natgillin/translations-raw huggingface dataset:
68. uzskata, ka nedrīkst atjaunot saistītos maksājumus kā KLP pamatprincipu; tomēr uzskata, ka, ņemot vērā pāreju no vēsturiskā modeļa uz platību atbalsta modeli saistībā ar pēc „veselības pārbaudes” pieņemtajiem lēmumiem, dalībvalstīm jāsaglabā atbilstīgas elastības iespējas; uzskata, ka šī elastība tām dos iespēju reaģēt uz īpašām vajadzībām savā teritorijā un novērst ražošanas pilnīgu pārtraukšanu vai lauksaimniecības daudzveidības mazināšanos; uzskata, ka šādas izvēles iespējas varētu īstenot, par apdraudētām lauksaimniecības apakšnozarēm un teritorijām, kā arī ekoloģiski jutīgām teritorijām maksājot ierobežotus saistītos maksājumus, ievērojot PTO prasības un vienlaikus lauksaimniekiem visā ES teritorijā nodrošinot taisnīgus tirgus nosacījumus;
Considers that there should be no return to coupled payments as a guiding principle of the CAP; takes the view, however, given the move from a historical to an area support model in the wake of the decisions following the Health Check, that an adequate margin for flexibility should be left to Member States; believes that this flexibility will enable Member States to respond to the specific needs of their territory and to prevent production from stopping completely or the diversity of farming from being reduced; takes the view that this margin for manoeuvre would take the form of capped coupled payments for vulnerable agriculture sectors and territories and environmentally sensitive areas, in compliance with WTO requirements, whilst ensuring fair market conditions for farmers across the EU;
Nodrošinātība ar pārtiku un taisnīga tirdzniecība
Food security and fair trade
Lauksaimniecība Eiropā
Agriculture across Europe
78. uzsver, ka pārtikas kvalitātes politikas izstrādei, tostarp attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) / aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) / garantēta tradicionālā īpatnība (GTI)), jābūt KLP prioritātei un ka to vajadzētu padziļināt un pastiprināt, lai šajā jomā ES arī turpmāk varētu būt vadībā; uzskata, ka šo augstas kvalitātes produktu gadījumā jāatļauj izmantot sākotnējos pārvaldības, aizsardzības un veicināšanas instrumentus, lai nodrošinātu šo produktu saskanīgu pilnveidošanu un ar tiem joprojām tiktu būtiski atbalstīta Eiropas lauksaimniecības ilgtspējīga izaugsme un konkurētspēja;
Stresses that the development of food quality policy, including in terms of geographical indication (PDO/PGI/TSG), must be a priority aspect of the CAP and be deepened and strengthened so that the EU can maintain its leadership position in this area; takes the view that, in the case of these high-quality products, the use of original management, protection and promotion instruments should be allowed, enabling them to develop in a harmonious fashion and to continue to make their major contribution to the sustainable growth and competitiveness of European agriculture;
Bioloģiskā daudzveidība un vides aizsardzība
Biodiversity and environmental protection
Videi saudzīga izaugsme
Green g rowth
– izstrādājot vietējus dinamiskus risinājumus, piemēram, vietējo tirdzniecību, vietējo pārstrādi, atbalstu projektiem, kuros iesaistītas visas vietējā līmeņa ieinteresētās personas no lauksaimniecības nozares;
- the development of local dynamic tools such as local marketing, local processing, and support for projects involving all stakeholders from the local farming sector;
– attīstot biomasas, bioatkritumu un biogāzes izmantošanu, mazā apjomā ražojot atjaunojamu enerģiju un atbalstot otrās paaudzes biodegvielas, agromateriālu un „zaļās ķīmijas” izstrādājumu ražošanu;
- the development of biomass, bio-waste, bio-gas and small-scale renewable energy production, as well as encouraging the production of second-generation biofuels, agro-materials and green-chemistry products,
– ieguldot modernizēšanā un jauninājumos, kā arī jaunās pētniecības un izstrādes metodēs, kas dod iespēju pielāgoties klimata pārmaiņu sekām un tās mazināt;
- investing in modernisation and innovation, as well as new research and development techniques for adaptation to, and mitigation of, climate change,
