natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents uzskata, ka ir svarīgi skaidri noteikt, ar kādas procedūras palīdzību būtu jāpieņem tie dokumenti, uz kuriem ir atsauce priekšlikumā (Saprašanās memorands, lietotāja instrukcija).
The rapporteur considers that it is important to clearly specify by which procedure a series of texts referred to in the proposal (Memorandum of understanding, User guidelines) should be adopted.
Tādā nolūkā šajā ziņojuma projektā ir ierosināta konsultāciju procedūra, kura paredzēta Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, 3. pantā.
To this end, the advisory procedure provided by Article 3 of Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission has been proposed in this draft report.
Turklāt attiecībā uz priekšlikumā paredzētajiem fiksētajiem apgabaliem referents uzskata, ka būtu jārada nosacīta elastība, jo izmēģinājuma fāze vai pašas sistēmas novērtējums var ļaut konstatēt lietas, kas pamato nepieciešamību radīt jaunus fiksētos apgabalus KIBIT.
Furthermore, concerning the fixed areas foreseen by the proposal, the rapporteur considers that a relative flexibility should be allowed in the sense that the pilot phase or the assessment of the system itself could provide findings supporting the necessity of creating new fixed areas into CIWIN.
Tāpēc priekšlikumā ir grozīts šis konkrētais punkts.
This is why the proposal has been amended in this specific point.
Temats: Atzinums par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT) ( COM(2008)0676 – C6‑0399/2008 – 2008/0200(CNS) )
Subject: Opinion on the legal basis of the proposal for a Council Decision on a Critical Infrastructure Warning Information Network (CIWIN) ( COM(2008)0676 – C6‑0399/2008 – 2008/0200(CNS) )
Juridiskajai komitejai nosūtītajā 2009. gada 30. septembra vēstulē Jūs saskaņā ar Reglamenta 35. panta 2. punktu lūdzāt izskatīt minētā Komisijas priekšlikuma juridiskā pamata spēkā esamību.
By letter of 30 January 2009 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 35(2) to consider whether the legal basis of the above Commission proposal was valid.
Komiteja izskatīja minēto jautājumu 2009. gada 31. marta sanāksmē.
The committee considered the above question at its meeting of 31 March 2009.
Saskaņā ar Reglamenta 35. panta 2. punktu 2009. gada 30. janvārī Jūs apspriedāties ar komiteju attiecībā uz piemēroto juridisko pamatu Padomes lēmuma priekšlikumam par Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīklu (KIBIT).
On 30 January 2009, you consulted the committee pursuant to Rule 35(2) of the Rules of Procedure on the appropriate legal basis for the proposed Council decision on the Critical Infrastructure Warning Information Network (CIWIN).
Pašlaik Komisija kā juridisko pamatu ierosina izmantot EK līguma 308. pantu un Euratom līguma 203. pantu.
At present, the Commission is proposing Article 308 EC and Article 203 Euratom as the legal basis.
Jūs jautājāt, vai nevajadzētu izmantot vienu pašu EK līguma 308. pantu, kuru Tiesa interpretē salīdzinoši stingri.
You asked whether Article 308 EC alone, which the Court interprets relatively strictly, ought not to be used.
Vēl Jūs jautājāt, kāda būtu nostāja, ja būtu spēkā Lisabonas līgums.
You went on to ask what the position would be in the Lisbon Treaty were in force.
Šos jautājumus Parlamenta Juridiskajam dienestam uzdeva arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, papildinot tos ar jautājumu par to, vai EK līguma 154. pants par Eiropas tīkliem varētu būt juridiskais pamats KIBIT, ja attiecīgā kritiskā infrastruktūra attiektos galvenokārt vai tikai uz Līgumā norādītajām jomām (transports, telekomunikācija un enerģētika).
The Civil Liberties Committee also put these questions to Parliament’s Legal Service and followed them up by a further question as to whether Article 154 EC on trans-European networks would be envisageable as the legal basis for the CIWIN if the critical infrastructure in question were to fall primarily or exclusively within the fields indicated by the Treaty (transport, telecommunications and energy).
Jūs jautājāt arī, vai gadījumā, ja lēmumu nepieņems līdz Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienai, vispiemērotākais juridiskais pamats nevarētu būt LESD (Līguma par Eiropas Savienības darbību) 196. pants par „civilo aizsardzību”, ciktāl šis pasākums palīdz atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu darbību.
