natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Skatīt arī integrēto pamatnostādni „Sekmēt lielāku saskanību starp makroekonomikas politiku, struktūrpolitiku un nodarbinātības politiku”(Nr. 5).
See also integrated guideline ‘To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies’ (No 5).
Pielikums – 2. iedaļa – daļa, kas seko aiz 21. pamatnostādnes
Annex – section 2 – paragraph following guideline 21
Lai maksimāli palielinātu darbavietu radīšanu, saglabātu konkurētspēju un sekmētu ekonomiku kopumā, vispārējai atalgojuma attīstībai jāatbilst ražīguma pieaugumam ekonomiskajā ciklā un jāatspoguļo situācija darba tirgū.
To maximise job creation, preserve competitiveness and contribute to the general economic framework, overall wage developments should be in line with productivity growth over the economic cycle and should reflect the labour market situation.
Jāsamazina darba samaksas atšķirības starp dzimumiem.
The gender pay gap should be reduced.
Īpaša uzmanība jāvelta zemajam atalgojuma līmenim profesijās un nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, un cēloņiem, kas izraisa algu līmeņa pazemināšanos profesijās un nozarēs, kurās nodarbināto sieviešu īpatsvars ir pieaudzis.
Particular attention should be given to the low level of wages in professions and sectors which tend to be dominated by women and to the reasons which lead to reduced earnings in professions and sectors in which women become more prominent.
Lai veicinātu darbavietu radīšanu, un tas īpaši attiecas uz zemāk atalgotu darbu, var būt nepieciešami arī pasākumi, lai samazinātu ar algu nesaistītās darbaspēka izmaksas un pārskatītu darba devēja un darba ņēmēja nodokļu slogu.
Efforts to reduce non-wage labour costs and to review the tax wedge may also be needed to facilitate job creation, especially for low-wage employment.
Īpaša uzmanība , lai samazinātu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, jāvelta zemajam atalgojuma līmenim profesijās un nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, un cēloņiem, kas izraisa algu līmeņa pazemināšanos profesijās un nozarēs, kurās nodarbināto sieviešu īpatsvars ir pieaudzis.
Particular attention should be given , with a view to narrowing the pay gap between the sexes, to the low level of wages in professions and sectors which tend to be dominated by women and to the reasons which lead to reduced earnings in professions and sectors in which women become more prominent.
– iedrošinot sociālos partnerus to atbildības jomās noteikt pareizo sistēmu algu noteikšanai, lai atspoguļotu darba ražīgumu un darba tirgus problēmas visos attiecīgajos līmeņos un lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem,
- encouraging social partners within their own areas of responsibility to set the right framework for wage bargaining in order to reflect productivity and labour market challenges at all relevant levels and to avoid gender pay gaps,
– iedrošinot sociālos partnerus to atbildības jomās noteikt pareizo sistēmu algu noteikšanai, lai atspoguļotu darba ražīgumu un darba tirgus problēmas visos attiecīgajos līmeņos ar mērķi nodrošināt Eiropas iedzīvotājiem pietiekami lielu pirktspēju un lai novērstu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem un aizvien pieaugošo nelīdztiesību ,
- encouraging social partners within their own areas of responsibility to set the right framework for wage bargaining in order to reflect productivity and labour market challenges at all relevant levels , to guarantee European citizens sufficient purchasing power and to avoid gender pay gaps and growing inequalities ,
Eiropai vairāk un efektīvāk jāiegulda cilvēkkapitālā.
Europe needs to invest more and more effectively in human capital.
Pārāk daudz cilvēku neienāk, neveido karjeru vai nepaliek darba tirgū kvalifikācijas trūkuma dēļ vai saistībā ar to, ka viņu kvalifikācija nav atbilstīga prasībām.
Too many people fail to enter, progress or remain in the labour market because of a lack of skills, or due to skills mismatches.
Lai veicinātu piekļuvi nodarbinātībai vīriešiem un sievietēm jebkurā vecumā, paaugstinātu darba ražīguma, jauninājumu un darba kvalitātes līmeni, ES vajadzīgi lielāki un efektīvāki ieguldījumi cilvēkkapitālā un mūžizglītībā atbilstīgi elastdrošības jēdzienam, lai ieguvēji būtu indivīdi, uzņēmumi, ekonomika un visa sabiedrība.
