natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– uzsver, cik būtiski ir novērst jebkādus ITER un F4E struktūru pārvaldībā iesaistīto personu interešu konfliktus ar projekta darbuzņēmējiem;
- Stresses the specific importance of avoiding any conflict of interests of persons involved in the management structures of ITER and F4E with contractors of the project;
– neatbalsta Komisijas nostāju par ietekmes novērtējuma atcelšanu arī situācijā, kurā ir ierosināts divkāršot kopējo programmas gada finansējumu salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada programmu, kas jāuzskata par būtisku pārmaiņu;
- Expresses its disagreement with the Commission position of waiving an impact assessment also in a situation in which the overall annual funding of the programme is proposed to double in comparison to the 2007-2011 programme which must be seen as a substantial change;
– uzsver, ka ir jānostiprina kodoldrošības un radiācijaizsardzības aspekti, līdz ar to prasot no jauna pārvietot apropriācijas kodoldrošības un radiācijaizsardzības mērķiem, vienlaikus ievērojot Komisijas ierosināto kopējo programmas finansējuma apmēru;
- Stresses the need for a strengthening of the aspects of nuclear safety and radiation protection, thus demanding an re-deployment of appropriations to nuclear safety and radiation protection while respecting the overall ceiling of the programme proposed by the Commission;
– piekrīt tam, ka nozīmīga ir ITER projekta starptautisko partneru pilnīga finansiāla un materiāla līdzdalība ITER projektā, pildot savus pienākumus, kas izriet no ITER nolīguma;
- Affirms the importance also of the international partners of the ITER project to fully contribute financially and in kind to the ITER project in respect of their obligations under the international ITER agreement;
– uzsver, ka jebkurš likumdevējas iestādes lēmums par atbalstu Euratom pamatprogrammas atjaunošanai neskar budžeta lēmējinstitūcijas lēmumus ikgadējās budžeta procedūras kontekstā.
- Emphasizes that any decision of the legislative authority in favour of the Euratom Framework Programme shall be without prejudice of the decisions of the budgetary authority in the context of the annual budgetary procedure.
Lēmuma priekšlikums
Draft legislative resolution
Lēmuma priekšlikums
Text proposed by the Commission
(14a) Komisijai, Eiropadomei, Padomei un dalībvalstīm ir jāsāk Euratom līguma grozīšanas process, nostiprinot līguma noteikumus par informācijas sniegšanu un Eiropas Parlamenta koplemšanas tiesības Euratom pētniecības jautājumos nolūkā inter alia atvieglināt turpmāko budžeta procedūru norisi.
(14a) The Commission, the European Council, the Council and the Member States are to start a process to amend the Euratom Treaty, strengthening its provisions on the information and co-legislation rights of the European Parliament on Euratom research issues in order to facilitate, inter alia, future budgetary procedures.
(16) Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas (2012–2013) darbības laiku nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 37. punkta nozīmē.
(16) This Decision should establish, for the entire duration of the Framework Programme (2012-2013), a financial envelope that constitutes the prime reference, within the meaning of point 37 of the Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management, for the budgetary authority during the annual budgetary procedure;
Komisija 2011. gada 20. aprīlī iesniedza priekšlikumu (COM (2011)0226) pārskatīt pašreizējo DFS 2007.–2013. gadam, pamatojoties uz IN 21.–23. punktu, lai, paaugstinot 1.a izdevumu kategorijas maksimālo apmēru, ITER projektam 2012. un 2013. gadā piešķirtu papildu neparedzēto finansējumu.
On 20 April 2011, the Commission tabled a proposal (COM (2011)0206) to revise the current MFF 2007-13 on the basis of points 21 to 23 of the IIA, in order to accommodate the additional unforeseen additional funding needs for ITER for the years 2012-2013 by raising the ceiling of Heading 1a.
