natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. vērš Komisijas uzmanību uz to, ka viena programma jau ir īstenota PVO vadībā un ka PVO dalībvalstis saistībā ar to izstrādāja savus valsts un vietējos vides veselības rīcības plānus, kuros ir ietverti specifiski mērķi un īstenošanas plāni; tāpēc iesaka Komisijai izskatīt šo PVO programmu kā iespējamu modeli, kas varētu kalpot par paraugu Eiropas Savienībai nākotnē;
Draws the Commission's attention to the fact that a programme has already been carried out under the aegis of the WHO as part of which the WHO Member States established their own national and local environmental health action plans comprising specific objectives and implementation plans; recommends to the Commission therefore that it review this WHO programme as a possible model which could also serve as a useful example to the Union in the future;
9. mudina Komisiju, izstrādājot priekšlikumus par tiesību aktu pārskatīšanu, nevājināt pastāvošos tiesību aktus lobiju un reģionālo vai starptautisko organizāciju ietekmē;
Urges the Commission, when drafting proposals for the revision of existing laws, not to weaken those laws under pressure from lobbies or regional or international organisations;
12. prasa tāpēc, lai Komisija saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas jurisprudenci pārskata kritērijus, ko tā izvirzījusi iepriekšminētajā paziņojumā un kuri attiecas uz piesardzības principa piemērošanu, lai šis rīcības un drošības princips, kura pamatā ir pagaidu un samērīgu pasākumu īstenošana, kļūtu par Kopienas politikas kodolu veselības un vides jomā;
Calls, therefore, on the Commission to revise the criteria laid down in its aforementioned Communication as regards recourse to the precautionary principle pursuant to European Court of Justice case-law, in order to ensure that an action and security principle based on the adoption of provisional and proportionate measures lies at the heart of Community health and environment policies;
14. atkārto lūgumu Komisijai nekavējoties ierosināt konkrētus pasākumus par iekštelpu gaisa kvalitāti, kas nodrošinātu augstu iekštelpu vides drošības un veselības līmeni, jo īpaši pārskatot Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem
Calls once again upon the Commission to come forward as soon as possible with concrete measures on indoor air quality which would ensure a high level of protection of health and safety indoors to be established, in particular when revising Council Directive 89/106/EEC of 21 December 1988 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to construction products
15. iesaka Komisijai ar mērķi samazināt kaitīgo ietekmi uz vides veselību, lai tā mudina dalībvalstis ar nodokļu atlaidēm un/vai citiem ekonomiskiem stimuliem pārliecināt tirgus dalībniekus uzlabot iekštelpu gaisa kvalitāti un samazināt saskarsmi ar elektromagnētisko starojumu ēkās, filiālēs un birojos;
Recommends that, in order to reduce damaging effects of the environment on health, the Commission should call upon Member States, by means of tax concessions and/or other economic incentives, to interest market operators in improving the quality of indoor air and reducing exposure to electromagnetic radiation in their buildings, branch establishments and offices;
18. aicina saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām noteikt vides kvalitātes standartus prioritārām vielām ūdens jomā un tos regulāri atjaunināt līdz ar zinātnisko atzinumu maiņu;
Calls for environmental quality standards for priority substances in water to be laid down in accordance with the latest scientific knowledge and regularly brought into line with current scientific thinking;
20. pauž satraukumu par konkrētu tiesību normu neesamību, kas nodrošinātu to patēriņa produktu nekaitīgumu, kuri satur nanodaļiņas, un par Komisijas bezrūpīgo attieksmi pret nepieciešamību pārskatīt tiesisko regulējumu par nanodaļiņu izmantošanu patēriņa produktos, ņemot vērā to, ka tirgū parādās arvien lielāks skaits patēriņa produktu, kas satur nanodaļiņas;
Is concerned about the lack of specific legal provisions to ensure the safety of consumer products containing nanoparticles and the relaxed attitude of the Commission with regard to the need to review the regulatory framework for the use of nanoparticles in consumer products in light of the increasing number of consumer products containing nanoparticles being put on the market;
o ziņojumu publicējusi neatkarīgu zinātnieku grupa 2007. gada 31. augustā.
