natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šos vērienīgos mērķus var mēģināt sasniegt, izmantojot finanšu līdzekļus, ko Eiropas Savienība ir atvēlējusi ar attiecīgo finanšu instrumentu — „Drošāka interneta” programmu.
These ambitious objectives can be pursued by making use of the funds made available by the European Union through the financial instrument in question, the ‘Safer Internet’ programme.
Jaunajā programmā ir paredzēts EUR 55 miljonu finansējums laika posmam no 2009.–2013. gadam, lai aizsargātu bērnus, kas izmanto internetu un jaunās tehnoloģijas.
The new Programme provides for EUR 55 million in funding for the period 2009-2013 to protect children using the Internet and new technologies.
Programma tiks īstenota šādās četrās galvenajās darbības jomās: kaitīgas rīcības ierobežošana, apkarojot nelikumīga satura un interneta ļaunprātīgu izmantošanu, drošākas tiešsaistes vides veicināšana, cita starpā ieviešot ad hoc tehnoloģiskus instrumentus, informācijas izplatīšana, līdzdalības un novēršanas veicināšana un, visbeidzot, zināšanu bāzes izveide, veicinot sadarbību un labas prakses apmaiņu starptautiskā līmenī.
It will be based on four main lines of action: restricting harmful behaviour by combating illegal content and countering Internet abuse; promoting a safer online environment, inter alia through ad hoc technological instruments; promoting information, participation and prevention; and, lastly, establishing a knowledge base, encouraging cooperation and exchanges of good practice at international level.
Mēs arī vēlamies uzsvērt Komisijas iniciatīvas nozīmi saistībā ar iepriekšējās „Drošāks internets plus” programmas (2004–2008) rezultātiem.
We also wish to stress the importance of this Commission initiative in the light of the results of the previous ‘Safer Internet Plus’ programme (2004-2008).
Bez instrumentiem, kas ir noderīgi kaitīga satura izplatības internetā apkarošanā, šajā programmā svarīgi ir arī turpināt atbalstīt bezmaksas zvanu centru attīstību.
Among the instruments that are useful in combating the spread of harmful content on the Internet, it is important to continue supporting the development of hotlines through this new programme.
Bezmaksas telefona līnijām ir nozīmīga loma pirmsizmeklēšanas stadijā, kad tiek vākta informācija un veidots sākotnējais novērtējums par satura nelikumību.
Hotlines play an important pre-investigative role in collecting reports and establishing an initial assessment on the illegality of the content.
Šie kontaktpunkti veido tīklu, pa kuru informācija nonāk pie policijas, un bezmaksas zvanu centri veido daļu no INHOPE tīkla.
These contact points constitute a network channelling information towards police forces and hotlines which form part of the INHOPE network.
Ir arī svarīgi izstrādāt ad hoc pārraugāmus tiešsaistes tērzēšanas pakalpojumus bērniem.
It is also essential to develop ad hoc supervised chat services for children.
Vairāki mēģinājumi šajā jomā ir bijuši veiksmīgi un ieviesti, uzraugot piekļuvi bērnu tērzētavu pakalpojumiem un veicot preventīvas pārbaudes, kā tiešsaistē tiek ievietots lietotāju radīts saturs.
A number of experiences in this area have been successful and have been introduced by monitoring access to children’s chat services and carrying out preventive checks on the placing online of user-created content.
Līdzīgi tirgū strauji izplatās bloķēšanas un filtrēšanas sistēmas, lai nodrošinātu bērniem draudzīgu vidi.
Similarly, blocking and filtering systems to create a child friendly environment are increasingly widespread on the market.
Tagad jāveic darbības šādu sistēmu izmantošanas veicināšanai, lai nodrošinātu, ka tās nekļūst par vienu no daudzajām iespējām, ko piedāvā jaunās tehnoloģijas, bet ko neviens neizmanto.
Steps must now be taken to promote the use of such systems in order to ensure that they do not become one of the many options that are provided by new technologies and that are not used.