Uz šā priekšlikuma ir jāpamatojas, lai abas budžeta lēmējiestādes panāktu vienošanos, kas jānoslēdz saskaņā ar visiem IN paredzētajiem līdzekļiem un nepārvietojot līdzekļus no Septītās pamatprogrammas pētniecībai uz Euratom pamatprogrammu.
That proposal should serve as a basis for an agreement between the two arms of the budgetary authority which should be concluded with recourse to all the means provided in the IIA and without deployments from the Seventh Framework Programme for Research to the Euratom Framework Programme;
(16a) Attiecībā uz DFS 2014.–2020. gadam ITER projektam paredzētie finanšu līdzekļi ir jānosaka visam plānošanas periodam, lai jebkuras izmaksas, kas ITER celtniecības posmā, kuru pašlaik plānots pabeigt 2020. gadā, pārsniedz ES daļu, proti, 6,6 miljardus euro, finansētu ārpus DFS maksimālā apmēra (līdzekļu norobežošana).
(16a) For the 2014-2020 MFF, the financial resources dedicated to the ITER project should be fixed for the whole programming period so that any over-running of the costs beyond the EU share of EUR 6.6 billion for the ITER construction period, currently planned to be finalised in 2020, should be financed outside the MFF ceilings (‘ring fencing’);
No vienas puses, jāparedz iespēja Pamatprogrammā (2012–2013) piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.
The Framework Programme (2012-2013) should therefore on the one hand be open to the participation of countries that have concluded the necessary agreements to this effect, and should also be open, at project level and on the basis of mutual benefit, to the participation of entities from third countries and of international organisations for scientific cooperation.
No otras puses, tas nozīmē arī to, ka tieši attiecībā uz ITER projektu starptautiskajiem partneriem pilnībā ir jāievēro to finansiālās saistības.
On the other hand, this also means that, particularly with regard to the ITER project, the international partners must fully respect their financial obligations.
Maksimālais finansējuma apjoms Pamatprogrammas (2012–2013) īstenošanai ir EUR 2 560 270 000 .
The maximum amount for the implementation of the Framework Programme (2012-2013) shall be EUR 2.560.270.000 .
Maksimālais finansējuma apjoms Pamatprogrammas (2012–2013) īstenošanai ir EUR 2 100 270 000 .
The maximum amount for the implementation of the Framework Programme (2012-2013) shall be EUR 2.100.270.000 .
– kodolsintēzes pētniecība — 2 208 809 000;
– fusion energy research 2.208.809.000 ;
– kodolsintēzes pētniecība — 1 748 809 000; šī summa ietver nepieciešamos līdzekļus JET programmas turpināšanai Kalemā;
– fusion energy research 1.748.809.000 ; these figures include the necessary funds for the continuation of the JET programme in Culham;
– kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu — 118 245 000;
– nuclear fission and radiation protection 118.245.000;
– kodola skaldīšana , jo īpaši kodoldrošība, kodolatkritumu apsaimniekošanas uzlabošana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu — 118 245 000;
– nuclear fission , especially safety, improving the management of nuclear waste and radiation protection 118.245.000;
par ECB 2010. gada pārskatu
on the ECB Annual Report for 2010
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS........................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................3
– ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2010. gada pārskatu,
– having regard to the ECB Annual Report for 2010,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 284. pantu,
– having regard to Article 284 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– ņemot vērā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 15. pantu,
– having regard to Article 15 of the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank,
– ņemot vērā 1998. gada 4. maija rezolūciju par demokrātisko pārskatatbildību EMS trešajā posmā
– having regard to its resolution of 4 May 1998 on democratic accountability in the third phase of the EMU
– ņemot vērā 2010. gada 23. novembra rezolūciju par ECB 2009. gada pārskatu
– having regard to its resolution of 23 November 2010 on the ECB Annual Report for 2009
