natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr pazīstu arī „otru medaļas pusi” — parlamentārās kontroles komiteju sadarbību ar Revīzijas palātu.
However, I also know the other side of the coin: cooperation between Parliament’s audit committees and the Court of Audit.
Arī saistībā ar šo darbību savā ikdienas darbā esmu darījis visu, lai pēc iespējas ciešāk sadarbotos ar parlamentārās kontroles struktūrām.
In these capacities too, I have done everything possible in my daily work to cooperate as closely as possible with the parliamentary audit bodies.
Man ir pilnīgi skaidrs, ka ES juridiskajā situācijā šīs abas iestādes darbojas nedaudz citādi.
Naturally it is perfectly clear to me that the legal situation in the EU is somewhat different where these two institutions are concerned.
Tomēr Parlamentam un ES Revīzijas palātai ir kopīgs uzdevums garantēt, ka ES pilsoņu nodokļos maksātā nauda tiek tērēta pareizi, apdomīgi un ekonomiski.
Nonetheless, Parliament and the Court of Auditors have the joint task of ensuring that the tax revenue derived from European citizens is spent correctly, carefully and in a financially sound manner.
To nodrošināt un par to informēt ir īpaši svarīgs šo abu iestāžu uzdevums, lai garantētu pozitīvu viedokli par ES dalībvalstīs.
To ensure this and communicate the fact is an extremely important task of both institutions, with the aim of ensuring positive acceptance of the EU in the individual countries.
Revīzijas palāta palīdz Eiropas Parlamentam un Padomei īstenot to pilnvaras, kas saistītas ar budžeta izpildes kontroli.
The Court of Auditors assists the European Parliament and the Council in monitoring the implementation of the budget.
Parlamenta uzdevums ir arī, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi.
Parliament also has the task, on a recommendation from the Council, of granting the Commission discharge for its implementation.
Šajā procedūrā Eiropas Parlaments un Padome kā pilnvarotās iestādes var galvenokārt balstīties uz Eiropas Revīzijas palātas ikgada ziņojumu par pārskatu ticamību, ka arī to pamatā esošo procedūru likumību un pareizību.
In doing so, the European Parliament and the Council in their role as the discharge authority can in particular rely on the annual Declaration of Assurance by the Court of Auditors regarding the accounts and the legality and regularity of the underlying transactions.
Visas šīs Parlamenta un palātas kopējās intereses, kā arī Eiropas juridiskajā sistēmā paredzētā šo abu iestāžu ciešā sadarbība nodrošina to, ka pēc iespējas ciešākas sadarbības veidošana un tās iespējamā uzlabošana ir šo visu iesaistīto pušu interesēs.
In view of all these common interests of Parliament and the Court of Auditors and the close cooperation between them which is required by the European legal order, it is clear that, for all parties concerned, it is in their own interests to seek the closest possible cooperation and – if possible – to further improve it.
Es personiski šajā jautājumā varu ar pilnu pārliecību teikt, ka darīšu visu, kas ir manos spēkos, lai efektīgi un ilgtspējīgi veicinātu un atbalstītu Eiropas Revīzijas palātas un Parlamenta sadarbību.
As for me personally, I can say here, on the basis of my deepest convictions, that I shall do all that lies in my power to effectively and lastingly promote and support the joint work of the Court of Auditors and Parliament.
Eiropas Revīzijas palāta atbalsta budžeta lēmējiestādi budžeta izpildes kontrolē.
The Court of Auditors assists the budgetary authority in monitoring the implementation of the budget.
Šajā nolūkā Revīzijas palāta savus sagatavotos ziņojumus (ikgadējos ziņojumus, ticamības deklarācijas un īpašos ziņojumus) nosūta Eiropas Parlamentam, un tie tiek izmantoti galvenokārt Budžeta kontroles komitejas darbā.
To this end, the reports of the Court of Auditors (Annual Report, Declaration of Assurance and special reports) are forwarded to the European Parliament and considered there, in the first instance by the Committee on Budgetary Control.
