natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De même, il serait contraire au principe de subsidiarité d'imposer au juge d'un État membre dont la loi ne prévoit pas cet acte l'obligation de prononcer le divorce.
In the same way, it would be contrary to the principle of subsidiarity to impose on a judge in a Member State whose law does not provide for such an act the requirement to pronounce the divorce.
Par ailleurs, un couple international a le droit d'obtenir la prononciation du divorce par au moins un juge de l'Union dès lors que le mariage entretient un certain lien avec le territoire de l'Union; par conséquent, en l'absence d'un choix des parties, la juridiction de l'État membre de la nationalité d'un des deux conjoints ou dans lequel le mariage a été célébré doit être compétente par défaut.
Moreover, an international couple has the right to obtain a pronouncement of divorce by at least one EU judge if the mar ria ge has some connection with EU territory; accordingly, in the absence of a choice by the parties, the jurisdiction of the Member State of the nationality of one of the two spouses or in which the mar ria ge was celebrated should by default be competent.
Laulātie var vienoties par laulības šķiršanai un laulāto šķirtībai piemērojamām tiesībām.
The spouses may agree to designate the law applicable to divorce and legal separation .
Laulātie var vienoties par izvēli šādu tiesību starpā:
The spouses may agree to designate one of the following laws:
(a) tās valsts tiesības, kurā atradusies laulāto pēdējā kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem joprojām tur dzīvo;
(a) the law of the State of the last common habitual residence of the spouses in so far as one of them still resides there;
(b) tās valsts tiesības, kuras pilsonis vai pilsone ir viens no laulātajiem vai – Apvienotās Karalistes un Īrijas gadījumā – kuras teritorijā atrodas viena laulātā domicils;
(b) the law of the State of the nationality of either spouse, or, in the case of United Kingdom and Ireland , the “domicile” of either spouse;
(d) tās dalībvalsts tiesības, kur iesniegts pieteikums.
(d) the law of the Member State in which the application is lodged.
Šajā grozījumā piedāvātais kritērijs ir plašāks nekā Komisijas priekšlikumā iekļautais, kurš izslēdz tikai prasītāja vai tikai atbildētāja dzīvesvietas noteikumu (pat ja principā ir iespējams, ka šis noteikums ir jāpiemēro, jo ir izvēlēta tiesa saskaņā ar 20.a panta (d) apakšpunktu).
The criterion proposed here is broader than that put forward in the Commission proposal, which rules out the law of the place of residence of the applicant or respondent alone (even though that law could, in principle, become applicable by virtue of the choice of court, pursuant to Article 20a(b)) .
Šīs izvēles forma noteikta 3.a panta 2. punktā.
The parties’ choice shall be subject to the formal requirements set out in paragraph 2 of Article 3a.
Šā grozījuma mērķis ir panākt vienošanās par piemērojamām tiesībām formas paralēlismu ar piemērojamo tiesību izvēles formu.
The amendment seeks to ensure that the formal requirements applying to the agreement designating the applicable law correspond to those applying to the choice of law.