81. uzskata, ka galveno KLP struktūras moduļu atbalstam joprojām būtu vajadzīgs atbilstīgs drošības tīkls; uzskata, ka šim drošības tīklam jābūt pietiekami elastīgam, lai ņemtu vērā tirgus norises, un tajā jāiekļauj tādi risinājumi kā valsts un privātā uzglabāšana, intervence un tirgus pielaides kontrole, kas būtu attiecīgos gadījumos jāizmanto, lai novērstu lielu nestabilitāti un darbotos kā ātras reakcijas rīks krīžu novēršanai; uzskata, ka ES budžetā tādēļ vajadzētu atvēlēt īpašu rezerves budžeta pozīciju, kas dotu iespēju ātri rīkoties, reaģējot uz krīzi;
Believes that to underpin the key building blocks of the CAP, an adequate safety net should still be available; takes the view that this safety net should be sufficiently flexible to take account of market developments, and include tools such as public and private storage, intervention and market clearance, which should be activated when required to combat extreme volatility and as a rapid reaction tool in the event of crises; to that end, considers that a special reserve budget line should be made available in the EU budget which could be activated rapidly to respond to crises which arise;
85. atgādina ka saistībā ar PTO saistībām no pašreizējā tirgus rīku klāsta ES jāturpina izskaust eksporta kompensācijas, PTO partneriem vienlaicīgi veicot līdzīgus pasākumus;
Recalls that, amongst the current set of market tools and in the context of WTO commitments, export refunds should continue to be phased out in the EU, in parallel with similar measures being taken by WTO partners;
87. atgādina, ka ES var finansēt pasākumus Eiropā un trešās valstīs, kuras sniedz informāciju par Eiropas lauksaimniecības un pārtikas produktu priekšrocībām Eiropā un visā pasaulē un šīs priekšrocības veicina; uzskata, ka vajadzētu pārskatīt šo darbību finansējumu, lai popularizētu ES lauksaimniecības un pārtikas produktus ES tirgos un trešās valstīs; uzskata, ka vajadzētu vairāk izmantot šādas veicinošas shēmas un saskaņā ar jauno KLP rast tām plašāku un efektīvāku pielietojumu;
Recalls that the EU can fund measures in European and third countries that provide information on, or promote the advantages of, European agricultural and food products in Europe and around the world; believes that the budget for these funds should be reviewed so as to enhance the visibility of EU agricultural and food products on the markets within the EU and in third countries; believes that these promotional schemes should be more widely implemented and have a greater and more effective application under the new CAP;
KLP daudzgadu finanšu shēmā un ikgadējā budžeta procedūra
The CAP in the multi-annual financial framework and annual budgetary procedure
92. uzsver, ka DFS ir tiesiski saistoša, un tādēļ ir jāievieš elastīgāki īstenošanas pasākumi, lai Eiropas Savienība pietiekami elastīgi un efektīvi varētu reaģēt uz neparedzētiem apstākļiem;
Emphasises that the legally binding nature of the MFF necessitates the introduction of more flexible implementing arrangements so that the Union can respond sufficiently flexibly and effectively to unforeseen events;
94. atgādina, ka Eiropas Parlamenta ieviestie izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības ir kļuvušas par svarīgiem instrumentiem politikas prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas bieži pārtapušas par ES darbībām un programmām, tostarp lauksaimniecības un lauku attīstības jomā; uzskata, ka izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības arī nākotnē varētu būt platforma jaunu reformu ideju izmēģināšanai;
Recalls that Pilot Projects (PP) and Preparatory Actions (PA) introduced by the European Parliament have evolved into important tools for the formulation of political priorities and the introduction of new initiatives that often turned into EU activities and programmes, including in the field of agriculture and rural development; believes that pilot projects and preparatory actions could also in the future be a platform for testing new ideas for reforms.
