natgillin/translations-raw huggingface dataset:
44. aicina Komisiju uzlabot lauksaimniecības preču atvasināto tirgu pārraudzību un vispārējo pārredzamību, kā arī uzlabot ārpusbiržas darbību pārredzamību saistībā ar gaidāmo Finanšu instrumentu tirgu direktīvas ( MiFID ) un citu būtisku tiesību aktu pārskatīšanu;
Calls on the Commission to improve the oversight and the overall transparency of agricultural commodity derivatives markets and also to enhance the transparency for over-the-counter activity in the context of the upcoming review of MiFID and other relevant legislation;
48. pauž nožēlu, ka Komisija savā paziņojumā nav pievērsusi lielāku uzmanību tam, cik nozīmīga pārtikas apgādes un pārtikas nozares ekonomiskās vērtības ķēdē ir lauksaimniecība; uzsver saikni starp zemām saimniecības cenām un strukturālu pārprodukciju un tās ietekmi uz ilgtspējību, pārtikas kvalitāti, dzīvnieku labturību, lauksaimniecisko inovāciju un nodarbinātību mazāk attīstītos reģionos;
Deplores the fact that the Commission, in its communication, does not place more emphasis on the importance of agriculture in the food-supply and food-industry economic value chain; stresses the correlations between low farm gate prices and structural surplus production and their consequences for sustainability, food quality, animal welfare, agricultural innovation and employment in disadvantaged regions;
52. uzskata, ka uz ražotāju organizācijām, lauksaimnieku kooperatīviem un MVU ir jāattiecina preferenciāls režīms, piešķirot publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības pārtikas apgādes ķēdē; aicina Komisiju ierosināt pasākumus šajā jomā;
Considers that preferential treatment should be granted to producer organisations, farmers’ cooperatives and SMEs when awarding public procurement contracts in the food supply chain; calls therefore on the Commission to suggest measures in this regard;
Pašapgāde, sabiedriskā ēdināšana, pārtikas atkritumi
Self supply, public catering, food waste
61. uzskata, ka ir jāgarantē mazo vietējo ražotāju un vietējo ražotāju grupu piekļuve publiskajam iepirkumam, piemēram, saistībā ar skolās īstenotām īpašām piena produktu, augļu un dārzeņu programmām;
Considers that public procurement, for example in the context of specific programmes for dairy products, fruit and vegetables being implemented in schools, should guarantee access for small local producers and local producer groups;
Viens no galvenajiem Kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem bija un ir taisnīgu ienākumu garantēšana lauksaimniekiem.
One of the key goals of the Common Agriculture Policy was and is to guarantee fair revenues for farmers.
Taču, šķiet, ka, salīdzinot ar tādiem mērķiem kā Eiropas pārtikas nozares produktivitātes palielināšana un vispārējā konkurētspēja, taisnīgi ienākumi lauksaimniekiem nav sevišķi aktuāls Eiropas Komisijas darba kārtības jautājums.
But, compared to goals like increased productivity and global competitiveness of the European food industry, it seems that a fair income for farmers is not very high on the European Commission's agenda.
Komisija ir informējusi Parlamentu un Padomi par būtiskām problēmām, kas apdraud pārtikas apgādes ķēdes pareizu darbību Eiropā.
The Commission has informed Parliament and Council on serious problems which undermine a proper functioning of the food supply chain in Europe.
Šīs problēmas atklājās līdz ar dramatiskajām preču cenu svārstībām lauksaimniecības un pārtikas nozarē.
They have become visible due to dramatic commodity price volatility in the agricultural and food sector.
Šķiet, ka tās ir cieši saistītas ar aizvien lielāko koncentrāciju pārstrādes nozaru, vairumtirgotāju, mazumtirgotāju un lielveikalu ķēžu sektoros, ar to pieaugošo tirgus spēju un dažādām dominējošo pircēju varas ļaunprātīgas izmantošanas metodēm.
These problems seem to be closely linked to increased concentration in the sectors of processing industries, wholesalers, retailers, and supermarket chains, their growing market power and various practices of abuse of dominant buyer power in the food chain.
