natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sniegtās atbildes atklāj, ka sievietes nelabprāt pieprasa savas tiesības, un par dzimumu līdztiesību atbildīgās iestādes piekrīt, ka sūdzību neiesniegšana liecina par zināmu neuzticēšanos aizsardzības mehānismam.
Replies reveal that women are reluctant to claim their rights and equality bodies agree that the absence of filed complaints signifies a limited trust in the protection mechanism.
Grieķijas ombuds atzīst, ka kontakta trūkumu attiecībās starp institucionālajiem mehānismiem un atsevišķiem diskriminācijas upuriem var likvidēt tikai tās sociālās organizācijas, kuras aktīvi iesaistās jautājumu risināšanā.
As the Greek Ombudsman recognises, the lack of contact between institutional mechanisms and individuals victims of discrimination can be remedied only by those social organisations that are active on the ground.
Ir svarīgi ne tikai sniegt vispārīgu informāciju un īstenot informētības līmeņa celšanas kampaņas, kas absorbē lielāko daļu nevalstisko organizāciju līdzekļu, bet strādāt arī pie citām iniciatīvām, lai stiprinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī.
It is important to take initiatives to strengthen the participation of civil society, especially at regional and local levels, beyond general information and awareness raising campaigns, which usually absorb most of the available funds to NGOs.
Organizācijām ir jāpiešķir līdzekļi, lai nodrošinātu iespēju sniegt neatkarīgu palīdzību diskriminācijas upuriem, un jānodrošina tiesības iesaistīties tiesvedībā, kā tas noteikts direktīvas 6. panta 3. punktā.
Associations should be granted the means to provide independent assistance to victims of discrimination and should be empowered to litigate, as contemplated in article 6.3 of the Directive.
Faktiski, nevalstiskās organizācijas ir izveidojušas vairākas tīmekļa vietnes, kur sniegti padomi diskriminācijas jautājumos, un dažās dalībvalstīs diskriminācijas upurus var pārstāvēt arī nevalstiskās organizācijas.
In fact, there are several web sites operated by NGOs providing advice concerning discrimination and in few Member States victims of discrimination may be represented by NGOs.
Dzimumu līdztiesības veicināšana
Promotion of gender equality
Dalībvalstu tiesību akti nenosaka vairāk kā vispārīgas vienlīdzīgas attieksmes aspektus, piemēram, preventīvus pasākumus vai sistemātisku diskriminācijas novēršanas stratēģiju.
National legislations do not contribute much to the more general aspects of promoting equal treatment like preventative measures or systematic strategies against discrimination.
Komisijas regulārajos ziņojumos par sieviešu un vīriešu līdztiesību gadu no gada norādīta nepieciešamība pastiprināt viscaur dominējošas dzimumlīdztiesības īstenošanu, un Spānijā nesen izveidotā Līdztiesības ministrija atspoguļo šīs idejas integrēšanas centienus, tomēr dalībvalstis ir izpildījušas tikai dažas reālas politiskas un institucionālas saistības, lai īstenotu dominējošas dzimumlīdztiesības stratēģiju.
The Commission's regular reports on equality between women and men reiterate year after year the need to reinforce the implementation of gender mainstreaming, and the new Ministry of Equality recently created in Spain reflects the effort of integrating this concept, but few real political and institutional commitments have been made in the Member States to carry out gender mainstreaming strategies.
Direktīvas 8.b panta 1. un 2. punktā dalībvalstis tiek mudinātas sekmēt darba devēju un darba ņēmēju sociālo dialogu, un tomēr laikā, kad vairākas dalībvalstis norāda uz arodbiedrību lomu, izstrādājot arodbiedrību parauglīgumus, kuros ietvertas dzimumu līdztiesības normas, daži darba devēji un darba ņēmēji savukārt norāda uz informācijas trūkumu, kas ietekmē, piemēram, netiešās diskriminācijas apkarošanas noteikumu iestrādi līgumos.
Article 8 b paragraphs 1 and 2 of the Directive encourages Member States to promote social dialogue between the social partners and, while several Member States signal the role of trade unions in elaborating a model union contract with gender equality paragraphs inserted, some social partners signal a general lack of information that affects, for instance, the incorporation of clauses on indirect discrimination.