Ja puses nav izdarījušas izvēli saskaņā ar 20.a pantu, tad laulības šķiršana vai laulāto tiesiskā atšķiršana notiek pēc kārtas saskaņā ar tās valsts tiesībām:
In the absence of choice pursuant to Article 20a, divorce or legal separation shall be subject , in descending order, to the law of the Member State:
Komiteju iesaistīšanas procedūra - datums, kad paziņoja plenārsēdē
Associated committee(s) – date announced in plenary
Komitejas, kurām lūgts sniegt atzinumu
Committees asked for opinion s
Komiteju iesaistīšanas procedūra
Associated committee
Aizstājēji, kas bija klāt galīgajā balsošanā
Substitute s present for the final vote
Aizstājēji (178. panta 2. punkts), kas bija klāt galīgajā balsošanā
Substitute under Rule 178(2) present for the final vote
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS....................19
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...19
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu „Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” ( COM(2007)0414 ) (turpmāk tekstā „Paziņojums”),
– having regard to the Commission communication of 18 July 2007 entitled "Addressing the Challenges of Water Scarcity and Droughts in the European Union" ( COM(2007)0414 ) ("the Communication"),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā („Ūdens pamatdirektīva”)
– having regard to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy
– ņemot vērā ietekmes novērtējuma ziņojumu un pētījumus, kurus sagatavoja Eiropas Vides politikas institūts (EVPI) un Eiropas Vides aģentūra (EVA),
– having regard to the Impact Assessment Report and studies prepared by the Institute for European Environmental Policy (IEEP) and the European Environment Agency (EEA),
– ņemot vērā 2003. gada 4. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ūdens resursu apsaimniekošanu jaunattīstības valstīs un ES attīstības sadarbības prioritātēm
– having regard to its resolution of 4 September 2003 on the Commission communication on water management in developing countries and priorities for EU development cooperation
- ņemot vērā 2006. gada 18. maija rezolūciju par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausuma periodiem, plūdiem) — lauksaimniecības aspekti
- having regard to its resolution of 18 May 2006 on natural disasters (forest fires, droughts and floods) – agricultural aspects
OV C 297E, 7.12.2006., 363. lpp. ;
OJ C 297E, 7.12.2006, p.363. ,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus ( A6-0362/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Regional Development and the Committee on Agriculture ( A6‑0362/2008 ),
A. tā kā ūdens trūkuma un sausuma problēma nav ģeogrāfiski saistīta tikai ar Eiropas Savienību, bet ir globāla problēma, un tai ir starptautiska ietekme; tā kā jau radušies starptautiski konflikti par ūdeni un palielinās risks, ka tie varētu kļūt biežāki;
A. whereas the issue of water scarcity and droughts is not limited geographically to the European Union but has international repercussions and is a global problem; whereas international conflicts over water already exist and there is a rising danger of their increasing in frequency,
B. tā kā ūdens ir nepieciešams dzīvības nodrošināšanai un tas ir kopējs īpašums, kuru nedrīkst uzskatīt par vienkāršu preci; tā kā ūdens resursu politika jāveido tā, lai visiem nodrošinātu taisnīgu piekļuvi ūdenim, tostarp saglabātu šo resursu arī nākamajām paaudzēm;
B. whereas water is essential to life and a common good which should not be reduced to a mere commodity; whereas ensuring fair access to water for all, including future generations, should guide all water policy,
C. tā kā ūdens trūkums un sausums ES ir ievērojama problēma ar sociālu, ekonomisku un vides ietekmi un tiek lēsts, ka sausuma izraisītie kopējie zaudējumi ES līmenī pēdējo 30 gadu laikā ir EUR 100 miljardi;
C. whereas water scarcity and drought represent a major challenge with relevant socio-economic and environmental impacts in the EU; whereas the total economic impact of drought at EU level over the last 30 years is estimated at EUR 100 billion,