Turklāt Komisija norāda uz vairākām negodīgām līgumslēgšanas metodēm, ierobežotu piekļuvi tirgum un ražotājiem noteiktām nepamatotām maksām par pārtikas preču iekļaušanu mazumtirdzniecībā.
The Commission furthermore points at a number of unfair practices in contracting, restricted market access and undue fees imposed on producers for listing of food products in the retailing sector.
Jānorāda arī, ka paziņojums rada jautājumu, kāpēc lauksaimnieki piedzīvo saimniecības cenu kritumu gandrīz visās nozarēs, savukārt patērētājiem piedāvātā galaproduktu cena ir nemainīga vai pieaug.
Furthermore, the communication raises the question why farmers are suffering from decreasing farm gate prices in almost all sectors while consumers are facing constant or increasing prices for the end products they buy.
Tomēr informācija par nozares peļņas normām ir grūti iegūstama.
Information of profit margins in the sector is however difficult to obtain.
Kā risinājumu šīm problēmām Komisija iesaka uzlabot cenu pārredzamību visā pārtikas apgādes ķēdē, lai palielinātu konkurenci un tādējādi cīnītos pret cenu svārstību, kā arī ierosina uzlabot informācijas plūsmu starp tirgus dalībniekiem par piedāvājumu un pieprasījumu, cenām un līgumslēgšanu.
As a response to these problems, the Commission suggests better price transparency throughout the food chain in order to increase competition and so to combat price volatility and a better flow of information between the market partners on supply and demand, prices, and contracting.
Tomēr pašlaik dalībvalstu un ES līmenī ir visai maz informācijas par cenu veidošanu pārstrādes, tirdzniecības un tirgvedības jomā.
However, very few data on price building at the level of processing, trade and marketing are currently available in the Member States and at EU level.
Šis ziņojums ietver priekšlikumus, kas apkopoti, pamatojoties uz referenta sagatavoto darba dokumentu, ar ko visas ieinteresētās personas aicina izteikt viedokļus par galvenajiem jautājumiem saistībā ar labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību un taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem.
This report includes proposals which have been gathered based on a working document which your rapporteur prepared in order to invite all interested stakeholders to express their views on key questions for a better functioning of the food chain and fair incomes for farmers.
Daudzi no šiem priekšlikumiem ir iekļauti rezolūcijas projektā, lai padziļināti apsvērtu iespējamos risinājumus un aicinātu Komisiju un Padomi nekavējoties veikt pasākumus.
The draft resolution has taken many of these proposals up in order to deepen the reflection on possible solutions and to call upon the Commission and the Council to take urgent action.
Komisija ierosina pasākumus cenu pārredzamības veicināšanai pārtikas nozarē.
The Commission suggests measures to increase price transparency in the food sector.
Tie galvenokārt attiecas uz lauksaimniecības atvasināto preču tirgu pārraudzības uzlabošanu, lai kontrolētu pārmērīgu spekulāciju un lauksaimniecības preču cenu svārstības.
These include mainly better transparency of agricultural commodity derivatives markets in order to be able to control excessive speculation and price volatility for agricultural commodities.
Turklāt Komisija ierosina izveidot Eiropas pārtikas cenu uzraudzības instrumentu un viegli pieejamus pārtikas mazumtirdzniecības cenu salīdzināšanas pakalpojumus.
Furthermore, the Commission suggests a European food prices monitoring tool and easily accessible food retail price comparison services.
Tomēr šie priekšlikumi neietver pasākumus, kas varētu uzlabot pārredzamību attiecībā uz pievienotās vērtības un peļņas normu sadalījumu dažādās pārtikas apgādes ķēdes nozarēs un starp tām; informāciju par lauksaimnieku faktiskajām ražošanas izmaksām pretstatā pircēju piedāvātajām cenām un to ietekmi uz ražošanas metodēm, pārtikas kvalitāti un nozares pārstrukturēšanu, kā arī negatīvo ietekmi uz vidi un salīdzināmiem ārējiem efektiem; vai informāciju par strukturālas pārprodukcijas ietekmi, ko rada noteikta politika par piegādes apjomu un ar to saistītais ražotāju cenu samazinājums.