Dalībvalstis arī apstiprina, ka valdības cieši sadarbojas gan ar darba devējiem, gan ar darba ņēmējiem, izstrādājot direktīvas transponēšanas tiesību aktu projektus.
Member states also confirm the government's close cooperation with social partners in the drafting of the Directive's transposition acts.
par Direktīvas 2007/73/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecība uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem, transponēšanu un piemērošanu
on the transposition and application of Directive 2002/73/EC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā daudzas dalībvalstis saskārās ar grūtībām, transponējot Direktīvu 2002/73/EK, jo īpaši ieviešot to tiesību aktos īpašus un piemērotus pasākumus dzimumu līdztiesības veicināšanai un diskriminācijas samazināšanai saistībā ar darba iegūšanu, profesionālo izglītību un karjeras izaugsmi, kā arī darba apstākļiem;
A. whereas many Member States faced difficulty in transposing Directive 2002/73/EC, especially in introducing into their legislation specific and appropriate measures for improving gender equality and reducing discrimination as regards obtaining employment, vocational training and promotion, and working conditions,
B. tā kā rādītāji liecina par to, ka laikā pēc jauno un uzlaboto tiesību aktu par vienlīdzību stāšanās spēkā nav konstatēta vērā ņemama ietekme uz sieviešu spējām iegūt darbu un paaugstinājumu;
B. whereas indicators show that there were no effects worth mentioning on the ability of women to obtain employment and promotion in the years following the entry into force of the new, improved legislation on equal treatment,
C. tā kā daudzās dalībvalstīs dzimumu līdztiesības aspektu ņemšana vērā, pieņemot politiskus un administratīvus lēmumus, nav iespējama, jo trūkst zināšanu un informētības par šo pieeju;
C. whereas, in many Member States, gender mainstreaming in political and administrative decisions is impossible due to a lack of knowledge and awareness of this approach,
D. tā kā katrā dalībvalstī ir izveidota vismaz viena iestāde, kas ir atbildīga par dzimumu līdztiesības veicināšanu, analizēšanu, uzraudzīšanu un sekmēšanu;
D. whereas, in each Member State, at least one body with responsibility for promoting, analysing, monitoring and fostering gender equality has been set up,
1. pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz noteiktiem panākumiem attiecībā uz piekļuvi darbam un darba tirgum, kā arī nodarbinātības noteikumiem, sievietes vēl joprojām tiek diskriminētas, un tāpēc uzskata, ka visām dalībvalstīm obligāti pilnībā jātransponē valsts tiesību aktos un praksē Direktīva 2002/73/EK, ciktāl tas attiecas uz netiešo diskrimināciju; uzsver arī, ka direktīvas piemērošana nedrīkst izraisīt pašreizējā sieviešu aizsardzības līmeņa pazemināšanos;
Deplores the fact that, although there has been some progress as regards access to employment and to the labour market and as regards employment conditions, women are still being discriminated against, and takes the view, therefore, that the full transposition in all Member States of Directive 2002/73/EC into national law and its implementation in practice insofar as concerns indirect discrimination is indispensable; also points out that implementation must not be accompanied by a reduction in the existing level of protection of women;
7. uzsver, ka sieviešu ekonomiskā neatkarība ir ļoti svarīga viņu emancipācijai un ka darbs, kurā tiek ievērotas tiesības, ir garantija viņu personīgajai attīstībai un sociālajai integrācijai;
Stresses that the economic independence of women is fundamental to their emancipation, and employment with rights is therefore a guarantee for their personal development and for social inclusion;
12. aicina Komisiju izpētīt, vai dalībvalstis nodrošina, ka nepastāv juridiskas vai cita veida barjeras (piemēram, pārāk īsi termiņi), kuras traucē upuriem vai asociācijām un organizācijām, kuras ir pamatoti ieinteresētas Direktīvas 2002/73/EK ievērošanā, uzsākt tiesvedību gadījumos, kad ir pārkāpti noteikumi par aizsardzību pret diskrimināciju vai vienlīdzību, vai — ja tie ir upuri — ar citu administratīvu procedūru palīdzību pieprasīt Direktīvā 2002/73/EK minēto tiesību pilnīgu ievērošanu;
Calls on the Commission to examine whether Member States are ensuring that victims and associations and organisations which have a legitimate interest in compliance with Directive 2002/73/EC are not prevented by legal or other barriers, for example excessively short deadlines, from initiating legal proceedings in respect of infringements of discrimination protection rules and equal rights or, in the case of victims, from claiming their full rights under Directive 2002/73/EC in other administrative procedures;
20. aicina Komisiju izpētīt, cik lielā mērā dalībvalstis ir paredzējušas iespējas pieņemt īpašus stimulējošus pasākumus gadījumos, kad grūtības, ar kurām sievietes saskaras profesionālajā karjerā, ir īpaši nopietnas un acīmredzamas; aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par šo jautājumu;
Calls on the Commission to examine to what extent Member States have availed themselves of the possibilities for taking specific, positive measures where the disadvantages faced by women in their professional careers are particularly serious and evident; calls on the Commission to draw up a report on this matter;
25. aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt to, kā tiek transponēta Direktīva 2002/73/EK un kā tiek ievēroti tiesību akti, kurus pieņem šīs transponēšanas rezultātā, kā arī turpmāk stimulēt dalībvalstis.
