natgillin/translations-raw huggingface dataset:
30. aicina dalībvalstis, lai veicinātu dzimumu līdztiesības kultūru ar piemērotām izglītojošām programmām, izstrādāt un uzsākt izglītojošas iniciatīvas, kuras veidotas iecietības garā un kurās izvairās no visu veidu stereotipiem, kas ievērojami noniecina vīriešu un sieviešu attiecības;
Calls on the Member States to design and launch educational initiatives, developed in the spirit of tolerance and eschewing all forms of stereotyping, which significantly disparages the relationship between men and women, to promote the culture of gender equality by means of appropriate educational programmes;
„Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā” (2006.–2010. gadam) ietver sešas prioritāras jomas, no kurām viena ir dzimumu stereotipu izskaušana.
A roadmap for equality (2006-2010) contains six priority areas, one of which is to combat gender stereotypes.
Šī ziņojuma mērķis ir uzsvērt, kā reklāma sekmē un nostiprina dzimumu stereotipus un kā tas negatīvi ietekmē līdztiesību.
The purpose of this report is to highlight how advertising fuels and consolidates gender stereotypes and how this has a negative impact on equality.
Reklāma ietver teksta, attēlu un skaņas vēstījumus elektroniskā vai drukātā veidā, kas paredzēti, lai sekmētu uzņēmuma komercdarbību.
The term advertising encompasses all text, picture or sound messages, in electronic or printed form, aimed at promoting a company's commercial activity.
Šajā jomā ir veikti daži pētījumi, lai gan tas nav bijis pietiekami, un Slovēnijas prezidentūras laikā 2008. gada janvārī Brdo (Slovēnija) notika konference, kuras mērķis bija apskatīt ierobežojumus un problēmas saistībā ar dzimumu stereotipiem.
Some research - although not enough - has been conducted in this field and a conference was held during the Slovenian Presidency in Brdo (Slovenia) in January 2008 to look into the limitations and problems regarding gender stereotypes.
Mārketinga mērķis vairs nav pārliecināt patērētājus kaut ko pirkt, bet panākt, lai patērētāji mijiedarbojas ar citiem objektiem tirgū, lai viņi paši sevi radītu vai ražotu vai arī lai mērķtiecīgi sevi nostādītu
Marketing no longer aims to persuade consumers to buy something but to get consumers to interact with other objects on a market in order to create or produce themselves or to purposefully position themselves
Patēriņu aizvien vairāk aplūko kā mērķtiecīgu un jēgpilnu ražošanas procesu.
Consumption is viewed more and more as a targeted and meaningful productive process.
Tirgus un tirgotāji darbojas kopā, lai socializētu patērētājus
The market and marketers work together in socialising consumers
Tas tagad ir pētījumu par patēriņu galvenais princips, proti, aprakstīt patēriņu kā svarīgu cilvēka identitātes veidošanas principu
It is now a key tenet of research into consumption to describe consumption as an important aspect in the construction of human identity
Arnould & Thompson , „Patērētāju kultūras teorija (PKT): divdesmit pētījumu gadi”, Patērētāju pētījumu žurnāls, 2005. gads, 868.–882. lpp. .
Arnould & Thompson, "Consumer Culture Theory (CCT): Twenty Years of Research, Journal of Consumer Research 2005, pp. 868-882 .
To var uzskatīt par jo īpaši patiesu attiecībā uz jauniem patērētājiem
This can be seen as especially true of young consumers
Gianneschi , „ Varor och märken - om att vara och märkas ”, disertācija par uzņēmējdarbības vadību, Uzņēmējdarbības vadības departaments, Gēteborgas universitāte, 2007. gads. .
Gianneschi, "Varor och märken - om att vara och märkas", Thesis on business administration, Department of Business Administration, University of Gothenburg, 2007 .
