natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pieprasa Komisijai nodrošināt īpašu finansējumu tiem kalnu apgabaliem, kuros tiks prasīts uzlabot ierīces, lai sasniegtu atbilstību jebkuru jaunu tiesību aktu prasībām, un kuriem tāpēc būs jāsaskaras ar papildu izdevumiem.
Requests that the Commission provide specific funding for those mountain areas which will be required to upgrade facilities in order to conform to any new legislation and will consequently face additional expenses.
par Eiropas Centru sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanas uzraudzībai un apkarošanai
on a European centre for monitoring and combating female genital mutilation
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par Eiropas Centru sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanas uzraudzībai un apkarošanai
Motion for a European Parliament resolution on a European centre for monitoring and combating female genital mutilation
tā kā Lombardija ir eksperimentāls reģions, kurā reģionālās iestādes plāno izstrādāt un īstenot projektu attiecībā uz aizsargpasākumiem nolūkā uzraudzīt un apkarot sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanas praksi, un tā kā šajā jautājumā ir izveidota reģionālā pastāvīgā komiteja;
whereas Lombardy is a pilot region in which the regional authorities intend to devise and implement a project involving preventive measures aimed at monitoring and combating the practice of female genital mutilation, and whereas a regional standing committee on this practice has been set up,
tā kā dzimumorgānu apgraizīšana ir jautājums, kas skar apmēram 140 miljonus sieviešu, un tā kā katru gadu apmēram divi miljoni jaunu meiteņu var ciest no šādas prakses;
whereas genital mutilation is an issue that affects approximately 140 million women, and whereas approximately two million young girls are likely to be subjected to such practices each year,
tā kā imigrācijas rezultātā sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanas prakse no Āfrikas valstīm ir izplatījusies daudzās Eiropas valstīs,
whereas, as a result of immigration, female genital mutilation has spread from African countries to many European countries,
ierosina cilvēktiesību un personas neaizskaramības aizstāvēšanai izveidot Eiropas Centru, lai uzraudzītu un apkarotu sieviešu dzimumorgānu apgraizīšanu, kā arī nodrošinātu sievietēm padomu un aizsardzību.
Proposes that, with a view to upholding human rights and the integrity of the person, a European centre be set up in order to monitor and combat female genital mutilation, as well as to provide women with guidance and protection.
par dzīvnieku kaušanu
on the slaughter of animals
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par dzīvnieku kaušanu
Motion for a European Parliament resolution on the slaughter of animals
tā kā Eiropas Savienībā ir aizliegtas tādas kaušanas metodes, kuras rada liekas ciešanas dzīvniekiem, ko pirms nāves nedrīkstētu ilgstoši mocīt;
whereas methods of slaughter that cause unnecessary suffering to animals, which should not be subjected to prolonged torment prior to dying, are prohibited in the European Union,
tā kā Eiropas Savienība nosoda visdažādākā veida dzīvnieku mocīšanu;
whereas the European Union condemns all forms of animal torture,
aicina Komisiju īstenot šīs pamattiesības un visā Eiropas Savienībā pilnīgi aizliegt visas tās kaušanas metodes, ar kurām nenodrošina dzīvniekiem vismazākās iespējamās ciešanas, kā arī tās, kuras ir radušās īpašas reliģiskās piederības dēļ;
Calls on the Commission to enforce these fundamental rights and for all methods of slaughter other than those that cause the least possible suffering to animals to be definitively banned across the European Union, including methods that stem from specific religious affiliations;
aicina Komisiju šajā jautājumā ieņemt skaidru un galīgu nostāju, lai izbeigtu šādu praksi un ieviestu uzraudzības sistēmu noteikuma atbilstīgas ievērošanas nodrošināšanai.