Saistībā ar ziņojumu izstrādi būtu jānodrošina, ka tie ir precīzi un ticami, lai tie var atspēkot revidējamo iestāžu argumentus, un vienlaicīgi laika ziņā būtu tik neseni, ka tie ir noderīgi ne tikai Budžeta kontroles komitejai, ļaujot tai ātri izdarīt secinājumus par iesniegtajiem pārskatiem, tā novēršot turpmākus zaudējumus vai arī ātri ieviešot uzlabojumus, bet arī tos varētu izmantot iespējami ātrai informācijas publiskošanai.
As regards the drafting of the reports, it should be ensured that they are correct and reliable, so that they can be shown to hold water despite the arguments of the departments being audited, and at the same time they must be sufficiently up to date to be of interest not only to the Committee on Budgetary Control and to give it the opportunity to draw its conclusions quickly on the reports submitted in order to prevent further losses or to introduce improvements without delay but also to make it possible to inform the public as quickly as possible.
Tāpat man šķiet, ka steidzami būtu jārisina jautājums par pārvaldības un lietderības revīziju, kā arī paveiktā darba kontroli.
It also seems to me urgent to accelerate the audit of administration and financial management and the performance audit.
Revīzijas palātai pamatīgi jāpārbauda Eiropas Parlamenta komentāri, kas izstrādāti, pamatojoties uz saņemtajiem Revīzijas palātas ziņojumiem, lai nodrošinātu, ka Parlamenta secinājumi tiek ņemti vērā un turpmāk var tikt veiktas jaunas pārbaudes.
The remarks formulated by the European Parliament after the submission of the reports of the Court of Auditors must be thoroughly examined by the Court of Auditors in order to ensure that Parliament's decisions are complied with, and can then also lead to the performance of fresh audits.
Ikgadējās darba programmās (ziņojumu plānā) jāņem vērā sekmīga sadarbība ar Parlamentu, tomēr neskarot Revīzijas palātas neatkarību.
The annual work programmes (report planning) should be geared to fruitful cooperation with Parliament, while maintaining the Court’s independence.
Kāda, Jūsuprāt, ir revīzijas veikšanas pievienotā vērtība un kā iegūtie dati būtu jāizmanto pārvaldības procesā?
What do you think is the added value of performance audit and how should the findings be incorporated in the management?
Eiropas Revīzijas palātas svarīgs uzdevums ir Eiropas Parlamentam un Padomei ir katru gadu iesniegt ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, un tam nepieciešami ievērojami cilvēkresursi, kas savukārt rada slogu iestādes spējai veikt lietderības un darbības revīziju.
The annual submission by the Court of Auditors of the Declaration of Assurance to the European Parliament and the Council is a very important task requiring substantial use of human resources, which inhibits its capacity to perform financial management audits and performance audits.
Šajā jautājumā palāta ir noteikusi stratēģisku mērķi samazināt ticamības deklarācijas sagatavošanā iesaistītos resursus, lai lielāku uzmanību veltītu lietderības revīzijai un darbības revīzijai.
In the light of this fact, the Court has adopted the strategic objective of reducing the resources it deploys for the Declaration of Assurance in order to assign more of them to the sector of financial management audits and performance audits.
Uzskata, ka pastiprinot lietderības revīziju un darbības revīziju, rastos daudzas iespējas paaugstināt ES līdzekļu tērēšanas efektivitāti.
I believe that stepping up financial management audits and performance audits would permit a good many increases in efficiency in the use of EU funds.
Pastiprināta uzmanība būtu jāpievērš līdzekļu izmantošanas mērķtiecīgumam.
Greater attention should be devoted to the appropriate use of funds.
Ar vienas jomas visaptverošu pārbaudi, kā arī atsevišķām līdzekļu izmantošanas pārbaudēm uz vietas, konkrēti konstatējot trūkumus mērķu sasniegšanā un sniedzot attiecīgus ieteikumus, varētu palīdzēt novērst nevēlamu attīstību vai izvairīties no tās un panākt efektīvāku ES līdzekļu izmantošanu.
