natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šādai rīcībai ir arī apšaubāma ietekme uz pasaules drošības standartiem, jo arvien lielāku daļu vispasaules ražošanas apjoma kontrolē valdībai vai valstij piederoši un valsts regulēti naftas uzņēmumi.
It is also questionable as to the impact this would have for global safety standards when an increasing majority of global production is controlled by government, or state-owned, and regulated, national oil companies.
Labāka un reālajai situācijai atbilstošāka pieeja ir atbalstīt starptautiskos centienus G20 līmenī, lai izplatītu atzīto praksi attiecībā uz noteikumiem, standartiem un procedūrām.
A better, and more realistic, approach is to support international efforts at the G20-level to share good practice in regulations, standards and procedures.
Nozarei ir papildinoša nozīme, un ir jāsekmē tādas sistēmas kā PETRAD
Industry has a complementary role and schemes like PETRAD
Norvēģijas naftas ražotāju pieredzes apmaiņa , jo īpaši, ja tās sadarbojas ar jaunattīstības valstīm.
Sharing the experience of Norwegian producers should be encouraged, particularly if they engage with developing countries.
par drošību, veicot naftas un gāzes nozares darbības jūrā
on Facing the challenge of the safety of offshore oil and gas activities
Referente (*): Corinne Lepage
Rapporteur (*) : Corinne Lepage
(*)Iesaistītā komiteja — Reglamenta 50. pants
(*)Associated committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
3. norāda, ka naftas un gāzes ieguves darbības jūrā arvien vairāk notiek pieaugošas bīstamības apstākļos un var radīt smagas un postošas sekas jūras un piekrastes apgabalu videi un tautsaimniecībai;
Notes that offshore oil and gas operations are progressively taking place in increasingly extreme environments, and will potentially lead to major and devastating consequences for the environment and economy of the sea and coastal areas;
7. mudina Komisiju un dalībvalstis stiprināt un intensificēt kontroles metodes un efektīvu savstarpējo sadarbību un izveidot ES „kontrolieru kontroles” sistēmu, kas balstīta uz saistošiem minimuma ES drošības noteikumiem, lai nodrošinātu ES līmeņa monitoringa un uzraudzības neatkarību; turklāt uzskata, ka datu apkopošana, paraugprakses apmaiņa un reaģēšanas resursu koordinēšana būtu jāveic ES līmenī un ka līdztekus būtu jāveicina labāka koordinācija starp kompetentajām valstu iestādēm, lai uzlabotu labas prakses apmaiņu un optimizētu atļauju izsniegšanas procedūras;
Urges the Commission and the Member States to strengthen and intensify inspection methods and effective mutual cooperation and to establish an EU "Control the controllers" system based on minimum binding safety rules, in order to ensure independence in monitoring and supervision at EU level; considers further that gathering data, sharing best practice and coordinating response resources should be done at EU level and that in addition better coordination among the competent national authorities should be promoted so as to improve the pooling of good practice and to optimise authorisation procedures;
– mūsdienīga prakse kļūst par normu visām darbībām ES teritorijā un ka
- state of the art practices become the norm across all operations throughout the EU; and that
– varētu garantēt iespējami lielāku aizsardzību nelaimes gadījumā;
- the greatest possible protection can be guaranteed in the event of an accident;
9. pauž pārliecību, ka ir nepieciešama arī vispusīga un aktīva sadarbība ar trešām valstīm (jo īpaši ar tām valstīm, kurām ir kopīga jūras robeža ar Eiropas Savienību), lai nodrošinātu atbilstošu vides aizsardzību un jūras vides stāvokli saistībā ar naftas un gāzes izpēti, ieguvi un transportēšanu;
Is convinced that comprehensive and active cooperation with third countries (in particular those sharing a common sea border with the European Union) is also necessary in order to guarantee proper environmental protection and the proper condition of the seas in connection with oil and gas exploration, extraction and transport;
10. atkārtoti aicina Komisiju pēc iespējas drīz nākt klajā ar priekšlikumiem tādu ES civilās aizsardzības spēku izveidei, kas būtu balstīti uz ES civilās aizsardzības mehānismu, un kopīgi ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas rīcības plānu, kas ietvertu specifiskus mehānismus, ar kuriem ES var reaģēt uz apjomīgu piesārņojumu, ko izraisījusi naftas ieguves iekārtu darbība jūrā, tostarp naftas/gāzes zemūdens cauruļvadi, kas atrodas jūras gultnē/zem tās;