To enhance access to employment for men and women of all ages, raise productivity levels, innovation and quality at work, the EU needs higher and more effective investment in human capital and lifelong learning in line with the flexicurity concept for the benefit of individuals, enterprises, the economy and society.
Palielināt un uzlabot ieguldījumu cilvēkkapitālā:
Expand and improve investment in human capital through:
Palielināt mūžizglītības iespējas un uzlabot ieguldījumu cilvēkkapitālā:
Expand lifelong learning opportunities and improve investment in human capital through:
– īstenojot iekļaujošu izglītības un apmācības politiku un veicot darbības, kas būtiski atvieglo pieeju sākotnējai profesionālajai, vidējai un augstākajai izglītībai, ieskaitot praksi un apmācību uzņēmējdarbībā,
- inclusive education and training policies and action to facilitate significantly access to initial vocational, secondary and higher education, including apprenticeships and entrepreneurship training,
– būtiski samazinot to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu,
- significantly reducing the number of early school leavers,
– pēc iespējas samazinot to jauniešu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet skolu , lai nepieļautu, ka skolnieki aiziet no skolas bez kvalifikācijas, tādējādi pakļaujot sevi bezdarba riskam ,
- reducing the number of early school leavers to as great an extent as possible in order to prevent pupils from leaving school without qualifications and thereby running a high risk of unemployment,
– īstenojot efektīvas mūžizglītības stratēģijas, kas pieejamas visiem skolās, uzņēmumos, valsts iestādēs un mājsaimniecībās saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, ietverot atbilstīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus, lai veicinātu līdzdalību pastāvīgā apmācībā un apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem .
- efficient lifelong learning strategies open to all in schools, businesses, public authorities and households according to European agreements, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms, with a view to enhancing participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers.
– īstenojot efektīvas mūžizglītības stratēģijas, kas pieejamas visiem skolās, uzņēmumos, valsts iestādēs un mājsaimniecībās saskaņā ar Eiropas nolīgumiem, ietverot atbilstīgus stimulus un izmaksu dalīšanas mehānismus, lai veicinātu līdzdalību pastāvīgā apmācībā un apmācībā darba vietā visa mūža garumā, īpaši zemas kvalifikācijas un gados vecākiem darba ņēmējiem ,
- efficient lifelong learning strategies open to all in schools, businesses, public authorities and households according to European agreements, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms, with a view to enhancing participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers,
– nodrošinot apstākļus, lai sievietēm atvieglotu piekļuvi izglītībai, tālākapmācībai un mūžizglītībai, jo īpaši piekļuvi apmācībai un kvalifikācijai, kas vajadzīga karjeras veidošanai.
- ensuring the conditions for facilitating access by women to education, continuing training and lifelong learning, in particular access to training and the necessary qualifications for careers,
Skatīt arī integrēto pamatnostādni „Palielināt un uzlabot ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, jo īpaši no privātās uzņēmējdarbības puses” (Nr. 7).
See also integrated guideline ‘To increase and improve investment in R & D, in particular by private business’ (No 7).
Pielikums – 3. iedaļa – daļa, kas seko aiz 23. pamatnostādnes
Annex – section 3 – paragraph following guideline 23
Nepietiek ar to, ka tiek izvirzīti augsti mērķi un palielināts visu ieinteresēto dalībnieku ieguldījumu līmenis.
Setting ambitious objectives and increasing the level of investment by all actors is not enough.
Lai nodrošinātu, ka piedāvājums patiešām atbilst pieprasījumam, mūžizglītības sistēmām jābūt pieejamām, tostarp arī izmaksu ziņā, un tām jāspēj reaģēt uz mainīgajām vajadzībām.
To ensure that supply meets demand in practice, lifelong learning systems must be affordable, accessible and responsive to changing needs.