Vācijā veiktais pētījums
Research conducted in Germany
Dr. Carsten Wippermann , Sinuss sociovīzija; Heidelberga, Vācija: „ Veidi, kā panākt attieksmes vienlīdzību – šodien un rīt ”. , ko veica UEAPME
Dr. Carsten Wippermann, Sinus Sociovision; Heidelberg, Germany: ” Ways to Equality of Treatment – Today and Tomorrow” , by the UEAPME
Eiropas Amatniecības asociācija, mazie un vidējie uzņēmumi: „ Dzimumu stereotipi p ieaugušo dzīvē un to pārvaldība: darba devēja viedoklis ” . , un Polijā veiktais pētījums
European Association of Craft, Small and Medium-Sized Enterprises: “Living and Managing Gender Stereotypes in Adulthood: Employer’s point of view. , in Poland
Monika Ksieniewicz , Nodarbinātības un sociālās politikas ministrijas Sieviešu, ģimenes un diskriminācijas novēršanas departaments: „ Pieaugušie: Dzimumu stereotipi dzīvē un to pārvaldība”. , kā arī citi pētījumi ir bijuši nenovērtējams atbalsts šī ziņojuma sagatavošanā, tāpat kā nesen publicētais Zviedrijas valdības pētījums, kurš dokumentē un nosaka dzimumu stereotipu reklāmā ietekmi
Monika Ksieniewicz, Department for Women, Family and Counteracting Discrimination, Ministry of Labour and Social Policy: “ Adulthood: Living and Managing Gender Stereotypes”. and elsewhere has been invaluable for this report, as has a recently published study by the Swedish Government that documents and establishes the effects of gender stereotyping in advertising
Profesore Eva-Maria Svensson .
Professor Eva-Maria Svensson.
Reklāmas mērķis ir ietekmēt ikvienu no mums — gan sievietes, gan vīriešus.
The very purpose of advertising is to influence each and every one of us - women and men alike.
Izdarot izvēli mūsu dzīvē, piemēram, saistībā ar izglītību, karjeru, attiecībām, sabiedrisko un kultūras piederību, mēs to nedarām vieni.
Whenever we make choices in life, such as on our education, career, relationships and social and cultural affinities, this is not done in a vacuum.
Mūs ietekmē vairāki faktori, no kuriem divi svarīgākie ir sabiedrības šķira un dzimums.
We are influenced by a whole range of factors, with social class and gender being two of the most important.
Dzimumu tēli un jēdzieni, kā arī dzimumu lomu sadalījums mums tiek parādīti ar reklāmu.
Then there are the images and concepts of gender and gender roles that are ever present around us through advertising.
Reklāma ietekmē mūs gan apzinātā, gan, iespējams, galvenokārt zemapziņas līmenī.
Advertising influences us on both a conscious and, perhaps primarily, subconscious level.
Tehnoloģiju progress ir radikāli izmainījis veidu, kādā reklāmas vēstījums tiek nodots.
Technological progress has radically changed the way in which the commercial message is conveyed.
Tas ir ļoti būtiski saistībā ar reklāmas apjomu, pieejamību un pakāpi mūsu ikdienas dzīvē.
This is of major significance in terms of the volume, accessibility and extent of advertising in our everyday lives.
Dzimumu stereotipi nostiprina šauras dzimumu lomas, tādējādi ierobežojot kustību telpu un dzīves iespējas sievietēm un meitenēm, bet arī vīriešiem un zēniem.
Gender stereotypes consolidate narrow gender roles, thus restricting the room for manoeuvre and life opportunities for women and girls, but also for men and boys.
Tā kā šis vēstījums ir visuresošs mūsu ikdienas dzīvē, proti, televīzijā, laikrakstos, filmās un internetā, tas kļūst par normu, un no mums sagaida un prasa, lai mēs tai atbilstam.
As this message is omnipresent in our everyday lives - on TV, in newspapers, in films, and on the Internet - it becomes the norm to which we are expected and required to conform.
Reklāma ir īpaši izstrādāta, lai to interpretētu noteiktā veidā.