Reiterates its calls to the Commission to bring forward proposals as soon as possible for establishing an EU Civil Protection Force based on the EU Civil Protection Mechanism and to draw up a European action plan, together with the Member States, that integrates specific mechanisms setting out how the EU can respond to massive pollution caused by oil offshore installations including underwater oil/gas pipelines located on/under the seabed;
Komisijas paziņojums „Zināšanas par jūru 2010 — jūras dati un novērojumi pārdomātai un ilgtspējīgai izaugsmei” ( COM(2010)0461 ). un priekšlikumā regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam
Commission Communication entitled "Marine Knowledge 2020", marine data for smart and sustainable growth (COM 2010)0461. and the proposed Regulation establishing a Programme to support the further development of an Integrated Maritime Policy
COM(2010)0494 . , tiktu ņemta vērā nepieciešamība garantēt atbilstošu piesārņojuma draudu monitoringu, lai savlaicīgi noteiktu piemērotu darbības plānu;
COM(2010)0494 . , takes account of the need to guarantee appropriate monitoring of pollution threats in order to determine the appropriate course of action in a timely manner;
15. ierosina, ka ārkārtas rīcības plānos kā būtiska daļa būtu jāparedz pieejams ekipējums visu iespējamo noplūžu nosegšanai, un šādam ekipējumam jāatrodas iekārtu tuvumā, lai nopietna negadījuma reizē to laikus varētu izmantot;
Suggests that available equipment for capping all potential spills should be an essential part of contingency plans and such equipment should be available in proximity to installations to allow for timely deployment in the event of a major accident;
Atbildība vides jomā un finanšu garantiju mehānismi
Environmental liability regimes and financial guarantee mechanisms
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva), OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp. noteikumiem;
Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive), OJ L 164, 25.6.2008, p.
19. uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, vai saistībā ar atbildību vides jomā ir iespējams izveidot kompensācijas fondu naftas noplūdes katastrofu gadījumos, paredzot saistošus noteikumus par finansiālo drošību;
Takes the view that the Commission should examine whether a compensation fund for oil disasters can be created within the framework of environmental liability, which would contain binding financial security provisions;
Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar 14. panta 2. punktu Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu ( COM(2010)0581 ). , ka „pašlaik nav pietiekama pamatojuma ieviest obligāta finansiāla nodrošinājuma harmonizētu sistēmu”; mudina Komisiju negaidīt direktīvas par atbildību vides jomā 18. panta 2. punktā noteikto termiņu tāda ziņojuma iesniegšanai, kurā būtu ietverti atbilstoši priekšlikumi šīs direktīvas grozījumiem;
Report from the Commission to the Council and the European Parliament of Article 14(2) of Directive 2004/35/CE on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage COM(2010)581. concluding "that there is not sufficient justification at the present time for introducing a harmonised system of mandatory financial security"; urges the Commission not to wait for the deadline set under Article 18(2) of the Environmental Liability Directive to submit a report which shall include any appropriate proposals to modify the Directive;
ES tiesību aktu vides jomā uzlabošana
Improvement of EU environmental legislation
Kopējas saistības ar trešām valstīm un starptautiskajā līmenī
Common commitments with third countries and at international level
33. atbalsta Komisijas mērķi izveidot pasaules mēroga sistēmu, kurā noteikti kopēji drošības un ilgtspējības mērķi izpētes un ieguves darbībām jūrā, un aicina Komisiju veicināt kopējus stingrus drošības standartus gan starptautiskā līmenī, gan kaimiņvalstīs;
Supports the Commission in its aim of creating a global system fixing common targets for safety and sustainability in offshore exploration and production, and calls on it to promote high common safety standards both at international level and with neighbouring states;
34. aicina Komisiju visaptveroši pārskatīt licencēšanas prasības attiecībā uz ogļūdeņražu resursu izpēti un ieguvi jūrā un nākt klajā ar priekšlikumiem par saskaņotām minimuma prasībām ES līmenī, tostarp neatkarīgu trešās puses veiktu revīziju, lai nodrošinātu pārredzamību un informācijas publiskošanu saistībā ar vides praksi un samazinātu interešu konflikta risku;
Asks the Commission to conduct a comprehensive review of licensing requirements related to offshore hydrocarbon exploration and extraction and to come forward with proposals for harmonised minimum requirements at EU level, including independent third party auditing to ensure transparency and disclosure regarding environmental practices and to reduce risks of conflict of interests;