Calls on the Commission to take a clear and definitive stand on the matter, with a view to putting an end to such practices and introducing a monitoring system to ensure proper observance of the law.
iesniedzis Stavros Lambrinidis
by Stavros Lambrinidis
par stratēģiskas infrastruktūras aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu
on protection of critical infrastructures in the framework of the fight against terrorism
Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par stratēģiskas infrastruktūras aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu
European Parliament recommendation to the Council on protection of critical infrastructures in the framework of the fight against terrorism
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, EURATOM līgumu un Līgumu par Eiropas Savienību, kurā ir noteikts (29. pants), ka “Eiropas Savienības mērķis ir panākt pilsoņiem augsta līmeņa nodrošinātību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā”,
having regard to the Treaty establishing the European Community, to the Euratom Treaty and to the Treaty on European Union, according to which (Article 29), ‘the Union’s objective shall be to provide citizens with a high level of safety within an area of freedom, security and justice’,
ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju, kurā uzsvērta vajadzība izstrādāt saskaņotu pieeju šai telpai, lai pretotos jebkādiem, kā iekšēja, tā ārēja rakstura, draudiem Eiropas Savienībai,
having regard to the European Security Strategy, adopted by the European Council on 12 December 2003, which outlines the need to develop a coherent approach in this area to deal with any threat to the Union, whether of an external or an internal nature,
ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 5. novembrī pieņemto un 2004. gada 17. decembrī koriģēto Hāgas programmu par terorisma apkarošanas īpašo jautājumu,
having regard to the Hague Programme, adopted by the European Council on 5 November 2004 and updated on 17 December 2004, on the specific issue of fighting terrorism,
apzinās, ka saskaņā ar Eirobarometra datiem Eiropas pilsoņu prasība pēc spēcīgākas un drošākas Eiropas Savienības turpina pieaugt un ka ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāreaģē saskaņoti un efektīvi, īpaši, ja krīzes varētu atstāt pārrobežu sekas;
conscious that, according to Eurobarometer, the demand by Europe’s citizens for a stronger and safer European Union continues to grow, and that the EU institutions and the Members States might have to respond in a coordinated and efficient way, notably when crises could have a cross-border effect,
atgādinot, ka saskaņā ar Hāgas programmu … pārrobežu krīžu efektīvai vadībai ES ir ne tikai jāstiprina līdzšinējie civilās aizsardzības pasākumi un stratēģiskā infrastruktūra, bet arī efektīvi jārisina ar šīm krīzēm saistītie sabiedriskās kārtības un drošības aspekti… Tādēļ Eiropadome aicina Padomi un Komisiju izveidot … vienotu ES krīžu vadības sistēmu, …. kas būtu jāievieš vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam.
recalling that, according to the Hague Programme, ‘... effective management of cross‑border crises within the EU requires not only the strengthening of the current actions on civil protection and vital infrastructure but also addressing effectively the public order and security aspects of such crises … Therefore the European Council calls for the Council and the Commission to set up … an integrated EU crisis management arrangement … to be implemented at the latest by 1 July 2006.
Šai sistēmai būtu jārisina vismaz šādi jautājumi: dalībvalstu iespēju turpmāka izvērtēšana, rezerves, apmācības, kopējas mācības un darbības plāni krīžu civilai vadībai;
This arrangement should at least address the following issues: further assessment of Member States’ capabilities, stockpiling, training, joint exercises and operational plans for civil crisis management’,
tā kā, pamatojoties uz dalībvalstu pieredzi un esošajām darbības struktūrām, ir būtiski:
whereas it is essential, on the basis of the Member States’ experience and their existing operational structures:
– uzsākt strukturētu daudzgadu izpētes projektu valstu un visas Eiropas infrastruktūras trūkumu noteikšanai un analizēšanai, lai risinātu dabas vai cilvēka izraisītas krīzes;
- to launch a structured multiannual research project to detect and analyse the weaknesses of the national and European infrastructures to deal with crises brought about by natural or human causes,
– noteikt Eiropas riska analīzes sistēmu;
- to define a European risk-analysis system,
– valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī iesaistīt visas tās attiecīgās iestādes, kas apmainās ar svarīgu informāciju;
- to involve all the relevant authorities at national, European and international level who share critical information,
– izveidot pastāvīgu saikni starp Padomi un Komisiju būtiskas informācijas apmaiņai, neņemot vērā tās avotu (militārā vai civilā izmeklēšana, policijas sadarbība);
- to establish a permanent link between the Council and the Commission to share relevant information, whatever its source (military or civil intelligence, police cooperation),
– Komisijā izveidot Eiropas krīžu sistēmu pašreizējo Eiropas valstu un starptautisko īpašo agrās brīdināšanas sistēmu savienošanai, šo iespēju izmantojot ārkārtas situācijās, lai visu būtisko informāciju, kas ir nepieciešama rīcībai Kopienas līmenī, varētu kopīgi izmantot un ierakstīt centrālā sistēmā ( ARGUS );
- to create inside the Commission a European crisis system to interlink the existing European national and international specialised early warning systems for emergencies, so that all relevant information requiring action at European level can be shared or recorded in a central system (ARGUS),
sniedz Padomei šādus ieteikumus: sadarbībā ar Parlamentu noteikt turpmāko Eiropas stratēģiju, lai risinātu pārrobežu krīzes, stiprinātu stratēģiskas infrastruktūras aizsardzību, stiprinātu līdzšinējos civilās aizsardzības pasākumus, kā arī efektīvi risinātu sabiedriskās kārtības un drošības jautājumus;
Addresses the following recommendation to the Council: that it define in association with Parliament the future European strategy to deal with cross-border crises, strengthen the protection of vital infrastructures, reinforce current civil protection measures and effectively address public order and security;
aicina Komisiju līdz 2005. gada decembrim iesniegt Parlamentam un Padomei pamatpriekšlikumu ar minētās stratēģijas dažādo ieviešanas posmu izklāstu;
Calls on the Commission to submit to Parliament and the Council, by December 2005, an organic proposal outlining the different phases of implementation of that strategy;
noslēdzot debates par Padomes un Komisijas paziņojumiem,
to wind up the debate on statements by the Council and Commission
iesniegusi Hélène Flautre
by Hélène Flautre
par ES prioritātēm un ieteikumiem ANO Cilvēktiesību komisijas 61. sesijai Ženēvā (no 2005. gada 14. marta līdz 22. aprīlim)
on the EU's priorities and recommendations for the 61st session of the UN Commission on Human Rights in Geneva (14 March to 22 April 2005)
ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komisijas ( UNCHR ) 61. sesiju, kas notiks Ženēvā no 2005. gada 14. marta līdz 22. aprīlim,
having regard to the 61st session of the UN Commission on Human Rights (UNCHR), which will be held in Geneva from 14 March to 22 April 2005,
ņemot vērā Eiropas Konstitucionālā līguma projekta I-3. panta 3. punktu un III-292. pantu,
having regard to Articles I-3(3) and III-292 of the Treaty establishing a Constitution for Europe,
ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par cilvēktiesībām pasaulē 2003. gadā un Eiropas Savienības cilvēktiesību politiku P5_TA(2003)0375. ,
having regard to its resolution of 22 April 2004 on human rights in the world in 2003 and European Union human rights policy P5_TA(2003)0375. ,
ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas kopš 1996. gada par ANO Cilvēktiesību komisiju,
having regard to its previous resolutions on the UN Commission on Human Rights since 1996,
ņemot vērā tā 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības un ANO attiecībām P5_TA(2004)0037. ,
having regard to its resolution of 29 January 2004 on the relations between the European Union and the United Nations P5_TA(2004)0037. ,