Published by a group of independent scientists on 31 August 2007.
22. konstatē, ka ierobežojumi, līdz kuriem ir atļauts pakļaut sabiedrību elektromagnētiskam laukam ir novecojuši, jo tie nav pielāgoti pēc Padomes 1999. gada 12. jūlija Ieteikuma 1999/519/EK par ierobežojumiem plašas sabiedrības pakļaušanai elektromagnētiskajiem laukiem (0 Hz līdz 300 GHz)
Notes that the limits on exposure to electromagnetic fields which have been set for the general public are obsolete, since they have not been adjusted in the wake of Council Recommendation 1999/519/EC of 12 July 1999 on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields (0Hz to 30 GHz)
24. uzsver, ka šo rīcības plānu varētu pilnveidot, ja tajā iekļautu arī klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību, izstrādājot efektīvus pielāgošanās pasākumus Kopienas līmenī, piemēram:
Highlights that this Action Plan would benefit from being extended to cover negative impacts of climate change on human health by elaborating on effective adaptation measures necessary at Community level, such as:
– sistemātiskas sabiedrības izglītošanas un informēšanas programmas;
- systematic public education programmes and awareness-raising;
– pielāgošanās pasākumu saistībā ar klimata pārmaiņām iekļaušana sabiedrības veselības stratēģijās un programmās, piemēram, lipīgas un nelipīgas slimības, darba ņēmēju veselība un cilvēka veselībai bīstamas dzīvnieku slimības;
- integration of climate change adaptation measures into public health strategies and programmes, such as communicable and non-communicable diseases, workers' health and animal diseases hazardous to health;
– pienācīga uzraudzība ar mērķi agrīnā stadijā noteikt iespējamus slimību uzliesmojumus;
- proper surveillance aiming at the early detection of disease outbreaks;
– ar veselības jautājumiem saistītas agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas;
- health-related early warning systems and response;
– vides datu uzraudzības tīklu koordinācija ar sanitārās uzraudzības tīkliem;
- coordination of existing environmental data monitoring networks with disease outbreak networks;
26. aicina Komisiju pievērst uzmanību nopietnajām garīgās veselības problēmām, ņemot vērā pašnāvību skaitu Eiropas Savienībā, un paredzēt vairāk resursu atbilstošu profilakses pasākumu un terapiju izstrādei;
Calls on the Commission to pay attention to the serious problem of mental health, considering the number of suicides in the EU, and to devote more resources to the development of adequate prevention strategies and therapies;
30. mudina Padomi nekavējoties pieņemt lēmumu par priekšlikumu regulai par ES Solidaritātes fonda izveidi, jo Parlaments savu nostāju pieņēma jau 2006. gada 18. maijā
Urges the Council to take a decision without delay on the proposal for a regulation establishing the Union Solidarity Fund, as Parliament adopted its position as long ago as 18 May 2006
32. iesaka Komisijai līdz 2010. gadam un gaidot vides un veselības rīcības plāna „otro kārtu” pārorientēt iniciatīvu uz mazākaizsargātajām iedzīvotāju grupām un izstrādāt jaunas riska novērtēšanas metodes, ņemot vērā svarīgāko faktoru — bērnu, grūtnieču un gados vecāku cilvēku īpašo neaizsargātību;
Advises the Commission to envisage (by 2010 and under the ‘second cycle’ of the health and environment action plan) refocusing its initiatives on vulnerable populations and to devise new methods of risk assessment, taking into account the fundamental fact that children, pregnant women and older people are particularly vulnerable;
2005. gada 23. februārī Eiropas Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu (576 balsis par un 48 pret) pieņēma rezolūciju par Vides un veselības rīcības plāna 2004.-2010. gadam uzsākšanu.
On 23 February 2005 the European Parliament adopted by an overwhelming majority (576 votes to 48) a resolution on the launch of the Environment and Health Action Plan 2004-2010.
