natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja reizi ceturksnī rīko ECB priekšsēdētāja uzklausīšanu.
The Committee on Economic and Monetary Affairs of the European Parliament holds hearings of the ECB President on a quarterly basis.
Šī regulārā sadarbība papildina ECB neatkarību un ir būtiska ECB demokrātiskās pārskatatbildības pienākuma pildīšanai.
This regular interaction is complementary to the ECB’s independence and is fundamental to the discharging of the ECB’s democratic accountability.
Tā sniedz ECB ļoti svarīgu iespēju paskaidrot savu politiku tiešā veidā ievēlētajiem Eiropas pilsoņu pārstāvjiem.
It provides a very important occasion for the ECB to explain its policies to the directly elected representatives of the European citizens.
Šī regulāras uzklausīšanas sistēma ir pavērusi iespēju pamatīgai un auglīgai abu iestāžu sadarbībai un ir palīdzējusi visā Eiropā palielināt izpratni par ECB īstenoto politiku.
This framework of regular hearings has allowed for a thorough and fruitful interaction between the two institutions and has helped to increase the understanding of the ECB’s policies throughout Europe.
Labi iedibināta ir arī pašreizējā institucionālā sistēma, kas ir pamatā ECB attiecībām ar citām ES iestādēm un forumiem.
The institutional framework pertaining to the ECB’s relations with other EU institutions and fora is also well established.
Tā ļauj efektīvi sadarboties dažādiem politikas veidotājiem, piemēram, Eurogrupā un Ekonomikas un finanšu padomē, vai zemākā līmenī — Ekonomikas un finanšu komitejā un ES Ekonomikas politikas komitejā.
The current framework allows for an effective interaction between the various policy makers as, for example, within the Eurogroup and ECOFIN Council, or at lower level in the Economic and Financial Committee and the Economic Policy Committee of the EU.
Arī šī sadarbība notiek, pamatojoties uz Līguma noteikumiem un pilnībā ievērojot ECB pilnvaras un neatkarību.
Also this interaction takes place on the basis of the Treaty provisions and in full respect of the ECB’s mandate and independence.
Kādi, Jūsuprāt, ir paši svarīgākie riski un izaicinājumi, ar ko nākas saskarties ECB?
What do you see as the most important risks and challenges facing the ECB?
Attiecībā uz galvenajiem izaicinājumiem un riskiem, ar ko nākas saskarties ECB, ļaujiet man šeit minēt tikai trīs no tiem.
As regards the main challenges and risks facing the ECB, let me restrict myself here to three of them:
Monetārās politikas jomā noteikti liels izaicinājums ir pilnveidot kārtību, kādā notiks atteikšanās no vēl aizvien pārāk atbalstošās nostājas monetārās politikas jomā un pakāpeniska atteikšanās no atlikušajiem nestandarta pasākumiem.
As regards monetary policy, to fine tune the exit from the still very accommodative monetary policy stance and the phasing-out of the remaining non-standard measures is certainly a great challenge.
Ņemot vērā vēl aizvien lielo neskaidrību par makroekonomisko un finanšu vidi un atlikušos vājos punktus, ir nepieciešams rūpīgi izvērtēt vispārējo situāciju un perspektīvas.
The continued high degree of uncertainty on the macroeconomic and financial environment together with remaining vulnerabilities requires a careful assessment of the overall situation and outlook.
Tas, savukārt, attaisno pakāpeniskuma elementu standarta un nestandarta monetārās politikas izmaiņās.
This in turn warrants an element of gradualism in changing standard and non-standard monetary policy.
Vēl viens izaicinājums, kuru vēlos uzsvērt, attiecas uz finanšu stabilitāti.
Another challenge I would like to highlight relates to financial stability.
Finanšu krīze ir radījusi daudzus jautājumus par saikni starp monetāro politiku un finanšu stabilitāti, vienlaikus uzskatāmi parādot, ka nevar būt runa par kompromisu starp cenu stabilitātes mērķi un atbalstu, ko ECB var sniegt citām jomām, piemēram, finanšu stabilitātei.
The financial crisis has raised a number of questions on the relation between monetary policy and financial stability, while emphasizing that there is no trade-off between the objective of price stability and the support that the ECB can lend to other areas, such as financial stability.
Šajā sakarībā būtiska nozīme ir labākai izpratnei par finanšu sektora nozīmi transmisijas mehānismā.
A better understanding of the role of the financial sector in the transmission mechanism is of the essence in this respect.
