natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinums
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality
A. tā kā pāreju uz jaunu, ilgtspējīgu ekonomiku vajadzētu nevis izmantot kā ieganstu dažādu līdztiesības jomas pasākumu skaita samazināšanai, bet gan uzskatīt to par unikālu iespēju palielināt sieviešu līdzdalību ES darba tirgū, jo tas ir priekšnoteikums ilgtspējīgas izaugsmes un to vajadzību nodrošināšanai, kas saistītas ar ekoloģiskās pārveidošanas procesu novecojošas sabiedrības apstākļos;
A. whereas the transition to a new sustainable economy should not be used as a pretext for cutting back on various equality measures, but should instead be seen as a unique opportunity to raise women’s participation in the EU labour market, since this is a prerequisite for ensuring sustainable growth and meeting the demands of the ecological transformation in an ageing society,
B. tā kā pāreju uz jaunu, ilgtspējīgu ekonomiku nevajadzētu izmantot kā ieganstu visneaizsargātāko un vismazāk kvalificēto darba ņēmēju izstumšanai no darba tirgus; tā kā tādēļ ir jācenšas novērst „nokrejošanas” efektu, kas vispirms skartu vismazāk kvalificētos darba ņēmējus;
B. whereas the transition towards a new sustainable economy should not be a pretext for excluding the most vulnerable and least qualified workers from the employment market; whereas, therefore, there is a need to avoid the ‘cream-skimming’ effect of which the least qualified workers would be the first victims,
C. tā kā, pamatojoties uz nesen veiktiem pētījumiem, sieviešu līdzdalība visos atbildības līmeņos nodrošina uzņēmumiem pievienoto vērtību, jo īpaši šo uzņēmumu saimnieciskās darbības attīstības ziņā;
C. whereas, according to recent studies, the presence of women at all levels of responsibility provides added value for companies, in particular with regard to their economic performance,
D. tā kā vairums augstskolu diplomu ieguvēju ES un lielākā daļa uzņēmējdarbības, pārvaldības un tiesību zinātņu studiju programmu apguvēju ir sievietes, tomēr sievietes, kas uzņēmumos un valsts iestādēs ieņem atbildīgus amatus, joprojām ir mazākumā;
D. whereas women secure most of the university degrees in the EU and are in the majority on business, management and law courses, but remain in the minority in positions of responsibility in companies and public bodies,
E. tā kā galvenokārt ar dzimumu saistītu aizspriedumu dēļ, kuri iesakņojušies izglītības jomā un sabiedrībā, sievietes ir nepietiekami pārstāvētas jomās, kuras maldīgi uzskata par „vīriešu” jomām, piemēram, informācijas tehnoloģiju, inženierijas, fizikas jomā un tādās tehniskajās profesijās kā mehānika un būvniecība;
E. whereas, notably because of the sexist stereotypes that exist in education and in society, women are under-represented in fields that are wrongly considered to be ‘male’, such as information technology, engineering, physics, and technical occupations such as mechanics and bricklaying,
7. norāda — ņemot vērā, ka tikai 30 % visu uzņēmēju ir sievietes un ir maz pašnodarbinātu sieviešu, vajadzētu novērst šķēršļus, kas pašreiz neļauj sievietēm kļūt par uzņēmējām, jo ilgtspējīgā ekonomikā uzņēmējiem ir izšķiroša nozīme produktivitātes un izaugsmes nodrošināšanā;
Points out that – bearing in mind that only 30% of all entrepreneurs are women, and few women are self-employed – the barriers that currently prevent women from becoming entrepreneurs should be removed, since entrepreneurs are crucial to productivity and growth in a sustainable economy;
10. aicina dalībvalstis nodrošināt vienlīdzīgu darba iespēju politiku un pieņemt ģimenei labvēlīgu darba praksi kā priekšnosacījumu ekonomikas un vides ziņā ilgtspējīgai izaugsmei;
Calls on the Member States to provide equal employment opportunities policies and to adopt family-friendly work practices as a prerequisite for sustainable growth in both economic and environmental terms;
13. uzsver, ka jaunas sievietes, kuras no izglītības posma pāriet uz darba tirgu, māceklības posmā būtu jāvirza uz jomām, kurās tās ir nepietiekami pārstāvētas, un minētais ir jāveicina, skolām, augstskolām, mācību aģentūrām un/vai uzņēmumiem veicot kopīgu plānošanu, lai minētās sievietes stabila, nevis nepastāvīga darba pieredzē iegūtu īpašas — tostarp augstākā un speciālista līmeņa — prasmes un spējas, kā arī iespējas tās īstenot;
Stresses that young women, in the transition between school and work, should be guided towards apprenticeships, in which they are under-represented, this being promoted by means of joint planning between schools, universities and training agencies and/or firms, so that they acquire specific skills and capabilities – also at advanced and specialist levels – through work experience and by working on a regular, rather than a precarious, basis, and with the prospect of fulfilment;
17. aicina ES un valstu iestādes, kā arī uzņēmumus un sociālos partnerus īpašu uzmanību veltīt sociāli atstumto minoritāšu grupu sieviešu, piemēram, romu tautības sieviešu, integrācijai;
Calls on the EU and national institutions, in addition to companies and the social partners, to pay special attention to the integration of women from marginalised minorities, such as Roma women;
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE ( 1 )