Calls on the Commission carefully to monitor the transposition of Directive 2002/73/EC and compliance with the legislation arising from this transposition and to continue to exert pressure on Member States.
par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti
on non-discrimination based on gender and intergenerational solidarity
– ņemot vērā 1995. gada Pasaules pārskatu par tautu attīstību, kas veltīts Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) pētījumam „Dzimumu līdztiesības revolūcija”
– having regard to United Nations Development Programme (UNDP) 1995 Global Human Development Report studying ‘The revolution for gender equality’
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters jo īpaši 4. nodaļu ,
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters ; particularly Chapter 4. ,
– ņemot vērā Padomes un nodarbinātības sociālās politikas ministru 2000. gada 29. jūnija padomes rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu līdzdalību ģimenes un darba dzīvē,
– having regard to the resolution of the Council and of the Ministers for Employment and Social Policy, meeting within the Council of 29 June 2000 on the balanced participation of women and men in professional and family life,
– ņemot vērā 2000. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „ Ceļā uz paaudžu Eiropu — labklājības un paaudžu solidaritātes veicināšana”
– having regard to its resolution of 15 December 2000 on the Communication from the Commission ‘Towards a Europe for all ages - promoting prosperity and intergenerational solidarity’
– ņemot vērā tā 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu,
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on reconciling professional, family and private lives
– ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu, ko 2005. gada 22. un 23. martā Briselē pieņēma Eiropadome,
– having regard to the European Youth Pact adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” ( COM(2005)0094 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 16 March 2005 entitled ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
– ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti,
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on demographic challenges and solidarity between the generations
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu „Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” ( COM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– ņemot vērā 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 19 June 2007 on a regulatory framework for measures enabling young women in the European Union to combine family life with a period of studies
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu „Paaudžu solidaritātes veicināšana” ( COM(2007)0244 ),
– having regard to the Commission Communication of 10 May 2007 entitled ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu „Paaudžu solidaritātes veicināšana”
– having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication from the Commission on ‘Promoting solidarity between the generations’
– ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2007. gads,
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equality between women and men in the European Union - 2007
– ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Eiropas demogrāfisko nākotni,
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the demographic future of Europe
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0066 .
Texts adopted, P6_TA(2008)0066 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 3. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību — 2008. gads,
– having regard to its resolution of 3 September 2008 on equality between women and men - 2008
Šajā datumā pieņemtie teksti P6_TA-PROV(2008)0399 .