Both comprehensive audits of a sector and individual audits of the use of funds on the spot could reveal specific shortcomings in the attainment of targets, leading to recommendations based on them, thereby helping to halt or avoid undesirable developments and to use EU funds more efficiently.
Tādēļ darbības revīzija ir īpaši svarīga ne tikai pareizas finanšu pārvaldības garantēšanai, bet arī ikgadējas uzlabošanās panākšanai atsevišķās politikas jomās kļūdu riska ziņā, kā arī līdzekļu izmantošanas saprātīgai uzlabošanai.
Performance audits are therefore extremely important in order not only to enforce the principles of sound financial management but also to bring about annual improvements in the risk of error in the individual fields of policy and to pursue worthwhile further improvements to the use of funds.
Darbības revīziju var veikt gan iekšēji, gan ārēji.
Performance audits can be performed both internally and externally.
Ārējās revīzijas papildu vērtība ir tā, ka ārējā iestāde ir neatkarīga un ka tās rezultāti ir domāti ne tikai konkrētajai iestādei, bet arī Parlamentam, kurš, pamatojoties uz ieteikumiem, pats var izdarīt secinājumus.
The added value of an external audit lies in the fact that the external authority is independent and the findings are intended not only for the authority but for Parliament, which can itself independently draw conclusions from the recommendations.
Ir loģiski, ka secinājumus, kas iegūti darbības revīzijas rezultātā, pārvaldības jomā var ņemt vērā dažādos veidos.
It goes without saying that the observations made during a performance audit can be taken into account in different ways in the field of administration.
Viena no iespējām ir tāda, ka, pastāvot pozitīvai uzticēšanās atmosfērai starp revidējamo un revidentu, revidējamo var pārliecināt par revidenta ierosināto pasākumu īstenošanas noderīgumu (tieša īstenošana).
One possibility is that, in an atmosphere of confidence and positivity, the department undergoing the audit may be convinced of the desirability of implementing the measures proposed to it by the auditors (direct implementation).
Papildu iespēja ir tāda, ka iestāde, kam pakārtota revidējamā iestāde, pilda Revīzijas palātas ieteikumus un secinājumus un ievieš to savā darbības jomā.
Another possibility exists, namely that the institution to which the department undergoing the audit belongs may comply with the recommendations and conclusions of the Court of Auditors and act on them in its sector.
Šajā jomā arī Eiropas Parlamentam ir īpaša loma — ja Parlamentam šķiet īpaši svarīgi, tas reaģē, pieņemot lēmumus.
In this field, however, the European Parliament is also of particular significance if – supposing that this seems to Parliament to be particularly important – it responds by taking decisions.
Taču, veicot darbības revīziju, ir būtiski, ka ilgtspējīgi un regulāri tiek kontrolēti pasākumi, kas veikti saistībā ar Revīzijas palātas iesniegtajiem rezultātiem un ieteikumiem.
But in the case of performance audits too it is essential to persistently and regularly check on the follow-up measures based on the findings and recommendations of the Court of Auditors.
Kā varētu uzlabot Revīzijas palātas, dalībvalstu revīzijas iestāžu un Eiropas Parlamenta (Budžeta kontroles komitejas) sadarbību ES budžeta pārbaudē?
How could the cooperation improve between the Court of Auditors, the National Audit Institutions and the European Parliament (Committee on Budgetary Control) concerning the audit of the EU budget?
Dalībvalstu revīzijas iestādes regulāri pārbauda finanšu darījumus, kas rodas, pamatojoties uz kopēju līdzekļu izmantošanu.
The national audit institutions regularly examine financial transactions based on shared use of funds.
To iesniedz Kopienas iestādēm.
Their findings are made available to the Community institutions.