You then asked whether, in the event that the decision was not adopted before the entry into force of the Lisbon Treaty, the most appropriate legal basis might not be Article 196 TFEU on “civil protection” in so far as the measure is apt to support, coordinate or complement action by the Member States.
Apspriežoties par jautājumu, vai EK līguma 308. pants un Euratom līguma 203. pants vai viens pats EK līguma 308. pants ir piemērots juridiskais pamats ierosinātajam lēmumam, Parlamenta Juridiskais dienests nonāca pie secinājuma, ka ierosinātajam instrumentam ir trūkums – lai gan kritiskas infrastruktūras izveide atbilstu Eiropas Kopienas un Euratom mērķiem (un ierosinātais juridiskais pamats varētu būtu īstenojams), ierosinātā lēmuma tiesiskās sekas un tāpēc arī tā juridisko pamatu varētu izvērtēt tikai, balstoties uz pieņēmumu, ka KIBIT sistēmā nepiedalās neviena dalībvalsts, jo dalībvalstu dalība tajā ir brīvprātīga.
When consulted on the question whether Article 308 EC and Article 203 Euratom, or Article 308 alone, afforded an appropriate legal basis for the proposed decision, Parliament’s Legal Service reached the conclusion that the proposed instrument is defective in that, although the creation of a critical infrastructure would pursue objectives of the European Community and Euratom (and the proposed legal basis could be feasible), the legal effects of the proposed decision and hence its legal basis can only be assessed on the assumption that no Member State will participate in the CIWIN, since Member State participation is voluntary.
Ņemot to vērā, ierosinātais lēmums neatbilst proporcionalitātes principam un prasībai norādīt iemeslus.
On the face of it, therefore, the proposed decision fails to comply with the principle of proportionality and the requirement to state reasons.
Ir pamatots iemesls uzskatīt, ka secinājumi, kurus Juridiskais dienests izdarījis pēc rūpīgi veiktās analīzes, ir pareizi.
There is every reason to consider that this carefully reasoned analysis carried out by the Legal Service is correct.
Tāpēc šādam ierosinājumam faktiski nav stabila juridiskā pamata, jo šim ierosinājumam ir būtiski trūkumi.
Consequently, as matters stand, there is no viable legal basis for the proposal as it stands, since it is flawed.
Tādēļ atbilde uz Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas pirmo jautājumu ir šāda: ne EK līguma 308. pants kopā ar Euratom līguma 203. pantu, ne arī viens pats EK līguma 308. pants nav pietiekams juridiskais pamats Komisijas ierosinātajam lēmumam.
The answer to the Civil Liberties Committee’s first question, therefore, is that neither Article 308 EC in conjunction with Article 203 Euratom nor Article 308 EC alone affords a sufficient legal basis for the decision as proposed by the Commission.
Tomēr tiek uzskatīts — ja pieņemtu Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā iesniegtos grozījumus, kas dalību tīklā noteiktu par obligātu, piemērots juridiskais pamats būtu EK līguma 308. pants.
However, if amendments tabled in the Civil Liberties Committee which would result in participation in the network no longer being voluntary were to be adopted, it is considered that Article 308 EC would be appropriate as the legal basis.
Šis secinājums ir balstīts uz to, ka neviens cits EK līguma pants nebūtu piemērots juridiskais pamats un ka KIBIT pieņemšanu (ja dalībvalstu dalība tajā būtu obligāta) var uzskatīt par “nepieciešamu, lai kopējā tirgus darbībā sasniegtu vienu no Kopienas mērķiem” šā panta izpratnē.
This conclusion is based on the fact that no other article of the EC Treaty would afford an appropriate legal basis and that adoption of CIWIN (if Member State participation therein is no longer purely voluntary) may be considered to be "necessary to attain, in the course of the operation of the common market, one of the objectives of the Community" within the meaning of that article.
Tāpēc ir jāatbild uz jautājumu, vai EK līguma 154. pants par Eiropas tīkliem varētu būt juridiskais pamats KIBIT, ja tas attiektos galvenokārt vai tikai uz transporta, telekomunikācijas un enerģētikas jomu.
It is therefore unnecessary to answer the question as to whether Article 154 EC on trans-European networks could constitute the legal basis for the CIWIN if it were to be primarily or exclusively concerned with transport, telecommunications and energy.
Jautājumu par nostāju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Juridiskā komiteja uzskata par pilnīgi hipotētisku, tāpēc neuzskata par nepieciešamu atbildēt uz to.