Visbeidzot, vēlos pievērsties Eiropas pašas uzdevumiem.
Finally, let me mention Europe itself.
Valsts publiskā sektora parāda krīze ir patiess pārbaudījums attiecībā uz politisko gribasspēku Eiropā darīt visu nepieciešamo, lai Eiropā nodrošinātu ekonomisko un monetāro integrāciju.
The sovereign debt crisis is a real test for the political will in Europe to do whatever is needed to ensure the achievements of economic and monetary integration in Europe.
Šajā sakarībā patiess pārbaudījums ir arī Eiropas un dalībvalstu iestāžu solidaritāte.
In this sense, it is also a real test for the solidity of European and national institutions.
Lai atjaunotu uzticēšanos un novērstu krīzes kaitīgās ietekmes izplatīšanos, ir nepieciešama izlēmīga rīcība, it īpaši no to valstu valdību puses, kuras ir skārusi valsts publiskā sektora parāda krīze.
Decisive action is needed, especially from the governments of the countries affected by the sovereign debt crisis, to regain confidence and avoid contagion.
Raugoties nākotnē, būtu jāizveido tādas institūcijas, kas nepieļauj jaunu nelīdzsvarotību, un, ja tā tomēr rastos, spēj to efektīvi novērst.
Looking forward, institutions should be put in place that avoid the renewed build-up of imbalances, and - should they nevertheless re-appear - can resolve them effectively.
Šajā nolūkā attiecīgos procesus dalībvalstīs nepieciešams pastiprināti skatīt Eiropas kontekstā.
This requires placing national developments increasingly in a European context.
Fiskālajā politikā, strukturālajās reformās un finanšu uzraudzībā pilnībā jāievēro Eiropas dimensija, it īpaši euro zonas dimensija.
Fiscal policies, structural reforms and financial supervision should fully respect the European dimension, and particularly the euro area dimension.
Tikai saskaņojot savu darbību attiecīgajās politikas jomās ar Eiropas prasībām, ES dalībvalstis varēs pilnībā izmantot visus labumus, ko sniedz dalība Ekonomikas un monetārajā savienībā.
Only by policy actions in line with strengthened European requirements can countries in Europe fully realise all benefits of being part of economic and monetary union.
Šo uzdevumu uzsveru ne tikai tāpēc, ka esmu pārliecināts ES atbalstītājs, bet arī tāpēc, ka tas ir svarīgs ECB monetārajai politikai, jo tas ietekmē vidi, kurā darbojas ECB.
This formidable challenge not only matters to me as a dedicated European, but it also relevant for the ECB’s monetary policy as it affects the environment in which the ECB operates
par pilnvarojumu trialogam par 2012. finanšu gada budžeta projektu
on the mandate for the trilogue on the 2012 Draft Budget
Ārlietu komitejas atzinums ......................................................................................19
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................19
Attīstības komitejas atzinums .................................................................................23
OPINION of the Committee on Development ......................................................23
Budžeta kontroles komitejas atzinums ............................................................27
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................27
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinums ...........................................30
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............30
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinums ...............................33
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............33
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................37
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............37
Reģionālās attīstības komitejas atzinums .......................................................42
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................42
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinums ....................45
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...45
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinums .....................49
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 49
Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinums .........................................53
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ................................53
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinums .................56
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...56
PIELIKUMS: ZIVSAIMNIECĪBAS KOMITEJAS VĒSTULE.................................................60
ANNEX: LETTER OF THE COMMITTEE ON FISHERIES...................................................60
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................62
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................62
