (SGP), while two new regulations aim at detecting and addressing emerging macroeconomic imbalances within the EU and the euro area.
Divos pēdējos minētajos priekšlikumos, lai paplašinātu ES ekonomikas uzraudzību attiecībā uz nefiskālām jomām, Komisija ierosina virkni jaunu elementu, kas saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzību un korekciju.
In the later two proposals, and with a view to broaden the EU’s economic surveillance to non-fiscal areas, the Commission proposes a series of new elements relating to the surveillance and correction of macroeconomic imbalances.
Šo elementu profilaktiskajā daļā paredzēta nelīdzsvarotības risku regulāra novērtēšana, kas balstās uz rādītāju kopsavilkumu un padziļinātas analīzes īstenošanu pa valstīm.
The ‘preventive part’ of these elements comprises a regular assessment of the risks of imbalances based on a scoreboard of indicators and carrying out in-depth country analyses.
Ja nepieciešams, Padome katrai dalībvalstij, attiecībā uz kuru konstatēta spēcīga nelīdzsvarotība vai tāda, kas pakļauj riskam visas Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbību, varētu paredzēt īpašus ieteikumus.
When necessary, country-specific recommendations could be addressed by the Council to a Member State with severe imbalances or imbalances that put at risk the functioning of the EMU.
Turklāt „korektīvajā daļā”, kā norādīts priekšlikumā par „izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā”, paredzēts, ka pret euro zonas dalībvalstīm, attiecībā uz kurām konstatēts, ka tās nenodrošina attiecīgo ieteikumu ievērošanu, var uzsākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un pret tām pat varētu vērst sankcijas ikgadēja naudassoda veidā.
Moreover, the ‘corrective part’ as presented in the proposal on "enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances", envisages that euro area Member States which show insufficient compliance with their respective recommendations may become subject of an excessive deficit procedure and, ultimately, could face sanctions in the form of a yearly fine.
Komisijas priekšlikumi satur daudzas pamatotas idejas.
The Commission’s proposals contain many sound ideas.
Kopumā atzinuma sagatavotāja piekrīt Komisijas uzskatam, ka ir nepieciešams izstrādāt jaunu strukturētu procedūru nevēlamas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai un koriģēšanai ikvienā dalībvalstī.
In general, your rapporteur shares the Commission’s view that it is necessary to develop a new structured procedure for prevention and correction of adverse macroeconomic imbalances in every Member State.
Atzinuma sagatavotāja atgādina, ka Komisijas paziņojumā „EMU@10” jau norādīts, ka atšķirības starp dalībvalstīm pieauga jau pirms krīzes un ka Eiropas Parlaments rezolūcijā par EMU@10 pamatīgi iztirzājis šo jautājumu.
Your rapporteur recalls that the Commission's EMU@10 communication already pointed to the increase of divergences between Member States before the crisis and that the European Parliament resolution on EMU@10 thoroughly addressed this point.
Tālab mehānisma izstrādāšana šādu atšķirību un nelīdzsvarotības novērošanai un novēršanai ir vairāk nekā atzinīgi vērtējama.
A mechanism to monitor and prevent such divergences and imbalances is thus more than welcome.
Tomēr atzinuma sagatavotāja uzskata, ka nepieciešami vairāki labojumi, lai nodrošinātu, ka nelīdzsvarotība un atšķirības starp dalībvalstīm tiek konstatētas un efektīvi novērstas vai galu galā koriģētas.
However, your rapporteur considers that a number of modifications are necessary in order to ensure that imbalances and divergences between Member States are detected, prevented or ultimately corrected in an efficient manner.
Tāpēc atzinuma sagatavotāja ierosinājusi virkni grozījumu Komisijas priekšlikumā par „makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanu un koriģēšanu” un par „izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā”, kuros apskata turpmāk minētos aspektus.
Your rapporteur therefore introduces a series of amendments to the Commission proposals on "prevention and correction of macroeconomic imbalances" and on "enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area", addressing the following main aspects:
– ES uzraudzības sistēmai papildus vispārīgiem ekonomiskiem un finansiāliem aspektiem būtu jāaptver arī nodarbinātības un sociālie aspekti.
- The EU’s surveillance framework should include employment and social aspects, in addition to those of general economic and financial nature.
Tāpēc par uzraudzības sistēmas juridisko pamatu profilaktiskajā daļā jābūt arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 148. pantam, un attiecīgajā regulā vienādā mērā jārisina jautājumi, kas saistīti gan ar makroekonomiskās, gan sociālās nelīdzsvarotības novēršanu un koriģēšanu.