Advertising is specifically designed to be interpreted in a given way.
Tādēļ viens no priekšnosacījumiem vienotai interpretācijai un, iespējams, vienotai komerciālai praksei, ir tāds, ka reklāmas forma ir pamatota uz vispārējām koncepcijām vai aizspriedumiem tās mērķa grupas sabiedrībā.
One of the preconditions for uniform interpretation and, presumably, uniform commercial practice, is therefore that the form is based on general concepts or prejudices in its target group's society.
Būt sievietei vai vīrietim mūsdienu sabiedrībā nozīmē panākt atbilstību mākslīgiem norādījumiem, un to panākt dzīvē bieži ir sarežģīti vai pat neiespējami.
To be a woman or a man in today's society involves living up to artificial expectations, and this can, in practice, often be difficult or even impossible to achieve.
Tomēr vissvarīgākais ir tas, ka tas nav mērķis, kuru ir vērts sasniegt.
Above all, however, it is not an aim worth attaining.
Neveiksme nemitīgi biedē, un neveiksme prasa upurus: ēšanas traucējumi, garīgas slimības, zems pašnovērtējums, utt.
Failure is a constant threat, and failure demands its sacrifice: eating disorders, mental illness, low self-esteem, etc.
Pašcieņa tiek samazināta, lai atbilstu iepriekš noteiktiem dzimumu tēliem.
Self-dignity is reduced to conforming to a pre-established gender framework.
Pētījumi parāda, ka normas, ko radījuši dzimumu stereotipi reklāmā, padara cilvēkus par priekšmetiem, proti, gan sievietes, gan vīrieši, lai gan sievietes līdz šim ir cietušas vairāk, tiek parādīti kā priekšmeti.
Research shows that the norms created by gender stereotypes in advertising objectify people, in the sense that both women and men - although women have suffered more up until now - are represented as objects.
Padarot cilvēku par priekšmetu, indivīds tiek pakļauts vardarbībai un apvainojumiem.
Reducing a human to an object leaves the individual exposed to violence and insults.
Pārveidošana par priekšmetu reklāmā ir ļoti svarīgs aspekts procesā, ar kuru indivīds veido savu identitāti un tajā, kā tēls tiek uztverts kā „normāls”.
Objectification in advertising is of key importance for the process by which an individual builds his/her identity and for how an image is perceived as 'normal'.
Stereotipi ir saistīti ar uzskatiem par sievietēm un vīriešiem, ka arī attiecībām starp viņiem.
Stereotyping relates to ideas about women and men and the relationships between them.
Stereotipi reklāmā arī tiek uzskatīti par varas instrumentiem.
Stereotyping in advertising is also seen as an instrument of power.
Dzimumu līdztiesības politikas mērķis ir panākt, lai ikvienam ir iespējas veidot sabiedrību un savu eksistenci.
The objective of gender equality policy is for everyone to have the power to shape society and their own existence.
Nemitīgs risks tikt padarītiem par priekšmetu un stereotipiski vēstījumi kavē šī mērķa sasniegšanu.
Constant exposure to objectifying and stereotyped messages impedes this objective.
Komerciāli vēstījumi vēl nozīmīgāki ir bērniem un jauniešiem.
Commercial messages are playing an ever more dominant role in child and youth culture.
Mēs zinām, ka šī ietekme sniedzas daudz tālāk par preču pirkšanu.
We know that this influence extends way beyond the purchase of goods.
Šie vēstījumi nosaka bērnu uzskatus par sevi, savu vidi, kultūru un jo īpaši vardarbību.
They condition children's views about themselves, their environment, their culture and, especially, violence.
Dzimumu lomu tēls, ko rada reklāma, ir it īpaši būtisks, jo bērni atrodas tajā dzīves posmā, kad viņi attīsta vērtību skalu un attieksmi pret dzimumu lomām, kā arī tad, kad viņi meklē savu identitāti.