tā kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības mērķiem ir atbalstīt visu cilvēktiesību universālumu un nedalāmību, kā arī visu cilvēktiesību savstarpēji atkarīgo un savstarpēji saistīto dabu, tostarp pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību, kā arī t.s. trešās paaudzes cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz attīstību, mieru un veselīgu vidi;
whereas one of the main objectives of the European Union must be to uphold the universality and indivisibility, as well as the interdependent and interrelated nature, of all human rights, including civil, political, economic, social and cultural rights, and the so-called third-generation human rights, such as the rights to development, to peace and to a healthy environment,
tā kā cilvēktiesības ir būtiski ievērot, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību, respektējot gan cilvēkus, gan dabu;
whereas respect for human rights is essential with a view to achieving the objective of sustainable development which respects both human beings and the environment,
tā kā cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzība un veicināšana ir viens no galvenajiem Eiropas Savienības pamatprincipiem;
whereas the protection and promotion of human and fundamental rights are among the most fundamental principles of the Union,
tā kā cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība, cilvēktiesību aizstāvji, demokrātija un tiesiskums ir augsta Eiropas Savienības prioritāte visās tās attiecībās ar trešajām valstīm, īpaši tās kopējā ārējā un drošības politikā un tās attīstības un sadarbības politikā;
whereas the promotion and defence of human rights, and its defenders, democracy and the rule of law are a high priority for the European Union in all its relations with third countries, in particular in its Common Foreign and Security Policy and in its Development and Cooperation Policy,
tā kā UNCHR ir viena no ANO galvenajām struktūrvienībām cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai visā pasaulē;
whereas the UNCHR is one of the main UN bodies for the promotion and protection of human rights around the world,
ņemot vērā augsta līmeņa speciālistu grupas ziņojumu par draudiem, problēmām un pārmaiņām un šīs grupas ieteikumus Cilvēktiesību komisijai;
taking note of the report of the High-level Panel on Threats, Challenges and Change and its recommendations on the Commission on Human Rights,
atzinīgi vērtējot Eiropas Savienības iesniegtos ierosinājumus UNCHR 60. sesijā, ieskaitot astoņas valstu rezolūcijas, divas tematiskās rezolūcijas un daudzās atbalstītās rezolūcijas, padarot ES par vienu no aktīvākajiem UNCHR dalībniekiem;
welcoming the European Union initiatives tabled at the 60th session of the UNCHR, including 8 country resolutions and 2 thematic resolutions, and the numerous resolutions which the EU co-sponsored, making it one of the most active players at the UNCHR,
atzinīgi vērtējot atkārtotu rezolūciju iesniegšanu par Kongo Demokrātisko Republiku, Birmu, Burundi, Čadu, Libēriju, Somāliju, Kubu, Baltkrieviju, Ziemeļkoreju, Turkmenistānu un jautājumu par cilvēktiesību pārkāpumiem okupētajās arābu teritorijās, tostarp Palestīnā, kā arī priekšsēdētāja paziņojumus par Austrumtimoru, Haiti un Nepālu;
welcoming the reintroduction of resolutions on the Democratic Republic of Congo (DRC), Burma, Burundi, Chad, Liberia, Somalia, Cuba, Belarus, North Korea, Turkmenistan, and the question of the violation of human rights in the occupied Arab territories, including Palestine, as well as Chair Statements on East Timor, Haiti and Nepal,
atbalstot ANO Ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Kolumbijā secinājumus;
endorsing the conclusions of the United Nations Seccratary-General's Special Envoy to Colombia,
paužot bažas par to, ka netika pieņemtas rezolūcijas par šādām valstīm un teritorijām, par kurām Eiropas Parlaments bija aicinājis Eiropas Savienību iesniegt vai atbalstīt tekstus: Čečenija, Irāna, Pakistāna, Indija, Indonēzija, Kotdivuāra, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Saūda Arābija un Centrālāfrikas Republika;
