natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dalībvalstīm būtu jāpalielina izglītības sistēmu atvērtība un būtiskums, īpaši veidojot valstu kvalifikācijas sistēmas, kas radītu mācību iespējas arī gados vecākiem cilvēkiem , un veidojot izglītības/ apmācības un darba vides partnerības.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling learning pathways , including for older people, and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Par principu būtu jākļūst tam, ka no ikviena, kurš mācās, jāprasa rezultāti un katrs jāatbalsta atbilstoši viņa individuālajām spējām.
As a matter of principle, every learner should be challenged and supported according to his or her individual talents.
Lai samazinātu to jauniešu skaitu, kas nestrādā un nemācās, dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu , sniedzot individuālu iedrošinājumu un atbalstu .
With a view to reducing the number of young people not in employment, education, or training, Member States should take all necessary steps to prevent early school leaving through individual encouragement and support .
Lai tie gados jaunie cilvēki, kuri ir īpaši apdāvināti un spējīgi mācīties, varētu pilnībā attīstīt savu individuālo potenciālu, dalībvalstīm būtu jāpieņem mērķtiecīgi pasākumi šo jauniešu attīstības potenciāla sekmēšanai un atbalstīšanai.
To ensure that exceptionally gifted and able young people can develop their full individual potential, Member States should adopt targeted measures to encourage and support their potential for development.
Cilvēkiem, kuri dažādu iemeslu dēļ šajās sistēmās nevar piedalīties, būtu jānodrošina tāda sociālā aizsardzība, kas pārsniedz nabadzības novēršanas līmeni.
For people who, for various reasons, are unable to participate in these systems, social protection which goes further than preventing poverty should be guaranteed.
Cilvēkiem, kuri slimības dēļ un/vai invaliditātes dēļ vairs nevar veikt agrāko profesionālo darbību, būtu jāpiedāvā īpaši pasākumi profesionālajai tālākizglītībai un/vai pārkvalifikācijai.
For people who, because of illness and/or disability, are no longer able to practise their previous occupation, special vocational further training and/or retraining measures should be provided.
9. pamatnostādne – Kopsavilkums par pamatmērķiem
Guideline 9 – headline targets
ES pamatmērķis , uz kuru balstoties, dalībvalstis noteiks savus valsts mērķus, ir samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāju līdz 10 %, vienlaikus laikposmā līdz 2020. gadam vismaz līdz 40 % palielinot to iedzīvotāju īpatsvaru vecumā no 30 līdz 34 gadiem, kas ir ieguvuši augstāko vai tai līdzvērtīgu izglītību.
The EU headline target , on the basis of which Member States will set their national targets, is to reduce the drop out rate to 10%, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40% in 2020.
ES pamatmērķi , uz kuriem balstoties, dalībvalstis noteiks savus valsts mērķus, ir samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāju līdz 10 %, vienlaikus laikposmā līdz 2020. gadam vismaz līdz 40 % palielinot to iedzīvotāju īpatsvaru vecumā no 30 līdz 34 gadiem, kas ir ieguvuši augstāko vai tai līdzvērtīgu izglītību.
The EU headline targets , on the basis of which Member States will set their national targets, are to reduce the drop out rate to 10%, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40% in 2020.
Privātiem un valsts sektora izdevumiem izglītības iestādēm visos izglītības līmeņos dalībvalstīs būtu jāizlieto vismaz 6 % no IKP saskaņā ar atzītiem ESAO aprēķiniem.
In line with the recognised OECD calculations, each Member State should give 6% of its GDP, and if possible more, to private and public expenditure on educational establishments in all areas of education.
Dalībvalstu pasākumiem nabadzības samazināšanas jomā būtu jābūt vērstiem uz to, lai veicinātu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā un ekonomikā un palielinātu nodarbinātības iespējas, pilnībā izmantojot Eiropas Sociālo fondu.
Member States’ efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Pasākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš arī vienlīdzīgu iespēju radīšanai , nodrošinot piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un augstas kvalitātes pakalpojumiem un publiskiem pakalpojumiem (tostarp pakalpojumiem tiešsaistē saskaņā ar 4. pamatnostādni) un jo īpaši veselības aprūpei.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities , including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care.
Dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi.
Member States should put in place effective anti-discrimination measures.
Tāpat, lai cīnītos pret sociālo atstumtību, radītu iespējas cilvēkiem un veicinātu dalību darba tirgū, būtu jāstiprina sociālās aizsardzības sistēmas, mūžizglītība un aktīvas iekļaušanas politika, lai cilvēkiem radītu iespējas dažādos dzīves posmos un pasargātu viņus no atstumtības riska.
Equally, to fight social exclusion, empower people and promote labour market participation, social protection systems, lifelong learning and active inclusion policies should be enhanced to create opportunities at different stages of people’s lives and shield them from the risk of exclusion.