Texts adopted, P6_TA-PROV(2008)0399 . ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6-0492/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A6‑0492/2008 ),
Galvenie ikdienas dzīves novērojumi
Ma i n observations on everyday life
A. tā kā Lisabonas stratēģijas mērķis ir integrēt 60 % darbspējīgo sieviešu darba tirgū; tā kā pūles demogrāfisko problēmu risināšanā tiek ieguldītas, lai veicinātu dzimstību un tādējādi sagatavotos nākotnes prasībām; tā kā dzimumu līdztiesība un profesionālās un privātās dzīves līdzsvars joprojām ir galvenais aspekts debatēs par demogrāfiskajām izmaiņām, atzīstot 21. gadsimta ģimenes modeļu dažādību; tā kā šīs divas sabiedrības politikas jomas attiecas uz vienu un to pašu mērķa grupu – sievietēm vecumā no 18 līdz 49 gadiem, kuras aplūkotas gan kā darba ņēmējas, gan gādīgas mātes, proti, kuras iznēsā un laiž pasaulē bērnus un galvenokārt audzina viņus kopā ar šo bērnu tēviem, bet saistībā ar meitas statusu viņām var nākties rūpēties par gados vecākām un apgādājamām personām vai invalīdiem; tā kā, secinot, ka turpmāk nepieciešams izveidot dažādas politikas jomas ne vien atkarībā no darba ņēmēju profesionālās darbības rezultāta, bet arī atkarībā no viņu sociālās lomas un nozīmes ģimenē;
A. whereas the Lisbon Strategy aims to ensure that 60% of women able to work are in employment; whereas efforts relating to the demographic challenge seek to promote higher birth rates to meet future requirements; whereas equal opportunities between men and women and the work-life balance remain central to the debate on demographic change, recognising the diversity of 21st century family patterns; whereas these two public policies target the same pivotal population group of women aged between 18 and 49, who are viewed both as potential workers and as carers, i.e. as mothers carrying life, bringing children into the world and raising them mainly together with fathers, but also as children who may need to take care of the elderly, or dependent or disabled persons; whereas the different policies now need to be built not just around the professional performance of workers but also around their role in society and their place in the family unit,
B. tā kā Lisabonas stratēģijas kvantitatīvos un kvalitatīvos mērķus un integrētās pamatnostādnēs attiecībā uz izaugsmi un darbavietām, jo īpaši saistībā ar sieviešu un plašāk – pieaugušo nodarbinātību, nosaka izpratne par to, ka no ilgtspējības viedokļa nav pieļaujama cilvēkresursu un to potenciāla izšķērdēšana un ka pensiju un labklājības shēmu pastāvēšana ir apdraudēta;
B. whereas the quantitative and qualitative objectives of the Lisbon Strategy and the new Integrated Guidelines for Growth and Jobs – especially where female and adult employment is concerned – are dictated by the realisation that, from the point of view of sustainability, it is intolerable to let the resources in question and their potential go to waste and that the stability of pension and welfare systems is in jeopardy,
C. tā kā visos citos darba vides kvalitātes aspektos, piemēram, profesionālās un privātās dzīves apvienošanā, joprojām pastāv ievērojamas atšķirības attiecībā uz vīriešiem un sievietēm; tā kā nodarbinātības līmenis sievietēm, kuru apgādībā ir bērni, ir tikai 62,4 %, savukārt vīriešiem — 91,4 %; tā kā 76,5 % nepilna darba laika darba ņēmēju ir sievietes;
C. whereas considerable gaps between women and men persist in all other aspects of work quality, for instance reconciling professional and private life; whereas the employment rate for women with dependent children is only 62.4%, as compared with 91.4% for men; whereas 76.5% of part-time workers are women,
D. tā kā attiecībā uz cilvēka cieņu sievietes un vīrieši ir līdztiesīgi, kā arī viņiem ir vienādas tiesības un pienākumi;
D. whereas women and men are equal in terms of human dignity and of rights and obligations,
E. tā kā iepriekšminētajā Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumā minētie skaitļi apliecina, ka tajās valstīs un reģionos, kur ir augsts sieviešu nodarbinātības līmenis un sociālās aizsardzības sistēmas, ir arī augstāks dzimstības līmenis;
E. whereas the figures quoted in the abovementioned Commission Communication of 12 October 2005 show that countries and regions with a high female employment rate that have social protection systems also have a higher birth rate,
F. tā kā princips, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, nozīmē, ka nav ne tiešas, ne netiešas uz dzimumu balstītas diskriminācijas, jo īpaši — attiecībā uz maternitāti, ģimenes pienākumu uzņemšanos vai ģimenes stāvokli;
F. whereas the principle of equal treatment of women and men implies that there must be no discrimination whatsoever, be it direct or indirect, based on gender, least of all on account of motherhood, the fact of shouldering family responsibilities, or marital status,
