natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr, ņemot vērā krājumu ikgadējo stāvokli, šīs zvejas iespējas var pārskatīt, tās palielinot vai samazinot, un attiecīgi pārskatīt arī finansiālo ieguldījumu, to pielāgojot.
Nevertheless, on the basis of the annual assessments of the state of stocks, these fishing opportunities could be revised upwards or downwards, which would lead to a corresponding review of the financial contribution.
Par šo zvejas iespēju sadali starp ieinteresētajām dalībvalstīm tiks sagatavots īpašas Padomes regulas priekšlikums (sk. tabulu).
The allocation of these fishing opportunities among the Member States concerned is the subject of a proposal for a specific Council Regulation (see table below).
– Kuģu īpašniekiem piemērojamie avansa maksājumi un maksas: EUR 35 seineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām un EUR 25 kuģiem zvejai ar makšķerkāta āķu rindām par tonnu (t) tunzivju, kas nozvejotas Kaboverdes zvejas zonā.
- Advances and fees payable by shipowners: EUR 35 per tonne (t) of tuna caught in the Cape Verdean fishing area by seiners and surface longliners and EUR 25 per tonne for pole-and-line vessels.
Avansa maksājumi gadā ir EUR 4375 par tunzivju seineri, EUR 3150 par kuģi zvejai ar āķu jedām un EUR 450 par kuģi zvejai ar makšķerkāta āķu rindām, un tie atbilst atsauces nozvejas daudzumam 125 tonnas, 90 tonnas un 18 tonnas gadā.
The annual advances are set at EUR 4 375 per tuna seiner, EUR 3 150 per longliner and EUR 450 per pole-and-line vessel, corresponding respectively to reference catches of 125 t, 90 t and 18 t per annum.
Šajā tabulā ir salīdzināti daži abu protokolu elementi, kā arī dalībvalstu zvejas iespēju attīstība.
The following table permits comparison of some of the elements of the two protocols, as well as of the evolution of the Member States' fishing opportunities.
Protokola darbības laiks
Duration of the Protocol
4 gadi un 5 mēneši
4 years and 5 months
Parafēšanas datums
Initialled on
2005. gada 16. decembris
16 December 2005
2010. gada 22. decembris
22 December 2010
Nolīguma veids
Nature of the Agreement
EUR 385 000, no kuriem EUR 60 000 ES ir piešķīrusi Kaboverdes zivsaimniecības politikas atbalstam, un Kaboverde ir apņēmusies palielināt šo summu līdz 100 % no kopējā ieguldījuma
385 000€, of which 60 000 € earmarked by the EU for the support of the Cape Verde sectoral fisheries policy, the Cape Verde having committed itself to increase this sum to 100% of the global contribution
EUR 435 000, no kuriem EUR 110 000 ir piešķirti Kaboverdes zivsaimniecības politikas atbalstam
435 000€, of which 110 000 € earmarked for the support of the Cape Verde sectoral fisheries policy
Nodeva kuģu īpašniekiem
Fee for ship owners
EUR 35 par nozvejas tonnu (seineri un āķu jedas)EUR 25 par nozvejas tonnu (makšķerkāta āķu rindas).
35 € per tonne caught (seiners and longliners)25 € per tonne caught (pole and liners).
EUR 35 par nozvejas tonnu (seineri un āķu jedas)EUR 25 par nozvejas tonnu (makšķerkāta āķu rindas)
35 € per tonne caught (seiners and longliners)25 € per tonne caught (pole and liners).
(atsauces nozveja: 110 t)- Kuģi ar dreifējošām āķu jedām:
- Tuna seiners: 3 950 € per year (ref catches: 110 t)
EUR 2900 gadā
- Surface longliners: 2 900 € per year
(atsauces nozveja: 80 t)- Makšķerkāta āķu rindas:
(ref catches: 80 t)
EUR 500 gadā
- Pole and line: 500 € per year
(atsauces nozveja: 16 t)
(ref catches: 16 t)
- Tunzivju seineri: EUR 4375 gadā
- Tuna seiners: 4375 € per year (ref catches: 125 t)
(atsauces nozveja: 90 t)- Makšķerkāta āķu rindas:
(ref catches: 90 t)
EUR 450 gadā
- Pole and line: 450 € per year
(atsauces nozveja: 18 t)
(ref catches: 18 t )
Atskaites daudzums
Reference tonnage
5000 tonnas gadā
5 000 t /year
Tunzivju seineri (2007/2011)
Tuna seiners (2007/2011)
Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerkāta āķu rindām
Pole an line tuna vessels
Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerkāta āķu rindām
Pole and line tuna vessels
Saskaņā ar novērtējuma ziņojumu, ko sniedza ārējie eksperti
According to the evaluation report by external experts
2006.–2011. gada protokola ex post novērtējums un nākamā protokola ex ante novērtējums. , nolīguma ieguldījums ievērojamā mērā palīdz nodrošināt ES tunzivju zvejas flotes darbības.