Kopējā lauksaimniecības politika ar panākumiem izpildījusi sākotnējos Romas līgumā izvirzītos mērķus.
The Common Agricultural Policy has been successful in fulfilling the objectives as set out in the original Treaty of Rome.
Pēdējo 50 gadu laikā KLP ir vairojusi produktivitāti, veicinājusi pienācīgu dzīves līmeni lauksaimniekiem, stabilizējusi tirgus, nodrošinājusi piedāvāto produktu pieejamību un to, ka patērētāji pārtikas produktus saņem par samērīgām cenām.
Over the past 50 years, the CAP has increased productivity, contributed to a fair standard of living for the agricultural community, stabilised markets, secured the availability of supplies and provided consumers with quality food at reasonable prices.
Nākotnes KLP būs jāsastopas ar jaunām un steidzami risināmām problēmām, un nākotnē tai jānodrošina stabils un paredzams pamats, kas krīzes laikā piedāvātu elastību.
The CAP of the future will have to face new and pressing challenges and has to provide a framework for the future based on stability, predictability and flexibility in times of crisis.
Reforma notiek ekonomiskās krīzes apstākļos, kad dalībvalstis, nodokļu maksātāji, lauksaimnieki un patērētāji sastopas ar nopietnām finansiālām grūtībām, un tādēļ mums jāiezīmē saskanīga un ticama KLP virzība laikposmam pēc 2013. gada.
The background to the reform is one of economic crisis and serious financial difficulties facing member States, taxpayers, farmers and consumers and, therefore, we must set out a coherent and credible way forward for the CAP post-2013.
KLP būs jāpielāgo mainīgajam Eiropas un globālajam kontekstam.
The CAP will have to adapt to a changing European and global context.
Eiropas lauksaimniecībai pirmām kārtām ir jāgarantē tās patērētāju nodrošinātība ar pārtiku un jāpalīdz apgādāt ar pārtikas produktiem pasaules iedzīvotājus, kuru skaits pastāvīgi aug.
First and foremost, European agriculture must ensure food security to its own consumers and contribute to feeding a steadily growing world population.
Tomēr pirmo reizi nav iespējams vienkārši „atgriezt krānu” un saražot vairāk pārtikas, ieguldot papildu energoresursus un citus resursus.
For the first time, however, we just cannot ‘turn on the tap’ and produce more food through the use of extra energy and extra inputs.
Tam ir divi galvenie iemesli: vispirms, ražošanas apjoma palielināšanu lielā mērā ierobežos enerģētikas krīze, augošās energoresursu cenas un vajadzība mazināt SEG gāzu emisijas.
There are two main reasons: firstly, the energy crisis, the rising cost of energy and the need to reduce GHG emissions will act as major constraints to increased production.
Otrkārt, klimata pārmaiņu ietekme liegs izmantot ražošanai lielas papildu zemes platības.
Secondly, the impact of climate change will close off the option of bringing large tracts of extra land into production.
Klimata pārmaiņas izraisīs arī ūdens trūkumu un sausumu, kas vēl vairāk bremzēs ražošanas pieaugumu.
Climate change will also cause water shortages and droughts which again will act as a break on increasing production.
Rezultātā ES un pasaules lauksaimniecībai būs jāsaražo lielāks pārtikas daudzums, izmantojot mazāk zemes, mazāk ūdens un mazāk enerģijas.
As a result, EU and worldwide agriculture will have to produce more food with less land, less water and less energy.
KLP pamatā tomēr ir vajadzība nodrošināt Eiropas lauksaimniecības konkurētspējas saglabāšanu salīdzinājumā ar tādiem dāsni subsidētiem tirdzniecības partneriem kā ASV, Japāna, Šveice vai Norvēģija, nodrošinot ES lauksaimniekiem taisnīgus tirdzniecības nosacījumus.
The foundation stone of the CAP should still be to ensure that European agriculture is competitive against well-subsidised trading partners such as the US, Japan, Switzerland or Norway, providing EU farmers with fair trade conditions.