G. tā kā aprūpe, kas gadsimtiem ilgi bijusi sieviešu ziņā, joprojām pārāk bieži netiek uzskatīta par „īstu” darbu; tā kā šīs nodarbošanās statuss joprojām ir neskaidrs, un vēl ir jāizstrādā vispāratzīta definīcija;
G. whereas caring, for centuries the preserve of women, is all too frequently still not considered ‘proper’ work; whereas its status remains unclear, and a universally recognised definition has yet to be produced,
H. tā kā vienlīdzīga attieksme pret sievietēm un vīriešiem ir galvenais tiesību princips, tas jāņem vēra un jāievēro, interpretējot un īstenojot tiesību aktus;
H. whereas equal treatment of women and men is a principle that informs the legal system and as such must be taken into account and observed whenever laws are interpreted and enforced,
I. tā kā trīs galveno uzdevumu izpildei, kurus izvirza ES, — demogrāfiskā attīstība, globalizācija un klimata pārmaiņas — nepieciešama paaudžu solidaritāte, kuras pamatā ir vispusīgs paaudžu pakts, kā arī pakts starp dzimumiem un cilvēkiem, ar atjaunotu pārliecību raugoties nākotnē;
I. whereas the three main challenges facing the EU – demographic change, globalisation, and climate change – demand intergenerational solidarity based on a wide-ranging pact not just between generations, but between genders and people, who must look to the future with renewed confidence,
J. tā kā šāds pakts savā būtībā ir kolektīvs pakts makro līmenī un tā pamatā ir indivīda, jo īpaši sieviešu izvēles brīvība, kuru tiesības laist pasaulē tik daudz bērnu, cik viņas vēlas, ir atzītas, vienlaikus dažādos dzīves posmos veicot tādu darbību, kādu viņas vēlas, vienlaikus paredzot iespēju mainīt savu izvēli, nepakļaujot viņas nekādai diskriminācijai, kas ir pilsoņu tiesību neatņemama sastāvdaļa;
J. whereas such a pact is intrinsically of a collective nature, applies on a large scale, and is based on individual freedom of choice, especially for women, who must be entitled to have as many children as they want while pursuing such activities as they might wish to engage in at different stages in their lives, and also allowed to change their minds without being subjected to discrimination, since all these things form part and parcel of the rights attaching to citizenship,
K. tā kā ir nepieciešams izveidot paktu starp dzimumiem, paaudzēm un cilvēkiem par iespēju ikvienam organizēt savu darba un privāto dzīvi, proti, apvienot ekonomiskās un ražīguma prasības attiecībā uz darbu ar iespēju izvēlēties laiku un nodarbošanos, ņemot vērā tās tiesības un pienākumus, ko paredz tiesību akti un līgumi;
K. whereas the pact between genders, generations and people must be built on the possibility for individuals to organise their working and private lives and reconcile the economic imperatives of production entailed in gainful employment with the possibility of choosing what tasks to devote themselves to and when, within a context of rights and responsibilities laid down by legislation and agreement,
L. tā kā paaudžu savstarpējā atbildība prasa aktīvu valsts iestāžu pieeju un visu sociālo partneru iesaistīšanos, lai garantētu augstas kvalitātes vispārējas nozīmes pakalpojumus, kā arī piemērotas un pietiekamas pensiju un sociālās drošības shēmas;
L. whereas intergenerational responsibility requires public authorities to adopt a proactive approach, and all social stakeholders to play a leading role, in order to guarantee high standards in services of general interest and provide for the necessary welfare and social security systems on a sufficient scale,
M. tā kā sieviešu iesaistīšanās darba tirgū ir saistīta ar izmaiņām kultūrā un reformām, kuru mērķis ir īstenot tādu politiku, kas paredz nodrošināt ģimenes un darba dzīves līdzsvaru un lomu pārdales politiku; tā kā šāda politika attiecas uz dažādām savā būtībā savstarpēji saistītām jomām, sākot ar īslaicīgi noteiktu īsāku darba laiku, beidzot ar individuālās aprūpes pakalpojumu tīkla izveidi, pārveidojot pilna laika darba līgumus par nepilna laika darba līgumiem vai izmantojot atvaļinājumus (dzemdību atvaļinājumu, paternitātes atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu un ģimenes atvaļinājumu);
M. whereas the presence of women on the labour market is linked to cultural changes and reforms designed to give effect to policies making for a work-life balance and a redistribution of roles; whereas such policies cover a variety of fundamentally interconnected areas ranging from temporarily shorter working hours, to be achieved by converting employment contracts into part-time working contracts, and leave arrangements (maternity, paternity, parental, and family leave) to the network of personal care services,