Izglītības un apmācības sistēmu pielāgošana un to kapacitātes paaugstināšana ir vajadzīga, lai palielinātu to nozīmi darba tirgū, to spēju apmierināt uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības vajadzības un to efektivitāti un taisnīgumu .
Adaptation and capacity-building of education and training systems is necessary to improve their labour market relevance, their responsiveness to the needs of the knowledge-based economy and society and their efficiency and equity .
IKT var izmantot, lai uzlabotu piekļuvi izglītībai un to labāk pielāgotu darba devēju un darba ņēmēju vajadzībām.
ICT can be used to improve access to learning and better tailor it to the needs of employers and employees.
Lai paplašinātu piekļuvi darba iespējām visā ES, nepieciešama lielāka mobilitāte gan darba, gan mācību vajadzībām.
Greater mobility for both work and learning purposes is also needed to access job opportunities more widely in the EU at large.
Jālikvidē atlikušie šķēršļi mobilitātei Eiropas darba tirgū, jo īpaši tie šķēršļi, kas saistīti ar kvalifikāciju un iegūto zināšanu atzīšanu, pārskatāmību un izmantošanu, īstenojot Eiropas kvalifikācijas sistēmu.
The remaining obstacles to mobility within the European labour market should be lifted, in particular those relating to the recognition and transparency and use of qualifications and learning outcomes, notably through the implementation of the European Qualifications Framework.
Lai atbalstītu valstu izglītības un apmācības sistēmu reformas, kā noteikts darba programmā „Izglītība un mācības 2010. gadā”, būs svarīgi izmantot pieņemtos Eiropas instrumentus un norādījumus.
It will be important to make use of the agreed European instruments and references to support reforms of national education and training systems, as is laid down in the Education and Training 2010 Work Programme.
Izglītības un apmācības sistēmu pielāgošana un to kapacitātes paaugstināšana ir vajadzīga, lai palielinātu to nozīmi darba tirgū, to spēju apmierināt uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības vajadzības, to efektivitāti un pieejamību, pamatojoties uz vienlīdzības principu .
Adaptation and capacity-building of education and training systems is necessary to improve their labour market relevance, their responsiveness to the needs of the knowledge-based economy and society , their efficiency and their accessibility and availability on an equitable basis .
Izglītības un apmācības pieejamība visu vecumu vīriešiem un sievietēm un prasmju un valsts un privātā sektora sniegtās izglītības un apmācības atbilstības nodrošināšana vajadzībām ir jāapvieno ar profesionālās orientācijas sistēmu visa mūža garumā.
Access to education and training for men and women of all ages and the matching of needs with skills and with the education and training provided by the public and private sector, must be accompanied by a system of lifelong careers guidance.
Pielikums – 3. iedaļa – 24. pamatnostādne – 1.a ievilkums (jauns)
Annex – section 3 – guideline 24 – indent 1 a (new)
– nodrošinot, ka izglītības metodiku un mācību saturu var nodot nākamajām skolotāju paaudzēm,
- enabling educational techniques and teaching content to be passed on through successive generations of teache rs,
Pielikums – 3. iedaļa – 24. pamatnostādne – 3.a ievilkums (jauns)
Annex – Section 3 – Guideline 24 – indent 3 a (new)
– nodrošinot, ka svešvalodu mācīšana ir daļa no sākumizglītības un mūžizglītības.
- providing for foreign language learning as part of initial and lifelong training.
Lai veicinātu darba ņēmēju mobilitāti, Eiropas Savienībā un globalizētā pasaulē ir nepieciešama vairāku valodu prasme.
Proficiency in a number of languages is necessary in the European Union and in a multipolar world in order to facilitate worker mobility.