Joprojām ir jāpaveic ļoti daudz, lai bērni labāk apzinātos risku, lietojot jaunās tehnoloģijas.
Much still remains to be done to increase children’s awareness of the risks involved in using new technologies.
Viņiem jāsniedz daudz plašāka informācija un jāiemāca izvairīties no bīstamas uzvedības tiešsaistē.
They must be provided with more extensive knowledge and learn to avoid dangerous online behaviour.
Viņiem jābūt pienācīgi sagatavotiem un informētiem un jāspēj izmantot visus pieejamos līdzekļus, kas palīdz atpazīt iespējamos vardarbības veidus un izsargāties no tiem.
They should be properly prepared and given appropriate information so as to be able to use the whole range of means of recognising and protecting themselves against possible forms of abuse.
Prioritāte jāpiešķir arī tam, lai jaunieši apzinātos savas privātās dzīves nozīmi un vērtību.
Priority should also be given to making young people aware of the importance and value of their own privacy.
Nepietiekama uzmanība tiek pievērsta tādai problēmai, ka jaunieši finansiālos nolūkos tiešsaistē pārdod attēlus, kuros viņi redzami kaili.
Insufficient emphasis is placed on the problem of young people selling images of their own bodies online for financial profit.
Būs jāveic arī apjomīga vecāku un skolotāju izglītošanas kampaņa, lai samazinātu zināšanu līmeņu atšķirības starp paaudzēm.
A major literacy campaign will also need to be carried out vis-à-vis parents and schoolteachers in order to narrow the technological generation gap.
Arī starp policiju un nozares operatoriem jānotiek labas prakses un zināšanu apmaiņai.
Experiences, good practices and knowledge should also be shared between police forces and operators in the sector.
Ir ļoti svarīgi pievērsties divām īpaši satraucošām parādībām, proti, uzmākšanās un iebiedēšanai tiešsaistē, kuras jāuzskata par prioritātēm.
It is vitally important to focus on two particularly worrying phenomena, i.e. online grooming and bullying, which must be considered as priorities.
Informēšanas, jaunu tehnoloģisku instrumentu izstrāde, labas prakses apmaiņa un interneta pakalpojumu sniedzēju darbs ir jākoordinē kā daļa no kopējiem centieniem bērnu drošības veicināšanai.
Measures involving information, development of new technological instruments, exchanges of good practice and the work of providers should be coordinated as part of a common effort to promote the safety of children.
Saskaņā ar Eirobarometra ziņojumu tādas problēmas kā uzmākšanās bērniem seksuālos nolūkos, izmantojot psiholoģisku manipulāciju, iebiedēšana tiešsaistē un mudināšana uz kaitēšanu sev netiek ziņota vecākiem, jo bērns kautrējas vai baidās, ka nedrīkstēs lietot tērzētavas pakalpojumus, vai vienkārši tādēļ, ka nenovērtē problēmas nopietnību.
According to the Eurobarometer report, problems such as the soliciting of children through psychological manipulation for sexual purposes (grooming), cyberbullying and incitement to self-harm are not reported to parents out of a feeling of shame or fear of not being allowed to use chat services or simply because children underestimate the seriousness of the problem.
Tādējādi šādas problēmas ir kļuvušas daudz apslēptākas un grūtāk identificējamas.
Such problems have thus become much more insidious and difficult to identify.
Līdzīgi tam uzmākšanās, proti, sazināšanās tiešsaistē, lai pēc tam censtos satikties reālajā dzīvē, ir kļuvusi ļoti bīstama kā reāla zīme par bērna iespējamu izmantošanu.
Similarly, grooming, i.e. online contacts aimed at contacts in real life, are extremely dangerous as a precursory sign of child abuse.
Tādēļ jāuzsāk izpēte un jāizplata informācija par bērnu uzvedību un viņu pakļautību bīstamai uzvedībai („viktimizācija”).
Action must therefore be taken to step up studies and the dissemination of knowledge on the behaviour of children and their vulnerability to dangerous behaviour (‘victimisation’).