Tai joprojām jāatbalsta arī lauksaimniecības darbība visā Eiropā, lai nodrošinātu vietējo pārtikas ražošanu un līdzsvarotu teritoriālo attīstību.
It must also continue to support agricultural activity across Europe, with the view of ensuring local food production and a balanced territorial development.
Turklāt ir ļoti svarīgi, lai mūsdienu lauksaimniecība parādītu, ka tai ir visas iespējas dot lielu ieguldījumu tādās jaunās stratēģijas „ES 2020” prioritātēs kā klimata pārmaiņu apkarošana, jauninājumu ieviešana un jaunu darba vietu radīšana ar videi saudzīgas izaugsmes starpniecību, vienlaikus ar drošu un augsti kvalitatīvu pārtikas produktu ražošanu joprojām gādājot par Eiropas patērētāju nodrošinātību ar pārtiku.
In addition, it is very important for today’s agriculture to demonstrate that it is well placed to make a major contribution to delivering the new EU 2020 Strategy priorities of tackling climate change, innovating, and creating new jobs through green growth, whilst at the same time continuing to provide food security for European consumers by producing safe and high quality food products.
Eiropas lauksaimniekiem un KLP jāparāda, ka to rīcībā ir risinājumi 21. gadsimta problēmām un ka tie ir problēmu risinātāji, nevis problēmu radītāji.
European farmers and the CAP must show that they have some of the answers to the 21st century challenges, and that they are part of the solution, not part of the problem.
ES paplašinoties līdz 27 dalībvalstīm, ir svarīgi, lai tiktu ņemtas vērā jauno dalībvalstu gaidas uz taisnīgu attieksmi.
With the expansion of the EU to 27 member States, it is vital that new member States’ expectations for fair treatment are eventually honoured.
Lai izpildītu jaunās prioritātes un atbilstu visu ES dalībvalstu gaidām, KLP budžets jaunajos finanšu plānos jāuztur vismaz 2013. gada līmenī.
To meet the new priorities and the expectations of all EU member States, the CAP budget amount needs to be at least maintained at 2013 levels in the context of the new financial perspectives.
Ziņojumā es esmu izklāstījis prioritātes tādai kopējai, ticamas un daudzpusīgas lauksaimniecības pārtikas politikai, kas sniegs atbalstu lauksaimniekiem, vienlaikus gādājot par plašākas sabiedrības labumu.
In the report, I have set out the priorities for a common and credible multi-functional agricultural food policy which will deliver support to farmers for the benefit of the wider society.
Es esmu izklāstījis piecus galvenos struktūras modeļus, proti, „ Nodrošinātība ar pārtiku un taisnīga tirdzniecība”, „Ilgtspējība”, „Lauksaimniecība Eiropā”, „ Bioloģiskā daudzveidība un vides aizsardzība” un „ Videi saudzīga izaugsme”, kas palīdzētu nākotnē nodrošināt taisnīgāku, videi saudzīgāku un ilgtspējīgāku KLP.
I have set out five key building blocks namely; Food Security and Fair Trade, Sustainability, Agriculture across Europe , Biodiversity and Environmental Protection , and Green Growth , to deliver a fairer, greener and more sustainable CAP for the future.
Saistībā ar Lisabonas līguma jauno noteikumu īstenošanu Eiropas Parlamentam nopietni jāizturas pret saviem likumdevēja pienākumiem lauksaimniecības jomā.
In the context of the implementation of the new Lisbon Treaty provisions, the European Parliament must take its new responsibilities as co-legislator in agricultural matters seriously.
Komisijai un Padomei vajadzētu tiešāk, līdztiesīgi un labticīgi sadarboties ar parlamentāriešiem šajā konkrētajā lietā.
The Commission and Council should work more directly, equally and in good faith with Parliamentarians on this particular dossier.
Šajā nolūkā es gatavojos pēc iespējas efektīvāk izmantot jaunā organizatoriskā konteksta sniegtās iespējas.
To that aim, I intend to use as efficiently as possible the possibilities offered by the new institutional context.