par tādu drošības problēmu risināšanu, kuras saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā
on facing the challenge of the safety of offshore oil and gas activities
2. atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt Direktīvu 92/91/EEK un prasa šajā pārskatīšanā panākt kopējus standartus, lai nepieļautu atšķirīgu attieksmi pret darba ņēmējiem vienā uzņēmumā atkarībā no tā atrašanās vietas; tādēļ prasa panākt pārredzamu, efektīvu un konsekventu noteikumu kopumu, kas jāpiemēro visiem darba ņēmējiem, kas strādā šelfa naftas un gāzes nozarē, un novērtēt gan pašreizējo tiesību aktu efektivitāti, gan iespējas turpmāk saskaņot tiesību aktus;
Welcomes the fact that the Commission intends to review Directive 92/91/EEC, and calls for an approach based on common standards, in order to avoid disparities in treatment between workers within the same company, depending on their place of work; calls, furthermore, for a transparent, efficient, consistent set of rules applying to all employees working in the offshore sector, and for an assessment of both the effectiveness of existing legislation and the possibilities for future harmonisation of legislation;
8. aicina dalībvalstis atļaut vienīgi sertificētu iekšējo vai ārējo apmācību un prasa Komisijai izstrādāt Eiropas standartus šādai sertifikācijai;
Calls on the Member States to allow only certified in-house or external training, and asks the Commission to develop European standards for this certification;
11. prasa Komisijai stiprināt darba ņēmēju tiesības, aizsargājot viņus pret tiesību pārkāpumiem, lai nodrošinātu, ka viņi var anonīmi ziņot kompetentajām iestādēm par drošības kļūmēm vai riskiem;
Urges the Commission to strengthen workers’ rights by protecting them against harassment so as to ensure that they can report safety failures or risks to the competent authorities on a anonymous basis;
17. prasa, lai darba ņēmējiem, kas strādā šelfa naftas un gāzes nozarē, tiktu nodrošināta regulāra un īpaša veselības uzraudzība; ierosina, ka šiem darba ņēmējiem vismaz reizi gadā būtu vajadzīgas ārsta medicīniskās apskates, lai novērtētu viņu fizisko un psiholoģisko stāvokli;
Calls for the provision of regular, specific medical follow-up care for workers exercising their activities within the offshore oil and gas sector; recommends that a medical examination covering workers’ physical and psychological health should be carried out at least once a year;
Juridiskā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. pantu šajā jomā ES rīcības pamatā vienmēr jābūt augstam aizsardzības līmenim, kas cita starpā balstās uz piesardzības principu,
A. whereas, in accordance with Article 191 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), all EU action in this area must be underpinned by a high level of protection based inter alia on the precautionary principle,
3. aicina Komisiju veikt licencēšanas prasību visaptverošu pārskatīšanu saistībā ar ogļūdeņražu resursu izpēti un ieguvi jūrā un, ja nepieciešams, iesniegt priekšlikumus saskaņotām obligātajām prasībām ES līmenī;
Asks the Commission to conduct a comprehensive review of the licensing requirements relating to offshore hydrocarbon exploration and extraction and, if appropriate, to present proposals for harmonised minimum requirements at EU level;
6. atzinīgi vērtē Komisijas ieceri ierosināt grozījumus Direktīvā par atbildību vides jomā, lai aptvertu kaitējumu videi visos jūras ūdeņos, kas definēti Jūras vides stratēģijas pamatdirektīvā (Direktīva 2008/56/EK);
Welcomes the Commission’s intention to propose amendments to the Environmental Liability Directive to cover environmental damage to all marine waters as defined in the Marine Strategy Framework Directive (Directive 2008/56/EC);
par pirmspensijas vecuma sieviešu stāvokli
on the situation of women approaching retirement age
PE 464.775v01-00
PE 464.775v02-00
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. un 3. pantu,
– having regard to the Treaty on European Union, in particular Articles 2 and 3,
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 19. pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, in particular Article 19,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21., 23. un 25. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights, in particular Articles 21, 23 and 25,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa paziņojumu „Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi (2009. gada ziņojums par novecošanu)” ( COM(2009)0180 ),
– having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report) ( COM(2009)0180 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (2008/867/EK)