Eiropas Revīzijas palātas revīzijas notiek sadarbībā ar katras valsts revīzijas iestādēm, nodrošinot to neatkarību.
Audits by the Court of Auditors are performed in conjunction with the national audit institutions while each side retains its independence.
Šajā jomā dalībvalstu revīzijas iestādes būtu pastiprināti jāmudina piedalīties Revīzijas palātas revīzijas uzdevumu veikšanā.
Here the national audit institutions should be encouraged to assist with the audit assignments of the Court of Auditors in their country.
Eiropas Revīzijas palātas pārstāvji un dalībvalstu revīzijas iestāžu priekšsēdētāji, lai veicinātu sadarbību, katru gadu tiekas Koordinācijas komitejā.
The Court of Auditors and the Presidents of the national audit institutions meet annually in the Contact Committee to further develop their cooperation.
Šajā jomā rodas galvenokārt revīzijas normu ES līmeņa saskaņošanas problēma.
Here the main problem which arises is that of harmonisation of audit standards in the EU.
Turklāt dalībvalstu revīzijas iestāžu revīzijas rezultātus Eiropas Revīzijas palātai vajadzētu vairāk ņemt vērā.
Moreover, national audit findings should be taken into account by the Court of Auditors.
Tāpat būtu jācenšas revīzijas iestāžu uzmanību vairāk vērst uz tēmām, kuras ir svarīgas Parlamentam un Budžeta kontroles komitejai saistībā ar budžeta izpildes pareizību un kvalitāti.
In addition, it would be desirable to inform audit authorities more fully about the audit themes which interest Parliament and particularly the Committee on Budgetary Control with regard to the regularity and quality of budgetary management.
Tieši šajā jomā Revīzijas palāta varētu optimāli izmantot dalībvalstu revīzijas iestāžu konstatējumus.
The Court of Auditors could particularly put the findings of the national audit institutions to optimal use in this field.
Ir skaidrs, ka vienmēr būs iespējams uzlabot sadarbību starp dalībvalstu revīzijas iestādēm un Eiropas Revīzijas palātu, tādēļ varbūt būtu ieteicams biežāk nekā reizi gadā sanākt Koordinācijas komitejā, lai pēc iespējas drīz apspriestu visas problēmas un konsultētos par tām.
It is clear that scope will repeatedly arise for improving cooperation between the national audit institutions and the Court of Auditors and perhaps it would therefore be desirable to meet more than once a year in the Contact Committee which already exists in order to be able to discuss and reach conclusions on all the problems as soon as possible.
Jā, jo sadarbība starp Revīzijas palātu un Parlamentu ir viens no Eiropas Revīzijas palātas locekļa svarīgākajiem uzdevumiem, un tā pamatīgi tiktu iedragāta uzticēšanās starp šīm divām iestādēm, un tas neveicinātu sadarbību.
Yes, because cooperation between the Court and Parliament is one of the most important tasks of a Member of the Court of Auditors and this would cause lasting damage to the fruitful basis for trust between the two Institutions and would not be conducive to working together.