par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas „Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa
on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS ..............................................42
OPINION Committee on Economic and Monetary Affairs ..........................42
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS .................62
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...61
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................79
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................77
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2010)0193 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0193 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 148. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C7-0111/2010 ),
– having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0111/2010 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un [... un ...] komitejas atzinumus ( A7–0235/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0235/2010 ),
(1a) Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 3. punktā izvirzīts noteikums, ka Eiropas Parlaments un Padome nosaka pasākumus, lai nodrošinātu principa, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, piemērošanu nodarbinātības un profesiju jautājumos, tostarp arī principa piemērošanu vienādi atalgot par vienādu darbu vai līdzvērtīgu darbu.
(1a) Article 157 (3) of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that the European Parliament and the Council shall adopt measures to ensure the application of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation, including the principle of equal pay for equal work or work of equal value.
(2) Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, un ir paredzētas Savienības iniciatīvas, lai nodrošinātu dalībvalstu sociālās politikas koordinēšanu.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3.3 that the Union shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union ' s initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(2) Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība mēģina panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu, apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, un ir paredzētas Savienības iniciatīvas, lai nodrošinātu dalībvalstu sociālās politikas koordinēšanu.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3 (3) that the Union shall seek to achieve full employment and social progress, combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union ’ s initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu , atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu , sociālās atstumtības apkarošanu un augstu izglītības un apmācības līmeni .
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection , the fight against social exclusion and a high level of education and training .
(2a) Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā izvirzīts noteikums par to, ka, veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību.
(2a) Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union stipulates that in all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities and to promote equality , between men and women.
Ar šā līguma 10. pantu tiek papildināts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība tiecas apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.
Article 10 thereof adds that, in defining and implementing its policies and activities, the Union shall aim to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā izklāstīts, ka Eiropas sabiedrībai raksturīgs plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.
Article 2 of the Treaty on European Union states that European society is characterised by pluralism, non ‑discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men.
(4) Lisabonas stratēģija, kuru sāka 2000. gadā, tika balstīta uz atziņu, ka ES nepieciešams palielināt ražīgumu un konkurētspēju, kā arī veicināt sociālo kohēziju, ņemot vērā pasaules mēroga konkurenci, tehnoloģiskās izmaiņas un sabiedrības novecošanu.
(4) The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Lisabonas stratēģiju atjaunoja 2005. gadā pēc starpposma pārskatīšanas, kā rezultātā lielāka uzmanība tika veltīta izaugsmei, vairāk un labākām darbavietām.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
(4) Lisabonas stratēģija, kuru sāka 2000. gadā, tika balstīta uz atziņu, ka ES nepieciešams palielināt uz zināšanām balstīto ražīgumu un konkurētspēju , kā arī atjaunot nosacījumus pilnīgai nodarbinātībai , vienlaikus veicinot sociālo un reģionālo kohēziju, ņemot vērā pasaules mēroga konkurenci, tehnoloģiskās izmaiņas un sabiedrības novecošanu.
(4) The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its knowledge-based productivity and competitiveness and recreate the conditions for full employment , while enhancing social and regional cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
(5) Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija palīdzēja panākt konsensu par vispārēju ES ekonomikas un nodarbinātības politikas ievirzi.
(5) The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU ' s economic and employment policies.