However, these proposals do not include measures which could increase transparency about the distribution of added value and profit margins between and inside the different sectors of the food chain; information which discloses the real costs of production of farmers as opposed to prices offered by buyers and related consequences for production practices, food quality and restructuring of the sector, negative impacts on the environment and comparable externalities; or information about the influence of structural surplus production caused by certain policies on quantities of supply and related decrease of producer prices.
Komisija arī pārskata atsevišķus vides standartus un izcelsmes marķējuma shēmas, kas varētu apgrūtināt pārrobežu tirdzniecību, un ierosina apturēt valstu un reģionālu marķējuma sistēmu izstrādi, lai kvalitātes politikā to aizstātu ar jaunu sistēmu attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tirdzniecības standartiem un sertifikācijas shēmām.
The Commission also reviews selected environmental standards and origin labelling schemes that may impede cross-border trade and suggests stopping the development of national and regional origin labelling schemes to be replaced by a new framework for geographical indications, marketing standards and certification schemes in its quality policy.
Tomēr referents pauž nožēlu, ka šajos priekšlikumos nav ņemta vērā lielā daudzveidība attiecībā uz teritoriālo struktūru, lielumu, specializācijas līmeni, nodarbinātības jaudu, kā arī dažādo pārtikas ķēdē iesaistīto mazo, vidējo un lielo uzņēmumu piekļuve valsts atbalstam; lauksaimnieku sarunu vešanas spēju milzīgā nevienlīdzība pretstatā pārstrādātājiem, vairumtirgotājiem un mazumtirgotājiem, kā rezultātā radušās ļaunprātīgas pircēju metodes un konkurences noteikumiem neatbilstoša rīcība; dalībvalstu un Eiropas konkurences uzraudzības iestāžu zemā ieinteresētība un vājais sniegums šo nevienlīdzību risināšanā un atbilstīgu pasākumu veikšanā; un gandrīz visās dalībvalstīs vērojamais lielveikalu ķēžu „cenu karš”.
However, your rapporteur deplores that these proposals do not take into account the high diversity in territorial structure, size, level of specialization, employment capacities, and access to public support of the various small, medium and large enterprises involved in the food chain; the extremely unequal bargaining power of farmers, as opposed to processors, wholesalers, and retailers which has led to abusive buyer practices and anti-competitive behaviour ;the low ambition and performance of national and European competition authorities to address these asymmetries and to take adequate measures; and the ongoing "price war" in almost all member states between supermarket chains.
Lauksaimniecības un pārtikas apgādes ķēdes pārstrukturēšana
Restructuring of agriculture and the food chain
Komisija ierosina veikt pasākumus, lai pārstrukturētu lauksaimniecības nozari un pārtikas apgādes ķēdes un sekmētu lauksaimniecības ražotāju organizāciju izveidi.
The Commission suggests measures for restructuring the agricultural sector and food chains and to encourage the creation of agricultural producer organisations.
Piemēram, Komisija iesaka pievērsties piena nozarei, ignorējot lielu daudzumu īpaši apstrādātu pārtikas produktu, kas veido lielāko daļu no mājsaimniecību patēriņa.
As an example the Commission suggests to focus on the milk sector, ignoring a substantial number of highly processed food products which compose most of the households' consumption.
Komisija arī paredz izveidot jaunu augsta līmeņa grupu, lai uzlabotu agrārās un pārtikas nozares un jo īpaši MVU konkurētspēju un sekmētu inovāciju un eksportu nozarē.
It also envisages creating a new High Level Group aiming to improve the competitiveness of the agro-food sector, notably of SMEs, and to foster innovation and exports in the sector.