D. tā kā ar ūdens trūkuma un sausuma problēmu jau saskaras vairākas ES daļas, un aptuveni piektā daļa ES iedzīvotāju dzīvo valstīs, kurās pastāv bažas par ūdens resursu samazināšanos;
D. whereas water scarcity and drought already affect various parts of the EU with around one fifth of the EU's population living in countries experiencing stress on their water resources,
E. tā kā pārtuksnešošanās, kas dažādi ietekmē Kopienas valstis, padara nabadzīgāku dabas vidi un izraisa augsnes degradāciju un tādējādi — tās lauksaimnieciskās vērtības zaudējumu;
E. whereas the desertification which is affecting Community countries to differing degrees is impoverishing the natural environment and leading to degradation of soils and consequent loss of their agricultural value,
F. tā kā ūdens trūkums un sausums nav vienlīdz izteikts visos ES reģionos, bet vairāk skar dienvidu dalībvalstis;
F. whereas water scarcity and drought are not equally acute in all regions of the EU, being most acute in the more southerly Member States,
G. tā kā pastāv ievērojamas reģionālas atšķirības ūdens trūkuma un sausuma radīto problēmu izpausmēs; tā kā šo problēmu risināšanas pasākumus vislabāk ir izstrādāt, izmantojot reģionālu pieeju;
G. whereas there are significant regional differences in the way in which problems resulting from water scarcity and drought manifest themselves; whereas measures to deal with these problems would be best based on a regional approach,
H. tā kā pēdējo 30 gadu laikā radušās ūdens trūkuma un sausuma problēmas kļūst aizvien biežākas un nopietnākas, un klimata pārmaiņas var pasliktināt situāciju, veicinot ārkārtēju hidroloģisku parādību pieaugumu gan ES iekšienē, gan ārpus tās, un iespējami ietekmējot gan ūdens resursu kvalitāti, gan kvantitāti;
H. whereas water scarcity and drought have occurred with increasing frequency and severity over the past 30 years and climate change is likely to aggravate the situation, contributing to an increase in extreme hydrological events inside and outside the EU, probably affecting both the quality and quantity of water resources,
I. tā kā ūdens izmantošanas veidu tendences nav ilgtspējīgas, jo ES vēl arvien nelietderīgi iztērē 20 % ūdens nepietiekamas efektivitātes dēļ;
I. whereas trends in water use are unsustainable with the EU continuing to waste 20% of its water due to inefficiency,
J. tā kā intensīva sausuma periodi un arvien mazāks nokrišņu daudzums palielina mežu ugunsgrēku risku, ko apliecināja nesenie postošie ugunsgrēki Eiropas dienvidos;
J. whereas intense drought, accompanied by lower rainfall, is increasing the danger of forest fires, as evidenced by the devastating fires which recently swept through southern Europe,
K. tā kā nav veikts visaptverošs, tehniski un zinātniski pamatots novērtējums par ūdens daudzumu ES; tā kā ļoti ierobežoti ir pieejamie dati par reģionālo līmeni un par sezonālajām svārstībām;
K. whereas no comprehensive, technically and scientifically sound assessment of the water quantity situation in the EU exists; whereas the available data at regional level and on seasonal variations are very limited,
L. tā kā ūdens trūkumu var izraisīt gan dabas apstākļi un cilvēka darbība, gan abu šo faktoru mijiedarbība, vai nu pārmērīgi izmantojot dabiskos krājumus, vai pasliktinot ūdens kvalitāti; tā kā ūdens nepareiza izmantošana ir viens no pārtuksnešošanās cēloņiem;
L. whereas water scarcity may be the result of natural causes, human activities or an interaction of both, either through over-use of the natural supply or through degradation of water quality; whereas the misuse of water is one of the causes of desertification;
M. tā kā tūrisms vēl vairāk palielina pieprasījumu pēc ūdens, jo īpaši vasaras mēnešos un Eiropas dienvidu piekrastes apgabalos;
M. whereas tourism further increases demand for water, particularly during the summer period and in the coastal areas of southern Europe,
N. tā kā ir liela nozīme ir iedzīvotāju izpratnes veidošanai un atbilstīgas informācijas nodrošināšanai ar dažādiem pasākumiem, piemēram, informēšanas un izglītošanas kampaņām, jo tādējādi var veicināt uzvedības un ieradumu maiņu un ūdens taupīšanas un efektīvas ūdens izmantošanas kultūras veidošanos;