Jāmodernizē sociālā apdrošināšana un pensiju sistēmas, lai panāktu, ka tās var pilnībā īstenot, lai nodrošinātu adekvātu ienākumu atbalstu un piekļuvi veselības aprūpei, tādējādi panākot sociālo kohēziju un vienlaikus saglabājot finanšu ilgtspējību .
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare — thus providing social cohesion — whilst at the same time remaining financially sustainable .
Pabalstu sistēmās galvenā uzmanība būtu jāpievērš ienākumu drošībai darba maiņas laikā un nabadzības samazināšanai, jo īpaši to grupu vidū, kurām pastāv sociālās atstumtības risks, piemēram, ģimenēm, kurās ir tikai viens no vecākiem, minoritātēm, invalīdiem, bērniem un jauniešiem, gados vecākām sievietēm un vīriešiem, likumīgajiem migrantiem un bezpajumtniekiem.
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
Šā mērķa sasniegšanai dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni, lai novērstu nabadzību, tai skaitā arī strādājošo nabadzību.
To achieve this goal, Member States should intensify efforts to eliminate poverty, including that of the working poor.
Pasākumiem būtu jābūt vērstiem uz to, lai veicinātu pilnīgu un neatkarīgu līdzdalību politiskajā , sabiedriskajā , kultūras un ekonomiskajā dzīvē un palielinātu nodarbinātības iespējas, pilnībā izmantojot Eiropas Sociālo fondu.
Efforts should be aimed at promoting full participation , at people’s own choosing, in politics, society , the arts, and the economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Pasākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš vienlīdzīgu iespēju radīšanai un piekļuves nodrošināšanai izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un augstas kvalitātes pakalpojumiem un publiskiem pakalpojumiem (tostarp pakalpojumiem tiešsaistē saskaņā ar 4. pamatnostādni) un jo īpaši veselības aprūpei , īpaši attiecībā uz sociālās labklājības, nodarbinātības, veselības un kaimiņattiecību pakalpojumiem .
Efforts should also concentrate on maintaining and bringing about both equal opportunities and access to affordable, sustainable and high-quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care , specifically as regards social welfare, employment, health, and neighbourhood services .
Dalībvalstīm būtu jāveic aktīvi un efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi.
Member States should put in place active and effective anti-discrimination measures.
Jāmodernizē sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmas, lai panāktu, ka tās var pilnībā īstenot, lai nodrošinātu ienākumus virs nabadzības sliekšņa un piekļuvi veselības aprūpei, tādējādi panākot sociālo kohēziju.
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure income above the poverty threshold and access to healthcare — thus providing social cohesion.
Pabalstu sistēmās galvenā uzmanība būtu jāpievērš ienākumu drošībai darba maiņas laikā un nabadzības samazināšanai, jo īpaši to grupu vidū, kurām pastāv sociālās atstumtības risks, piemēram, minoritātēm, cilvēkiem ar invaliditāti, bērniem un jauniešiem, gados vecākām sievietēm un vīriešiem, migrantiem un bezpajumtniekiem.
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, migrants and the homeless.
Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija , lai risinātu dažādus sociālos riskus, kas rodas cilvēka dzīves laikā, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajiem sabiedrības slāņiem .
Member States should also actively promote the social economy and social innovations designed to address the different social risks which arise during people’s lifetime, especially where the most vulnerable are concerned .
Uzlabojot valsts finanšu ilgtspējību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš pozitīvajai ietekmei, kāda sociālās kohēzijas uzlabojumiem ir uz valstu budžetiem.
In enhancing the sustainability of public finances, Member States should pay particular attention to the positive effects that improvements in social cohesion have on national budgets.
Samazinot nabadzību un stiprinot dalību, var samazināt sociālos izdevumus un palielināt nodokļu ieņēmumus.
Reduced poverty and enhanced participation lead to decreases in social expenditures and increased tax revenues.
(1.a) Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. pantā izvirzīts noteikums, ka Eiropas Parlaments un Padome pieņem tiesību aktus, lai nodrošinātu principa, kas paredz vienādas iespējas un vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, piemērošanu nodarbinātības un amatu jautājumos, tostarp arī principa piemērošanu vienādi atalgot par vienādu darbu vai līdzvērtīgu darbu.
(1a) Article 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that the European Parliament and the Council shall adopt measures to ensure the application of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation, including the principle of equal pay for equal work or work of equal value.
(2) Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, un ir paredzētas Savienības iniciatīvas, lai nodrošinātu dalībvalstu sociālās politikas koordinēšanu.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3.3 that the Union shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union’s initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
(2) Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību un sieviešu un vīriešu līdztiesību , un ir paredzētas Savienības iniciatīvas, lai nodrošinātu dalībvalstu sociālās politikas koordinēšanu.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3(3) that the Union shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and equality between women and men, and provides for the Union’s initiatives to ensure coordination of Member States’ social policies.