Saskaņā ar šo stratēģiju Padome 20055. gadā pieņēma vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes, bet 20086. gadā tās pārskatīja.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 5 and revised in 2008 6 .
Divdesmit četras pamatnostādnes veidoja pamatu valstu reformu programmām, nosakot galvenās makroekonomikas, mikroekonomikas un darba tirgus reformu prioritātes visai ES kopumā.
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macro-economic, micro-economic and labour market reform priorities for the EU as a whole.
Tomēr pieredze liecina, ka pamatnostādnēs prioritātes nebija noteiktas pietiekami skaidri un saikne starp tām būtu varējusi būt ciešāka .
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger .
Tas ierobežoja to ietekmi uz valstu politikas izstrādi .
This limited their impact on national policy-making .
(5) Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai jāpalīdz noteikt vispārēju ES ekonomikas un nodarbinātības politikas ievirzi.
(5) The Lisbon strategy for growth and jobs should have help ed determine the broad direction of the EU ’ s economic and employment policies.
Saskaņā ar šo stratēģiju Padome 2005. gadā pieņēma vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes, bet 2008. gadā tās pārskatīja.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 and revised in 2008.
Tomēr pieredze liecina, ka pamatnostādnēs nebija noteikti pietiekami saistoši mērķi visu Eiropas Savienībā dzīvojošo cilvēku līdzdalībai sociālajā, politiskajā un kultūras dzīvē un ilgtspējīgai ekonomikas ekoloģiskajai konversijai un ka prioritātes būtu ciešāk jāsaista ar šīm pamatnostādnēm .
However, experience shows that the guidelines did not set sufficiently binding objectives for social, political and cultural participation by all residents of the European Union and for a sustainable economy and that the priorities should have been linked more strong ly between them .
Visbeidzot, stratēģijas pamatmērķus nevarēja sasniegt, jo dalībvalstis neiesaistījās pamatnostādņu īstenošanā.
Ultimately, the strategy's basic goals could not be achieved, because the Member States also failed to take ownership of those guidelines .
(5a) Neatkarīgi no jaunajām ES likumdošanas iniciatīvām, kas koncentrējas uz sociālajām jomām, Eiropas Savienībai ievērojami jāuzlabo jau izstrādātā politika dažādās jomās un to īstenošana.
(5 a) Apart from new EU legislative initiatives with a social focus, the European Union needs to significantly improve its existing policies and their implementation.
(6) Finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2008. gadā, bija par iemeslu ievērojamam darbavietu un potenciālā ražošanas apjoma samazinājumam, un tās rezultātā dramatiski pasliktinājās publisko finanšu stāvoklis.
(6) The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
Tomēr Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns daļēji ar koordinētu fiskālo stimulu , euro kalpojot par makroekonomiskās stabilitātes garantu, palīdzēja dalībvalstīm rast risinājumu krīzei.
The European Economic Recovery Plan 7 has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus , with the euro providing an anchor for macroeconomic stability .
Tādējādi krīze pierādīja , ka Savienības politikas jomu koordinēšana var dot būtiskus rezultātus, ja to stiprina un efektīvi pielieto.
The crisis therefore showed that coordination of Union's policies can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
Tāpat krīze uzsvēra dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States " economies and labour markets.
Tomēr Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns daļēji ar koordinētu fiskālo stimulu palīdzēja dalībvalstīm rast risinājumu krīzei.
The European Economic Recovery Plan has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus.
Vēl arvien progresējošā krīze skaidri parāda, ka nav efektīvu līdzekļu, kā savlaicīgi reaģēt uz tās pazīmēm un tādējādi parāda , ka Savienības politikas jomu koordinēšana var dot būtiskus rezultātus, ja to stiprina un efektīvi pielieto , vienlaicīgi respektējot subsidiaritātes principu .
The crisis , which is still developing, highlights the lack of effective means of reacting early to its signs and therefore shows that coordination of Union's policies can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective , while respecting the principle of subsidiarity .
Tāpat krīze skaidri parāda dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību , kā rezultātā iekšējā tirgus iespēju pilnīga izmantošana ir arī viens no galvenajiem veidiem, kā palielināt Eiropas konkurētspēju un rada nepieciešamību nopietni pārskatīt mehānismus, attiecībā uz kuriem nodarbinātības un sociālo mērķu sasniegšana vēl arvien būs saistoši uzdevumi .