N. whereas awareness raising and providing good information to citizens in different forms, e.g. via information and education campaigns, is of key importance to facilitate a change in behaviour and practices and the emergence of a water saving and efficient water use culture,
O. tā kā valsts ūdens apgāde ir sabiedriskais pamatpakalpojums, kas saistīts ar sabiedrības veselību un tāpēc šo apgādi nedrīkst pārtraukt;
O. whereas public supply of water is a fundamental public service linked to public health which should not be disrupted,
P. tā kā ūdens trūkums un sausums ir sarežģīta vides problēma, kas jārisina ciešā saistībā un kontekstā ar citām vides problēmām;
P. whereas water scarcity and drought are a complex environmental issue, and should as such be regulated in close connection with and taking account of other environmental issues;
Q. tā kā lauksaimniecība kā ražošanas nozare saskaras ar ūdens trūkuma un sausuma sekām, vienlaikus īstenojot svarīgu lomu pieejamo ūdens resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā;
Q. whereas agriculture, as a productive sector, suffers acutely from the effects of water scarcity and drought, while at the same time playing an important role in the sustainable management of available water resources,
R. tā kā daudzfunkcionālai lauksaimniecībai ES ir svarīga loma ainavu, bioloģiskās daudzveidības un tīra ūdens saglabāšanā, un tādēļ tai ir vajadzīgs finansiāls atbalsts konkrētiem pasākumiem, kā arī zinātniski ieteikumi par ūdens apsaimniekošanu;
R. whereas multifunctional agriculture in the EU plays an important role in the preservation of landscapes, biodiversity and clean water and therefore needs financial support for certain measures as well as scientific advice on water management,
S. tā kā ūdens trūkums un sausums ir būtisks faktors, kas ietekmē lauksaimniecības izejvielu cenu pieaugumu; tā kā ir jānodrošina pārtikas piegādes stabilitāte;
S. whereas water scarcity and droughts are a significant factor in pushing up the prices of agricultural raw materials; whereas it is necessary to guarantee a stable food supply,
T. tā kā lauksaimniecībā ir vajadzīgs liels ūdens daudzums un tā kā tādēļ tā ir atkarīga no ūdensapgādes, lauksaimniecībai kā atbildīgai nozarei ir jābūt iekļautai integrētās reģionālās ūdens apsaimniekošanas sistēmās attiecībā uz līdzsvarotu ūdens izmantošanu, ūdens izšķērdēšanas apturēšanu, pielāgotu ainavas un lauksaimniecības kultūru plānošanu, kā arī ūdens aizsardzību pret piesārņošanu;
T. whereas large amounts of water are required in agriculture and, as it therefore depends on water supply, agriculture must be included as a responsible actor in integrated regional water management systems as regards balanced use of water, stopping water wastage, adapted landscape and crop-planning as well as protection of water from pollution,
U. tā kā sausums veicina noteiktu augu kaitēkļu izplatīšanos, izraisot ievērojamu ražas samazināšanos;
U. whereas drought is also a contributory factor in the proliferation of certain phytosanitary pests, resulting in substantially lower harvests,
1. atzinīgi vērtē paziņojumu un atbalsta ierosināto pirmo politikas iespēju kopumu rīcībai, taču pauž nožēlu, ka tā darbības joma attiecas tikai uz ES un tās dalībvalstīm; atgādina, ka ūdens trūkums un sausums ir starptautiska problēma un tāpēc nepieciešama arī atbilstoša rīcība;
Welcomes the Communication and supports the proposed first set of policy options for action, but regrets that its scope is limited to the EU and Member State level only; recalls that water scarcity and drought is a problem with an international dimension and that action needs to be taken accordingly;
4. uzsver reģionu nozīmi, veicinot tehnoloģiskus jauninājumus ūdens saimniecības jomā, ņemot vērā to, ka efektīva ūdens izmantošana būs aizvien izšķirošāks faktors konkurētspējas nodrošināšanai; tāpēc mudina reģionālās varas iestādes apsvērt reģionu sadarbību valsts un starptautiskā līmenī, informācijas apmaiņu un stratēģisku partnerību, lai organizētu efektīvu reģionālu ūdens apsaimniekošanu;