Es aizstāvēšu Parlamenta svarīgo lomu, vienlaikus pret politikas veidošanu izturoties elastīgi un īpaši uzsverot proporcionalitātes un subsidiaritātes principus.
I will defend the key role to be played by Parliament, whilst adopting a flexible approach to policy making, with particular emphasis on proportionality and subsidiary.
Avots: Eiropas Komisija, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts (atjaunināja Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta apakšnodaļa L.1 5/3/2010)
Source: European Commission, DG AGRI (updated by DG AGRI-Unit L.1 on 5.3.2010)
Avots: Eiropas Komisija, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, 2009. gada decembra darba dokuments „Kādēļ mums vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika?”
Source: European Commission, DG AGRI, Discussion Paper December 2009 – Why do we need a Common Agricultural Policy?
Izmaiņas lauksaimniecības ienākumos uz vienu darbinieku 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu (procentos) pa dalībvalstīm
Graph 5: Change in real agricultural income per worker in 2009 compared to 2008 (percentage) per MS
Avots: Statistikas birojs, diagrammā izmantoti 2010. marta dati (atjaunināja Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta apakšnodaļa L.1 8/3/2010; 2009. gada skaitļi ir Statistikas biroja aplēses)
Source: Eurostat, graph created with data from March 2010 (updated by DG AGRI-Unit L.1 on 8.3.2010, figures for 2009 are Eurostat estimates)
DALĪBVALSTIS UN REĢIONI
MEMBER-STATES AND REGIONS
viens reģions
one region
vienotā maksājuma shēma, dinamiska kombinēta ar paredzētu pāreju uz vienotu likmi
SPS, dynamic hybrid moving to flat-rate
AK — Anglija (3 reģioni pēc augsnes)
UK - England (3 regions according to soil)
vienotā maksājuma shēma, statiska kombinēta
SPS, static hybrid
Avots: no Eiropas Komisijas tabulas, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta 1. nodaļa
Source: drawn from European Commission table, DG Agriculture D.1.
par KLP nākotni pēc 2013. gada
on the future of the CAP after 2013
Atzinumu sagatavoja: Giovanni La Via
Rapporteur: Giovanni La Via
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību daudzgadu finanšu shēma (DFS) ir juridiski saistošs akts, un gada budžetam jābūt ar to saskaņā;
A. whereas the Treaty on the functioning of the European Union renders the multiannual financial framework (MFF) a legally binding act with which the annual budget has to comply,
B. tā kā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Eiropas Parlamentam ir piešķirtas pilnvaras veidot ES lauksaimniecības politiku ne vien attiecībā uz daudzgadu programmām, bet arī attiecībā uz labojumiem lauksaimniecībai paredzētajā gada budžetā, tā nosakot Parlamentam atbildību par godīgas un ilgtspējīgas kopējās lauksaimniecības politikas nodrošināšanu;
B. whereas, with the entry into force of the Lisbon Treaty, the European Parliament has gained the power to shape the Union’s agricultural policy, not only as regards multiannual agricultural programmes but also by amending the annual budget for agriculture, thus giving Parliament responsibility for ensuring a fair and sustainable common agricultural policy,
C. tā kā jaunajai KLP būs jārisina jauni un sarežģīti uzdevumi, kuru mērķis ir ne vien apmierināt Eiropas iedzīvotāju pārtikas patēriņa vajadzības ar piemērotas kvalitātes produktiem, risināt nodrošinājuma ar pārtiku problēmas pasaulē, nodrošināt lauksaimniecības tirgu darbību un atbalstīt ienākumus lauksaimniecības nozarē, bet arī saudzēt vidi visā Eiropā un reaģēt uz klimata pārmaiņām;
C. whereas the new CAP will have to face new and demanding challenges with a view not merely to meeting the food consumption needs of European citizens with adequate quality products, addressing the difficulties relating to world food security, ensuring the functioning of the agricultural markets and supporting the income of the agricultural sector but also preserving the environment in all parts of Europe and responding to climate change,