The image of gender roles conveyed by advertising is especially significant in that children are at the stage of developing their values and attitudes regarding gender roles, and of seeking their own identity.
Mēs riskējam attālināties no pašpaļāvības, ko veido ar cilvēcīgām attiecībām un mīlestību, un tuvināties stingri ekonomiskai situācijai, kurā indivīdi pērk neīstu drošības sajūtu, iegādājoties preces.
We run the risk of moving away from a self-reliance built up through human relationships and love to a strictly economic condition in which individuals purchase a false sense of security through the possession of objects.
Bērni, kas jau ir neizsargātās situācijās, šādai ietekmei ir visatvērtākie.
Children already in vulnerable situations are those most open to this influence.
„Vai tas ir zēns vai meitene?” ir pirmais jautājums, ko uzdod, kad piedzimst bērns.
"Is it a boy or a girl" is the first question asked when a child is born.
Ar to jau sākas izglītības process jaundzimušajam bērnam, kurš izaugs un attīstīsies par sabiedrības locekli.
This already kicks off the education process for the newborn child that will now grow and develop into a member of society.
Katrā sabiedrībā ir nosacījumi, ko tā sagaida, ietverot tādus nosacījumu un tēlus, kas saistīti ar dzimumu.
Each society has its expectations, including expectations and images that are tied to gender.
Modelis jau pastāv, un dzimumu stereotipu koncepcija ietver pārspīlētas mākslīgas atšķirības starp dzimumiem.
There is already a model there and the very concept of gender stereotyping involves exaggerating fabricated differences between the sexes.
Tiek uzskatīts, ka viens dzimums ir „labāks” par otru, veicot noteiktus uzdevumus sabiedrībā, un tiek ignorētas atšķirības starp indivīdiem.
It is to consider that one sex is "better" than the other at carrying out certain tasks in society and to ignore differences between individuals.
Tas rada milzīgu problēmu, nosakot priekšnoteikumus, kas ir „normāls” attiecīgajam dzimumam.
It creates a major problem by establishing the frameworks for what is "normal" for the respective sexes.
Izvēloties ceļu, kas neatbilst dzimumam, piemēram, izglītības jomā, var tikt nopietni ierobežotas indivīda veiktās izvēles.
Choosing a path that does not correspond to one's gender, in the field of education for example, can seriously restrict the choices made by an individual.
Jebkurš pielāgojas kādam stereotipa vai aizsprieduma veidam ar savu pasaules uzskatu vai interpretāciju, bet tikai nedaudz cilvēku to dara apzināti, un ar dzimumu saistīti aizspriedumi vai cerības var netraucēti attīstīties.
Everybody adopts some form of stereotype or prejudice in their view or interpretation of the world around them, but very few people are conscious of doing so, and gender-related prejudices or expectations can be reproduced uncontested.
Tādēļ ir grūti mainīt šo šablonu.
It is therefore difficult to change the template.
Un tāpēc ir jāizskauž sieviešu un vīriešu strukturāli uzspiestie stereotipi, kas ir mums apkārt.
This is why it is necessary to combat the structurally embedded stereotype images of women and men we find all around us.
Tas jāsasniedz, izmantojot informatīvus un izglītojošus pasākumus.
This should be achieved through information and awareness-raising measures.
Ir ļoti daudz veidu, kā to paveikt, taču rīcībai jāizplatās visos sabiedrības līmeņos, pieņemot strukturālu pieeju, kas analizē dzimumu ietekmes attiecības.
There are many ways of doing this, but the action has to permeate all levels of society, by adopting a structural approach that analyses gender power relations.
Dzimumu stereotipi bieži sastopami reklāmās, lai panāktu finansiālus ieguvumus lieliem uzņēmumiem, jo indivīda identitātes meklējumi ir saistīti ar viņa/viņas patērēto preču un pakalpojumu būtību un apjomu.
Gender stereotypes often exist in advertising to the financial gain of big business, in that an individual's search for identity is linked to the nature and volume of the goods and services he/she consumes.