concerned at the fact that resolutions were not adopted on the following countries and territories in relation to which the European Parliament had called on the European Union to sponsor or co-sponsor texts: Chechnya, Iran, Pakistan, India, Indonesia, Côte d'Ivoire, Algeria, Tunisia, Libya, Saudi Arabia and the Central African Republic,
paužot bažas par to, ka UNCHR 60. sesijā noraidīja ES iesniegto rezolūciju par Zimbabvi, kā arī rezolūciju par Ķīnu;
concerned at the fact that the resolutions on Zimbabwe sponsored by the EU as well as on China were rejected at the 60th session of the UNCHR,
paužot bažas īpaši par “bezdarbības” priekšlikumu, ko pieņēma par Zimbabvi pēc Kongo iniciatīvas, kā arī par Ķīnu, ko pieņēma pēc pašas Ķīnas iniciatīvas;
concerned in particular by the motion of 'no-action' adopted at the initiative of Congo on Zimbabwe, as well as on China adopted at the initiative of the latter,
atzinīgi vērtējot sešu jaunu cilvēktiesību ekspertu iecelšanu amatā: divu par tematiskiem jautājumiem (ANO īpašo ziņotāju par cilvēku tirdzniecību, īpaši sieviešu un bērnu, un neatkarīgo cilvēktiesību un terorisma ekspertu) un četru par valstu mandātiem (īpašo ziņotāju par Baltkrieviju, īpašo ziņotāju par Korejas Tautas Demokrātisko Republiku; neatkarīgo ekspertu par Čadu; un neatkarīgo ekspertu par Sudānu);
welcoming the appointment of six new experts on human rights: two for thematic issues (the United Nations Special Rapporteur on trafficking in persons, especially women and children, and the Independent Expert on Human Rights and Terrorism) and four for country mandates (the Special Rapporteur on Belarus, the Special Rapporteur on the Democratic People's Republic of Korea, the Independent Expert on Chad and the Independent Expert on Sudan),
atzinīgi vērtējot to, ka UNCHR 60. sesija stingri nosodīja nāves sodu ar lielāku balsu skaitu nekā iepriekšējos gados un apstiprināja pienākumu valstij, kas saņem izdošanas lūgumu par noziedznieku, kuram draud nāves sods, atteikties to izdot, ja nav drošas garantijas, ka nāves sodu neizpildīs;
welcoming the fact that the 60th UNCHR session forcefully condemned the death penalty, with more votes than in previous years, and confirmed the obligation for a State which has received a request for extradition on a capital charge to refuse to comply with it in the absence of effective assurances that capital punishment will not be carried out,
šajā sakarā uzsverot to, ka ES mērķis ir panākt ANO Ģenerālās Asamblejas rezolūcijas pieņemšanu par vispasaules moratoriju augstākajam soda mēram kā pirmo soli uz vispārēju nāves soda atcelšanu;
stressing in this regard the fact that the EU objective is the adoption by the UN General Assembly of a resolution establishing a worldwide moratorium on capital executions as a first step towards the universal abolition of the death penalty,
atceroties Parlamenta pausto sašutumu un dusmas par visiem masveida teroristu uzbrukumiem, proti, 2001. gada 11. septembra un 2004. gada 11. marta uzbrukumiem, un tā solidaritāti ar šo uzbrukumu upuriem un viņu ģimeņu, draugu un radinieku sāpēm un ciešanām;
recalling the indignation and outrage it has expressed at all massive terrorist attacks, namely those of 11 September 2001 and 11 March 2004, and its solidarity with the victims of those attacks, as well as its sympathy for the pain and suffering of their families, friends and relatives,
tā kā mūsdienu terorisms, it īpaši globālais terorisms, kas vērsts pret demokrātiju un tās aizstāvjiem, izraisa masveida civiliedzīvotāju upurus ar brutāliem, slepkavnieciskiem un gļēviem uzbrukumiem, tas mūsdienās ir atzīstams par visnežēlīgāko draudu cilvēku pamattiesībām mūsu sabiedrībās;
whereas contemporary terrorism, and in particular global terrorism directed against democracy and its defenders, causing massive indiscriminate civilian casualties by brutal, murderous and cowardly attacks, nowadays represents the most violent threat to basic and fundamental human rights that our societies are faced with,
vēlreiz apstiprinot, ka, lai cīnītos pret šo briesmīgo mūsdienu draudu, demokrātisko valdību primārais pienākums ir aizsargāt pilsoņus, apņemoties stingri un neatlaidīgi apkarot terorismu un atklāt un likvidēt jebkurus teroristu tīklus;