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0418 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0418 . ,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0361/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0361/2011 ),
A. tā kā pēc IKP straujās samazināšanās 2009. gadā uz –4,2 % 2010. gadā euro zonas valstis atlaba, uzrādot IKP pieaugumu 1,7 % apmērā, un ir sagaidāms, ka 2011. gadā tas būs 1,6 %, lai gan dažas starptautiskās iestādes ir izteikušas brīdinājumu par iespējamu pasaules ekonomikas attīstības palēnināšanos;
A. whereas in 2010 the euro area recovered, with GDP growth of 1.7%, and is expected to grow at 1.6% in 2011, after the slump in 2009 involving -4.2% growth, although some international bodies have warned of a possible world economic slowdown;
B. tā kā 2010. gadā vidējais vispārējais valsts budžeta deficīts euro zonā pieauga līdz 6,0 % no IKP un vidējais parāda slogs bija 85,1 % no IKP salīdzinājumā ar attiecīgi 0,7 % un 66,2 % 2007. gadā un salīdzinājumā ar parāda slogu 101,1 % no IKP apmērā ASV un 212,71 % Japānā;
B. whereas the average general government deficit in the euro area increased to 6.0% of GDP in 2010 and the average debt burden stood at 85.1% of GDP, up from 0.7% and 66.2% respectively in 2007, and as compared to a debt burden of 101.1% of GDP for the USA and 212.71% for Japan;
C. tā kā 2010. gadā euro zonā gada vidējais SPCI inflācijas līmenis bija 1,6 % un M3 pieaugums joprojām saglabājās zems — vidēji 0,6 %;
C. whereas the average annual HICP inflation rate in the euro area was 1.6% in 2010 and M3 growth has remained low at an average rate of 0.6% in 2010;
D. tā kā 2010. gada 10. maijā ECB paziņoja, ka Eirosistēma veiks īslaicīgu intervenci euro zonas valsts parāda otrreizējos tirgos, īstenojot vērtspapīru tirgu programmu, saistībā ar kuru to pirkumu uzskaites vērtība, par kuriem veikti norēķini, 2011. gada septembrī sasniedza EUR 129 miljardus; tā kā šie vērtspapīri tika iegādāti ar atlaidi;
D. whereas on 10 May 2010 the ECB announced that the Eurosystem would intervene temporarily in secondary markets for euro area public debt through the Securities Markets Programme, the book value of settled purchases of which amounted to EUR 129 billion at the beginning of September 2011; whereas these securities have been bought at a discount;
E. tā kā ECB nolēma 2009. gada 4. jūnijā sākt nodrošināto obligāciju pirkšanas programmu sākotnējos un otrreizējos tirgos EUR 60 miljardu apmērā un bija paredzēts, ka šī programma pilnībā tiks īstenota līdz 2010. gada jūnija beigām;
E. whereas on 4 June 2009 the ECB decided to launch a programme of purchases of covered bonds in primary and secondary markets to a value of EUR 60 billion which was expected to be fully implemented by the end of June 2010;
F. tā kā 2010. gada beigās ECB rīcībā bija ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri EUR 480 miljardu apmērā un netirgojami finanšu instrumenti EUR 360 miljardu vērtībā un abu šo kategoriju vērtība kopumā sasniedza 44 % no visiem ECB aktīviem;
F. whereas at the end of 2010 the ECB held EUR 480 billion in asset-backed securities and EUR 360 billion in non-marketable financial instruments, the two categories making up 44% of its total assets;
G. tā kā pastāvīgās baumas par parāda pārstrukturēšanu un tās ietekmi uz finanšu tirgiem un plašāka mēroga ekonomiku atkal var aizkavēt ECB nestandarta pasākumu izbeigšanu; tomēr uzskata, ka, lai pārvaldītu valsts parādu, būtu jāmeklē visaptverošs un ilgtspējīgs risinājums, neiesaistot ECB;
G. whereas persistent rumours of debt restructuring and the impact thereof on the financial markets and the broader economy may once again delay the ECB’s exit from non-standard measures; considers, however, that a comprehensive, lasting solution not involving the ECB should be sought for sovereign debt management,
H. tā kā procentu likmes euro zonā saglabājās 1 % apmērā visu 2010. gadu, bet pēc tam, 2011. gada aprīlī, palielinājās par 25 bāzes punktiem un vēl par 25 bāzes punktiem 2011. gada jūlijā, izraisot likmes palielinājumu līdz 1,5 %;
H. whereas interest rates in the euro area remained at 1% throughout 2010, but have since been raised by 25 basis points in April 2011 and again by 25 basis points in July 2011, bringing them to 1.5%;