Ir acīmredzami, ka īstās atšķirības, piemēram, bioloģiskās atšķirības starp dzimumiem, ir jāņem vērā, un nozīmīgas ir arī individuālās vajadzības, bet sākuma punktam jābūt apziņai, ka mums, cilvēkiem, ir vairāk kopīgā, nekā atšķirīgā.
It is self evident that real, e.g. biological, differences between the sexes should to be taken into consideration and individual needs also play a role, but the point of departure must be the realisation that we as humans have more similarities than differences.
par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 964/2007 un Nr. 1100/2006
on the proposal for a Council regulation applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011 and amending Regulations (EC) No 552/97, No 1933/2006 and Commission Regulations (EC) No 964/2007 and No 1100/2006
Attīstības komitejaS ATZINUMS.................................................................................30
OPINION of the Committee on Development ......................................................31
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0857 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0857 ),
– ņemot vērā EK līguma 133. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0051/2008 ),
– having regard to Article 133 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0051/2008 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0200/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0200/2008 ),
(1a) Vispārējo tarifa preferenču sistēma jau kopš izveidošanas ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības un attīstības politikas instrumentiem, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt nabadzību, radot ieņēmumus no starptautiskās tirdzniecības, un kā veicināt šo valstu ilgtspējīgu attīstību, atbalstot rūpniecības izaugsmi un ekonomikas dažādošanu.
(1a) Since its creation, the Generalised System of Preferences (GSP) has been one of the key EU trade and development policy instruments to assist developing countries reduce poverty by generating revenue through international trade and to contribute to their sustainable development by promoting industrial development and the diversification of their economies.
Sistēmas pirmais un galvenais mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt nabadzību.
The first and overall objective of the scheme is to assist developing countries to reduce poverty.
(2a) ES attīstības politikas un līdz ar to VPS galvenais mērķis ir, izmantojot jaunattīstības valstu ekonomiku lielāku diversifikāciju un plašāku iesaistīšanos globālajā tirdzniecībā, veicināt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, nabadzības izskaušanu, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību jaunattīstības valstīs.
(2a) The chief objective of EU development policy and, therefore, of the GSP scheme is to contribute - through a greater diversification of the economies of developing countries and their increased participation in global trade - to the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs), eradication of poverty, promotion of sustainable development and good governance in developing countries.
VPS nav izstrādāta, lai veicinātu ES tirdzniecību, bet ar mērķi atbalstīt jaunattīstības valstis, it īpaši vismazāk attīstītās valstis, izmantojot „Viss, izņemot ieročus” preferences.
The GSP scheme is not designed with the objective of furthering EU trade but with the aim of supporting the developing countries and, in particular, the Least-Developed Countries (LDCs) via the Everything But Arms (EBA) preferences.
Pirms jaunās regulas pieņemšanas ir īpaši jāuzsver, ka ES attīstības politikas un līdz ar to arī jaunās VPS regulas mērķis ir Tūkstošgades mērķu sasniegšana un nabadzības mazināšana.
It should be specifically underlined at the beginning of the new regulation that the achievement of the MDGs and the reduction of poverty are the chief objective of EU development policy and, therefore, also of the new GSP regulation.
(6a) Lai palielinātu VPS izmantošanas līmeni un efektivitāti un dotu jaunattīstības valstīm iespēju gūt labumu no starptautiskās tirdzniecības un preferenču režīma, Eiropas Savienībai jācenšas šīm valstīm, it īpaši vismazāk attīstītajām valstīm, sniegt atbilstošu tehnisko palīdzību.
(6a) In order to increase the utilisation rate and the effectiveness of the GSP and to allow developing countries to reap the benefits of international trade and preferential arrangements, the European Union should strive to provide these countries, and in particular the least developed countries (LDCs s), with adequate technical assistance.
Lai palielinātu VPS izmantošanas līmeni un efektivitāti, ir svarīgi jaunattīstības valstīm sniegt atbilstošu tehnisko palīdzību.