Highlights the importance of the regions as a driving force behind technological innovation in the field of water, given that water efficiency will be an increasingly important factor for competitiveness; therefore urges regional authorities to consider national and international inter-regional cooperation, information exchange and strategic partnerships, with a view to organising efficient regional water management;
7. atgādina, ka ūdens resursu apsaimniekošanā priekšroka jādod uz pieprasījumu orientētai pieejai; tomēr uzskata, ka ES ūdens resursu apsaimniekošanā jāīsteno holistiska pieeja, apvienojot pieprasījuma pārvaldības pasākumus un pasākumus, lai optimizētu pašreizējos resursus ūdens ciklā, kā arī pasākumus jaunu resursu radīšanai, un ka šādā pieejā jāintegrē vides, sociālie un ekonomiskie apsvērumi;
Recalls that a demand-side approach should be preferred when managing water resources; takes the view, however, that the EU should adopt a holistic approach when managing water resources, combining measures of demand management, measures to optimise existing resources within the water cycle, and measures to create new resources, and that the approach needs to integrate environmental, social and economic considerations;
9. uzsver Eiropas lauksaimnieku ieguldījumu cīņā pret augsnes eroziju un pārtuksnešošanos un prasa atzīt Eiropas ražotāju izšķirīgo nozīmi veģetācijas aizsardzībā pastāvīga sausuma ietekmētajos vai vēja sapūsto smilšu apdraudētajos reģionos; uzsver pastāvīgi audzēto graudaugu, augļu dārzu un vīnogulāju, pļavu, ganību un mežu nozīmi ūdens uzkrāšanā;
Highlights the contribution made by European farmers to combating soil erosion and desertification and seeks recognition of the pivotal role played by European producers in preserving plant cover in regions affected by persistent drought or threatened by wind-blown sand; emphasises the specific benefits of permanent crops, orchards and vineyards, grassland, pasture and forestry for water collection;
11. atgādina saikni starp klimata pārmaiņām, ūdens trūkumu un sausumu un integrētiem teritoriāliem centieniem vietējo ūdens resursu uzturēšanai un saglabāšanai attiecīgajā teritorijā un pauž dziļas bažas par iespējamo ietekmi uz sabiedrības veselību; aicina ņemt vērā iespējamo ietekmi uz ūdens resursiem, ja tiek izstrādāti politikas virzieni cīņai ar klimata pārmaiņām; aicina veikt padziļinātu izpēti par biodegvielas nozares attīstības un ūdens resursu pieejamības savstarpējo saistību; tāpat prasa veikt īpašu novērtējumu iekārtām, kurām ir liels ūdens resursu patēriņš; uzsver nepieciešamību iekļaut ūdens resursu jautājumu visās politikas jomās un radīt patiesi integrētu pieeju tā risināšanā, aptverot visus ES finanšu un juridiskos instrumentus; uzsver, ka procesā ir jāiesaista visi politiskie līmeņi (valsts, reģionālais un vietējais);
Recalls the link between climate change, water scarcity and drought and integrated territorial care aimed at maintaining and preserving local water resources and is deeply concerned about the possible impact on public health; calls for account to be taken of the impact on water resources when policies to combat climate change are drawn up; asks that an in-depth study be made of the inter-relationship between the development of biofuels and the availability of water resources; calls, likewise, for a specific assessment to be made of installations with a high consumption of water resources; stresses the need to mainstream the issue of water into all policy areas and to create a truly integrated approach when addressing it, including all of the financial and legal instruments of the EU; underlines that all political levels (national, regional and local) should be involved in the process;
15. prasa Komisijai ņemt vērā starpnozaru saikni starp klimata pārmaiņu sociālo un ekonomisko ietekmi uz zemes izmantošanu un enerģijas izmaksām saistībā ar klimata pārmaiņām; mudina ES izmantot objektīvus un ekonomiskus rādītājus, veicot jebkādu ūdens izmantošanas novērtējumu;