Tomēr šajos priekšlikumos nav ņemta vērā lauksaimniecības struktūru lielā daudzveidība un uzņēmumu lielums, kā arī to attiecīgās saiknes ar vietējiem, reģionāliem, valsts un starptautiskiem tirgiem; pārstrādes nozaru lielā daudzveidība un dažādie konkurētspējas līmeņi attiecībā uz tirgiem un apgādes ķēdēm, kuros šīs nozares iekļaujas; neatkarīgu vietējo mazumtirgotāju, tirgu, vietējo pārtikas apgādes ķēžu un daļēja pašnodrošinājuma pārtikas piegādes sistēmu daudzveidība, ko neietekmē tirgus izaugsme; lielā atkarība no ārējiem un bieži vien importētiem resursiem un pasaules tirgū par konkurētspējīgākajiem uzskatīto intensīvās agrārās un pārtikas nozares ražotāju neaizsargātība pārtikas apgādes ķēdē; mazo un vidējo uzņēmumu, mazumtirgotāju un veikalu straujā izzušana, jo īpaši mazāk attīstītos lauku apvidos; un nesaskaņotība starp Eiropas konkurences noteikumiem un Komisijas plānu uzlabot ražotāju organizāciju sarunu vešanas spēju, lai viņi varētu panākt taisnīgu cenu savai produkcijai.
However, these proposals do not take into account the high diversity of agricultural structures and size of holdings and their respective links to local, regional, national or international markets; the high diversity of processing industries and the different levels of competitiveness in relation to the markets and supply chains they are embedded in; the diversity of independent local retailers, markets, local food chains and semi-subsistence food supply systems which do not depend on market development; the high dependence on external and often imported inputs and the vulnerability of intensive agro-industrial producers in the food chain which are considered to be the most competitive on the world market ; the rapid disappearance of small and medium sized enterprises, retailers and shops, especially in disadvantaged rural areas; and the conflict between European competition rules and the intention expressed by the Commission to improve producers organisations' bargaining power so as to allow them to achieve a fair price for their production.
Komisija uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai izskaustu negodīgu līgumslēgšanas praksi starp uzņēmējiem visā pārtikas apgādes ķēdē.
The Commission considers that action is needed to eliminate unfair contractual practices between business actors all along the food supply chain.
Tā uzsver tādas darbības kā novēloti un aizkavēti maksājumi, vienpusējas izmaiņas līgumos, avansa maksājumi par preču iekļaušanu lielveikalos u. c.
It highlights practices like late and delayed payments, unilateral changes in contracts, upfront payments as entry fees to supermarkets and many more.
Tomēr pasākumi pret šādām metodēm ir vien labas prakses apmaiņa, izpratnes veidošanas kampaņas un brīvprātīgu tipveida līgumu sagatavošana.
However, proposals for measures against these practices are limited to exchange of good practices, awareness raising campaigns and preparation of voluntary standard contracts.
Turklāt priekšlikumos nav iekļauti pasākumi pret tādām metodēm, ar kurām uzspiež zemas saimniecības cenas, pieprasot lielu piegādes apjomu, cenas „bez uzlaides” (ekskluzīvas, vienam pircējam noteiktas cenas); pasākumi, ar kuriem fiksē augstāko maksu par preču iekļaušanu piegādātāju sarakstā un novērš draudus izslēgt no saraksta; pasākumi pret piegādes ierobežošanu, nepamatotām iepakošanas maksām, realizācijas maksām, atlaidēm pēc pārdošanas un maksājumiem ar atpakaļejošu datumu; pasākumi pret nepamatoti novēlotiem maksājumiem, ko praktizē gandrīz visās mazumtirdzniecības ķēdēs, un pret papildu iemaksām par realizāciju, lai segtu izdevumus tirgus fiasko gadījumā; vai pasākumi, lai veicinātu ražotāju un patērētāju zinātību par cenu veidošanu pārtikas apgādes ķēdē, un pasākumi, lai kontrolētu pārdošanas grupu un iepircēju koncentrāciju Eiropas līmenī.
The proposals furthermore do not include measures against practices which impose low farm gate prices through high volume requirements, "minus-margins" (exclusive prices for one buyer) ; measures which fix maximum listing fees and measures against threats of delisting; measures against foreclosure of supplies, undue fees for packaging, marketing fees, after-sale rebates and retro-active payments; measures against undue delay in payments, as practiced in almost all retailer chains and against extra contribution to marketing costs fees to cover expenses for market failures; or measures to improve know-how of producers and consumers on price building across the food chain and measures to control concentration of bundlers and buying desks at European level.