D. tā kā lauksaimniecības izdevumi veido tikai 0,49 % no Eiropas Savienības kopējā IKP (2008. gada dati), kas Eiropas Savienības atbalsta līmeni padara līdzvērtīgu citu lielo tirdzniecības partneru, piemēram ASV, atbalsta līmenim, kuru aprēķina, šo lauksaimniekiem piešķirto finanšu līdzekļu summu izdalot uz iedzīvotāju skaitu;
D. whereas agricultural expenditure only accounts for 0.49% of total EU GDP (2008 figure), which, when converted into per capita financial support to farmers, puts the European Union level of support on a par with that of its main trading partners, such as the USA,
E. tā kā tiešo maksājumu izdevumi veido tikai 0,38 % no Eiropas Savienības IKP (2008. gada dati);
E. whereas expenditure in the form of direct aid accounts for 0.38% of EU GDP (2008 figure),
F. tā kā ar lauku attīstību saistītie izdevumi veido 0,11 % no Eiropas Savienības IKP;
F. whereas expenditure linked to the rural development policy accounts for 0.11% of EU GDP,
G. tā kā no 2007. gada ar brīvprātīgās modulācijas mehānismu palīdzību ir izdevies pārdalīt finanšu palīdzību starp tiešajiem maksājumiem un lauku attīstību, taču nav uzlabojusies lauksaimniecībai piešķirto finanšu līdzekļu pārredzamība, saprotamība un vienkāršība;
G. whereas, since 2007, voluntary modulation mechanisms have allowed the redeployment of financial aid between direct payments and rural development, without however improving the transparency, legitimacy and simplification of the financial resources allocated to agriculture,
2. uzsver, ka DFS juridiski saistošā rakstura dēļ ir nepieciešams ieviest lielāku elastību, lai Eiropas Savienība pietiekami elastīgā un efektīvā veidā varētu reaģēt uz neparedzētiem apstākļiem;
Emphasises that the legally binding nature of the MFF necessitates the introduction of more flexible implementing arrangements so that the Union can respond sufficiently flexibly and effectively to unforeseen events;
4. atgādina, ka pēdējos četrus gadus, kopš spēkā ir tagadējā DFS, par gada budžetu vienoties varēja tikai vai nu izsmeļot līdzšinējās dažādu izdevumu kategoriju rezerves, vai arī veicot pārskatīšanu, ko paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 23. pants, un izmantojot 2. izdevumu kategorijā pieejamās rezerves citu ES prioritāšu finansēšanai; norāda, ka, sākot ar 2011. gada budžeta procedūru un līdz pašreiz spēkā esošās DFS termiņa beigām (2013), 2. izdevumu kategorijas rezerves ir ļoti ierobežotas;
Recalls that over the last four years of the current MFF, it was only possible to agree the annual budgets either by using up the existing margins in the different headings of the MFF or through recourse to the revision provided for by paragraph 23 of the IIA of 17 May 2006 by using the margins available below the ceilings of Heading 2 in order to finance other EU priorities; points out that, from the 2011 budget year until the expiry of the current MFF (2013), the margins below the ceiling of Heading 2 will be extremely limited;
7. atgādina, ka Eiropas Parlamenta ieviestie izmēģinājuma projekti (IP) un sagatavošanās darbības (SD) ir kļuvušas par svarīgiem instrumentiem politikas prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas bieži pārtapušas par ES darbībām un programmām, tostarp lauksaimniecības un lauku attīstības jomā; uzskata, ka izmēģinājuma projekti un sagatavošanās darbības arī nākotnē varētu būt platforma jaunu reformu ideju izmēģināšanai;
Recalls that Pilot Projects (PP) and Preparatory Actions (PA) introduced by the European Parliament have evolved into important tools for the formulation of political priorities and the introduction of new initiatives that often turned into EU activities and programmes, including in the field of agriculture and rural development; believes that pilot projects and preparatory actions could also in the future be a platform for testing new ideas for reforms.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC as regards capital requirements for the trading book and for re-securitisations, and the supervisory review of remuneration policies