Mums vairāk jācenšas sniegt jauniešiem līdzekļus, lai viņi varētu izvairīties no bīstamiem kontaktiem, jāpalīdz atpazīt bīstamību un jāiemāca runāt par šādām problēmām ar vecākiem.
We need to multiply our efforts to provide young children with the means to avoid dangerous contacts, to help them recognise dangers and to teach them to talk about such problems with their parents.
Lai apkarotu vardarbību tiešsaistē, ir svarīgi uzlabot policijai pieejamos līdzekļus.
To combat online abuse, it is also essential to focus on improving the means available to police forces.
Tādēļ jāizveido Eiropas bērnu pornogrāfisko attēlu datubāze ar tiešsaisti ar bezmaksas zvanu centru ziņojumiem, kas pieejami policijai.
A ‘European child pornography images database’ should therefore be established, with a real-time link to hotlines reports available to the police.
Šāds instruments ir ļoti noderīgs saistībā ar iegūtajiem attēliem no vienādranga sistēmas (p2p) kā līdzeklis, lai pārbaudītu, vai attiecīgais attēls ir jau izmantots tīmeklī, kā arī vai par attiecīgo gadījumu jau ir veikta izmeklēšana, tādējādi izvairoties no nevajadzīgas dubultizmeklēšanas.
This instrument is extremely useful in relation to images acquired with a pier-to-pier system (p2p), as a means of checking whether the image has already appeared already on the web and whether any investigations have already been carried out on the matter, thereby avoiding unnecessary duplication of investigative efforts.
Ir arī svarīgi attīstīt tālāk programmatūras izplatīšanu, lai atbalstītu policijas izmeklēšanu, kurā tiek noteikta izmantotā bērna atrašanās vieta.
It is also important further to develop the dissemination of software to support police investigations in identifying an exploited child’s location.
CETS un Eiropola analīzes darba datne ir devusi ievērojamus rezultātus šajā jomā.
The CETS and Europol’s Analysis Work File have yielded significant results in this area.
Noteikti jāstrādā, lai atbalstītu sistēmas, ka palīdz izsekot finanšu līdzekļu plūsmai saistībā ar bērnu pornogrāfisko attēlu iegādi.
Action is also needed to support systems relating to the traceability of financial movements linked to exchanges of child pornography images.
Ļoti interesanta ir Missing Children Europe pasūtītā aptauja, kura parādīja, ka 11 dalībvalstu, kā arī Krievijas likumi ļauj izsekot maksājumus saistībā ar bērnu pornogrāfisko vietņu apmeklēšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot privātuma un banku noslēpuma standartus.
The survey commissioned by Missing Children Europe, showing that the laws of 11 Member States and those of Russia make it possible to trace payments occurring on child pornography sites while fully respecting privacy and banking secrecy standards, is particularly interesting.
Jāpievērš uzmanība paveiktā darba efektivitātei un tam, ko var panākt, sadarbībā ar nozares operatoriem apmainoties ar labu praksi un veicot pašregulāciju.
Attention should be drawn to the effectiveness of work already carried out and what can be achieved with operators in the sector through exchanges of good practices and selfregulation.
Šajā sakarā referente atzinīgi vērtē mobilo sakaru operatoru 2007. gada februāra vienošanos par bērnu aizsardzību.
In this connection, I welcome the mobile telephony operators’ agreement of February 2007 on the protection of children.
Komisijai jāveicina līdzīga interneta pakalpojumu sniedzēju rīcība.
Similar steps taken by providers should be given further encouragement under the auspices of the Commission.
Piemēram, jāizstrādā kopējs marķējums „bērniem drošs” un tas jāizplata interneta pakalpojumu sniedzējiem, lai vecāki un bērni varētu atpazīt drošas vietnes, kuras tiks uzmanīgi uzraudzītas no interneta pakalpojumu sniedzēju puses.
For instance, a ‘child-friendly’ common label should be devised and distributed among providers to enable parents and children to identify ‘safe’ sites that will be carefully monitored by such providers.