Ex-post evaluation of the 2006-11 Protocol and ex-ante evaluation of the future Protocol. , the contribution of the agreement to providing a stable basis for the activities of the EU fleet has proved to be important for the tuna segment.
Jaunajā nolīgumā ņemti vērā ieteikumi, ka zvejas atļaujas izdodamas tikai tunzivju zvejas kategorijā.
The new Agreement has taken these recommendations into account by confirming the granting of fishing authorisations to the tuna category alone.
Salīdzinājumā ar iepriekšējo protokolu samazinātas zvejas iespējas kuģiem zvejai ar āķu jedām — to skaits no 48 samazināts līdz 35, ņemot vērā vēsturisko izmantojuma procentu, kas šai kategorijai bijis pēdējos gados.
Furthermore, in comparison with the previous Protocol, fishing opportunities for the longline segment have been reduced from 48 to 35, taking into account the historical rates of utilisation for this category in recent years.
Turklāt ir panākts neliels pieejamo licenču skaita palielinājums tunzivju seineru kategorijai — to skaits no 25 palielināts līdz 28, lai atsvērtu dažu uzņēmēju pārvietošanos no Indijas okeāna uz Atlantijas okeānu pirātisma dēļ.
Moreover, there has been a slight increase in the number of licences available for seiners as a category (from 25 to 28) in order to mitigate the recent migration of some operators from the Indian Ocean to the Atlantic Ocean as a result of the phenomenon of piracy.
Ir saglabāts līdzšinējais nozvejas atsauces daudzums 5000 tonnas gadā.
The reference tonnage has been kept unchanged at 5 000 tonnes/year.
Tomēr, ņemot vērā Kaboverdes zivsaimniecības nozares vajadzības, salīdzinājumā ar iepriekšējā protokolā noteikto summu palielināts finanšu ieguldījuma apjoms, ko ES piešķir nozares atbalstam.
Nevertheless, taking into account the needs in the fisheries sector of Cape Verde, the budget allocated by the EU to sectoral support has increased in comparison with the sum laid down in the previous Protocol.
Finanšu ieguldījuma ikgadējais piešķīrums ir palielināts par EUR 50 000 (+ 13 %) salīdzinājumā ar iepriekšējo protokolu.
The annual financial contribution has increased by EUR 50 000 (+ 13%) in comparison with the previous Protocol.
Jaunajā protokolā ir detalizētāk izstrādātas klauzulas attiecībā uz finansiālās kompensācijas maksāšanas pārtraukšanu un pārskatīšanu un uz protokola piemērošanas pārtraukšanu zināmos apstākļos, jo īpaši gadījumā, ja netiek pildīts pamata cilvēktiesību kritērijs, kas noteikts Kotonū nolīguma 9. pantā (skatīt jaunā protokola 8. un 9. pantu).
The new Protocol contains more detailed clauses concerning the suspension and revision of the financial compensation and the suspension of implementation of the protocol in certain circumstances, in particular in case of breach of the essential and fundamental elements of human rights and democratic principles as provided for in Art. 9 of the Cotonou Agreement (see Arts 7 and 8 of the Protocol).
Jaunā protokola pielikuma IX nodaļā ir paredzēts, ka uz ES kuģiem strādās noteikts skaits Kavoberdes jūrnieku (iepriekšējā protokola noteikumi šo pienākumu saistīja vispārināti ar „ĀKK valstu pilsoņiem”).
According to Chapter IX of the Annex to the new Protocol, the EU vessels shall employ a certain number of Cape Verde seamen (under the previous Protocol, this obligation applied in general to "ACP nationals").