Rezolūcija ir samērā kritiska attiecībā uz Eiropas Komisiju, izejot no vienkārša konstatējuma: Rīcības plāns pēc būtības nevar kā vienīgo mērķi izvirzīt vairāk pētījumu un vairāk datu!
The resolution was to say the least critical of the Commission and it was based on a simple observation: more research and more data cannot be the sole objective of an Action Plan!
Nejaušas sakritības dēļ šis Rīcības plāns tika prezentēts dažus mēnešus pēc ambiciozās Eiropas reģiona 52 vides un veselības ministru deklarācijas PVO organizētajā Budapeštas konferencē 2004. gada jūnijā.
It was chance timing that the Action Plan was submitted just a few months prior to the ambitious declaration issued by the 52 European environment and health ministers at the Budapest conference organised by the WHO in June 2004.
Tam vēl pievienosim rīcības plānus (ar bieži vien skaidriem un skaitļos izteiktiem mērķiem), kas jau ir ieviesti dažās dalībvalstīs (Beneluksa valstis; Francija, vāciski runājošās valstis...), un kļūst vieglāk saprast Eiropas Parlamenta izteiktās iebildes.
If we also take into consideration the action plans (often containing clear, quantified targets) which have already been introduced in certain Member States (the Benelux countries, France and the German Länder ), the reservations expressed by the European Parliament are readily understood.
Parlaments no savas puses vēlējās sniegt reālu impulsu šim Rīcības plānam un iesniedza vairākas rekomendācijas, kas galvenokārt attiecas uz:
The European Parliament wished to give a real boost to the Action Plan and it issued a number of recommendations concerning in particular:
1. piesardzības principu - kā politiskas rīcības līdzekli - jo jāatzīst, ka šis drošības līdzeklis Eiropas Savienības līmenī tiek bieži pieminēts, taču reti piemērots;
1. the precautionary principle as a means of political action, since it must be acknowledged that this safety principle is often proclaimed but rarely applied at EU level;
2. biomonitoringa sistēmas ieviešanu Savienības mērogā, lai atvieglotu piesārņojuma/ietekmes uz veselību savstarpējās iedarbības noteikšanu;
2. the introduction of a bio-monitoring scheme at EU level in order to make it easier to measure the interaction between pollutants and harmful effects on health;
3. cīņu pret iekšējo piesārņojumu, galvenokārt izmantojot Komisijas noteikto tabakas dūmu klasifikāciju kā 1. pakāpes kancerogēno vielu, kā arī negaidīto prasību Komisijai publicēt Zaļo grāmatu par iekštelpu gaisa kvalitāti;
3. action to combat domestic pollution, involving in particular the Commission’s designation of tobacco smoke as a class-1 carcinogen and also the specific request for the Commission to publish a Green Paper on indoor air quality;
Trīs gadus vēlāk lielākā daļa šo prioritāšu ir joprojām aktuālas.
Three years on, most of those priorities still apply.
Tam par iemeslu bija Eiropas Komisijas orientēšanās uz savu darbības programmu, un vispirms tā vēlējās sasniegt rezultātus, īstenojot savas prioritātes, galvenokārt informācijas par vidi un veselību aprites uzlabošanas jomā, Eiropas pētījumu paplašināšanā šajā nozarē un integrācijā un sadarbībā ar tādām specializētām starptautiskām organizācijām kā PVO.
For good reason, the Commission concentrated on its own agenda and its main desire was to secure results in the areas in which it had set its priorities: improving the health and environment information chain, integrating and stepping up European research in that area and cooperating with specialist international organisations such as the WHO.
Referents tomēr ar prieku piebilst, ka vairāk nekā 38 videi un veselībai veltīti projekti tika finansēti 6.
The rapporteur does, however, note with satisfaction that over 38 projects concerned with health and the environment were financed under the Sixth Research Programme, with total funding in excess of EUR 200 million.
Pētījumu programmas ietvaros par kopējo summu, kura pārsniedza 200 miljonus eiro.