In order to increase the utilisation rate and the effectiveness of GSP, it is important to provide developing countries with adequate technical assistance.
(8a) Jāsniedz tehnisks atbalsts, lai īstenotu konvencijas, kas minētas ilgtspējīgas attīstības un labas valsts pārvaldes īpašajā veicināšanas režīmā.
(8a) Support should be given, in the form of technical assistance, for the implementation of the conventions referred to in the special incentive arrangement for sustainable development and good governance.
Jāatbalsta jaunattīstības valstis, kuras ir gatavas uzņemties īpašajā režīmā prasītos papildu apgrūtinājumus un pienākumus.
Developing countries which are prepared to take on the extra burdens and responsibilities required under the special arrangements should be supported in doing so.
(10a) Jaunattīstības valstīm, kuras atbilst īpašā ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīma atbilstības kritērijiem pēc 2008. gada 31. oktobra, jāgūst labums no papildu tarifa preferencēm, tiklīdz tās atbilst minētajiem kritērijiem.
(10a) Developing countries which meet the criteria for eligibility for the special incentive arrangement to encourage sustainable development and good governance after 31 October 2008 should be entitled to benefit from the additional tariff preferences as soon as they meet those criteria.
Komisijai par jaunajiem pieprasījumiem jālemj reizi gadā.
The Commission should rule on new requests on an annual basis.
Šajā regulas priekšlikumā nav paredzēts mehānisms tam, lai valsts, kas nodrošina atbilstību šiem kritērijiem pēc 2008. gada 31. oktobra, varētu pieprasīt, lai uz to attiecina īpašo veicināšanas režīmu.
The present proposal for a regulation makes no provision for a country which complies with these criteria after 31 October 2008 to request the granting of special incentive arrangements.
Pašreizējais teksts paredz, ka būs jāgaida nākamās regulas spēkā stāšanās 2012. gadā, lai varētu iesniegt attiecīgu pieprasījumu.
Under the text as it stands at present, such a country would have to await the entry into force of the next regulation in 2012 to make its request.
Lai īpašajam veicināšanas režīmam saglabātu tā stimulējošo iedarbību, ir svarīgi paredzēt iespēju iesniegt jaunus pieprasījumus.
To ensure that the special incentive arrangement retains its incentive nature, it is essential to keep open the possibility of making new requests.
Ierosinātais biežums ir vienreiz gadā.
The frequency proposed is once per year.
(15a) Lai novērstu „preferenču eroziju”, Komisijai jāapsver iespēja nākamajā regulā ražojumus no paaugstināta riska kategorijas pārcelt uz zema riska kategoriju.
(15a) In order to prevent the erosion of preferences, the Commission should consider transferring products currently classified as “sensitive” to the “non-sensitive” category in the next regulation.
(19) Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences labad saņēmējvalstij nav jāgūst labums gan no Kopienas sistēmas, gan no brīvās tirdzniecības nolīguma, ja minētais nolīgums paredz vismaz tās visas preferences, kuras minētajai valstij nodrošina pašreizējā sistēma.
(19) For the sake of coherence in the Community’s commercial policy, a beneficiary country should not benefit from both the scheme and a free-trade agreement, if that agreement covers at least all of the preferences provided for by the present scheme to that country.
(19) Kopienas tirdzniecības politikas konsekvences labad saņēmējvalstij nav jāgūst labums gan no Kopienas sistēmas, gan no brīvās tirdzniecības nolīguma, ja minētais nolīgums paredz , reāli īsteno un attiecīgā gadījumā nostiprina vismaz tās visas preferences, kuras minētajai valstij nodrošina pašreizējā sistēma.
(19) For the sake of coherence in the Community’s commercial policy, a beneficiary country should not benefit from both the scheme and a free-trade agreement, if that agreement covers , effectively implements and, where appropriate, consolidates at least all of the preferences provided for by the present scheme to that country.