Jaunā protokola 10. pantā ir noteikts, ka pēc iespējas drīz Kaboverde uzstāda satelītnovērošanas sistēmu ( VMS ) zvejas kuģiem, kuri veic zveju tās ūdeņos, un ka pēc šīs sistēmas ieviešanas uzreiz piemēro noteikumus, ko paredz protokola pielikums (VII nodaļa).
Article 10 of the new Protocol stipulates that Cape Verde shall install as soon as possible a satellite monitoring system (VMS) for fishing vessels fishing in its waters and that, once this system has been set up, the provisions defined in the Annex to the Protocol (Chapter VII) shall apply.
Referenta komentāri un secinājumi
Rapporteur's comments and conclusions
Kaboverde ir arhipelāga salu valsts, kas atrodas Austrumatlantijā, 375 jūdžu attālumā uz rietumiem no Senegālas un Mauritānijas, un tajā ir aptuveni 465 000 iedzīvotāju.
Cape Verde is an archipelagic island state situated in the Eastern Atlantic, 375 miles to the west of Senegal and Mauritania, with around 465,000 inhabitants.
Kaboverdes dabas resursi un dzeramais ūdens ir ierobežoti, un pēc ANO tautas attīstības indeksa (TAI) datiem tā ieņem 121. vietu starp 182 valstīm.
It has limited natural resources and fresh water and ranks 121 out of 182 countries in the UN Human Development Index.
Kaboverdes tautsaimniecība orientējas uz pakalpojumiem — 2006. gadā vairāk nekā 74 % IKP bija attiecināmi uz tirdzniecību, tūrismu un sabiedriskajiem pakalpojumiem.
The Cape Verde economy is service-oriented, with commerce, transport, tourism and public services accounting for more than 74% of GDP in 2006.
Tiek lēsts, ka zvejniecība veido apmēram 2 % IKP.
Fisheries are estimated to account for about 2% of GDP.
Kaboverdi uzskata par vienu no sekmīgākajām valstīm Āfrikā politiskās, ekonomiskās un sociālās attīstības ziņā.
Cape Verde is considered as one of the best performing countries in Africa in terms of political, economic and social development.
Tā 2008. gadā kļuva par Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekli un kopš 1977. gada ir Rietumāfrikas reģiona valstu ekonomiskās kopienas locekle.
It became a member of the World Trade Organization in 2008 and has been member of the Economic Community of West African States since 1977.
Kopš 2007. gada Kaboverdei un ES ir nodibināta īpašā partnerība, kurā tiek ņemts vērā Kaboverdes kā nomaļa reģiona nācijas statuss, kam ir daudz kopīga ar ES attālākajiem reģioniem — Azoru salām, Madeiru un Kanāriju salām.
Cape Verde and the EU have established since 2007 a Special Partnership, taking account for Cape Verde’s status as a Peripheral Region Nation with much in common with the EU’s outermost regions of the Azores, Madeira and the Canary Islands.
Ģeogrāfiskais tuvums un kopīgi uzdevumi, kas jāveic, veicina ciešākas politiskās saites.
The geographic proximity and commonality of challenges faced contribute to increasingly close political linkages.
Kontinentālie šelfi ap Kaboverdes salām un saliņām parasti ir šauri, un tas neļauj zvejniekiem sasniegt augstu produktivitāti.
The continental shelves around the Cape Verde islands and islets are generally narrow, thus limiting the productivity of fisheries.
Kaboverdes ekskluzīvā ekonomiskā zona (EEZ) aptver lielu teritoriju apmēram 785 000 km 2 platībā, kam raksturīga salīdzinoši zema produktivitāte.
The EEZ of Cape Verde covers an extensive area of about 785,000 km2, characterised by relatively low productivity.
Vadoties pēc pasaules standartiem, Kaboverdei nav nozīmīgu zvejas resursu, tomēr tajos ietilpst komerciāli svarīgas migrējošās sugas, piemēram, tunzivis, kā arī mazās pelāģiskās zivis, dažas bentisko zivju sugas un omāri.
By global standards, Cape Verde fishery resources are not considerable, but they do include commercially important species of migratory species such as tunas, along with small pelagic fish, and some demersal fish and lobsters.
Kopējā nodarbinātība zivsaimniecības apakšnozarēs un saistītajā publiskās pārvaldes darbā 2008. gadā deva apmēram 10 400 darbavietu un aptvēra apmēram 5 % kopējā darbaspēka.