On the difficult art of assessing an Action Plan whose name is a misnomer
No Komisijas sākotnēji plānotajiem 13 pasākumiem tikai četri paredzēja konkrētas darbības:
Of the 13 actions initially envisaged by the Commission, only four were concerned with specific measures:
-Pasākums Nr. 10: veicināt profesionāļu apmācību un uzlabot organizāciju kapacitāti vides un veselības jomā.
– Action 10: promote training of professionals and improve organisational capacity in environment and health
-Pasākums Nr. 11: koordinēt uzsāktos riska samazināšanas pasākumus un pievērst uzmanību prioritārajām slimībām.
– Action 11: coordinate ongoing risk-reduction measures and focus on the priority diseases
-Pasākums Nr. 12.: uzlabot gaisa kvalitāti telpās.
– Action 12: improve indoor air quality
-Pasākums Nr. 13.: uzmanīgi sekot attīstībai elektromagnētisko lauku pētniecības jomā.
– Action 13: follow developments regarding electromagnetic fields.
Referents jau 2005. gadā izteica atzinību par Komisijas rasto risinājumu sakarā ar problēmām, kuras rada pasīvā atkarība no tabakas, pasākuma Nr. 12 ietvaros.
Back in 2005 the rapporteur expressed his satisfaction at the Commission’s appropriate response under Action 12 to the environmental problems posed by passive smoking.
Kas attiecas uz pārējo un ņemot vērā to, ka veiktajiem pasākumiem trūkst konkrētības, novērtēšanu termiņa vidusposmā būtu jāuzsāk, uzdodot jautājumus un ņemot vērā, ka par pasākumiem Nr. 12 un Nr. 13 referentam ir īpašas piebildes:
As for the rest and in view of the lack of detail regarding the actions pursued, an interrogatory approach should be adopted in respect of the mid-term review, bearing in mind that the rapporteur has made specific remarks concerning Actions 12 and 13.
Vai ir kas paveikts, lai veicinātu vides medicīnas speciālistu apmācību un atvieglotu šīs specialitātes diplomu atzīšanu ES līmenī?
Are there any actions designed to promote the development of environmental medicine and to facilitate the recognition at EU level of qualifications in that speciality?
Ņemot vērā to, ka endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītāji nav iekļauti REACH procedūrā, ko Komisija gatavojas uzsākt, izņemot pilotprojektu, lai saglabātu kontroli pār šīm vielām?
Since endocrine disruptors are not included in the REACH authorisation procedure, what action (apart from a pilot scheme) has been taken by the Commission in order to ensure that those substances are properly monitored?
Tomēr šī pati objektivitāte liek mums vienlaikus konstatēt, ka Eiropas politikai joprojām raksturīgs globālas un preventīvas stratēģijas trūkums un piesardzības principa neievērošana;
However, from that same impartial viewpoint it must at the same time be noted that EU policy lacks an overall preventive strategy and does not apply the precautionary principle.
Piesardzības princips: ne absolūta iecietība, ne absolūta piemērošana
The precautionary principle: neither zero tolerance nor zero application
Izņemot vispāratzīto Eiropas Padomes un Parlamenta 2005. gada jūnija 6 ftalātu izcelsmes vielu izmantošanas bērnu rotaļlietās aizliegumu, nesenajā Kopienas likumdošanā piesardzības princips nav ticis piemērots.
With the well-known exception of the ban imposed by Parliament and the Council in June 2005 on the use in children’s toys of six substances belonging to the phthalate family, the precautionary principle has not been applied in recent Community legislation.
Un arī tas prasīja vairāk nekā10 gadus ilgu cīņu un milzīgu piepūli, lai panāktu šo CMR vielu pilnīgu aizliegumu.
And even then it took over 10 years of struggle on an epic scale to bring about a permanent ban on CMR substances used in this particular connection.
Tādēļ referents šaubās par tik pretrunīgu kritēriju piemērotību, kādus Komisija izvirzījusi savā 2000. gada 2. februāra paziņojumā, lai atbalstītu piesardzības principu.