– ņemot vērā 2012. finanšu gada budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2011. gada 20. aprīlī ( SEC(2011)0498 ),
– having regard to the draft budget for the financial year 2012, which the Commission adopted on 20 April 2011 ( SEC(2011)0498 ),
– ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi
– having regard to its resolution of 24 March 2011 on the general guidelines for the preparation of the 2012 budget
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0114 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0114 . ,
– ņemot vērā Reglamenta II sadaļas 7. nodaļu,
– having regard to Title II, Chapter 7 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas vēstuli,
– having regard to the letter of the Committee on Fisheries,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A7-0230/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Development, the Committee on Budgetary Control, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, the Committee on Constitutional Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0230/2011 ),
A. tā kā 2012. gada budžeta procedūra ir otrā procedūra, kas norit saskaņā ar Lisabonas līgumu, un pagājušā gadā ir gūta nozīmīga pieredze;
A. whereas the 2012 budgetary procedure is the second procedure carried out on the basis of the Treaty of Lisbon, and important lessons can be drawn from last year’s experience,
B. tā kā trialogā, kas notiks jūlijā, abu budžeta lēmējiestāžu pārstāvjiem būs iespēja apspriest prioritātes, kuras tās izvirzījušas attiecībā uz 2012. gada budžetu, un, iespējams, rast kopīgu pamatojumu, kuru varētu ņemt vērā budžeta lasījumos minētajās iestādēs;
B. whereas the trilogue which will be held in July should enable the representatives of the two arms of the budgetary authority to discuss the priorities they have identified with regard to the annual budget 2012 and possibly find common ground that could be taken into account in their respective readings,
C. tā kā Polijas un Ungārijas prezidentūra ir publiski apņēmusies iesaistīties atklātā, konstruktīvā un politiskā dialogā ar Eiropas Parlamentu par budžeta jautājumiem;
C. whereas the Polish and Hungarian presidencies have made public commitments to entering into an open, constructive and political dialogue with the EP on budgetary matters,
D. tā kā tāpēc ir sagaidāms, ka Padome visā procedūrā rīkosies kā uzticams politiskais partneris un neparedzēs patvaļīgus vai tīri matemātiskus budžeta pozīciju summu samazinājumus,
D. whereas the Council as a whole is therefore expected to act as a trustworthy political partner throughout the procedure, avoiding making arbitrary or purely arithmetical cuts across the budget lines,
2012. gada budžeta projekts — vispārējs novērtējums
Draft Budget 2012 – general assessment
2. atgādina, ka tādas saprātīgas, ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas veicināšana, kura rada darbvietas un augsti kvalificētu nodarbinātību, īstenojot stratēģijas „Eiropa 2020” septiņas pamatiniciatīvas, ir 27 dalībvalstu un ES iestāžu kopīgi apstiprināts mērķis; atgādina, ka šīs stratēģijas īstenošanai līdz 2020. gadam būs jāveic milzīgi un uz nākotni vērsti ieguldījumi, kas Komisijas paziņojumā „ES budžeta pārskatīšana”
Recalls that the promotion of a smart, sustainable and inclusive economy, which creates jobs and high-quality employment by delivering on the Europe 2020 strategy’s seven flagship initiatives is a jointly endorsed goal of the 27 Member States and the EU institutions; recalls that the implementation of this strategy will require a huge amount of future-oriented investment up to 2020, estimated at no less than EUR 1 800 billion by the Commission in its communication entitled ‘The EU Budget Review’
COM(2010)0700 . tiek lēsti ne mazāk kā EUR 1800 miljardu apmērā; tādēļ uzsver — lai uzlabotu izglītības līmeni un veicinātu sociālo integrāciju, it īpaši mazinot nabadzību, un tādas uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstību, kuras pamatā ir vispārējā ES veiktspēja zinātnes un tehnoloģiju jomā, gan ES, gan dalībvalstu līmenī nepieciešamie ieguldījumi jāveic jau tagad, neatliekot tos uz vēlāku laiku; šajā sakarībā uzstāj, ka ir jāatbalsta zinātniskā izpēte, attīstība, inovācijas un MVU, kā arī resursu izmantošanas ziņā efektīvu tehnoloģiju izstrāde;
COM(2010)0700 . ; underlines, therefore, that necessary investments - at both EU and Member State level - must be made now and delayed no longer, to improve education levels, foster social inclusion, in particular through the reduction of poverty, and the development of a knowledge-based society rooted in the overall EU scientific and technological capacity; in this context, insists on the need to support research, development, innovation and SMEs and the development of resource-efficient technologies;