– having regard to the Commission Recommendation of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market (2008/867/EC)
– ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2010. gada 22. jūlija ziņojumu „Piekļuve veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei — vienlīdzīga sievietēm un vīriešiem?”,
– having regard to the report commissioned by the Commission of 22 July 2010 entitled ‘Access to healthcare and long-term care - Equal for women and men?’,
– ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2009. gada 24. novembra ziņojumu „Integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai aktīvās iesaistīšanas politikas virzieni”,
– having regard to the report commissioned by the Commission of 24 November 2009 entitled ‘Gender mainstreaming active inclusion policies’,
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.-2020. gads),
– having regard to the Council Conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for Gender Equality for the period 2011-2020,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 6. decembra secinājumus par to, kā darbaspēka un iedzīvotāju novecošana ietekmē nodarbinātības politiku,
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 on the impact of an ageing workforce and population on employment policies,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. jūnija secinājumus par aktīvām vecumdienām,
– having regard to the Council Conclusions of 7 June 2010 on active ageing,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra secinājumus par veselīgām un cilvēka cienīgām vecumdienām,
– having regard to the Council Conclusions of 30 November 2009 on healthy and dignified ageing,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumus par vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem — aktīvas un cieņas pilnas vecumdienas,
– having regard to the Council Conclusions of 8 June 2009 on equal opportunities for women and men: active and dignified ageing,
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2008. gada 1. maija ziņojumu „Darba apstākļi novecojošam darbaspēkam”,
– having regard to the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions report of 1 May 2008 entitled ‘Working conditions of an ageing workforce’,
– ņemot vērā Madrides Starptautisko rīcības plānu par sabiedrības novecošanos (A/CONF.197/9 8), ko pieņēma ANO Otrajā pasaules asamblejā par novecošanos 2002. gada.12. aprīlī,
– having regard to the Madrid International Plan of Action on Ageing, adopted at the Second World Assembly on Ageing (A/CONF.197/9 8) on 12 April 2002,
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0306 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0306 . ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0291/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0291/2011 ),
A tā kā dzimumu līdztiesība un nediskriminācija, cita starpā, vecuma dēļ, ir Līgumā par Eiropas Savienības darbību nostiprināts Eiropas Savienības pamatprincips, kā arī viens no Kopienas mērķiem un uzdevumiem;
A whereas gender equality and non-discrimination, inter alia on the basis of age, is a fundamental principle of the European Union enshrined in the Treaty on the Functioning of the European Union and one of the objectives and tasks of the Community,
B. tā kā stratēģijā „Eiropa 2020” noteikts 75 % nodarbinātības līmeņa pamatmērķis gan sievietēm, gan vīriešiem, kā arī uzstādīts mērķis par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuriem draud nabadzība; tā kā sievietes, kurām ir vairāk nekā 50 gadi, šai grupai raksturīgā augstā nabadzības un bezdarba līmeņa dēļ, ir tieši tā grupa, uz ko attiecas abi šie mērķi;
B. whereas the Europe 2020 Strategy sets a headline employment rate target of 75% for both women and men and states the objective of decreasing the number of those living at risk of poverty by 20 million; whereas the group of women over 50, due to the high levels of poverty and unemployment particular to this group, is therefore a decisive age-cohort in meeting both of these targets,
C. tā kā, pastāvot dzimumu stereotipiem, tie līdztekus diskriminācijai vecuma dēļ, ar kuru darba tirgū saskaras vecāki cilvēki, īpaši samazina vecāku sieviešu nodarbinātības, apmācības un profesionālās izaugsmes iespējas, un tas ir viens no faktoriem, kas palielina nabadzības risku vecumdienās;
C. whereas the persistence of gender stereotypes, compounded by the age discrimination faced by older people in the labour market, particularly reduces employment, training and promotion opportunities for older women and is partly responsible for the increased risk of poverty in old age,
