natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· Visbeidzot, es iekļāvu grozījumu par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem.
· Finally, I inserted an amendment on Sanctions encountered for failing to comply with this regulation.
Tādēļ es izstrādāju vispārējus principus, kuri joprojām trūka pašreizējā regulējumā attiecībā uz iestāžu likumdošanas un administratīvām darbībām.
Therefore, I worked on the general principles that were still missing in the current regulation with regards to legislative and administrative activities of the institutions.
Vienlaikus es tiecos panākt, lai šis instruments tiktu lietots iestāžu prakses uzlabošanai, mācoties no pagātnes pieredzes, kas, izstrādājot šos grozījumus, ir bijis mans galvenais iedvesmas avots.
At the same time, it is my aspiration that this instrument will be used to improve the institutions practices by learning from the past experiences which have been my main source of inspiration when drafting my amendments.
ņemot vērā Reglamenta 52. panta 3. punktu,
pursuant to Rule 52(3) of the Rules of Procedure
iesniedza Roberta Angelilli, Simon Busuttil, Kinga Gál, Lívia Járóka, Véronique Mathieu, Georgios Papanikolaou, Csaba Sógor, Renate Sommer, Wim van de Camp, Axel Voss, Manfred Weber, Elena Oana Antonescu, Petru Constantin Luhan, Marian-Jean Marinescu, Bogusław Sonik, Esther Herranz García ,
Roberta Angelilli, Simon Busuttil, Kinga Gál, Lívia Járóka, Véronique Mathieu, Georgios Papanikolaou, Csaba Sógor, Renate Sommer, Wim van de Camp, Axel Voss, Manfred Weber, Elena Oana Antonescu, Petru Constantin Luhan, Marian-Jean Marinescu, Bogusław Sonik, Esther Herranz García
ņemot vērtā Reglamenta 52. panta 3. punktu, PPE grupa prasa, lai šādu mazākuma viedokli iekļauj pielikumā paskaidrojumam, kas pievienots pieņemtajam ziņojuma projektam par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem.
Pursuant to Rule 52(3) of the Rules of Procedure, the PPE Group requests that the following minority opinion be annexed to the explanatory statement accompanying the adopted draft report on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
PPE grupa kā lielākā Eiropas Parlamenta politiskā grupa vienmēr ir atbalstījusi lielāku pārredzamību pār ES likumdošanu un ES lēmumu pieņemšanas mehānismiem un līdz ar to atbalstījusi plašu sabiedrības piekļuvi ES dokumentiem.
As the largest political group in the European Parliament, the PPE Group has always argued in favour of greater transparency in EU legislation and EU decision-making mechanisms, and thus for extensive public access to EU documents.
Šis ziņojums pārsniedz minēto mērķi un izvirza jautājumus, kurus nevar atrisināt šāda veida regulā.
The present report goes far beyond this goal and raises issues that cannot be dealt with in a regulation of this kind.
Šādi ziņojumā ietverti punkti jo īpaši liedza PPE grupai sniegt piekrišanu:
The following points in the report in particular have made the PPE Group's agreement impossible:
· par dokumentiem uzskata ikvienu datu kopumu vai saturu, neatkarīgi no informācijas nesēja veida un saistībā ar ikvienu ES politikas virzienu, pasākumu vai lēmumu.
· documents are taken to mean any data or content, on whatever medium, connected in any way with the EU's policies, measures or decisions.
Tas ietver arī sagatavošanas, konfidenciālus un slepenus dokumentus, attiecībā uz kuriem tiek vājināta aizsardzība un samazināts apsvēršanas termiņš;
This also includes preparatory, confidential and secret documents in respect of which both protection and space to think are to be minimised;
· neierobežota piekļuve dokumentiem un normatīvu aktu sagatavošanas dokumentiem, kā arī visai saistītajai informācijai par dažādiem iestāžu procedūras posmiem ieviestu vienādu piekļuvi gan dokumentiem, gan procedūrām, kas nav savstarpēji salīdzināmi procesi, un ievērojami apgrūtinātu lēmuma pieņemšanu.
· unrestricted access to documents and preparatory legislative material, along with all related information on the various stages of the interinstitutional process, would open up a degree of access to procedures that cannot be placed on the same footing as access to documents and that would make it considerably more difficult to reach a decision.
PPE grupa ļoti stingri aizstāv privātumu, datu aizsardzību, uzņēmējdarbības noslēpumu aizsardzību un konfidenciālas informācijas neizpaušanu saistībā ar tiesu lietām, konkurences lietām un ES iestāžu personiskajām kadru lietām.