Overall employment in the fisheries sub-sectors and related public administrative activities accounted for around 10,400 jobs in 2008, about 5 % of the total workforce.
Kaboverdei ir beztarifu piekļuve ES tirgum attiecībā uz zivsaimniecības produktiem, kuru izcelsme pilnībā ir Kaboverdē, un tā ir Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas locekle un Apakšreģionālās zvejniecības komisijas locekle.
Cape Verde enjoys tariff free access to the EU market for wholly originating fishery products and is a member of the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas and the Sub-Regional Fisheries Commission.
Pēdējo gadu laikā no 43 līdz 57 ārvalstu kuģiem ir saņēmuši licenci zvejai Kaboverdes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ).
In recent years, between 43 and 57 foreign vessels have been licensed to fish in the Cape Verde EEZ.
Flotes no ES, Japānas un Senegālas darbojas saskaņā ar vairākiem atšķirīgiem piekļuves noteikumiem.
Fleets from the EU, Japan and Senegal operate under a range of different access arrangements.
Līdz 18 japāņu kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām veic tunzivju zveju saskaņā ar individuālu vienošanos ar Japānas asociāciju, līdz 7 Senegālas kuģiem zvejai ar makšķerkāta āķu rindām arī veic tunzivju zveju saskaņā ar Kaboverdes un Senegālas zvejas nolīgumu.
Up to 18 Japanese vessels surface longliners target tuna under a private agreement with a Japanese Association, and up to 7 Senegalese pole and line vessels also target tunas under a Cape Verde-Senegal Fisheries Agreement.
Ķīnas kuģi, kas darbojas šajā reģionā, izmanto arī Kaboverdes remonta un pārkraušanas iekārtas (lai gan tiem nav licences darboties šīs valsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā).
Chinese vessels operating in the region also use the repair and transhipment facilities of Cape Verde (although they are not licensed to operate in the EEZ of this country).The most significant agreement is with the EU.
Tomēr ES zobenzivju, zilo haizivju un mako haizivju nozveja sastāda nelielu, bet nozīmīgu sadaļu kopējā šo krājumu nozvejā (attiecīgi lēstas kā 4,7 %, 4,5 % un 3,7 %).
However EU catches of swordfish, blue shark and mako shark, account for a small but important proportion of total catches of these stocks (estimated at 4.7%, 4.5% and 3.7%, respectively).
Attiecībā uz zobenzivīm mūsu rīcībā esošās liecības rāda, ka ziemeļu krājumi tiek zvejoti ilgtspējīgā veidā.
With regard to swordfish, the available evidence suggests that the northern stock is fished sustainably.
Attiecībā uz zilajām haizivīm un mako haizivīm nav norāžu, ka zvejas rezultātā būtu noplicināti zivju krājumi, tomēr pastāv liela nenoteiktībā krājumu novērtējumos.
With regard to blue shark and mako shark, there is no indication that fishing has resulted in depletion of stocks, although there is considerable uncertainty in the stock assessments.
Novērtējuma ziņojums izceļ dažu nolīguma aspektu nepietiekamu izpildi, jo īpaši to, ka progress ir niecīgs attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību.
The evaluation report highlights the under-performance of some aspects of the Agreement, in particular negligible progress regarding monitoring, control and surveillance of fishing activities.
Turklāt protokola gaitā bija dažas ilgas pauzes politiskajā dialogā starp pusēm (Apvienotā komiteja tikās tikai divreiz, un pirmā sanāksme notika 2009. gada jūnijā, vairāk nekā divus gadus pēc protokola stāšanās spēkā).
Furthermore, there have been some long gaps in policy dialogue between the parties during the course of the Protocol (the Joint Committee met only twice and the first meeting took place in June 2009, more than 2 years after the entry into force of the Protocol).
Referents pauž cerību, ka nākotnē šie aspekti tiks uzlaboti.
The rapporteur hopes that these aspects will be corrected in the future.
Tomēr ziņojumā tiek uzsvērts, ka nolīgumam bija īpaša ietekme (kopā ar donoru atbalstu) uz Kaboverdes iestāžu kapacitātes veidošanu, nodrošinot iekārtas maza mēroga zvejniecībai un uzlabojot atbilstību ES sanitārajiem nosacījumiem, lai varētu tirgot zivsaimniecības produktus.