Article 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) should therefore be added as a legal base in the preventive part of the surveillance framework, and the relevant Regulation should address the prevention and correction of macroeconomic as well as of social imbalances on an equal basis.
Šādā veidā tiks nodrošināta integrētāka ekonomiskā un sociālā pieeja.
This way, a more integrated economic and social approach will be ensured.
– Saistībā ar iepriekšminēto tiesību akti, kas balstīti uz LESD 148. pantu, jo īpaši pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu nodarbinātības politiku, būtu jāņem vērā, novērtējot nelīdzsvarotību, un tie jāpapildina ar īpašiem instrumentiem sociālās nelīdzsvarotības konstatēšanai un novēršanai.
- Linked to the above, the instruments based on Article 148 TFEU, in particular the guidelines for the employment policies of the Member States should be taken into account when assessing imbalances, and supplemented with specific tools for detection and prevention of social imbalances.
Tāpēc Nodarbinātības komiteja (EMCO) un Sociālās aizsardzības komiteja (SPC) būtu aktīvi jāiesaista attiecīgajās uzraudzības procedūrās.
The Employment Committee (EMCO) and the Social Protection Committee (SPC) should thus be actively involved in all relevant surveillance procedures.
– Komisijai atbilstoši LESD 290. pantam deleģēto aktu veidā būtu jāparedz un regulāri jāaktualizē rādītāju kopsavilkumus, kuri kalpotu kā instruments agrīnai nelīdzsvarotības konstatēšanai un pārraudzībai.
- The scoreboard of indicators to serve as a tool for early detection and monitoring of imbalances should be adopted and updated regularly by the Commission in the form of delegated acts in accordance with Article 290 TFEU.
Galvenajiem kritērijiem būtu jāaptver svarīgi nodarbinātības, bezdarba, nabadzības un nodokļu politikas aspekti.
The main indicators should include relevant employment, unemployment, poverty and taxation aspects.
– Nelīdzsvarotības korekcijas sistēmai ne tikai jāveicina euro zonas dalībvalstu budžeta disciplīna.
- The system of correction of imbalances should not only contribute to the budgetary discipline of the euro area Member States.
Tikpat svarīgi ir to izveidot tādā veidā, lai izvairītos no asimetrisku satricinājumu rašanās un arī veicinātu pastāvīgu izaugsmi un darbavietu radīšanu.
Equally important, it should be designed in such a way so as to avoid the emergence of asymmetric shocks and to contribute also to sustainable growth and job creation.
Tādēļ sistēmai jādarbojas, lai atbalstītu ES mērķu īstenošanu izaugsmes un darbavietu jomā, piemēram, to mērķu īstenošanā, kas pieņemti saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”.
The system should thus work in support of achieving the EU’s growth and jobs objectives, such as those adopted under the Europe 2020 strategy.
– Turklāt ar koriģēšanas sistēmu, tostarp arī gadījumos, kad jākoriģē pārmērīga nelīdzsvarotība, nevar paredzēt tikai naudassodus (sankcijas), bet tai jāparedz arī stimuli.
- Furthermore, the correction system, including when it comes to the correction of excessive imbalances, should be composed not only of fines (sanctions) but also incentives.
Ikviens lēmums, ar kuru kādai dalībvalstij paredz sankciju vai uzliek naudassodu, jāpakļauj ietekmes novērtējumam sociālajā aspektā.
Any decision to impose a sanction or a fine on a Member State should be subject to a social impact assessment.
– Naudassodus, kas iekasēti no dalībvalstīm, kuras neievēro tām paredzētos attiecīgos ieteikumus, būtu jāizmanto, lai atbalstītu ES ilgtermiņa mērķu īstenošanu ieguldījumu un darba vietu jomā, un, naudassodus iekasējot, iegūtās summas vajadzētu piešķirt ne tikai tām dalībvalstīm, kuras netiek pakļautas jebkādai pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrai, kā to ierosina Komisija.
- Fines collected from the Member States which fail to comply with their respective recommendations should be used in support of the EU’s long term investment and job targets and not distributed only to the Member States that are not subject of any excessive procedure as the Commission proposes.
Visbeidzot, atzinuma sagatavotāja uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nostiprināt Eiropas Parlamenta lomu visā uzraudzības procesā kopumā.