The PPE Group is very clear in its support for privacy, data protection and the protection of trade secrets and sensitive information related to court cases, competition cases and personnel files held by the EU institutions.
PPE grupa ir rīkojusies konstruktīvi visā sarunu laikā.
The PPE Group has acted constructively throughout the negotiations.
Paturot prātā iedzīvotāju intereses, PPE grupa nekavējoties norādīja, ka pēc iespējas drīz ir jāīsteno otrais Komisijas priekšlikums (COM(2011) 137), lai ievērotu Eiropas Savienības Tiesas un Lisabonas līguma tiesiskās prasības.
With the interests of citizens in mind, it immediately advocated that the second Commission proposal (COM(2011) 137) be implemented swiftly in order to comply with the legal requirements of the European Court of Justice and the Lisbon Treaty.
Spēkā esošā Regula Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi ES dokumentiem bija nozīmīgs pavērsiens, lai Savienībā palielinātu atklātību.
The present regulation 1049/2001 on public access to EU documents was a significant step towards greater openness within the Union.
Minētā regula astoņos tās īstenošanas gados ir veicinājusi pārvaldības kultūras pārredzamību Eiropas iestādēs.
In the eight years since its implementation, it has contributed to the creation of a more transparent culture of administration within the European Institutions.
Ar Lisabonas līgumu no jauna uzsver pārredzamības nozīmi, kas ietverta LES 10. panta 3. punktā, norādot, ka: „Katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē.
The Treaty of Lisbon brings the importance of transparency to a new level by virtue of Article 10/TEU, Paragraph 3 which states that: " Every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union .
Lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem.”
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen ".
Jaunais Līgums nepārprotami paplašina šīs regulas darbības jomu.
The new Treaty clearly enlarges the scope of the regulation.
Iepriekš ar Līgumu prasīja atklātību no Parlamenta, Padomes un Komisijas, savukārt tagad LESD 15. pantā noteikts, ka „jebkuram [..] pilsonim [..] ir tiesības piekļūt Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem, neatkarīgi no to veida [..].”
Previously, the Treaty demanded openness only from the Parliament, Council and Commission, and now Article 15/TFEU states that " Any citizen...shall have a right of access to documents of the Union institutions, bodies, offices and agencies, whatever their medium"
Parlaments vairākkārt Komisijai ir prasījis iesniegt jaunu priekšlikumu par Regulas Nr. 1049/2001 pārstrādāšanu, ņemot vērā Lisabonas līguma radītās izmaiņas minētās regulas juridiskajā pamatā.
The Parliament has made several requests to the Commission to put forward a new proposal for the recasting of Regulation 1049/2001 taking into account the change to its legal basis brought about by the Lisbon Treaty.
Pagājušā gada decembrī Parlaments pieņēma rezolūciju, norādot, ka minētā regula nekavējoties ir jāatjaunina, kā arī pauda nožēlu par to, ka Komisija nav iesniegusi grozītu priekšlikumu.
Last December, the Parliament adopted a resolution whereby it stated that the Regulation should be urgently updated, and also deplored the fact that the Commission had not made a modified proposal.
Turklāt, kopš 2008. gada, kad Komisija iesniedza priekšlikumu, Tiesa ir pieņēmusi vairākus nozīmīgus lēmumus par piekļuvi dokumentiem.
Furthermore, since the Commission gave its proposal in 2008, the Court of Justice has made some very important decisions concerning access to documents.
Būtiskākais no tiem ir spriedums M. Turco lietā (T-84/03 Maurizio Turco pret Padomi), ar ko Tiesa nolēma, ka ir jānodrošina piekļuve arī juridiskā dienesta atzinumiem.
The most significant of these is the Turco case (T-84/03 Turco v. Council), in which the Court decided that access to the opinions of legal services should also be made available.
Slēdzienā Tiesa norāda, ka: „pārskatāmība ir tā, kas [..] veicina iestāžu lielāku leģitimitāti Eiropas pilsoņu uztverē un palielina uzticību tām.”
In its conclusion, the Court stated that: " openness...contributes to conferring greater legitimacy on the institutions in the eyes of European citizens and increases their confidence in them ".
Taču Komisija ir atteikusies iesniegt jaunu priekšlikumu.
However, the Commission has refused to make a new proposal.
Vienīgā izmaiņa, ko Komisija ir veikusi, ir regulas juridiskā pamata/pamatu grozīšana, ko izdarīja pagājušā gada decembra Omnibus paziņojumā.