par 2012. finanšu gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII iedaļa — Eiropas Ombuds, IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, X iedaļa — Eiropas Ārējās darbības dienests
on the guidelines for the 2012 budget procedure, Section I – European Parliament, Section II – Council, Section IV – Court of Justice, Section V – Court of Auditors, Section VI – European Economic and Social Committee, Section VII – Committee of the Regions, Section VIII – European Ombudsman, Section IX – European Data Protection Supervisor, Section X - European External Action Service
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu
– having regard to Council Decision 2007/436/EC, Euratom of 7 June 2007 on the system of the European Communities’ own resources
– ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm
– having regard to the Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget for the financial year 2009, together with the audited institutions’ replies
– ņemot vērā Reglamenta 23. panta 7. punktu un 79. pantu,
– having regard to Rules 23(7) and 79 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0049/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0049/2011 ),
A. tā kā ES pašreizējā finanšu, ekonomikas un sociālajā situācijā iestādēm ir jāreaģē, rīkojoties kvalitatīvi un efektīvi, un jāizmanto stingras pārvaldības procedūras, lai panāktu ietaupījumus;
A. whereas the current financial, economic and social situation of the EU obliges the institutions to respond with the quality and efficiency that is required and to employ strict management procedures so that savings may be achieved,
B. tā kā būtu nepieciešams nodrošināt iestādēm pietiekamus resursus, lai gan pašreizējā ekonomiskajā situācijā šie resursi ir jāpārvalda stingri un efektīvi;
B. whereas the institutions should be provided with sufficient resources, although in the current economic context those resources should be managed with rigour and efficiency,
C. tā kā šajā ikgadējās procedūras posmā Parlaments gaida pārējo iestāžu tāmes un Prezidija ierosinājumus 2012. gada budžetam;
C. whereas at this stage of the annual procedure, Parliament is awaiting the other institutions’ estimates and its own Bureau’s proposals for the 2012 budget,
D. tā kā ir īpaši vēlams, lai Budžeta komiteja un Prezidijs ceturto gadu pēc kārtas turpinātu pastiprināto sadarbību visos 2012. gada budžeta procedūras posmos;
D. whereas it is particularly desirable for the Committee on Budgets and the Bureau to continue with the enhanced cooperation between the two bodies for the fourth year in 2012, throughout the budget procedure,
E. tā kā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 23. pantu Prezidijs ir atbildīgs par finansiālu, organizatorisku un administratīvu lēmumu pieņemšanu par Parlamenta iekšējo organizāciju un Budžeta komiteja ir atbildīga par Parlamenta budžeta projekta tāmes izstrādāšanu saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru;
E. whereas, under Rule 23 of Parliament’s Rules of Procedure, the Bureau is responsible for taking financial, organisational and administrative decisions concerning the internal organisation of Parliament and the Committee on Budgets is responsible for establishing Parliament’s draft budget estimates in the context of the annual procedure,
F. tā kā sekām, ko Lisabonas līguma spēkā stāšanās radīja attiecībā uz 5. izdevumu kategoriju, 2012. gadā būtu jāstabilizējas, lai gan, piemēram, šobrīd vēl joprojām ir grūti noteikt, kāda būs EĀDD izveides ietekme;
F. whereas the impact of the entry into force of the Lisbon Treaty on heading 5 should stabilise in 2012, although, for instance, the EEAS will have an impact which is still difficult to quantify at this moment,
G. tā kā paplašināšanās, kas notiks, Horvātijai pievienojoties ES 2013. gadā, ietekmēs 2012. gada budžetu, jo īpaši saistībā ar līdzekļiem, kas nepieciešami jauno dalībvalstu deputātiem un personāla pieņemšanai darbā;
G. whereas, with Croatia’s accession scheduled for 2013, enlargement will have an impact on the budget for 2012, particularly as regards resources for the new Members and staff recruitment,
H. tā kā pēdējos gados budžeta lēmējinstitūcija ir nolēmusi apdomīgi tērēt administratīvajiem izdevumiem paredzētos līdzekļus, tādējādi paredzot ievērojamas rezerves 5. izdevumu kategorijā;
H. whereas in past years the budgetary authority has agreed to take a prudent approach on administrative expenditure, thus leaving significant margins under the heading 5 ceiling,