reaffirming that, in order to tackle this terrible modern threat, the prime duty of democratic governments is to protect our citizens with resolve, to fight terrorism firmly and tenaciously and to detect and dismantle any terrorist networks,
tā kā neviena valdība nedrīkst izmantot cīņu pret terorismu, lai darbotos pret likumīgām cilvēku pamattiesībām un demokrātijas principiem, bet tai jānostiprina tiesiskums un šie pamatprincipi;
whereas the fight against terrorism should not be used by any government to act against the legitimate exercise of basic human rights and democratic principles, but must contribute to the strengthening of the rule of law and these fundamental principles,
tā kā cīņai pret terorismu ir jāizveido visaptverošas stratēģijas, kuras var palīdzēt novērst galējas nabadzības cēloņus, nedrošību, valstu sabrukumu un fundamentālisma pieaugumu, kas var veicināt terorisma darbību rašanos;
whereas the fight against terrorism necessitates the setting-up of comprehensive strategies that can help to address the causes of extreme poverty, insecurity, state breakdown and the growth of fundamentalism, which may contribute to the emergence of terrorist activity,
ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2002. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 57/219, Apvienoto Nāciju Drošības padomes 2003. gada 20. janvāra Rezolūciju Nr. 1456 un Apvienoto Nāciju Cilvēktiesību komisijas 2003. gada 25. aprīļa Rezolūciju Nr. 2003/68, kas apstiprina, ka valstīm jānodrošina, lai jebkuri veiktie terorisma apkarošanas pasākumi atbilstu šo valstu saistībām saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, it īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām, bēgļu tiesībām un starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā;
having regard to UN General Assembly Resolution 57/219 of 18 December 2002, UN Security Council Resolution 1456 of 20 January 2003 and UN Human Rights Commission Resolution 2003/68 of 25 April 2003, which affirm that States must ensure that any measure taken to combat terrorism is in conformity with their obligations under international law, in particular international human rights law, law on refugees and international humanitarian law,
atzinīgi vērtējot Sanas Deklarāciju par demokrātiju, cilvēktiesībām un Starptautiskās Krimināltiesas lomu, ko pieņēmuši visu arābu valstu un Āfrikas Raga valstu pārstāvji;
welcoming the Sana'a Declaration on democracy, human rights and the role of the International Criminal Court, adopted by the representatives of all the Arab countries and the countries of the Horn of Africa,
tā kā cilvēktiesību dialogs starp ES un trešo valsti nedrīkst atturēt ES ne no rezolūcijas iesniegšanas par cilvēktiesību stāvokli šajā valstī, ne no atbalsta trešās valsts iniciatīvai, kā to Padome skaidri norādīja 2004. gada 20. oktobra secinājumos par Ķīnu un Irānu, kā arī pamatnostādnēs par cilvēktiesību dialogiem;
whereas the fact that there is a human rights dialogue between the EU and a third country should not prevent the EU from either submitting a resolution on the human rights situation in that country or providing support for an initiative by the third country, as is clearly indicated by the Council in its conclusions of 20 October 2004 on China and Iran, as well as in the guidelines on human rights dialogues,
tā kā pastāvīgs un konstruktīvs iestāžu dialogs starp Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi ir būtisks, lai piešķirtu konsekvenci un saskaņotību Eiropas Savienības darbībai UNCHR 61. sesijā;
whereas a permanent and constructive interinstitutional dialogue between the European Parliament, the Commission and the Council is essential to give consistency and coherence to the action of the European Union at the 61st UNCHR session,
izsakot bažas par ANO Nevalstisko organizāciju komitejas darbību, kurā dažas starptautiskās organizācijas, kas veicina demokrātiju un cilvēktiesības visā pasaulē, ir pakļautas politiskai iztiesāšanai no nedemokrātisku valstu puses;
worried by the functioning of the UN Committee on NGOs, in which in recent years some international organisations promoting democracy and human rights worldwide have been subjected to political trials by non-democratic countries,