The only change that the Commission has in fact made is the modification of the legal base/basis of the regulation which was made in the Omnibus communication last December.
Šādā situācijā vadošā komiteja, proti, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, nolēma, ka Parlamentam ir jāuzņemas Komisijas funkcijas un jāizdara vajadzīgie grozījumi, ar kuriem šo regulu „lisabonizētu”.
In this situation, the leading Committee, the Committee on Civil Liberties, has decided that the Parliament should take over the Commission's role and make the necessary amendments that would "lisbonize" the regulation.
Tagad mums darbs ir jāturpina, pamatojoties uz Komisijas 2008. gada priekšlikumu.
We are now obliged to proceed on the basis of the Commission proposal from 2008.
Diemžēl minētais priekšlikums nepalielina Savienības pārredzamību līdz tādam līmenim, kādu pieprasa ar jauno Līgumu.
Unfortunately, this proposal does not enhance the transparency of the Union to the level that would be required by the new Treaty.
Gluži pretēji — daudzi Komisijas ierosinātie grozījumi pat pazeminātu līdzšinējo standartu.
On the contrary, many of the amendments proposed by the Commission would even reduce the present standard.
Šajā ziņā vislielākās problēmas rada Komisijas ierosinātais 3. panta grozījums, ar ko būtiski ierobežo termina „dokuments” definīciju.
The most severe of these is the amendment that the Commission is proposing to Article 3 which would significantly limit the definition of a document.
Referente uzskata, ka ir jāsaglabā pašreizējā definīcija, kas attiecas uz visiem būtiskajiem dokumentiem, nevis tikai uz reģistrētajiem.
In the Rapporteur's opinion, the present definition should remain, covering all relevant documents - not only registered ones.
Referentei bažas rada arī grozījums par 5. pantā minētajām dalībvalstu tiesībām liegt piekļuvi dokumentiem.
Another amendment that the Rapporteur finds worrying concerns the right of the Member States to withhold documents under Article 5.
Komisijas ierosinātais formulējums dalībvalstīm nodrošinātu neierobežotas tiesības atsaukties uz savas valsts tiesību aktiem, lai attaisnotu piekļuves liegšanu kādam attiecīgās dalībvalsts dokumentam.
The formulation proposed by the Commission would give the Member States an unlimited right to refer back to their own legislation to justify refusing access to a document originating from a Member state.
Iestādes varēs apsvērt iemeslus, pamatojoties vienīgi uz šo regulu, nevis uz valsts tiesību aktiem.
The institutions will only be able to consider grounds based on the Regulation, and not based on national law.
Šādas tiesības vājinātu pārredzamības principu, to pilnībā atstājot dalībvalstu ziņā.
Such a right would 'water down' the principle of transparency and leave it completely to the discretion of Member States.
Vajadzētu pietikt ar regulas 4. pantā uzskaitītajiem izņēmumiem.
The exceptions listed in Article 4 of the Regulation should be sufficient.
Regulas mērķis
The purpose of the regulation
Kā to norāda regulas nosaukums, tā attiecas uz publisku piekļuvi dokumentiem.
As the title of the Regulation states, it concerns public access to documents.
Mūsu galvenais mērķis ir nodrošināt iedzīvotāju tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, garantējot pēc iespējas plašāku piekļuvi ES dokumentiem.
Our main objective is to guarantee the rights of citizens to participate in the democratic life of the Union by granting the widest possible access to EU documents.
Referente uzskata, ka ir skaidri jānošķir jēdzieni „publiska piekļuve dokumentiem” un „iedzīvotāju informēšana un līdzdalība”, no vienas puses, un iestāžu tiesības piekļūt dokumentiem, tostarp konfidenciāla rakstura, no otras puses.
According to the rapporteur, there should be a clear distinction between 'public access to documents' and 'information and participation of citizens', on the one hand, and the institutions' right of access, even to confidential documents, on the other.
Iestāžu tiesības piekļūt dokumentiem var nodrošināt, noslēdzot iestāžu nolīgumus.
The latter may be settled via inter-institutional agreement.