(2.a) Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā izvirzīts noteikums par to, ka, veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību.
(2a) Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities and to promote equality between men and women.
Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā izklāstīts, ka Eiropas sabiedrībai raksturīgs plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.
Article 2 of the Treaty on European Union states that European society is characterised by pluralism, non ‑discrimination, tolerance, justice, solidarity, and equality between women and men.
(8) Visaptverošo ekonomikas krīzes "pārvarēšanas stratēģiju" ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno tālejošas reformu programmas, lai panāktu makroekonomikas stabilitāti un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību un uzlabotu darba tirgus darbību.
(8) As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
(8) Visaptverošo ekonomikas krīzes „pārvarēšanas stratēģiju” ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno tālejošas reformu programmas, lai panāktu makroekonomikas stabilitāti un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību un uzlabotu darba tirgus darbību , un tām no jauna jāapsver nepieciešamība reformēt pensiju sistēma, lai atspoguļotu faktisko demogrāfisko situāciju un demogrāfiskā pieauguma prognozes īstermiņā un ilgtermiņā .
(8) As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance , and they should reconsider the need to reform their pensions systems to reflect the real demographic situation and forecasts for demographic growth in the short term and long term.
(8.a) Ja dalībvalstis apsver publisko izdevumu samazināšanu, jo īpaši aprūpes un izglītības jomā, tām būtu arī jāapsver, kā šādi samazinājumi ietekmēs sieviešu nodarbinātību.
(8a) Where Member States consider making cuts in public spending, especially in the fields of care and education, they should first consider the effects of such cuts on female employment.
(9) Stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir "gudra izaugsme", proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un inovāciju.
(9) Within the Europe 2020 strategy, Member States should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Reformām būtu jābūt vērstām uz izglītības kvalitātes uzlabošanu, cīnoties pret stereotipiem, kas saistīti ar dzimumu, tās pieejamības nodrošināšanu visiem un pētniecības un uzņēmumu snieguma stiprināšanu, lai veicinātu inovāciju un zināšanu nodošanu visā ES.
Reforms should aim at improving the quality of education, by combating sexist stereotyping and ensuring access for all, and at strengthening research and business performance in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the EU.
(11) Dalībvalstu reformu programmām jābūt vērstām arī uz „integrējošu izaugsmi”.
(11) Member States’ reform programmes should also aim at ‘inclusive growth’.
Tādēļ ar dalībvalstu reformām būtu jānodrošina visiem piekļuve un iespējas visos dzīves posmos, lai tādējādi samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū, jo īpaši sievietēm, gados vecākiem darbiniekiem, jauniešiem, invalīdiem un likumīgiem migrantiem.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, disabled and legal migrants.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā vajadzētu būt darba tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai, izmantojot ieguldījumus sekmīgā darba maiņā, attiecīgo prasmju attīstīšanu, darba kvalitātes paaugstināšanu un cīņu pret sadrumstalotību, strukturālo bezdarbu un pasivitāti, vienlaikus nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā vajadzētu būt darba tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai, izmantojot ieguldījumus sekmīgā darba maiņā, attiecīgo prasmju attīstīšanu, ar dzimumu saistītu stereotipu apkarošanu , darba kvalitātes paaugstināšanu un cīņu pret sadrumstalotību, strukturālo bezdarbu un pasivitāti, vienlaikus nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību , vienlīdzīgas iespējas un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, combating sexist stereotypes, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection , equal opportunities and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Dalībvalstīm būtu jācenšas arī uzlabot sieviešu darba iespējas lauksaimniecības nozarē, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi salīdzinājumā ar darba iespējām citās nozarēs.
Member States should also aim to increase work opportunities for female workers in the agricultural sector, ensuring equal treatment in comparison to the other labour sectors.
(13.a) Sniedzot ziņojumu par nodarbinātības līmeni, dalībvalstīm būtu jāsniedz skaidri un salīdzināmi pa dzimumiem nošķirti dati, kas darbaspēka statistikā pareizi atspoguļo tādas nodarbinātības īpatsvaru, kura strādājošam nodrošina ekonomisku neatkarību, kā arī nepilnas slodzes nodarbinātību un daļēju bezdarbu.