However, the report stresses that the Agreement has had a particular impact (along with donor support) on building Cape Verdean institutional capacity, providing facilities for small scale fisheries and improving compliance with EU sanitary conditions for trade in fishery products.
Kaboverde saņēma finanšu ieguldījumu EUR 385 000 gadā, kā arī licenču maksa (ieskaitot maksu par papildu nozveju) bija vidēji EUR 160 700 gadā (tādējādi veidojot vidējos ieņēmumus EUR 545 700 gadā).
Cape Verde has benefited from the financial contribution of EUR 385,000/year, and licence fees (including payments for additional catches) amounting to an average of EUR 160,700 per year (representing a total income of an average of EUR 545,700/year).
Tas laikā no 2007. līdz 2009. gadam veidoja vidēji 24 % no budžeta ieguldījuma (tostarp — no donoriem) zivsaimniecībā.
During 2007 to 2009 this accounted for an average of 24% of the budgeted investment (including from donors) in fisheries.
Apmēram 113 darbavietas Kaboverdes pilsoņiem tiek piesaistītas kuģiem, kuri saņem licences saskaņā ar nolīgumu.
Some 113 jobs for nationals of Cape Verde are linked to vessels drawing licences under the Agreement.
Saskaņā ar aplēsēm tās dod Kaboverdei papildu ekonomisko labumu EUR 940 000 gadā.
They generate an estimated additional economic benefit for Cape Verde of EUR 0.94 million/year.
Pieskaitot šos datus, nolīgums ir devis apmēram 0,1 % IKP.
With the inclusion of these wages, the Agreement has contributed about 0.1% of GDP.
Jaunais protokols palīdzēs nostiprināt Kaboverdes spējas cīnīties pret NNN zveju, jo īpaši uzlabojot infrastruktūru to zvejas darbību uzraudzībai un kontrolei, kuras veic šīs valsts ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ).
The new Protocol will help strengthen the Cape Verde capacity for combating IUU fishing, in particular by improving its infrastructure for monitoring and controlling fishing activities in its EEZ.
Tam būs arī nozīmīga ietekme uz valsts budžeta un politikas stabilitāti.
It will also have a major impact on the country’s budgetary and political stability.
Eiropas Savienībai jaunā protokola noslēgšana palīdzēs saglabāt nepārtrauktību zvejas zonās, uz kurām attiecas nolīgumi Rietumāfrikas reģionā, un stiprināt attiecīgās jomas dzīvotspēju Eiropā, Eiropas Savienības kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozares segmentiem nodrošinot stabilu tiesisko vidi un vidēja termiņa prognozējamību.
For the EU, the conclusion of the new Protocol will help maintain continuity in the fishing zones covered by agreements in the western Africa region and contribute to the viability of European industries by offering EU vessels and the industries which depend on them a stable legal environment and medium-term predictability.
Bez tam nolīgums piešķir vēl vienu dimensiju īpašajai partnerībai starp ES un nozīmīgu nomaļa reģiona nāciju un varētu papildināt turpmāku Atlantijas dimensiju integrētajai Eiropas Savienības jūrniecības politikai.
Moreover, the Agreement provides an additional dimension to the Special Partnership between the EU and an important Peripheral Region Nation, and could complement a future Atlantic dimension to the EU’s Integrated Maritime Policy.
Pastāv arī īpašas sinerģijas ar daudzām Eiropas Attīstības fonda reģionālās attīstības programmām.
There are also specific synergies with a number of European Development Fund regional development programmes.
Tādēļ nolīgums būtu jāuzskata par saderīgu ar ES zivsaimniecības, jūrniecības un attīstības politiku.
The Agreement may therefore be considered as coherent with the EU’s fisheries, maritime and development policies.
Referents uzskata, ka abas puses ir ieinteresētas jaunā protokola noslēgšanā, un noteikti aicina Eiropas Parlamentu piekrist tā noslēgšanai.
The rapporteur takes the view that the new Protocol is in the interest of both parties and strongly recommends the EP to consent to its conclusion.
Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informē visos protokola vai tā atjaunošanas procedūras posmos, kā to paredz normatīvās rezolūcijas projekta 2. un 3. punkts.