I. tā kā LESD 282. pants nosaka, ka ECB galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka tai jāatbalsta vispārējā ekonomikas politika, lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, un arī norāda uz darbu finanšu stabilitātes jomā, ko ESRK veic ECB aizgādībā,
I. whereas Article 282 of the TFEU states that the primary objective of the ECB is to maintain price stability and that the ECB should support general economic policies to help achieve it, and also notes the work by the ESRB under the auspices of the ECB on financial stability;
2. pauž bažas par procentu likmes pieauguma ietekmi uz ekonomikas izaugsmi euro zonā; piebilst, ka tas varētu kavēt jau tā lēno euro zonas un jo īpaši tās vājāko valstu atlabšanu
Expresses concern at the effect of interest rate increases on economic growth in the euro area; adds that this could hinder the already slow recovery in the euro area, particularly in its weakest economies;
5. uzskata, ka, īstenojot efektīvu finansiālās stabilitātes pārraudzību EMS un plašāk visā ES, ļoti svarīgi rādītāji ES un dalībvalstīs ir ne tikai SPCI, bet arī aktīvu cenu tendences un kredītu pieaugums;
Takes the view that, in addition to the HIPC, asset price trends and credit growth in the EU and in Member States are crucial indicators for the effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
10. uzsver, ka obligāciju pārpirkšanu otrreizējos tirgos attaisno mērķis atjaunot tādu monetāro politiku, kuras darbība būtu efektīva šajā laikā, kad noteiktu tirgus sektoru darbība ir ārkārtīgi apgrūtināta; norāda, ka šīs obligāciju pārpirkšanas programmas papildina ar programmām, kas neitralizē likviditāti;
Emphasises that the repurchasing of bonds on secondary markets is justified by the aim of restoring a monetary policy which functions effectively, during this period of exceptional malfunctioning of certain sectors of the market; notes that these repurchasing programmes are complemented by programmes neutralising liquidity;
Krīzes pārvarēšana
Crisis management
20. pauž nožēlu par to, ka krīzes pārvaldībai nav izveidota piemērota ES ekonomikas politikas sistēma un ka Komisija un dalībvalstis, jo īpaši tās, kurās ir nepieciešamas reformas, vilcinās īstenot krīzes pārvaldību, un mudina Padomi un Komisiju steidzami ierosināt plašus un tālejošus pasākumus, lai aizsargātu euro stabilitāti;
20 Deplores the lack of an adequate EU economic policy framework for crisis management and the hesitant management of the crisis by the Commission and the Member States, particularly those in which reforms are needed, and urges the Council and the Commission rapidly to put forward the comprehensive and far-reaching measures required to safeguard the stability of the euro;
24. atgādina, ka pirms finanšu krīzes euro zonā valsts parāda līmenis attiecībā pret IKP pazeminājās attiecīgi no 72 % no IKP 1999. gadā līdz 67 % no IKP 2007. gadā, turpretī mājsaimniecību un uzņēmumu parāda līmenis un aizņemto līdzekļu īpatsvars finanšu sektorā šajā pašā laika posmā ievērojami paaugstinājās; jo īpaši atgādina, ka mājsaimniecību parāds euro zonas valstīs tajā pašā laika posmā pieauga no 52 % līdz 70 % no IKP un ka finanšu iestāžu parāds no mazāk nekā 200 % no IKP palielinājās līdz vairāk nekā 250 %; atzīst, ka dažas dalībvalstis, piemēram, Grieķija un Itālija, bija zīmīgi izņēmumi no šīs vispārējās tendences;
Recalls that prior to the outbreak of the financial crisis the public-debt-to-GDP ratio of the euro area had fallen from 72% in 1999 and to 67% in 2007 and that, in contrast, debt levels of households and firms and the level of leverage in the financial sector increased significantly over the same period; points out, in particular, that household debt in the euro area increased from 52% to 70% of GDP during the same period and that financial institutions increased their level of debt from less than 200% of GDP to more than 250%; acknowledges that some Member States, such as Greece and Italy, were significant exceptions to these general trends;