As far as the position after the Lisbon Treaty has entered into force is concerned, the Legal Affairs Committee considers that this question is purely hypothetical at present and therefore does not need to be answered.
Juridiskā komiteja 2009. gada 31. marta sanāksmē attiecīgi vienbalsīgi nolēma
At its meeting of 31 March 2009 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Galīgajā balsošanā piedalījās: Giuseppe Gargani (priekšsēdētājs), Rainer Wieland (priekšsēdētāja vietnieks), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (priekšsēdētāja vietniece), Francesco Enrico Speroni (priekšsēdētāja vietnieks), Monica Frassoni (referente), Carlo Casini , Bert Doorn , Nicole Fontaine , Neena Gill , Klaus-Heiner Lehne , Véronique Mathieu , Hans-Peter Mayer , Manuel Medina Ortega , Hartmut Nassauer , Aloyzas Sakalas , Eva ‑Riitta Siitonen , Jacques Toubon , Diana Wallis , Renate Weber , Jaroslav Zvěřina . ieteikt pieņemt par piemēroto juridisko pamatu EK līguma 308. pantu.
The following were present for the final vote: Giuseppe Gargani (Chair), Rainer Wieland (Vice-Chair), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (Vice-Chair), Francesco Enrico Speroni (Vice-Chair), Monica Frassoni (rapporteur), Carlo Casini, Bert Doorn, Nicole Fontaine, Neena Gill, Klaus-Heiner Lehne, Véronique Mathieu, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Aloyzas Sakalas, Eva-Riitta Siitonen, Jacques Toubon, Diana Wallis, Renate Weber, Jaroslav Zvěřina. , to recommend that Article 308 of the EC Treaty is the appropriate legal basis.
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS...................9
OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND GENDER EQUALITY.....9
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2008)0530 ),
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2008)0530 ),
– ņemot vērā 2006. gada 13. decembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (turpmāk — Konvencija)
– having regard to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities ("the Convention"), adopted on 13 December 2006
ANO Ģenerālā asambleja, Konvencija pieņemta 13.12.2006. ,
United Nations, United Nations General Assembly, adopted 13.12.2006. ,
– ņemot vērā EK līguma 13. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
– having regard to Articles 13(1) and 300(2), first subparagraph, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6-0116/2009 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0116/2009 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0229/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Women's rights and Gender Equality ( A6‑0229/2009 ),
Priekšlikuma priekšvēsture
History of the proposal
Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja 2006. gada 13. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām.
The United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities was adopted on 13 December 2006 by the United Nations General Assembly.
Pamatojoties uz Padomes 2004. gada 24. maijā pieņemtajām sarunu direktīvām, Komisija Eiropas Kopienas vārdā vadīja sarunas par šo konvenciju.
On the basis of negotiating directives adopted by the Council on 24 May 2004, the Commission conducted the negotiation of the Convention on behalf of the European Community.
Komisija 2007. gada 27. februārī iepazīstināja ar priekšlikumu Padomes lēmumam par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par invalīdu tiesībām un tās fakultatīvā protokola parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2007)77).
On 27 February 2007, the Commission presented a proposal for a Council Decision on the signing, on behalf of the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its Optional Protocol (COM(2007)77).
Padomes 2007. gada 27. marta Lēmums (ST07404/07) pilnvaroja Kopienu parakstīt Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām.
The Council Decision dated 27 March 2007 (ST07404/07) authorised the Community to sign the Convention on the Rights of Persons with Disabilities.
Komisija konvenciju parakstīja 2007. gada 30. martā.
The Commission signed the Convention on 30 March 2007.
Tā stājās spēkā 2008. gada 3. maijā.
On 3 May 2008, the Convention entered into force.
Šī ir pirmā ANO konvencija par cilvēktiesībām, kurai var pievienoties Eiropas Kopiena vai kuru tā var oficiāli apstiprināt, un tādēļ to var uzskatīt par unikālu pirmo soli.
This is the first UN Convention on human rights, which is open for the European Community for accession or formal confirmation and this makes it unique first step.
Ar to tiek arī nodota īpaša atbildība visām Eiropas institūcijām un Eiropas Parlamentam kā vienam no tām, kā arī dalībvalstīm.
It also passes a special responsibility to all the European institutions and to the European Parliament as one of them, as well as to the Member States.
Referente uzskata, ka ir jāuzsvēr tas, ka kompetences attiecībā uz ANO Konvencijas un tās fakultatīvā protokola īstenošanu ir sadalītas starp Kopienu un tās dalībvalstīm.