Tas būtu vienkāršs līdzeklis, kā nodrošināt to, ka cilvēki šādas vietnes var lietot, nebaidoties par vardarbību.
This would be a simple means of enabling people to use such sites without any fear of abuse.
Pētījums, kas tika veikts, lai sagatavotu šo dokumentu, parādīja sabiedrībai pieejamo datu par bērnu pornogrāfiju ārkārtīgu fragmentārumu un it īpaši saistībā ar citiem jauno tehnoloģiju radītiem nelikumīgas darbības veidiem attiecībā pret bērniem.
The research carried out in preparing this document has highlighted the extremely fragmented nature of the data available to the public on child pornography and, in particular, on the other forms of illegal behaviour vis-à-vis children that have arisen as a result of new technologies.
Tādēļ kontekstā ar informēšanas pasākumiem īpaši jāuzsver uzraudzība un datu vākšana.
Special emphasis will therefore need to be placed, in the context of awareness-raising measures, on monitoring and the collection of data.
Visbeidzot, jāturpina un jāpastiprina centieni nodrošināt bērnu drošību tiešsaistē un vispārīgāk — bērnu drošību, kad viņi izmanto jaunās tehnoloģijas.
In conclusion, efforts must be continued and stepped up to guarantee children’s safety online, and, more generally, in the use of new technologies.
Viena no Parlamenta prioritātēm būs paātrināt šī teksta apstiprināšanu, lai programma stātos spēkā no 2009. gada 1. janvāra, tādējādi garantējot finansējuma nepārtrauktību un sagatavojot pienācīgu finansējumu 2009.–2012. gadam.
One of Parliament’s priorities will be to speed up the approval of this text with a view to launching the Programme by 1 January 2009 and thus guaranteeing the continuity of funding and preparing an appropriate financial framework for the period 2009-2012.
Tieši tādēļ, lai panāktu vienošanos pirmajā lasījumā, ES Padomes ieteiktie grozījumi
It is precisely with a view to an agreement at first reading that amendments proposed by the EU Council
ES Padome, 2008. gada 8. maijs, Nr. 9137/08. ir iekļauti šajā ziņojumā.
Council of the EU, 8 May 2008, No 9137/08. have been included in this report.
Mēs ticam, ka deputāti būs gatavi pievienoties kopīgiem centieniem nodrošināt šā ziņojuma pieņemšanu pēc iespējas drīzāk.
We trust that Members will be prepared to joint in the common effort to secure approval of this report as soon as possible.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas
on the proposal for a European Parliament and Council decision establishing a multi-annual Community programme on protecting children using the Internet and other communication technologies
Pašreizējā programma, „ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu”, ir ceturtā redakcija daudzgadu programmai, ar kuru veicina drošāku interneta izmantošanu, pēc 1999.
This programme ‘establishing a multi-annual Community programme on protecting children using the Internet’ is the fourth version of a multi-annual programme designed to promote safer use of the Internet and it follows on from its 1991
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 1999. gada 25. janvāra LĒMUMS Nr. 276/1999/EK, ar ko pieņem Kopienas daudzgadu rīcības plānu attiecībā uz interneta tīkla drošākas izmantošanas veicināšanu, apkarojot prettiesiska un kaitīga satura izplatīšanu globālajos tīklos. , 2003.
EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION No 276/1999/EC of 25 January 1999 adopting a multi-annual Community action plan on promoting safer use of the Internet by combating illegal and harmful content on global networks. , 2003
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 2003. gada 16. jūnija LĒMUMS Nr. 1151/2003/EK, kurš groza Lēmumu Nr. 276/1999/EK, ar ko pieņem Kopienas daudzgadu rīcības plānu attiecībā uz interneta tīkla drošākas izmantošanas veicināšanu, apkarojot prettiesiska un kaitīga satura izplatīšanu globālajos tīklos; un 2005. gada
EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION No 1151/2003/EC of 16 June 2003 amending Decision No 276/1999/EC adopting a multi-annual Community action plan on promoting safer use of the Internet by combating illegal and harmful content on global networks. and 2005
Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmums Nr. 854/2005, ar ko izveido Kopienas daudzgadu programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošāka lietojuma veicināšanai programmas.
EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION No 854/2005/EC of 11 May 2005 establishing a multi-annual Community programme on promoting safer use of the Internet and new on-line technologies. predecessors.
Tai būtu jāstājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.
It is due to come into effect on 1 January 2009.
Gadu skaits, cik ilgi piemēro programmu
Number of years covered
EUR 25 miljoni.
EUR 25 million
EUR 13,3 miljoni.
EUR 13.3 million
EUR 20,05 miljoni
EUR 20.05 million
EUR 24,95 miljoni
EUR 24.95 million
EUR 55 miljoni
EUR 55 million
Attiecīgās budžeta pozīcijas ir 09 02 02 (darbības apropriācijas) un 09 01 04 04 (administratīvās apropriācijas).
The budget headings concerned are 09 02 02 (operating appropriations) and 09 01 04 04 (administrative appropriations).
Īstenošana (miljonos EUR)
Implementation (in EUR millions)
Galīgā summa
Final amount
Iepriekšējos gados apropriāciju izlietojums bija samērā veiksmīgs, izņemot 2008. gadu, kura laikā izpilde šķiet ļoti aizkavējusies (EUR 40 000 – saistības 2008. gada 26. jūnijā).
Implementation of the appropriations was reasonably good in the earlier years, although implementation in 2008 seems to be greatly behind schedule (only EUR 40 000 had been committed by 26 June 2008).
Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāts
DG INFSOC
http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm ir pārliecināts par visu saistību apropriāciju izpildi un par maksājuma veikšanu pirms budžeta gada beigām.
http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm. is confident that all the commitment and payment appropriations will be implemented before the end of the budget year.
Priekšlikumu novērtēšana notika jūnija sākumā.
The proposals were assessed at the beginning of June.
Attiecībā uz 2009. gada budžetu (pirmais gads, kurā darbosies jaunā ierosinātā programma) Komisija informēja atzinuma sagatavotāju, ka provizoriskajā budžeta projektā EUR 10,75 miljoni tiks paredzēti to projektu finansēšanai, ko izvēlēsies pēc uzaicinājuma izteikt priekšlikumus 2009. gadā saistībā ar jauno programmu.
As regards the budget for 2009 (the first year of the proposed new programme), the Commission has informed your rapporteur that the amount of EUR 10.75 million in the 2009 FDB will also be allocated to the funding of projects to be selected following a call for proposals to be launched in 2009 in connection with the new programme.
Laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam ir paredzēti EUR 55 miljoni.
EUR 55 million will be allocated for the 2009-2013 period.
Finanšu pārskats paredz šādu sadalījumu piecu programmas darbības gadu laikā:
According to the financial statement, the distribution over the five years of the programme will be as follows:
Tehniskā un administratīvā palīdzība (09 01 04 04)
Technical and administrative assistance (09 01 04 04 )
PBP 2009 / finanšu plānojums 25/4/08
PDB 2009 /Financial programming as at 25/4/08
Saistību apropriācijas
Commitment appropriations
Līdz ar to salīdzinājumā ar 2007.–2008. gadu administratīvie izdevumi tiks palielināti par EUR 50 000 gadā.
The administrative costs will thus have increased by EUR 50 000 by comparison with 2007‑2008.
Lai gan tā atbilst 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un līgumā nav īpašas juridiskās bāzes, par atzinumu atbildīgais referents apšauba šādas programmas pievienoto vērtību no Eiropas viedokļa, it īpaši saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas starpposma novērtējumu, kas būtu jāveic budžeta un likumdošanas lēmējinstitūcijai.
Although such a programme is compatible with the Heading 1A ceilings, there is no specific legal basis in the treaty and your rapporteur questions the European added value of the programme, particularly in the context of the mid-term review of the multi-annual financial framework which the budgetary and legislative authority should carry out.
Programmas struktūras pamatā ir tukša čaula (lēmums), ko aizpilda trīs pielikumi, kuri nosaka Komisijas darbību saturu.