10. atgādina, ka Parlamentā jau ir sākusies budžeta prioritāšu apspriešanas pirmā kārta, kas izpaužas kā galvenā referenta par 2012. gada budžetu plaša apspriešanās ar Parlamenta specializētajām komitejām; uzsver, ka pēc tam šis process jāturpina attiecīgajās komitejās atbilstoši to kompetences jomai, lai noteiktu 2012. gada budžeta pozitīvās un negatīvās prioritātes;
Recalls that a first round of discussions on budgetary priorities has already started in Parliament in the form of the extensive consultation of its specialised committees by its general rapporteur for the Budget 2012; emphasises that the process must now be fine-tuned in each committee for its respective field of competence so as to identify the positive and negative priorities for the Budget 2012;
12. uzskata, ka papildus stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai ES 2012. gada budžetā jānosaka pienācīgs apropriāciju apjoms, lai nodrošinātu ES politikas virzienu turpmāku īstenošanu un ES mērķu sasniegšanu; īpaši uzsver nepieciešamību ļaut ES uzņemties atbildību pasaules mērogā, it īpaši pēc „arābu pavasara” un nemieriem Tuvajos Austrumos;
Takes the view that, besides the delivery of the EU 2020 strategy, appropriations in the EU 2012 Budget should be set at an appropriate level to ensure the continuation of EU policies and the achievement of EU objectives; underlines in particular the need to allow the EU to shoulder its global responsibility, especially in the wake of the Arab Spring and the unrest in the Middle East;
14. stingri brīdina Padomi nemēģināt budžetā veikt horizontālus samazinājumus, a priori lēmumu pieņemšanā par kopējo apropriāciju apjomu pienācīgi neņemot vērā to faktisko vajadzību rūpīgu novērtējumu, kuras saistītas ar Savienības līmenī apstiprinātajiem mērķiem un politiskajām saistībām; prasa — ja tiek veikti samazinājumi, lai Padome publiski paskaidrotu un skaidri norādītu, kuru ES politisko prioritāšu vai projektu īstenošanu varētu atlikt vai pārtraukt vispār;
Strongly warns against any attempt by the Council, to make horizontal cuts in the budget, deciding on the overall level of appropriations a priori, without duly taking into account an accurate assessment of the actual needs for the achievement of the Union’s agreed objectives and political commitments; requests, if cuts are made, for the Council to instead publicly explain and clearly identify which of the EU’s political priorities or projects could be delayed or dropped altogether;
16. turklāt konstatē, ka kopējā rezerve maksājumu apropriācijās saskaņā ar DFS joprojām ir augsta — EUR 8815 miljoni; uzsver, ka jebkāds Komisijas ierosinātās summas samazinājums pasliktinātu situāciju saistībā ar steidzamo nepieciešamību samazināt neizpildīto saistību nepieredzēti augsto līmeni un nodrošināt ES politikas virzienu un programmu pareizu īstenošanu;
Observes, moreover, that the overall margin in PA under the ceiling of the MFF remains high at EUR 8 815 million; highlights the fact that any decrease below the figure proposed by the Commission would in turn worsen the situation in relation to the urgent need to reduce the unprecedented level of outstanding commitments (RALs) and to ensure the correct implementation of EU policies and programmes;
18. pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu 2012. gada BP salīdzinājumā ar 2011. gada budžetu palielināt SA par 12,6 % (līdz EUR 15 223 miljoniem) un MA — par 8,1 % (līdz EUR 12 566 miljoniem), jo 1.a izdevumu kategorija ir 2007.–2013. gada DFS svarīgākā izdevumu kategorija stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanai saistībā ar tās tiešo vai netiešo devumu visu piecu svarīgāko minētās stratēģijas mērķu un septiņu pamatiniciatīvu finansēšanā;
Takes note of the Commission ’ s proposal in the DB 2012 to increase CA by 12.6% (to EUR 15 223 million) and PA by 8.1% (to EUR 12 566 million) as compared to Budget 2011, since Heading 1a is the key heading of the MFF 2007-2013 in terms of reaching the objectives of the Europe 2020 strategy, thanks to its direct or indirect contribution to the financing of all its five headline targets and the seven flagship initiatives;
COM(2011)0226 . , ar ko groza DFS 2007.–2013. gadam un kas ITER finansēšanai 2012. un 2013. gadā trūkstošos EUR 1300 miljonus paredz nodrošināt, izmantojot 2007.–2013. gada DFS 2. un 5. izdevumu kategorijā pieejamās un 2011. gadā neizmantotās rezerves par kopējo summu EUR 840 miljonu apmērā un 2012. un 2013. gadā pārdalot EUR 460 miljonus no 7. pētniecības pamatprogrammas; pauž vēlmi sākt sarunas ar Padomi, lai grozītu Komisijas priekšlikumu, izmantojot spēkā esošajā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos dažādos instrumentus;