The rapporteur finds necessary to underline, that the competencies that stem from the implementation of the UN Convention and the Optional Protocol, are divided between the Community and its Member States.
Šāda situācija ir panākta, cenšoties novērst iespējamos trūkumus, kas varētu rasties tāpēc, ka atsevišķās jomās kompetence ir noteikta Kopienai, citās — dalībvalstīm.
This situation comes as a result from the efforts to avoid possible gaps due to the fact that in some fields competencies are to the Community, and in others – to the Member States.
Eiropas Parlaments ir bijis konsekvents un sniedzis atbalstu visiem Kopienas centieniem izstrādāt un īstenot tiesību aktus, kas saistīti ar vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu cilvēkiem ar invaliditāti un viņu diskriminācijas novēršanu.
The European Parliament has been consistent and supportive to all the Community efforts to develop and implement legislation, related to the equal opportunities and non-discrimination to people with disabilities.
Tajā pašā laikā Eiropas Parlamentu vienmēr ir uztraukusi nediskriminācijas politikas nekonsekventa piemērošana dalībvalstīs, un tas ir paudis savas bažas ziņojumos, ko apstiprinājuši tā deputāti.
At the same time the European Parliament has always been concerned about the inconsistent application of the non-discrimination policies in Member States and has expressed its concerns in reports, approved by its members.
Konvencijas mērķis ir veicināt, aizsargāt un nodrošināt to, lai visas personas ar invaliditāti varētu pilnīgi un vienlīdzīgi izmantot visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, un veicināt to cilvēkam piemītošās cieņas ievērošanu.
The objective is to promote, protect and ensure the full and equal enjoyment of all human rights and fundamental freedoms by all persons with disabilities, and to promote respect for their inherent dignity.
Personas ar invaliditāti ir tādas personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu orgānu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt šo personu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem.
Persons with disabilities include those who have long-term physical, mental, intellectual or sensory impairments which in interaction with various barriers may hinder their full and effective participation in society on an equal basis with others.
Konvencijas principi ir šādi: cilvēkam piemītošās cieņas, personīgās patstāvības, tostarp personīgās izvēles brīvības, un personas neatkarības respektēšana; nediskriminācija; pilnīga un efektīva līdzdalība un integrācija sabiedrībā; personām ar invaliditāti kā cilvēku daudzveidības un cilvēces daļai piemītošo atšķirību respektēšana un pieņemšana; iespēju vienlīdzība; pieejamība; vīriešu un sieviešu līdztiesība; bērnu ar invaliditāti spēju attīstības respektēšana un bērnu ar invaliditāti tiesību saglabāt savu identitāti ievērošana.
The principles of the Convention are: Respect for inherent dignity, individual autonomy including the freedom to make one’s own choices, and independence of persons; Non-discrimination; Full and effective participation and inclusion in society; Respect for difference and acceptance of persons with disabilities as part of human diversity and humanity; Equality of opportunity; Accessibility; Equality between men and women; Respect for the evolving capacities of children with disabilities and respect for the right of children with disabilities to preserve their identities.
Konvencija nosaka pasākumus, kas veicami, lai īstenotu iepriekš minētos principus šādās jomās:
The Convention defines the actions that should be taken to implement the above mentioned principles in the field of:
• vispārējās saistības,
• General obligations
• vienlīdzība un diskriminācijas aizliegums,
• Equality and non-discrimination
• sievietes ar invaliditāti,
• Women with disabilities
• bērni ar invaliditāti,
• Children with disabilities
• tiesības uz dzīvību,
• Right to life
• riska situācijas un ārkārtas humanitārās situācijas,
• Situations of risk and humanitarian emergencies
• vienlīdzība likuma priekšā,
• Equal recognition before the law
• tiesas pieejamība,
• Access to justice
• personas brīvība un drošība,
• Liberty and security of person
• tiesības netikt pakļautam spīdzināšanai vai cietsirdīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai izturēšanās un sodīšanai,
• Freedom from torture or cruel, inhuman or degrading treatment or punishment
• tiesības netikt pakļautam ekspluatācijai, vardarbībai un ļaunprātīgai izmantošanai,
• Freedom from exploitation, violence and abuse
• personas neaizskaramības aizsardzība,
• Protecting the integrity of the person
• pārvietošanās un pilsonības izvēles brīvība,
• Liberty of movement and nationality
• patstāvīga dzīvošana un iekļaušana sabiedrībā,
• Living independently and being included in the community
• individuāla pārvietošanās,
• Personal mobility
• vārda un uzskatu brīvība un piekļuve informācijai,
• Freedom of expression and opinion, and access to information
• privātās dzīves neaizskaramība,
• Respect for privacy
• mājokļa un ģimenes respektēšana,
• Respect for home and the family
• iespēju nodrošināšana un rehabilitācija,
• Habilitation and rehabilitation
• darbs un nodarbinātība,
• Work and employment
• pienācīgs dzīves līmenis un sociālā aizsardzība,
• Adequate standard of living and social protection
• līdzdalība politiskajā un sabiedriskajā dzīvē,
• Participation in political and public life
• līdzdalība kultūras dzīvē, atpūta, brīvā laika pavadīšana un sports.