Finally, your rapporteur considers it of utmost importance that the role of the European Parliament be strengthened in the whole surveillance process.
Turklāt regulāra apspriešanās ar sociālajiem partneriem un intensīvāka valstu parlamentu iesaistīšana ir nepieciešams priekšnoteikums uzticamas un pārredzamas uzraudzības sistēmas izveidošanai.
In addition, regular consultation of the social partners and a stronger involvement of National Parliaments are necessary preconditions of a credible and transparent surveillance framework.
(1a) Lai izstrādātu koordinētu nodarbinātības stratēģiju, kā tas paredzēts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā atbilstoši pamatprincipiem, ar kuriem veicina kvalificētu, apmācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī atbalsta darba tirgu, kas spēj reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā.
(1a) In order to develop a coordinated strategy for employment, as provided for by the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States and the Union should work in compliance with the guiding principles of promoting a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets responsive to economic change.
(1b) LESD paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta līmeņa nodarbinātības veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
(1b) The TFEU provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union should take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(1c) Stabilitātes un izaugsmes paktam un visaptverošai ekonomikas pārvaldības sistēmai jāpapildina ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģija, kuras mērķis ir veicināt ES konkurētspēju, konverģenci un solidaritāti, un tiem jābūt saderīgiem ar šo stratēģiju.
(1c) The Stability and Growth Pact and the complete economic governance framework should complement and be compatible with a Union strategy for growth and jobs which aims at boosting the Union 's competitiveness, convergence and solidarity.
(1d) Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma jaunu stratēģiju darbavietu un izaugsmes veicināšanai, lai ES no krīzes varētu izkļūt spēcīgāka un vērst savu ekonomiku uz gudru, noturīgu un iekļaujošu izaugsmi, ko papildinātu augsta līmeņa nodarbinātība, darba ražīgums un sociālā kohēzija.
(1d) The European Council, meeting on 17 June 2010, adopted a new strategy for jobs and growth to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Turklāt Eiropadome ir nolēmusi no 2011. gada 1. janvāra uzsākt Eiropas pusgadu politikas jomu koordinēšanai, lai ļautu dalībvalstīm gūt priekšrocības, ko sniedz agrīna koordinēšana ES līmenī, un pastiprināti uzraudzīt un vienlaicīgi novērtēt gan budžeta pasākumus, gan strukturālās reformas, veicinot izaugsmi un nodarbinātību.
The European Council also decided to launch, on 1 January 2011, the European Semester for policy coordination to allow Member States to benefit from early coordination at Union level and to enable enhanced surveillance and a simultaneous assessment of both budgetary measures and structural reforms fostering growth and employment.
(1e) Ekonomikas politikas koordinācijas Eiropas pusgadam vajadzētu būt nozīmīgam, īstenojot LESD 121. panta 1. punktu un 146. panta 2. punktu.
(1e) The European semester for economic policy coordination should play a vital role in implementing Article 121(1) and Article 146(2) of TFEU.
Pārredzamība un neatkarīga uzraudzība ir pastiprinātas ekonomikas pārvaldības neatņemama daļa.
Transparency and independent oversight are an integral part of enhanced economic governance.
Padomei un Komisijai vajadzētu informēt par savu nostāju un lēmumiem ekonomikas politikas koordinācijas procedūras attiecīgajos posmos un sniegt šīs nostājas un lēmumu pamatojumu.
The Council and the Commission should make public and state the reasons for their positions and decisions at the appropriate stages of the economic policy coordination procedures.
(2) Ir jāizmanto tā pieredze attiecībā uz makroekonomisko un sociālo nelīdzsvarotību , kas gūta Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajos desmit gados.
(2) There is a need to build upon the experience gained during the first decade of functioning of economic and monetary union regarding macroeconomic and social imbalances .
(3) Konkrētāk, ir jāpastiprina dalībvalstu ekonomikas politikas uzraudzība papildus budžeta uzraudzībai, lai novērstu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību un palīdzētu tās skartajām dalībvalstīm izstrādāt korektīvo pasākumus plānus, pirms šīs atšķirības nostiprinās.
(3) In particular, surveillance of the economic policies of the Member States should be broadened beyond budgetary surveillance to prevent excessive macroeconomic imbalances and help the Member States affected devise corrective plans before divergences become entrenched.
Uzraudzības paplašināšanai jānoris vienlaikus ar fiskālās uzraudzības padziļināšanu.
This broadening should go in step with deepening of fiscal surveillance.