33. uzsver, ka nosacījumi, kas izvirzīti bankām, kuras savā labā izmanto ar Target-2 norēķinu sistēmu saistītos nosacījumus un plašākā mērā ECB likviditātes nodrošināšanas iespējas, rada bažas par kredītrisku pašai ECB; tādēļ, lai panāktu lielāku pārredzamību un lai rastos pareizs priekšstats par aktuālajām norisēm, aicina ECB biežāk publiskot informāciju par naudas plūsmām starp euro zonas bankām, izmantojot Target-2 norēķinu sistēmas datus, lai šīs plūsmas netiktu kļūdaini uzskatītas par pastāvīgiem pārvedumiem no valstīm, kuru tekošajā kontā ir pārpalikums, uz valstīm, kurās ir iztrūkums;
Emphasises that conditions imposed on banks benefiting from the Target-2 settlement system and, more generally, ECB liquidity provision facilities are a matter of concern in terms of credit risks for the ECB itself; calls on the ECB, therefore, to provide more regular public information on flows between euro area central banks, as measured under the Target-2 settlement system, for the sake of increased transparency and to provide a proper insight into recent developments so that these flows are not mistakenly interpreted as permanent transfers from current account surplus countries to deficit countries;
36. aicina ECB izpētīt, vai līdztekus procentu likmei prasības par obligātajām rezervēm varētu būt papildu līdzeklis, lai saglabātu finanšu stabilitāti, nekavējot atlabšanu;
Asks the ECB to explore whether compulsory-reserve requirements could be an additional instrument, alongside the interest rate, to safeguard financial stability without hampering the recovery;
Ekonomikas un finanšu pārvaldība
Economic and financial governance
40. prasa būtiski palielināt resursus, kas pieejami jaunajai finanšu pārraudzības struktūrai, lai uzlabotu tās efektivitāti, un prasa arī nepārtraukti analizēt jaunās finanšu pārraudzības struktūras efektivitāti un izvērtēt iespēju ilgtermiņā izveidot vienotu Eiropas finanšu pārraudzības iestādi, kurā tiktu apvienotas pašreizējās Eiropas pārraudzības iestādes un Eiropas Sistēmisko risku kolēģija;
Calls for a significant increase in the resources available for the new financial supervisory architecture in order to increase its effectiveness, calls, further, for continuous analysis of the effectiveness of the new financial supervisory architecture with the aid of impact assessments and for an evaluation of the long-term option of establishing a single European financial supervisory authority, unifying under its umbrella the current European supervisory authorities and the European Systemic Risk Board;
43. atzinīgi vērtē to, ka Eiropas stabilitātes mehānismam (ESM) ir piešķirtas tiesības iepirkt valstu obligācijas sekundārajā tirgū, jo pašreizējos apstākļos tas varētu atvieglot ECB darbu;
Welcomes the fact that the European Stability Mechanism (ESM) has been given the right to purchase government bonds on the secondary market, as this could relieve the pressure on the ECB in the current circumstances;
46. vēlas, lai Komisija līdz 2011. gada beigām iesniegtu ziņojumu par Eiropas valsts obligāciju vai euro vērtspapīru vienotās emisijas sistēmas izveidi, ievērojot solidāru atbildību un vajadzības gadījumā iesniedzot likumdošanas priekšlikumus;
Is looking forward to the submission before the end of 2011 of the Commission report on the setting-up of a system for the common issuance of European sovereign bonds, or euro securities, on the basis of joint and several liability, accompanied by legislative proposals if appropriate;
Pārredzamība un atbildība
Transparency and accountability
50. atzinīgi vērtē ECB apņemšanos būt atbildīgai attiecībā pret Eiropas Parlamentu un uzsver, ka koplēmuma procedūrā ECB un tās personālam ir bijusi ārkārtīgi konstruktīva un augstā līmenī īstenota loma;
Welcomes the ECB's commitment to its accountability to the European Parliament and stresses the very constructive role played by the ECB at the highest level and through its staff in the codecision procedure;
Tā kā es šo paskaidrojumu sagatavoju par ECB 2010. gada pārskatu, jāsaka, ka Itālijas un Spānijas riska prēmijas ir sasniegušas vēl nepieredzētu apmēru, un šā gada 11. un 12. jūlijā tās šķiet tuvojas bezpeļņas līmenim, jo ECB intervence ir tikai nomierinājusi finanšu tirgus un bijusi īslaicīga palīdzība.