Tālākpārdošana ar zaudējumiem
Resale at loss
Attiecībā uz konkurences noteikumiem neatbilstošu rīcību Komisija nav īpaši minējusi tālākpārdošanas ar zaudējumiem metodes, kas Eiropā ir plaši izplatītas.
Under anti-competitive practices, the Commission has not specifically mentioned resale at loss practices which are widely spread in Europe.
Tomēr Komisija norāda uz karteļu un tālākpārdošanas cenu uzturēšanas gadījumu lielo skaitu; kopīgiem tirgvedības un kopīgiem pirkšanas līgumiem (pirkšanas apvienībām); sasaistes un komplektācijas darījumiem; un privāto zīmolu aizvien lielāku izmantošanu.
The Commission points however at a significant number of cartels and resale price maintenance cases; joint commercialization and joint purchasing agreements (buying alliances); tying and bundling arrangements; and an increasing use of private labels.
Tomēr ziņojumā nav iekļauti tālākpārdošanas ar zaudējumiem metožu dati vai analīze, kas ietvertu tādus gadījumus kā „makaronu kartelis” Itālijā vai līdzīgus gadījumus Francijā, Vācijā, Īrijā un jaunajās dalībvalstīs; priekšlikumi, kuri ietver vairāku dalībvalstu pieredzi valsts tiesību aktu piemērošanā, lai vērstos pret tālākpārdošanas ar zaudējumiem praksi, un ar kuriem varētu uzlabot spēkā esošo ES konkurences tiesību efektivitāti nolūkā novērst un izskaust šādu praksi.
However, the communication does not include data or analysis on resale and loss practices which compile cases like the "pasta cartel" in Italy, or similar cases in France, Germany, Irland and new member states; proposals which take account of experiences of various member states in applying national laws against resale at loss practices and which could make existing EU competition law more efficient in preventing and stopping these practices.
Turklāt Eiropas lauksaimniecības cenu un peļņas novērošanas centra darbs ļautu noteikt zemāko cenu, kas sedz ražošanas izmaksas un garantē taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem.
Moreover, the work of the European Farm Prices and Margins Observatory could allow for the definition of a bottom price covering costs of production and guaranteeing a faire income to farmers.
Šāda cena būtu atsauces kritērijs ražotāju organizāciju un pārtikas ķēdes pakārtoto nozaru pārstāvju sarunās, lai lauksaimniekiem aizliegtu pārdot ar zaudējumiem.
Such price would serve as a reference during negotiations between producers' organisations and food chain's downstream sectors in order to forbid sale at loss by farmers.
Pārtikas kvalitātes un ilgtspējīgu pārtikas sistēmu uzlabošana
Improvement of food quality and sustainable food systems
Turklāt ziņojumā nav ņemta vērā cenas atkarība no lauku saimniecības lieluma un saimniecības cenām; lauku saimniecību dažādā atkarības pakāpe no lauksaimnieciskajā ražošanā izmantoto ārējo resursu (enerģijas, lopbarības utt.) ilgtspējības, ņemot vērā jaunos uzdevumus, tādus kā klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības mazināšanās, kas minēti KLP „veselības pārbaudē” un ES ekonomikas stratēģijā 2020. gadam; ES sanitāro standartu nozīme saistībā ar vietējo pārdošanu vai tālpārdošanu un produktu uzglabāšanas laiku; un dažādi kritēriji, kas attiecas ne tikai uz nodrošinātību ar pārtiku, bet arī uz pārtikas kvalitāti.
Furthermore, the communication has not taken into account price relevant relations between farm sizes and farm gate prices; differences in dependence of farms on external inputs (energy, feed, etc) sustainability of farming practices in view of the new challenges like climate, change, biodiversity loss as mentioned in the CAP health check and the EU economic strategy 2020; the relevance of EU-hygiene standards in relation to local or distance marketing and shelf life of products; and the different criteria for food quality beyond food security.