For this reason the rapporteur questions the relevance of such binding criteria for invoking the precautionary principle as those adopted by the Commission in its 2 February 2000 Communication.
Sākot no riska analīzes un vadības līdz dažādu ieplānotu pasākumu izpētei, turpmāk katrā posmā nosakot zinātniskās kļūdas pakāpi un gatavojot ziņojumu par izmaksām/ieguvumiem, viss šķiet darīts tā, lai piesardzības principu nevarētu piemērot, jo pastāv sarežģīta, hierarhizēta un bezgalīga procedūra.
At every stage - from dependence upon analysis and risk-management through the determination at each stage of the degree of scientific uncertainty and the drawing up of a cost-benefit report to the study of various possible courses of action - everything seems to be designed in order to ensure that the precautionary principle is rendered inapplicable by means of a complex, hierarchical and never-ending procedure.
Šāds novērojums referentam liek ierosināt 2000. gada 2. februāra rezolūcijas 7. punkta pilnīgu pārskatīšanu, lai atdzīvinātu piesardzības principu.
This observation has prompted the rapporteur to propose (in paragraph 7 of the resolution) a thorough revision of the 2 February 2000 Communication in order to activate the precautionary principle.
Šis priekšlikums, starp citu, balstās uz Eiropas Kopienas Tiesas tiesību aktiem, kura vairākkārt ir precizējusi minētā principa saturu un uztveri Kopienas tiesību aktos kā vienu no aizsardzības politikas pamatiem, kuru Kopiena īsteno vides un veselības jomā.
This proposal is also backed up by the case-law of the European Court of Justice, which has on a number of occasions specified the content and the scope of the principle in Community law as being one of the cornerstones of the protection policy pursued by the Community in matters relating to health and the environment
EKT, 2003. gada 23. septembris, Komisija c/Dānija lieta C-192/01- EKT, 2004. gada 7. septembris, lieta C-127/02.
ECJ, 23 September 2003, Commission v Denmark, Case C-192/01; ECJ, 7 September 2004, Case C-127/02. .
Pilsētu piesārņojums: sevišķi viltīgi draudi veselībai
Habitat pollution: a particularly insidious threat to health
Attiecībā uz šiem draudiem veselībai, pret kuriem var nodrošināties tikai neliela pilsoņu daļa, tā kā viņi vidēji 90% sava laika pavada noslēgtā telpā (bērnudārzā, skolā, birojā, mājās, rūpniecības zonā utt.), Komisija nav palikusi „sēžot, rokas salikusi”.
Faced with this health threat to which few people are immune (since they spend on average 90% of their time in a confined space - kindergarten, school, office, house, industrial site, etc.), the Commission has not simply sat on its hands.
Tā ir palielinājusi pasākumu skaitu, izveidojot darba grupu, kurā sapulcējas ražotāji, patērētāju organizācijas un vides aizsardzības apvienības, kā arī finansējot vismaz 17 Eiropas projektus tik atšķirīgās jomās kā iekštelpu/āra gaisa kvalitāte un celtniecības materiālu kā piesārņojuma avota izpēti.
It has taken a number of courses of action, such as the establishment of a working party bringing together industrialists, consumers’ organisations and environmental-protection bodies and the funding of at least 17 European projects in such varied fields as the monitoring of indoor and outdoor air quality and research into construction materials as a source of pollution.
Referents tomēr atgādina, ka šo iniciatīvu pievienošana neaizstāj globālu un integrētu politiku iekštelpu gaisa kvalitātes jomā.
The rapporteur does, however, point out that all of these initiatives taken together do not constitute a comprehensive, integrated policy on indoor air quality.
Referents bija, starp citu, ļoti pārsteigts, no London School of Hygiene speciālista pētījuma uzzinot, ka, piemēram, skaistajā Prāgas pilsētā gaiss ēkās ir kaitīgāks, nekā vieglais āra gaiss, ko ieelpoja Kunderas mīlnieki.