Asks the Commission to take into account the inter-sectoral link between the social and economic impact of climate change on land usage and the energy costs associated with climate change; encourages the EU to conduct all water efficiency evaluations using objective and economic indicators;
30. mudina Padomi nevilcinoties pieņemt lēmumu par ierosināto regulu, ar kuru izveido ES Solidaritātes fondu ( COM(2005)0108 ), lai nodrošinātu lielāku skaidrību attiecībā uz kritērijiem un atbilstīgajiem gadījumiem, tostarp sausumu, un tādējādi dotu iespēju efektīvāk, elastīgāk un straujāk risināt dabas stihijas izraisītā kaitējuma problēmas, paturot prātā arī to, ka Parlaments pieņēma savu nostāju jau 2006. gada 18. maijā
Urges the Council, without further delay, to adopt a decision on the proposed regulation establishing the EU Solidarity Fund ( COM(2005)0108 ) in order to provide a better definition of the criteria and of the eligible events, including droughts, and hence enable damage caused by natural disasters to be countered more effectively, flexibly, and swiftly, bearing in mind also that Parliament adopted its position as long ago as 18 May 2006
32. gadījumā, ja ūdenstece šķērso vairāk nekā vienu dalībvalsti, uzskata par nepieciešamu īstenot starpreģionālu un starpvalstu sadarbību saskaņotai ūdensteču pārvaldībai, jo īpaši saistībā ar zemkopību;
Considers it necessary, where a watercourse passes through more than one Member State, to introduce inter-regional and trans-national cooperation for the integrated management of watercourses, particularly in relation to farming;
34. ierosina Komisijai iekļaut taupīgu ūdens izmantošanu kā vienu no kritērijiem nosacījumu sistēmā ES fondu subsīdiju saņemšanai, jo ūdens trūkuma un sausuma problēma ir cieši saistīta ar ūdens izšķērdīgu izmantošanu;
Proposes to the Commission – given that the water scarcity and drought problem is closely linked to the complex of issues surrounding the wasteful use of water – that the criterion of economical water use should be incorporated into the system of conditions for the award of subsidies from EU funds;
42. uzsver to, ka vides programmām saskaņā ar KLP otro pīlāru ir svarīga loma, rosinot tādu lauksaimniecības paņēmienu izmantošanu, ar kuriem var nodrošināt ūdens resursu ilgtspēju un tīrību;
Underlines the role that environmental programmes in the framework of the second pillar of the CAP play in the setting of incentives for agricultural practices for protecting the sustainability and purity of water resources;
a) sistēmai ir jābūt brīvprātīgai;
(a) such a system should be voluntary, and
b) jāņem vērā pašreizējie marķējumi un marķēšanas sistēmas, lai izvairītos no patērētāju mulsināšanas informācijas pārslodzes dēļ;
(b) existing labels and labelling schemes should be taken into account to avoid confusing consumers with an overload of information;
54. uzskata, ka ūdenim ir jāpaliek sabiedriskam labumam un valstu suverenitātes pamatelementam, kam jābūt pieejamam ikvienam par taisnīgām cenām sociālā un vides jomā, ņemot vērā katras valsts īpašo stāvokli un dažādās lauksaimniecības sistēmas, kā arī zemkopības sociālo lomu;
Takes the view that water must remain a public good and a fundamental element of countries' sovereignty which should be accessible to everyone at fair 'social and environmental prices', taking particular account of the specific situation of each country and the various farming systems in existence, as well as the social role played by farming;
58. uzsver ar humusu bagātas augsnes, pielāgotas augsekas un mežu, zālaugu un lauksaimniecības kultūru platību līdzsvara nozīmi ūdens ilgtspējīgā apsaimniekošanā; brīdina, ka zemes izmantošanas palielināšanās apdraud lauksaimniecību, pārtikas nodrošinājumu un ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanu;
Underlines the importance of soil rich in humus, an adapted crop rotation system and a balanced mix of forest, grassland and crop land for sustainable water management; warns that the increasing consumption of land constitutes a threat to agriculture, security of food supply and sustainable water management;