(a) „dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), ko iestāde ir sagatavojusi un oficiāli izsniegusi vienam vai vairākiem saņēmējiem vai kurus iestāde ir citādi reģistrējusi vai saņēmusi ; datus , ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas , uzskata par dokumentiem , ja tos var iegūt kā izdruku vai elektronisku kopiju , izmantojot sistēmas ekspluatācijai pieejamos līdzekļus;
(a) « document » means any content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording) drawn-up by an institution and formally transmitted to one or more recipients or otherwise registered, or received by an institution; data contained in electronic storage, processing and retrieval systems are documents if they can be extracted in the form of a printout or electronic-format copy using the available tools for the exploitation of the system;
(a) „dokuments” ir jebkura satura dati vai informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar jautājumus saistībā ar politiku, darbību un lēmumiem, kuri ietilpst iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras kompetences jomā ; informācija , ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas (tostarp iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras darbā izmantotās ārējās sistēmas), ir dokuments vai dokumenti , ja tos var iegūt kā vienu vai vairākas izdrukas , vai kā elektroniskas kopijas , izmantojot sistēmas ekspluatācijai pieejamos līdzekļus;
(a) “ document ” shall mean any data or content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording) concerning a matter relating to the policies, activities and decisions falling within the sphere of responsibility of an institution, body, office or agency; information contained in electronic storage, processing and retrieval systems (including external systems used for the work of an institution, body, office or agency) shall constitute a document or documents if it can be extracted in the form of one or more printouts or electronic-format copies using the available tools for the exploitation of the system;
Komisijas ierosinātais grozījums ierobežotu sabiedrības piekļuvi dokumentiem, to samazinot līdz niecīgam dokumentu skaitam.
The amendment proposed by the Commission would limit public access to only a small number of documents.
Līdz ar to nepārprotami tiktu pazemināti pašreizējie standarti par informācijas atklātību.
This would be a clear lowering of standards of openness compared to the present situation.
(c) juridisku konsultāciju un tiesas, šķīrējtiesas un strīdu izšķiršanas procedūru aizsardzībai ;
(c) legal advice and court, arbitration and dispute settlement proceedings;
(c) juridisku konsultāciju par tiesvedību ;
(c) legal advice dealing with court proceedings;
Tiesa spriedumā Maurizio Turco lietā ir norādījusi, ka likumdošanas iniciatīvu jomā sniegto juridisko konsultāciju publiskošana palielina likumdošanas procesa pārredzamību un atklātumu, kā arī nostiprina Eiropas iedzīvotāju demokrātiskās tiesības.
The Court of Justice stated in its judgment of the Turco case that disclosure of legal advice in legislative initiatives increases the transparency and openness of the legislative process and strengthens the democratic rights of European citizens.
Attiecībā uz 2. punkta a) apakšpunktu uzskata, ka pastāv sevišķas sabiedrības intereses informācijas izpaušanā, ja pieprasītā informācija attiecas uz emisijām vidē .
As regards paragraph 2(a) an overriding public interest in disclosure shall be deemed to exist where the information requested relates to emissions into the environment .
Izņēmumus, kas noteikti 2. punktā piemēro, ja vien iepazīšanās ar dokumentiem nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.
The exceptions under paragraph (2) shall apply unless there is an overriding public interest in disclosure.
Izvērtējot to, cik lielā mērā sabiedrība ir ieinteresēta iepazīties ar dokumentiem, īpaši jāņem vērā tas, vai pieprasītie dokumenti attiecas uz pamattiesību, vides vai cilvēka veselības aizsardzību .
When assessing the public interest in disclosure , special weight shall be given to the fact that the requested documents relate to the protection of fundamental rights, environment, or human health .
Regulā Nr. 1367/2006 noteikts, ka sevišķas sabiedrības intereses attiecas uz informācijas publiskošanu par emisijām vidē.
Regulation 1367/2006 establishes an overriding public interest in the release of information concerning emissions to the environment.
Līdzīgs pieņēmums par sevišķu sabiedrības ieinteresētību jāattiecina uz informācijas publiskošanu par pamattiesību aizsardzību vai cilvēka veselības apdraudējumiem.
There should be a similar presumption in favour of an overriding public interest in the release of information concerning protection of fundamental rights or risks to human health.
– ja dati attiecas tikai uz attiecīgās personas profesionālo darbību, izņemot gadījumu, kad, ņemot vērā konkrētos apstākļus, ir iemesls uzskatīt, ka izpaušana varētu nodarīt kaitējumu attiecīgajai personai;
– if the data relate solely to the professional activities of the person concerned unless, given the particular circumstances, there is reason to assume that disclosure would adversely affect that person;
- ja dati attiecas tikai uz sabiedrībā pazīstamu personu, izņemot gadījumu, kad, ņemot vērā konkrētos apstākļus, ir iemesls uzskatīt, ka izpaušana varētu nodarīt kaitējumu attiecīgajai personai vai citām ar viņu saistītām personām;
– if the data relate solely to a public person unless, given the particular circumstances, there is reason to assume that disclosure would adversely affect that person or other persons related to him or her;
Ja, pamatojoties uz šo punktu, iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra atsaka piekļuvi kādam dokumentam, tā apsver, vai ir iespējams attiecīgajam dokumentam nodrošināt daļēju piekļuvi.