As I write this explanatory statement on the 2010 ECB report, the risk premiums of Italy and Spain have reached historical limits, and on this 11th and 12th of July they seem to be approaching a level of no return, as only the intervention of the ECB has calmed down financial markets and brought temporary relief.
Tātad šodien un jo īpaši šodien ir ļoti svarīgi atcerēties, ka euro veiksme ir bijusi arī visas Eiropas idejas veiksme.
And so today, and especially today, it is very important to recall that the success of the euro has also been the success of the idea of Europe.
Vēl 1989. gadā mūris sadalīja Eiropu divos pretējos blokos.
In 1989, a wall divided Europe in two opposite blocks.
Šodien euro zonā ietilpst 17 valstis ar ļoti dažādu pagātni: Īrija, Kipra un Malta reiz bija Britu impērijas sastāvā, Slovākija, Slovēnija un Igaunija ir bijušās komunistiskās valstis, euro zonā ietilpst arī neitrālā Austrija un Somija un tādas valstis kā Spānija, Grieķija un Portugāle, kur agrāk bija militārā diktatūra.
Today the euro covers seventeen countries coming from very different backgrounds; Ireland, Cyprus or Malta come from the British Empire; there are ex-communist countries like Slovakia, Slovenia or Estonia; neutral countries like Austria and Finland or even countries coming from military dictatorships as Spain, Greece or Portugal.
Ja euro pārvarēs šo grūto laiku, iespējams, ka arī citas Eiropas valstis vēlēsies pievienoties euro zonai.
If the euro makes it through the critical moments of our time, it may even be possible that other European countries knock on its door to join it.
Lai gan nesenais saspīlējums var liecināt par pretējo, kopš 2008. gada euro ir bijusi „stabilitātes saliņa nestabilajā un pasaules finanšu krīzes sabangotajā jūrā”, kā nesen atzina Lielbritānijas finansists David Marsh .
Although recent tensions may indicate the opposite, since 2008 the euro has been an ‘island of stability in the unstable and agitated sea of the global financial crisis’ as the British financer David Marsh recently acknowledged.
Tas savukārt radītu morālo un ekonomikas katastrofu, kas atstātu briesmīgas sekas uz visām iesaistītajām valstīm.
Its subsequent moral and economic wreckage would have had terrible consequences for all countries involved.
Protams, euro ir ietekmējis pašreizējos notikumus: bez negatīvajām nekustamā īpašuma procentu likmēm, kādas bija dažās valstīs Eiropas perifērijā pirmajos gados pēc euro ieviešanas, aktīvu cenu burbulis tajās nebūtu bijis tik liels.
Obviously, the euro has also some responsibility in current events: without the negative real interest rates that have some peripheral countries have experienced in the first years of the single currency, the asset price bubbles that they suffered would not have been so strong.
Tomēr akadēmiskās aprindas šodien ir vienisprātis, ka bez euro šī finanšu krīze Eiropu būtu skārusi daudz smagāk.
However, if there is any consensus today in the academic field it is that without the euro this financial crisis would have been much worse for Europe.