COM (2011)0226. amending the MFF 2007-13, which suggests financing the missing EUR 1 300 million for ITER in 2012 and 2013 by using available and unused 2011 margins under Heading 2 and 5 of the MFF 2007-13 for a total amount of EUR 840 million and redeploying in 2012 and 2013 EUR 460 million from EC FP7; expresses its willingness to enter into negotiation with Council to amend the Commission’s proposal by having recourse to the different means provided for in the current 17 May 2006 IIA;
27. atkārtoti uzsver vienotā tirgus nozīmi ES uzņēmumu konkurētspējas veicināšanā un Eiropas valstu ekonomikas izaugsmes un stabilitātes sekmēšanā un atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka ir jānodrošina pietiekami līdzekļi, lai uzlabotu vienotā tirgus noteikumu īstenošanu;
Reiterates the importance of the Single Market for the competitiveness of EU enterprises and for the growth and stability of European economies, and reminds the Commission and the Member States that sufficient resources need to be ensured to improve the implementation of the single market rules;
36. atzinīgi vērtē 2012. gadā paredzēto MA palielinājumu par 8,4 % salīdzinājumā ar 2011. gadu, sasniedzot EUR 45 134 miljonus, un uzskata, ka pēc ļoti lēnās attiecīgo programmu uzsākšanas 2007. līdz 2013. gada laikposma sākumā tas ļaus ātri atgūt nokavēto; uzsver, ka šim palielinājumam būtu jāļauj arī rast līdzekļus papildu maksājumiem, kas izriet no nesenajām likumdošanas izmaiņām, visu pārvaldības un kontroles sistēmu apstiprināšanas un 2000.–2006. gada programmu pabeigšanu;
Welcomes the 8.4% increase in PA to EUR 45 134 million proposed for 2012 as compared to 2011, and believes that this increase will allow for programme implementation to catch up quickly following the very slow start-up of programmes at the beginning of the 2007-13 period; emphasises that this increase should also make it possible to address additional payment needs stemming from the recent legislative changes, the approval of all management and control systems and the closure of the 2000-2006 programmes;
40. mudina Komisiju turpināt apsvērt arī to, kā vienkāršot ES un/vai dalībvalstu tiesību aktos paredzēto noteikumu un prasību sarežģīto sistēmu un mazināt birokrātisko slogu, lai papildus likumības un pareizības nodrošināšanai ievērojami lielāku uzmanību pievērstu konkrētu mērķu sasniegšanai, vienlaikus nenovirzoties no pārredzamības, pārskatatbildības un pareizas finanšu pārvaldības pamatprincipiem;
Urges the Commission also to continue its reflection on how to simplify the complex system of rules and requirements imposed by the EU and/or national legislation and reduce the bureaucratic burden, in order to place a significantly stronger focus on achieving specific objectives, in addition to legality and regularity, without departing from the key principles of transparency, accountability and sound financial management;
44. uzsver, ka pēdējos gados budžeta lēmējinstitūcija šajā izdevumu kategorijā pieejamos nepiešķirtos līdzekļus (rezervi), ņemot vērā īpašus apstākļus, varēja izmantot, lai panāktu vispārēju vienošanos par ikgadējo budžetu, pamatojoties uz Iestāžu nolīguma 23. punktu;
Stresses that over the last few years the budgetary authority could, thanks to specific circumstances, make use of the unallocated funds (margin) available under the ceilling of this heading to reach global agreement on the annual budgets, by having recourse to point 23 of the IIA;
46. prasa vēl vairāk samazināt eksporta kompensācijas un pauž nožēlu par to, ka tiek turpināta tabakas ražošanas subsidēšana ES, kas ir pretrunā ES veselības politikas mērķiem;
Calls for a further reduction of export refunds and regrets the continued subsidising of the tobacco production in the EU, which is contrary to the objectives of the EU health policy;
48. šajā sakarībā atzinīgi vērtē finansējuma palielinājumu programmai LIFE+ (par 4,3 % SA un par 1,9 % MA), kurā prioritāte piešķirta tikai tiem projektiem, kas saistīti ar vidi un darbību klimata jomā; atkārtoti atgādina, ka vides problēmas un to risinājumi pārsniedz valstu robežas un tādēļ ir pašsaprotami šos jautājumus risināt ES līmenī; tomēr norāda, ka LIFE+ paredzētās apropriācijas joprojām ir diezgan nelielas;
Welcomes, in this context, the increase for the LIFE+ programme (+4.3% and +1.9% in commitments and payments respectively) which gives priority solely to environment and climate action projects; reminds again that environmental problems and their solutions do not recognise national borders, thus dealing with it at EU level is self-evident; points out nevertheless that the LIFE+ appropriations remain at a quite limited level;