1.a pielikums (jauns)
Annex 1 a (new)
1.a PIELIKUMS
ANNEX 1a
Mērķi un kritēriji
Targets and benchmarks
Eiropas nodarbinātības stratēģijā ir ietverti šādi mērķi un kritēriji:
The following targets and benchmarks were agreed in the context of the European Employment Strategy:
– katram bezdarbniekam piedāvāt jauna darba iespēju, jauniešiem bezdarbniekiem 4 mēnešu laikā, pieaugušajiem bezdarbniekiem 12 mēnešu laikā, piemēram, apmācību, pārkvalifikācijas, darba prakses, darbavietas vai cita nodarbinātības pasākuma veidā, ko attiecīgi apvieno ar pastāvīgu palīdzību darba meklēšanā,
- that every unemployed person is offered a new start before reaching 4 months of unemployment in the case of young people and 12 months in the case of a dults in the form of training, retraining, work practice, a job or other employability measure, combined where appropriate with on-going job search assistance,
– līdz 2010. gadam 25 % ilgstošo bezdarbnieku aktīvi iesaistīt mācībās, pārkvalifikācijā, darba praksē vai citos nodarbinātības pasākumos, lai sasniegtu trīs attīstītāko dalībvalstu vidējo rādītāju,
- that 25% of the long-term unemployed should participate by 2010 in an active measure in the form of training, retraining, work practice, or another employability measure, with the aim of achieving the average of the three most advanced Member States,
– darba meklētājiem visā ES ir iespējams iepazīties ar visiem darba piedāvājumiem, ko publicējuši dalībvalstu nodarbinātības dienesti, lai veicinātu darba meklētāju mobilitāti Eiropas darba tirgū,
- that jobseekers throughout the EU are able to consult all job vacancies advertised through Me mber States' employment services, in order to promote mobility of jobseekers on the European labour market,
– līdz 2010. gadam ES līmenī panākt faktiskā vidējā pensionēšanās vecuma pieaugumu par pieciem gadiem (salīdzinājumā ar 59,9 gadiem 2001. gadā),
- an increase by five years, at EU level, of the effective average exit age from the labour market by 2010 (compared to 59,9 in 2001),
– līdz 2010. gadam nodrošināt aprūpes iespējas vismaz 90 % bērnu no 3 gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz 3 gadiem,
- the p rovision of childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age,
– panākt, lai to ES iedzīvotāju vidējais skaits, kas priekšlaicīgi pametuši mācības, nepārsniegtu 10 %,
- an EU average rate of no more than 10% early school leavers,
– panākt, lai līdz 2010. gadam ES vismaz 85 % iedzīvotāju 22 gadu vecumā ir pabeigta vidējā izglītība,
- that at least 85% of 22-year olds should have completed upper secondary education by 2010,
– panākt, lai ES vidējais rādītājs par līdzdalību mūžizglītībā būtu vismaz 12,5 % no pieaugušajiem darbspējīgā vecumā (vecuma grupa no 25 līdz 64 gadiem).
- that the EU average level of participation in lifelong learning should be at least 12.5% of the adult working-age population (25 to 64 age group).
Savā stratēģiskajā ziņojumā par 2007. gada 11. decembra atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietu izveidei Komisija secina, ka Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai darbojas.
In its strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs of 11 December 2007, the Commission concludes that the Lisbon Strategy for Growth and Jobs is working.
Tā ierosina Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmei atkārtoti apstiprināt pašreizējās izaugsmes un darbavietu izveides pamatnostādnes, tostarp nodarbinātības pamatnostādnes, nākamajam 2008.–2010. gada ciklam un koncentrēties uz to īstenošanas stiprināšanu dalībvalstu reformu programmās.
It proposes to the Spring Council 2008 to reaffirm the current guidelines for growth and jobs, including the employment guidelines, for the next cycle 2008-2010 and to focus on strengthening their implementation in Member States' National Reform Programmes.
Referente piekrīt, ka atjaunotā Lisabonas stratēģija sāk dot rezultātus.
Your draftswoman shares the view that the renewed Lisbon Strategy is beginning to deliver results.
Saskaņā ar Eiropas Komisijas pēdējām ekonomiskajām prognozēm IKP pieaugums ES ir palielinājies no 1,8 % 2005. gadā un sagaidāms, ka tas pieaugs līdz 2,9 % 2007. gadā un līdz 2,4 % 2008. gadā.
According to the European Commission's latest economic forecasts, GDP growth in the EU has risen from 1,8 % in 2005 and is expected to increase to 2,9% in 2007 and to 2,4% in 2008.