Parliament shall be immediately and fully informed at all stages of the procedures related to the Protocol or its renewal, as requested in paragraphs 2 and 3 of the draft legislative resolution.
par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku
on the proposal for a Council decision on the conclusion of a new protocol setting out the fishing opportunities and financial contribution provided for in the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Cape Verde
Eiropas Kopienas un Kaboverdes Republikas Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē pievienotā protokola piemērošanas laikposms beigsies 2011. gada 31. augustā.
The Protocol to the Fisheries partnership agreement between the European Community and the Republic of Cape Verde will expire on 31 August 2011.
Jaunā protokola darbības laiks būs trīs gadi, sākot no 2011. gada 1. septembra.
The new Protocol will cover a period of three years starting from 1 September 2011.
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktā un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktā noteikto piekrišanas procedūru Eiropas Parlaments var dot vai nedot piekrišanu.
In accordance with Article 43, paragraph 2 and Article 218, paragraph 6(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union the European Parliament can either consent or decline to consent.
Iespēja nedot piekrišanu ir jāuzskata par galēju līdzekli, ja tiek pierādīts, ka nav pienācīgi ņemta vērā nolīguma darbības joma, ja vien Parlaments nav citu iemeslu dēļ atteicis piekrišanu protokola slēgšanai.
The possibility to refuse the consent must be seen as a last resort tool linked to the evidence that the scope of the agreement is not duly respected, unless the Parliament does not agree with the conclusion of a protocol for other reasons.
Saskaņā ar nolīguma projektu puses apņemas pildīt partnerības nosacījumus, sekmējot ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas attīstību un Kaboverdes zvejas zonas zivju resursu atbildīgu izmantošanu abu pušu interesēs.
According to the draft agreement the Parties commit to a framework of partnership, facilitating the development of a sustainable fishing policy and responsible exploitation of fishery resources in the Republic of Cape Verde fishing area, in the interests of both Parties.
Jaunā protokola teksta mērķis ir atbilstīgi abu pušu interesēm stiprināt partnerību un sadarbību zivsaimniecības nozarē, izmantojot visus pieejamos finanšu instrumentus.
The text of the new Protocol is in keeping with the two Parties’ concern to strengthen partnership and cooperation in the fisheries sector using all the financial instruments available.
Finansiālo ieguldījumu veido EUR 1 305 000 šā protokola triju gadu darbības laikā.
The financial contribution amounts to € 1 305 000 over the three year duration of this Protocol.
· EUR 325 000 gadā, kas atbilst ikgadējai atskaites tonnāžai — 5000 tonnas gadā par 74 kuģiem, un
· € 325 000 per year equivalent to an annual reference tonnage of 5 000 tonnes per year for 74 vessels; and
· EUR 110 000 gadā, kas atbilst papildu finansējumam, ko ES maksā, lai atbalstītu Kaboverdes Republikas zivsaimniecības politiku.
· € 110 000 per year, corresponding to the additional envelop paid by the EU to support the sectoral fisheries policy of the Republic of Cape Verde.
Tas nozīmē pieaugumu par EUR 50 000 (+ 13 %) salīdzinājumā ar iepriekšējo protokolu (2006-11).
This represents an increase of € 50 000 (+ 13%) in comparison with the previous Protocol (2006-11).
Tādējādi Kaboverdes Republika saņems EUR 100 par tonnu nozvejotu tunzivju (no kuriem EUR 65/t sedz no ES budžeta, bet EUR 35/t — no uzņēmēju budžeta) ar samaksu par vismaz 5000 garantētajām tonnām gadā un papildu līdzekļus valsts zivsaimniecības nozares attīstīšanai.
The Republic of Cape Verde will thus receive €100 per tonne of tuna caught (of which EUR 65/t is to be paid from the EU budget and EUR 35/t is to be borne by the operators), with payment for a minimum of 5.000 tonnes guaranteed per year, plus additional funds for developing the national fisheries sector.
Tam jāpievieno summas, ko maksā kuģu īpašnieki — licences maksa EUR 4375 par tunzivju seineri, EUR 3150 par kuģi zvejai ar āķu jedām un EUR 450 par kuģi zvejai ar makšķerēm un āķu jedām.
To this must be added the sums paid by the ship-owners: licence fees of € 4 375 for a tuna seiner and € 3 150 for a longliner and € 450 per pole-and-line vessel.