I. tā kā daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms ES 2012. gada budžetā ir EUR 8 754 miljoni (t. i., par EUR 340 miljoniem jeb 4 % vairāk nekā 2011. gadā, ierēķinot inflāciju 2 % apmērā);
I. whereas the ceiling for heading 5 of the multiannual financial framework (MFF) for the EU’s budget in 2012 is EUR 8 754 million (representing an increase of EUR 340 million, or 4%, compared to 2011, including 2% for inflation),
J. tā kā Parlaments kā viena no likumdevējām iestādēm ir nolēmusi rast saprātīgu līdzsvaru starp darbinieku skaitu un saviem jaunajiem pienākumiem pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās (19,67 % no 5. izdevumu kategorijas 2009. gadā, 19,99 % — 2010. gadā un 20,03 % — 2011. gadā);
J. whereas in its capacity as colegislator Parliament has decided to find a reasonable match between its human resources and its new competences following the entry into force of the Lisbon Treaty (19.67% of the heading 5 total in 2009, 19.99% in 2010 and 20.03% in 2011),
K. tā kā ir būtiski visu 2011. gadu uzraudzīt izdevumu plūsmu 5. izdevumu kategorijā, lai izstrādātu atbilstīgas prognozes turpmākajiem budžetiem;
K. whereas it is essential to monitor movements in heading 5 spending throughout 2011, in order to develop an appropriate forecast for the forthcoming budgets,
L. tā kā Prezidijs ar 2010. gada 24. marta lēmumu pieņēma Parlamenta vidējā termiņa stratēģiju attiecībā uz ēkām, kurā ir noteikti daži galvenie turpmākās nekustamo īpašumu politikas aspekti; tā kā Parlaments šajā stratēģijā kā prioritāti joprojām ir paredzējis ēku iegādi (kad tas ir racionāli), pievēršot uzmanību ēku ģeogrāfiskai koncentrācijai tā trijās darba vietās; tā kā arī turpmāk viena no lielākajām prioritātēm būs iepriekšēja nomaksa, lai samazinātu finansēšanas izmaksas,
L. whereas by decision of 24 March 2010 the Bureau adopted Parliament’s medium-term buildings strategy, which sets out some key parameters for its future property policy; whereas as part of that strategy Parliament has decided to continue to give priority to the purchase of buildings (where reasonable), focusing on geographical concentration in its three places of work; whereas early payment, with a view to reducing financing costs, remains one of the key priorities for the future,
2012. gada budžeta vispārējais satvars un prioritātes
General f ramework and priorities for the 2012 budget
2. nosaka par prioritāti izcilības principu likumdošanas jomā, lai atbilstīgi reaģētu uz pašreizējiem politikas uzdevumiem, kuri radušies saistībā ar jaunas institucionālas struktūras izveidi pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās un kuru risināšanai ir nepieciešama līdzekļu konsolidācija; uzskata, ka Parlamenta un pārējo iestāžu 2012. gada budžeti būtu jākonsolidē arī tāpēc, ka tas varētu kalpot par atsauci nākamajai daudzgadu finanšu shēmai;
Sets the principle of legislative excellence, as a priority, to ensure an appropriate response to the current political challenges, which requires the consolidation of the resources needed to address the new institutional framework resulting from the entry into force of the Lisbon Treaty; takes the view that the budget of Parliament and the other institutions for 2012 should be a budget of consolidation, not least because it may also serve as a reference for the next multiannual financial framework;
5. uzskata — īstenojot šos principus, iestādēm būtu jāiesniedz izmaksu samazināšanas plāni; pauž viedokli, ka saistībā ar šo būtu jāapsver centralizācijas (piemēram, centralizētas iepirkuma procedūras, kopīgi iestāžu dienesti) priekšrocības apjomradītu ietaupījumu nodrošināšanā, kā arī to, ko paturēt decentralizētu vai decentralizēt;
Believes that, as a result of implementation of these principles, institutions should submit cost cutting plans; takes the view, in this connection, that thought should be given to the advantages of centralisation, so as to generate economies of scale (e.g.: centralised procurement, shared services between the institutions), as well as to what should remain, or be, decentralised;
7. uzskata, ka vēlākais no nākamās daudzgadu finanšu shēmas sākuma Parlamenta un pārējo iestāžu budžets būtu jāizstrādā, pamatojoties uz daudzgadu plānošanu, kas atbilstu šīs shēmas ilgumam;
Considers that, at the latest starting from the next multiannual financial framework, Parliament’s budget and the budgets of the other institutions should be the result of multiannual planning covering the duration of that framework;