Where an institution, body, office or agency refuses access to a document on the basis of this paragraph, it shall consider whether partial access to that document is possible .
Komisijas priekšlikumā nav ievērota vajadzība nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp būtiskām pamattiesībām.
The Commission proposal does not do justice to the need for a right balance between the fundamental rights at stake.
Izņēmumi, kas noteikti šajā pantā, neattiecas uz tādu procedūru dokumentiem, kuru rezultātā pieņem tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu neleģislatīvu aktu .
The exceptions as laid down in this Article shall not apply to documents transmitted in the framework of procedures leading to a legislative act or a non-legislative act of general application.
Ja pēc informācijas saņemšanas pieteikuma iesniedzējs no iestādes vēlas saņemt papildu dokumentus, šo prasību izskata kā jaunu pieteikumu saskaņā ar 7. un 8. pantu.
If, after receiving the information, the applicant requests further documents from the institutions, that request shall be dealt with as a fresh application in accordance with Articles 7 and 8.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 1. panta 2. punktu Kopienas iestādēm un struktūrām lēmumi jāpieņem cik iespējams atklāti un cik iespējams tuvināti pilsoņiem.
According to Article 1(2) of the Treaty on European Union (TEU) Community institutions and bodies must take decisions as openly as possible and as closely as possible to the citizens.
Lai pilsoņi un ievēlētās struktūras varētu efektīvi piedalīties politiskajā procesā un aicināt valsts iestādes atskaitīties par savu darbību, viņiem jābūt pēc iespējas plašākai piekļuvei Eiropas iestāžu dokumentiem.
In order to enable them to effectively participate in the political process and call public authorities to account, citizens and elected bodies should therefore have the widest possible access to documents held by the European institutions.
Tomēr Komisijas ierosinātie regulas grozījumi rada vilšanos, jo vairākos gadījumos Komisijas priekšlikumi vērtējami kā solis atpakaļ, nevis progresīvs pavērsiens, lai panāktu „labāku pārredzamību”.
The actual amendments the Commission has brought to the Regulation, however, are disappointing as in a number of cases the Commission's proposals represent a step backwards rather than a bold step ahead in "a drive towards more transparency".
Pirmais un galvenais Komisijas uzdevums bija pārskatīt tās iepriekšējo priekšlikumu, jo līdz ar Līguma par Eiropas Savienības darbību stāšanos spēkā tiek nodrošināts jauns tiesiskais regulējums, pamatojoties uz 15. panta 3. punktu.
First and foremost, the Commission should have completely reviewed its earlier proposal as the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union provides a new legal framework based on Article 15(3).
Komisijai vajadzēja tās priekšlikumu iekļaut dokumentā COM(2009)0665 par Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekmi.
The Commission should have included its proposal in COM(2009)0665 on the consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Komisija oficiāli neatsauca priekšlikumu un nekad nav to aizstājusi ar jaunu priekšlikumu, kurā ņemts vērā jaunais Lisabonas līguma regulējums.
The Commission did not formally withdraw the proposal and never replaced it with a new proposal that takes account of the new framework of the Treaty of Lisbon.
Par būtiskāko soli atpakaļ jāuzskata Komisijas pārformulētā definīcija „dokuments” (3. pants), kas ir regulas pamatjēdziens.
The most notable step backwards is the Commission's reformulated definition (Article 3) of "document", the concept that lies at the very heart of the Regulation.
Referente uzskata, ka tā vietā, lai definīciju sašaurinātu, kā to faktiski ierosina Komisija, termins „dokuments” ir jāpaplašina, galveno uzmanību pievēršot „oficiālai informācijai”, jo informācijas pieprasītāju piekļuve informatīviem dokumentiem ļautu pieprasīt konkrētu informāciju precīzākā, mērķtiecīgākā un aptverošākā veidā, novēršot iespēju, ka varētu saņemt daudz nevajadzīgu datu, kas, iespējams, radītu papildu izmaksas.
Your rapporteur is of the opinion that instead of narrowing down the definition, as the Commission in fact proposes, the term “document” should be opened up to focus on ”official information” as access to pieces of information by applicants would make it possible to ask for specific information in a more precise, targeted and comprehensive way, avoiding the receipt of masses of unnecessary data, possibly generating extra costs.