• Participation in cultural life, recreation, leisure and sport
Eiropas Kopienas deklarācija
Declaration of the European Community
Konvencijai ir pievienota Eiropas Kopienas deklarācija par Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 44. panta 1. punkta piemērošanu, kurā ir norādītas kompetences, ko dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir nodevušas Kopienai šīs konvencijas darbības jomās.
To the Convention a declaration of the European Community is added with respect to Article 44(1) of the Convention which indicates the competences that are transferred to the Community by the Member States under the Treaty establishing the European Community, in the areas covered by the Convention.
Attiecībā uz ANO Konvencijas 27. panta 1. punktu Eiropas Kopiena aicina konvencijas dalībvalstis ņemt vērā 3. panta 4. punktu Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvā 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju.
In relation to Article 27.1 of the Convention, the European Community invites Parties to the Convention to take note of Article 3(4) of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation.
Šis noteikums ļauj Eiropas Kopienas dalībvalstīm nodrošināt to, ka šo direktīvu tiktāl, cik tā attiecas uz diskrimināciju invaliditātes dēļ, nepiemēro bruņotajiem spēkiem.
This provision gives Member States of the European Community the possibility to provide that the Directive, in so far as it relates to discrimination on the grounds of disability, shall not apply to the armed forces.
ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām pieņemšana ir svarīga, lai tiktu atzītas visu personu ar invaliditāti tiesības un veicināta cilvēkam piemītošās cieņas ievērošana.
The adoption of the UN Convention on the rights of Persons with disabilities is important to recognise the rights of all persons with disabilities and to promote respect for their inherent dignity.
Ņemot vērā to, ka darbam ir būtiska nozīme indivīda iekļaušanai sabiedrībā, referente uzsver 24. panta (Izglītība), 27. panta (Darbs un nodarbinātība) un 28. panta (Sociālā aizsardzība) nozīmi.
Given the importance of work as an important step towards inclusion in society the rapporteur stresses the importance of Articles 24 (education) 27 (work and employment), 28 (social protection).
Vienlaikus referente atzinīgi vērtē arī pārējos pantus, kuru īstenošana garantēs labāku dzīves līmeni un dzīves kvalitāti visiem indivīdiem (indivīdu grupām) ar invaliditāti.
At the same time the rapporteur does not underestimate the other articles, which implementation will guarantee better standard and quality of life for all the (groups of) individuals with disablities.
Referente atbalsta Komisijas priekšlikumu, ar kuru Kopienas vārdā tiek apstiprināta ANO Konvencija, attiecībā uz jautājumiem, kuri ietilpst Kopienas kompetencē.
The rapporteur endorses the Commission proposal, which approves the UN Convention on behalf of the Community, regarding those matters falling within the Community's competence.
Referente atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis ir parakstījušas konvenciju, un aicina tās pēc iespējas drīzāk to ratificēt.
The rapporteur is pleased that all Member States have signed the Convention and calls upon them to swiftly ratify the Convention.
7. uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpievērš lielāka uzmanība mātēm ar invaliditāti, kuras ikdienā var sastapties ar noteiktām grūtībām, un viņām būtu sistemātiski jāpiedāvā viņu vajadzībām piemērota palīdzība.
Takes the view that mothers with disabilities, who can face particular difficulties in their everyday lives, should receive greater attention from the Member States and, in particular, should systematically be offered assistance suited to their needs.
par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām fakultatīvo protokolu
on the proposal for a Council decision concerning the conclusion, by the European Community, of the Optional Protocol to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS...................8
OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND GENDER EQUALITY.....8