The rapporteur was very surprised to learn from a report by an expert at the London School of Hygiene that, for example, in the beautiful city of Prague the air inside people's houses was more polluted than the outside air breathed by Kundera's lovers.
Komisijai tātad būtu labs iemesls publicēt Zaļo grāmatu par ēku piesārņojuma specifisko problēmu, kā to Eiropas Parlaments jau prasījis savas 2005. gada 21. februārī pieņemtās rezolūcijas 21. punktā par pieņemto Rīcības plānu.
The Commission would therefore be well advised to publish a Green Paper on the specific problems of habitat pollution, as called for by Parliament in paragraph 21 of its 21 February 2005 resolution on the Action Plan.
Izrādās, ir steidzami jāpanāk, lai ES izstrādā konkrētu stratēģiju šajā jomā, kas ļautu noteikt vadlīnijas dalībvalstīm un aizsargāt beidzot iedzīvotājus, kas pakļauti dažādiem bioloģiskā un ķīmiskā piesārņojuma avotiem kā bērnudārzā, tā birojā.
The EU should as a matter of urgency adopt a proper strategy on this topic which would enable guidelines for the Member States to be set and would protect members of the general public who are exposed to numerous sources of biological and chemical pollution at every stage of life, from kindergarten to office.
Referents arī atgādina, ka visām Eiropas iestādēm būtu lietderīgi kopīgi izvērtēt iekšējā piesārņojuma radītās globālās finansiālās izmaksas ārstniecības izmaksu un darba nespējas ziņā, vai arī vienkārši piesārņoto mājokļu attīrīšanas izmaksas.
The rapporteur also points out that the EU authorities as a whole could usefully assess the overall financial cost of indoor pollution in terms of medical expenses, industrial disability and the cost of cleaning up contaminated habitats.
Elektromagnētisko lauku pieaugošie draudi
The emerging threat from electromagnetic fields
Pēdējoreiz, kad Parlaments saskārās ar šo jautājumu 1999. gadā
When Parliament last considered this topic (in 1999
Kā tas reizēm notiek, tehniskais progress var arī reizēm apdraudēt veselību, līdzko tas netiek rūpīgi kontrolēts.
As sometimes occurs, technical progress can - if it is poorly mastered - present certain health risks.
Tieši tā notiek ar elektromagnētiskajiem viļņiem, kuru cilvēkiem pieļaujamās starojuma izplatības robežas tika noteiktas 1999. gadā, un tādējādi tās a fortiori neseko tehnoloģiju attīstībai.
This is exactly what has occurred in the case of electromagnetic waves, the exposure limits for the general public date from 1999 and have not kept pace with developments in technology.
Referents saprot, ka radio starojums ir pretrunīgu diskusiju centrā jau vairāk nekā 20 gadu un ka joprojām pastāv zināmas zinātniskas neskaidrības.
The rapporteur is well aware that radio emissions have been the subject of heated debate for over 20 years and that there is still a degree of scientific uncertainty.
Dokumentā izdarīti secinājumi, ka hroniska un/vai pārmērīga pakļautība elektromagnētiskajiem viļņiem var izraisīt vēzi (leikēmiju, īpaši bērnu vidū), Alcheimera slimību, nervu problēmas un miega traucējumus.
The document comes to the conclusion that repeated and/or excessive exposure to electromagnetic waves may cause cancer (in particular leukaemia in children), Alzheimer's disease, nervous disorders and irregular sleep patterns.
Pamatojoties uz šo pētījumu, 2007. gada septembrī Eiropas Vides aģentūra ieteica 27 dalībvalstīm pieņemt mērus labākai sabiedrības aizsardzībai.
In September 2007 the European Environment Agency advised the 27 Member States on the basis of the above document to introduce more effective protection of the general public.
Šim brīdinājumam pievienojas arī referents, kurš uzskata, ka vides veselības jomā Eiropas Savienībai vēl ir daudz kas darāms un uzlabojams!
The rapporteur agrees with such advice and takes the view that in the field of environmental health the EU must do more and do it more effectively.