2007. gadā ES tika radīti 3,6 miljoni jaunu darbavietu un ir sagaidāms, ka 2008.–2009. gadā tiks radīti 4,5 miljoni jaunu darbavietu.
In 2007, 3.6 million new jobs were created in the EU and 4.5 million jobs are expected to be created in the period 2008-2009.
Nodarbinātības rādītājs pašlaik ir apmēram 65 % no kopējā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita, un ir sagaidāms, ka tas pieaugs līdz vairāk nekā 66 % 2009. gadā, turpretim ir sagaidāms, ka bezdarba rādītājs samazināsies no 8,9 % 2005. gadā līdz 7,3 % 2007. gadā un 7,1 % 2008. gadā.
The employment rate is currently around 65% of the total working-age population and is expected to move above 66% in 2009, whereas the unemployment rate is expected to move from 8.9% in 2005 to 7.3% in 2007 and 7.1% in 2008.
Tomēr pēc nesenajiem satricinājumiem finanšu tirgos ASV un — nedaudz mazākā mērā — ES prognozētie ES izaugsmes skaitļi varētu tikt nedaudz mainīti.
However, following the recent turbulences on the financial markets in the US and - to a somewhat lesser extent - in the EU, the estimated EU growth figures may have to be slightly moderated.
Tādēļ ES ir jāpastiprina savi centieni, lai veicinātu tā saukto zināšanu trijstūri (pētniecību, izglītību un jauninājumus), kas ir Lisabonas stratēģijas pamatā, lai radītu pašai savu izaugsmes dinamiku.
Therefore, the EU needs to enhance its efforts to reinforce the so called knowledge triangle (research, education and innovation) at the heart of the Lisbon Strategy in order to create a growth dynamic of its own.
Turklāt referente uzskata, ka atjaunotā Lisabonas stratēģija nedarbojas visu Eiropas iedzīvotāju labā.
Moreover, your draftswoman is of the opinion that the renewed Lisbon Strategy is not delivering for all European citizens.
Īpaša uzmanība jāpievērš tam, ka 6 miljoni jauniešu ES pašlaik pāragri pamet skolu.
Particular attention needs to be drawn to the fact that 6 million young people in the EU currently leave school early.
Tie ir 15 % no visiem jauniešiem vecumā no 18 līdz 24 gadiem.
That's 15% of all young people between 18 and 24.
2006. gadā jauniešu bezdarbs veidoja 40 % no kopējā bezdarba ES.
In 2006, youth unemployment represented 40% of total unemployment in the EU.
Turklāt 2006. gadā bezdarba rādītāji bija gandrīz divreiz augstāki tādu iedzīvotāju vidū, kas nav ES pilsoņi, nekā ES pilsoņu vidū.
Furthermore, 2006 unemployment rates were almost twice as high for non-EU nationals as for EU nationals.
Tāpat tas ietekmē cilvēkus ar zemākajiem ienākumiem: 78 miljoni cilvēku — jeb 16 % no kopējā ES iedzīvotāju skaita — ir nabadzīgi vai uz nabadzības sliekšņa.
People with the lowest incomes are also hit: 78 million people - or 16 % of the total EU population - are poor or are at risk-of-poverty.
Tas, ka ES ir 14 miljoni nabadzīgo iedzīvotāju, kas strādā, arī parāda, ka Lisabonas stratēģija izaugsmei un darbavietu izveidei nesniedz rezultātus attiecībā uz sociālo integrāciju.
The fact that there are 14 million working poor in the EU also shows that the Lisbon Strategy for growth and jobs is not delivering on social inclusion.
Turklāt atjaunotā Lisabonas stratēģija, iespējams, ir radījusi jaunas darbavietas, bet ne vienmēr tās labākās.
Furthermore, the renewed Lisbon Strategy may have delivered more jobs but not always better jobs.
Jaunākie Eurostat dati liecina, ka līgumu uz noteiktu laiku skaits un nepilnas slodzes nodarbinātība ES kopumā nav samazinājusies, bet, ka tā joprojām pakāpeniski pieaug.
Recent EUROSTAT figures show that the amount of fixed-term contracts and part-time employment in the EU as a whole has not decreased but that it is still gradually increasing.