The structure of the programme consists essentially of an empty shell (the decision) followed by three annexes describing the substance of the Commission’s actions.
Lēmuma 1. panta 2. punkts paredz, ka programmas darbības (saturs) ir noteiktas „I pielikumā” un tās īsteno atbilstīgi III pielikumam.
Article 1(2) states that the activities (the substance) of the programme are set out ‘in Annex I’ and that the programme shall be implemented in accordance with Annex III.
Pašā lēmumā nekādas konkrētas darbības nav paredzētas.
No specific action is provided for in the decision itself.
Eiropas Parlamenta E. Mastenbroek 2004. gada decembra ziņojumā
The European Parliament’s Mastenbroek report
Papildus šai maz pārredzamajai likumdošanas metodei 3. panta 3. punkts paredz, ka Komisijai ir tiesības mainīt III pielikuma saturu (darba metodes) saskaņā ar komitoloģijas procedūru.
In addition to this rather opaque technique of law making, Article 3(3) stipulates that the Commission is free to change the substance of Annex III (concerning working methods) in the comitology procedure.
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs as the committee responsible to incorporate the following amendments into its report:
3. pants – 3. punkts – a apakšpunkts
Article 3 - Paragraph 3 - point a
a) pieņemot un mainot darba programmu, ieskaitot starptautiskās sadarbības prioritāro jomu noteikšanu;
(a) adoption and modification of the work programme, including determination of the priority areas for international cooperation;
3. pants – 3.a punkts (jauns)
Article 3 - Paragraph 3a (new)
4. pants – 2.a punkts (jauns)
Article 4 - Paragraph 2a (new)
III pielikums – 4.,5. un 6. punkts
Annexe III - paragraphs 4, 5 and 6
Lieks teksts.
This provision is superfluous.
Lai nepieļautu nekādas pretrunas ar Finanšu regulu Nr. 1605/2002, šie noteikumi ir jāsvītro, jo Finanšu regula un tās izpildes pasākumi jau ir pietiekami sīki izstrādāti.
In order to avoid any inconsistency with Financial Regulation No 1605/2002, these provisions should be deleted in view of the fact that the Financial Regulation and the implementing rules thereof are already sufficiently detailed.
Komisijas priekšlikuma mērķis saistībā ar daudzgadu Kopienas programmas izveidi to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas, ir izmantot Drošāka interneta rīcības plānu.
The aim of the Commission proposal a multiannual Community programme on protecting children using the Internet and other communication technologies is to build on the successes of the Safer Internet Action Plan.
Kopš 1996. gada Eiropas Savienība bijusi līderpozīcijā bērnu aizsardzībā tiešsaistē, un kopš tā laika īstenotās drošāka interneta programmas ir bijušas būtiska iezīme Komisijas darbībai šajā jomā.
The European Union has been a forerunner in the protection of children online since 1996, and the successive Safer Internet programmes have been a major feature of the Commission’s activity in this field.
Tās ir vienīgā visu Eiropas Savienību aptverošā ierosme to jautājumu risināšanai, kas attiecas uz bērnu aizsardzību tiešsaistē un aptver vairākus darbības virzienus, kuri ir izrādījušies efektīvi.
They constitute the only pan-European initiative addressing issues relating to child protection in the online environment and comprise several actions that have proved their effectiveness.
Sasniegumi ir šādi:
They have achieved the following:
· Eiropas informācijas tālruņu tīkls – kontaktpunkti, kuros sabiedrības locekļi var ziņot par nelegālu saturu;
· A European network of hotlines – reporting points where members of the public can report illegal content
· Eiropas informētības palielināšanas tīkls un „Droša interneta diena”, kuras organizēšanu koordinē šis tīkls.
· A European awareness-raising network and ‘Safer Internet Day’ co-ordinated by the network.
Ik gadu arvien lielāks skaits valstu piedalās šajos pasākumos Eiropā un pasaulē;
Each year, an increasing number of countries have taken part in this in Europe and around the world