Pārtikas apgādes ķēdes uzlabojumiem jāietver higiēnas noteikumu diferencēšana un pārskatīšana; sertificēšanas un kontroles sistēmu decentralizācija un vienkāršošana; ražotāju un patērētāju tiešo attiecību veicināšana un īsu pārtikas apgādes ķēžu attīstīšana, kuru noturīgās priekšrocības ir izklāstītas EK pētniecības projektos; un ražotāju un patērētāju iesaistīšana kvalitātes un godīgas tirdzniecības kritēriju izstrādē.
Improvements of the functioning of food chains should include a differentiation and revision of hygiene rules; decentralizing and simplifying certification and control systems; promotion of direct producer-consumer-relations and short food supply chains, whose sustainability benefits have been documented by EC research projects; and involvement of producers and consumers in the elaboration of quality and fair trade criteria;
Pašapgāde, sabiedriskās pārtikas apgādes ķēdes, ēdināšana un pārtikas atkritumi
Self supply, public food chains, catering and food waste
Paziņojumā nav ņemti vērā šādi aspekti:
The communication does not take into account the following practices:
– tirgus ekonomikā neintegrētas vai daļēji integrētas pārtikas apgādes ķēdes, piemēram, pašnodrošinājuma vai daļēja pašnodrošinājuma saimniecību ražošana, kas daudzās dalībvalstīs joprojām ir būtiska pārtikas apgādes daļa, jo īpaši augļu un dārzeņu nozarē;
- food chains which are not or only partially integrated into the market economy, e.g. -subsistence or semi-subsistence production, which still provides an important part of food supply in many member states, especially in the fruit and vegetable sector;
– sabiedriskie un privātie ēdināšanas uzņēmumi (tostarp ēdnīcas un restorāni), kuriem ir savas īpašās prasības, cenu struktūras un konkurences noteikumi;
- public and private catering (including canteens and restaurants), which have their own specific demands, price structures and rules of competition;
– vides ilgtspējības kritēriji attiecībā uz iepirkuma procedūrām pārtikas nozarē (ēdināšanas pakalpojumi), lai uzlabotu pārtikas kvalitāti un vietējās ekonomikas attīstību, vienlaikus mazinot „pārtikas jūdzes” un agroķīmisko atkarību;
- environmental sustainability criteria for food procurement practices (catering services) as a means to enhance food quality and local economic development, while also reducing ‘food miles’ and agrichemical dependence;
– ārkārtīgi lielie pārtikas zudumi visā pārtikas apgādes ķēdē, kas vairumā dalībvalstu ir līdz 30 % no saražotās un tirgū laistās pārtikas;
- extremely high losses of food throughout the food chain, which in most member states comprise up to 30% of produced and marketed food.
– Eiropas pārtikas palīdzības programmas nozīme pārtikas apgādes ķēdē, kas nodrošina ar pārtiku 43 miljonus trūcīgo iedzīvotāju Eiropā un kas ir jāpārskata, lai uzlabotu vietējo ražotāju saikni ar pārtikas patērētājiem.
- the importance of the European Food Aid Program on the food supply chain which feeds 43 million poor people in Europe and which needs to be revised in terms of better linking of local producers and consumers of food.
Visbeidzot, referents aicina īstenot atbilstīgus pasākumus, lai novērstu spekulāciju ar pārtikas preču cenām.
Finally, your rapporteur calls for adequate measures against speculation on food commodities .
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejAS ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
2. pauž nožēlu, ka patēriņa augstās cenas neatbilst Eiropas lauksaimnieku zemajiem ienākumiem, un uzsver, ka ir jāpanāk taisnīgāks pievienotās vērtības sadalījums starp dažādiem pārtikas apgādes ķēdes posmiem, sākot no izejvielu tirgiem, kas ķēdē ir pirms lauksaimniekiem, līdz pat galapatērētājiem apgādes ķēdes beigās;
Regrets the failure to establish a correlation between high consumer prices and the prices paid to European farmers, and stresses the need to achieve a fairer distribution of value added along the various links of the chain, from the primary input markets which precede farmers in the chain, to the final consumers at the end of the chain;