D. tā kā diskriminācija dzimuma dēļ ir īpašs diskriminācijas veids, jo tas ir gan sistemātisks, gan sistēmisks un tas vienmēr ir saistīts ar visiem citiem diskriminācijas veidiem un papildina tos;
D. whereas discrimination based on sex is a specific kind of discrimination to the extent that it is systematic and systemic and cuts across, and is added to, all other forms of discrimination,
E. tā kā darba tirgus ir daudz dinamiskāks un mainīgāks nekā jebkad agrāk, kas nozīmē, ka nodarbinātība vienā un tajā pašā jomā vairs nav garantējama uz mūžu; un tā kā ekonomiskā krīze ir parādījusi, ka sievietēm darba tirgū var būt liela nozīme;
E. whereas the employment market is far more dynamic and fluid today than ever before, which means that employment in the same area is no longer guaranteed for life; whereas therefore the economic crisis has shown that women have an important role to play within the job market,
F. tā kā Eiropas turpmākās ekonomikas konkurētspēja, labklājība un integrācija ir ļoti atkarīga no tās spējas efektīvi uzlabot tās darbaspēka resursu izmantošanu, radot darba apstākļus un sociālās drošības sistēmas, kas veicinātu gan darba, gan dzīves apstākļu, gan arī ekonomikas uzlabošanos, tā kā tas nozīmē arī, ka jāpieņem attiecīgus politikas virzienus, lai nodrošinātu darba, ģimenes un privātās dzīves līdzsvarotību un cīnītos pret tiešu un netiešu diskrimināciju un dzimumu stereotipiem, kas noved pie dzimumu ziņā nelīdzsvarota darba tirgus;
F. whereas Europe's future economic competitiveness, prosperity and inclusiveness depend crucially on its ability to effectively improve the use of its labour resources, not only by extending the employment period of life but also by creating the working conditions and social security systems which both support an improvement in working and living conditions and benefit the economy, whereas this also includes appropriate policies to reconcile work, family and private life and to tackle direct and indirect discrimination and gender stereotypes which lead to gender gaps in the labour market,
G. tā kā laika posmā no 1990. līdz 2010. gadam ES 27 valstīs darbspējas vecuma (20–64 gadi) cilvēku īpatsvars palielinājās par 1,8 %, vecāku (65+ gadi) cilvēku īpatsvars palielinājās par 3,7 % un jaunāku cilvēku īpatsvars (0–19 gadi) samazinājās par 5,4 %; tā kā tiek prognozēts, ka 65+ gadus vecu iedzīvotāju grupas īpatsvars palielināsies no 17,4 % 2010. gadā līdz 30 % 2060. gadā
G. whereas between 1990 and 2010 the working-age population (20-64 years) in the EU-27 increased by 1.8 %, the older population (aged 65+) increased by 3.7%, and the proportion of younger people (0-19 years) decreased by 5.4%; whereas the proportion of the population aged 65+ is projected to increase from 17.4% in 2010 to 30% in 2060
Dienestu darba dokuments: 2010. gada ziņojums par demogrāfiju, Eiropas Komisija, 62. lpp. ;
Staff working document: Demography report 2010, European Commission, page 62. ,
H. tā kā 2008. gadā vecākām sievietēm nabadzības risks bija 22 %, turpretī vecākiem vīriešiem — 16 %
H. whereas in 2008 the risk of poverty among elderly women stood at 22% as against 16% for elderly men
List of 100 inequalities , Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts ;
List of 100 inequalities, European Institute for Gender Equality. ,
I. tā kā bieži vien un arvien biežāk sievietes vientuļu vecu cilvēku vidū ir pārsvarā, jo pieaug šķiršanās gadījumu skaits un vīriešiem ir īsāks paredzamais mūža ilgums; tā kā atraitnes un vientuļas vecas sievietes caurmērā vairāk apdraud nabadzība, izolācija un sociālā atstumtība;
I. whereas women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and the shorter life expectancy of men; whereas widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion,
J. tā kā nodarbinātības līmenis sievietēm vecumā no 55–64 gadiem 2009. gadā bija 37,8 %, bet tādas pašas vecuma grupas vīriešiem tas bija 54,8 %
J. whereas the employment rate of women aged 55-64 years was 37.8% in 2009, as against 54.8% for men of the same age
Report on Progress on Equality between Women and men in 2010 , Eiropas Komisija, 31. lpp. ;
Report on Progress on Equality between Women and Men in 2010, European Commission, page 31. ,
K. tā kā 21 dalībvalstī bezdarba līmenis sievietēm ir augstāks nekā vīriešiem, un, kaut arī ilgtermiņa bezdarba līmenis 12 valstīs vīriešiem ir augstāks nekā sievietēm, sieviešu bezdarbs parasti tiek apslēpts kā „neaktivitāte”, ja viņas ir precējušās vai viņām ir bērni;
K. whereas the unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States and, even though the long-term unemployment rate is higher for men than women in 12 countries, women’s unemployment is more likely to be disguised as ‘inactivity’ if they are married or have children,