(13a) In reporting on employment rates, Member States should provide clear and comparable data, broken down by gender, which correctly reflect the proportion of work which allows the worker to be economically independent, part-time employment and part-time unemployment in labour force statistics.
dalības darba tirgū palielināšana un strukturālā bezdarba samazināšana
Increasing labour market participation and reducing structural unemployment
dalības darba tirgū palielināšana un bezdarba samazināšana un dzimumu līdztiesības veicināšana
Increasing labour market participation, reducing unemployment and promoting gender equality
Dalībvalstīm būtu jāintensificē sociālais dialogs un jānovērš darba tirgus sadrumstalošana, izmantojot pasākumus, ar kuriem pievēršas pagaidu un nepastāvīgai nodarbinātībai, nepietiekamai nodarbinātībai un nedeklarētam darbam.
Member States should step up social dialogue and tackle labour market segmentation with measures addressing temporary and precarious employment, underemployment and undeclared work.
Nodarbinātības dienesti būtu jānostiprina un jādara pieejami visiem, tostarp sievietēm un jauniešiem , un tiem, kam draud bezdarbs, izmantojot personalizētus pakalpojumus, kas vērsti uz tiem, kas atrodas vistālāk no darba tirgus.
Employment services should be strengthened and open to all, including women, young people and those threatened by unemployment with personalised services targeting those furthest away from the labour market.
Dalībvalstīm būtu jāmaina darba sistēma un apstākļi sievietēm, lai nostiprinātu viņu pozīcijas darba tirgū un nodrošinātu viņu sociālo aizsardzību un citas viņām piešķirtās tiesības, tostarp arī tām sievietēm, kuras ir pašnodarbinātās.
Member States should change working patterns and conditions for women in order to strengthen their labour market position and to ensure their social protection and other entitlements accorded to women, including those who are self-employed.
Dalībvalstīm būtu jāpalielina darbaspēka dalība, izmantojot politiku aktīvas novecošanas, dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgas darba samaksas un jauniešu, invalīdu, likumīgo migrantu un citu neaizsargāto grupu integrācijas darba tirgū veicināšanai.
Member States should increase labour force participation through policies to promote active ageing, gender equality and equal pay and labour market integration of young people, disabled , legal migrants and other vulnerable groups .
Darba un privātās dzīves sabalansētības politikai , kurā paredzēta pieejama aprūpe un inovācija darba organizācijā, būtu jābūt vērstai uz nodarbinātības rādītāju palielināšanu, jo īpaši starp jauniešiem, gados vecākiem darbiniekiem un sievietēm , īpaši noturot augsti kvalificētas sievietes amatos zinātnes un tehnikas jomās .
Work-life balance policies with the provision of affordable care and innovation in work organisation should be geared to raising employment rates, particularly among youth, older workers and women , in particular to retain highly-skilled women in scientific and technical fields .
Lai vairotu konkurētspēju un palielinātu dalību darba tirgū, jo īpaši mazkvalificēto personu vidū, un saskaņā ar ekonomikas politikas 2. pamatnostādni, dalībvalstīm būtu jāpārskata nodokļu un pabalstu sistēmas un valsts dienestu iespējas sniegt vajadzīgo atbalstu , tostarp novēršot faktorus, kas kavē sieviešu iesaistīšanos darba tirgū .
In order to increase competitiveness and raise participation levels, particularly for the low-skilled, and in line with economic policy guideline 2, Member States should review tax and benefit systems and the capacity of public services to provide the necessary support , including removing disincentives to female labour market participation .
Dalībvalstīm būtu jāpalielina ekonomiski aktīvo vecuma grupu cilvēku dalība darba tirgū , izmantojot politiku aktīvas novecošanas, dzimumu līdztiesības , vienlīdzīgas darba samaksas un piekļuves veicināšanai sociālajai un ar darbu saistītai aizsardzībai un sievietēm paredzētajiem pabalstiem. .
Member States should increase the participation of economically active age groups in the labour market through policies that promote active ageing, gender equality and equal pay , access to social and work-related protection and benefits for women.
Turklāt īpaša uzmanība būtu jāpievērš dažādām neaizsargātām cilvēku grupām, kuriem ir īpašas grūtības atrast darbu, piemēram, cita starpā jauniešiem, invalīdiem un migrantiem .
Moreover, special attention should be awarded to certain vulnerable groups who face particular difficulties in finding work, such as young people, the disabled and migrants, amongst others .
Darba un privātās dzīves sabalansētības politikai vajadzētu būt vērstai uz nodarbinātības rādītāju palielināšanu, jo īpaši starp jauniešiem, gados vecākiem darbiniekiem un sievietēm.
Work-life balance policies should be geared to raising employment rates, particularly among youth, older workers and women.
Būtu jāveic aktīvi pasākumi, lai palielinātu sieviešu iesaistīšanos zinātnes un tehnikas jomās, lai viņas paliktu savās darbavietās un palielinātu viņu profesionālās izaugsmes iespējas.
Active measures should be taken to increase the participation of women in scientific and technical fields, to retain them and to increase their chances of promotion.