Tā kā uz nepilnu slodzi nodarbināto personu skaits ir pieaudzis no 16,2 % līdz 18,1 % laikposmā no 2000.–2006. gadam, tādu darbinieku attiecība, kuriem ir darba līgumi uz noteiktu laiku, ir pieaugusi no 12,3 % līdz 14,4 %.
Whereas the amount of persons employed part-time moved from 16.2% to 18.1% between 2000 and 2006, the share of employees with a contract of limited duration has grown from 12,3% to 14.4%.
Vēl svarīgāk ir tas, ka tādu darba līgumu daļa, kas ES laikposmā no 2000.–2005. gadam noslēgti nebrīvprātīgi, arī ir pieaugusi līdz 7,5 % sievietēm un 6,7 % vīriešiem.
Even more importantly, the share of involuntary fixed-term contracts in the EU between 2000-2005 has also increased to reach 7,5% for women and 6,7% for men.
2005. gadā gandrīz trešdaļai sieviešu un vīriešu vecumā zem 30 gadiem bija darba līgumi uz noteiktu laiku un apmēram 40 % šo cilvēku tika šādā veidā nodarbināti nebrīvprātīgi.
In 2005, almost a third of women and men employees aged under 30 had fixed-term contracts and around 40% of these were employed in fixed-term jobs involuntarily.
Turklāt Eurostat prognozes parāda, ka valsts izdevumi aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem ir nedaudz samazinājušies pēdējo piecu gadu laikā: piecpadsmit dalībvalstu ES no 0,701 % no IKP 2003. gadā līdz 0,64 % 2004. gadā un 0,544 % 2005. gadā un visā ES no 0,62 % 2004. gadā līdz 0,525 % 2005. gadā.
Furthermore, EUROSTAT estimates point out that public expenditure on active labour market policy measures has slightly decreased over the last few years: for the EU -15 from 0,701% of GDP in 2003 to 0,64% in 2004 and 0,544% in 2005 and for the entire EU from 0,62% in 2004 to 0,525% in 2005.
Šie skaitļi parāda, ka dalībvalstis šobrīd nestrādā saskaņā ar līdzsvarotas elastdrošības pieeju.
These figures show that Member States are currently not working towards a balanced "flexicurity" approach.
Referente konsekventi atbalsta 2007. gada pavasara Eiropadomes prasību lielākā mērā ņemt vērā dalībvalstu kopējos sociālos mērķus Lisabonas darba kārtībā, lai nodrošinātu ilgstošu atbalstu ES pilsoņu veiktajai Eiropas integrācijai.
Your draftswoman strongly supports the request of the European Spring Council 2007 that the common social objectives of Member States should be better taken into account within the Lisbon agenda, in order to ensure the continuing support for European integration by the Union's citizens.
Pavasara Eiropadome arī uzsvēra vajadzību cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību, jo īpaši bērnu nabadzību, un dot visiem bērniem vienlīdzīgas iespējas, lai stiprinātu sociālo kohēziju.
The European Spring Council also stressed the need to fight poverty and social exclusion, especially child poverty, and to give all children equal opportunities, in order to strengthen social cohesion.
Ņemot vērā to, ka pašreizējā Lisabonas stratēģija neveicina sociālo integrāciju, referente ierosina pārorientēt pašreizējo Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai uz stratēģiju, kuras pamatā ir izaugsme, nodarbinātība un integrācija.
Given the fact that the current Lisbon Strategy is not delivering on social inclusion, your draftswoman recommends reorienting the current Lisbon strategy on Growth and Jobs towards a strategy based on growth, jobs and inclusion.
Šajā sakarībā viņa vēlētos norādīt uz Eiropadomes 2006. gada 15. un 16. jūnija apņemšanos pieņemt atjaunoto ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, lai izmantotu sinerģiju starp Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai un ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju.
In this respect, she would like to refer to the commitment of the European Council of 15 and 16 June 2006 adopting the renewed EU Sustainable Development Strategy to make use of synergies between the Lisbon Strategy for growth and jobs and the EU Sustainable Development Strategy.