The crisis also underscores the close interdependence of the Member States ’ economies and labour markets , as a consequence of which fully exploiting the potential of the internal market is also one of the most essential ways of increasing Europe's competitiveness, and also makes it necessary to carry out a major review of mechanisms for which the achievement of employment and social targets will continue to be the underwritten objectives .
(7) Komisija ierosināja izveidot jaunu stratēģiju nākamajai desmitgadei – stratēģiju Eiropa 2020 8 , lai ES varētu izkļūt no krīzes spēcīgāka un vērst savu ekonomiku uz gudru , ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.
(7) The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy 8 , to enable the EU to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart , sustainable and inclusive growth.
Attiecīgajās pamatnostādnēs iekļautie pieci pamatmērķi ir kopīgi mērķi, uz kuriem balstās dalībvalstu un Savienības darbība.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States and of the Union.
Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu valsts mērķus un novērstu vājās vietas, kas ierobežo izaugsmi .
Member States should make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
(7) Komisija ierosināja izveidot jaunu stratēģiju nākamajai desmitgadei — stratēģiju Eiropa 2020, lai ES varētu izkļūt no krīzes spēcīgāka , kā arī efektīvāk atrisināt turpmākās pārmaiņas un krīzes un vērst savu ekonomiku uz dzīvotspējīgu , ekoloģiski un ekonomiski noturīgu un integrējošu ekonomisko darbību , kurai raksturīga augsta līmeņa nodarbinātība, produktivitāte un sociālā kohēzija .
(7) The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 strategy 8 , to enable the EU to emerge stronger from the crisis and also to respond more effectively to future upheavals and crises , and to turn its economy towards viable , ecologically and economically sustainable and inclusive growth accompanied by high levels of employment, productivity and social cohesion .
Attiecīgajās pamatnostādnēs iekļautie pamatmērķi ir kopīgi mērķi, uz kuriem balstās dalībvalstu un Savienības darbība.
Headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States and of the Union.
Dalībvalstīm būtu jāapņemas izpildīt valsts mērķi .
Member States should undertake to meet the national targets .
Tām būtu jākoncentrējas uz nodarbinātības palielināšanu, jānovērš izaugsmes šķēršļi, kurus rada tiesību akti, birokrātija un resursu nepareiza sadale valsts līmenī.
They should focus on increasing employment and remove the obstacles to growth arising from legislation, bureaucracy and national misallocation of resources .
(8) Visaptverošo ekonomikas krīzes "pārvarēšanas stratēģiju" ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno tālejošas reformu programmas , lai panāktu makroekonomikas stabilitāti un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību un uzlabotu darba tirgus darbību.
(8) As part of comprehensive " exit strategies " for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Fiskālā stimula atcelšana būtu jāīsteno un jākoordinē saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu .
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
(8) Visaptverošo ekonomikas krīzes „pārvarēšanas stratēģiju” un visaptverošu izaugsmes nosacījumu radīšanas stratēģiju ietvaros dalībvalstīm ir jāīsteno un jāpatur spēkā strukturālas reformas , kas paredzētas , lai nodrošinātu makroekonomikas stabilitāti , vairāk labāku darbavietu veicināšanu un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju un ražīgumu , mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību , stiprinātu sociālo kohēziju, cīnītos pret nabadzību un uzlabotu darba tirgus darbību.
(8) As part of comprehensive ‘ exit strategies ’ for the economic crisis and of comprehensive strategies for creating the conditions for growth , Member States must carry out and maintain structural reforms geared to ensur ing macroeconomic stability , the promotion of more and better jobs and the sustainability of public finance, improve competitiveness and productivity , reduce macroeconomic imbalances , strengthen social cohesion, fight poverty and enhance labour market performance.
Fiskālā stimula pakāpeniska atcelšana būtu jāsāk nekavējoties pēc tam, kad ekonomikā atsākas noturīga atlabšana, tā jāīsteno un jākoordinē cita starpā Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros .
The gradual withdrawal of the fiscal stimulus , to be started as soon as a sustainable revival of the economy is secure, should be implemented and coordinated inter alia within the framework of the Stability and Growth Pact.
Tomēr, lai praksē panāktu ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķus, jāpārvar galvenās makroekonomikas neatbilstības un būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm.
However, in order to achieve in practice the objectives of sustainable economic and social cohesion, the major macroeconomic imbalances and disparities between the Member States should be overcome.