natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Svinīgas nodomu deklarācijas neaizkavēs dziļjūras ekosistēmu iznīcināšanu”.
'Grand declarations of intent will not prevent the destruction of deep-sea ecosystems'.
ES un vides aizsardzība
The EU and environmental protection
Eiropas vērtības un Eiropas Savienības nospraustie mērķi izvirza priekšplānā jautājumus, kas saistīti ar vides aizsardzību ne vien Eiropā, bet arī visā pasaulē.
European values and EU objectives place us at the forefront of environmental protection efforts not only in Europe but in the world at large.
Pavisam nesen, Vācijas prezidentūras laikā, Eiropas Savienību aicināja uzņemties atbildību un rādīt piemēru jautājumā par oglekļa dioksīda emisijas kontroli atmosfērā, nepārprotamā veidā demonstrējot proaktīvu attieksmi, lai sasniegtu mērķus, kas mūsu planētai nodrošinātu līdzsvarotu attīstību.
Recently, during the German Presidency, the European Union took on the responsibility of leading the way with respect to carbon emission control, unequivocally playing a pro-active role in promoting measures to guarantee a sustainable balance for our planet.
Vairāki uzdevumi, kas saistīti ar mūsu planētas ekoloģisko un vides saglabāšanu, pašlaik ir jārisina ar daudz lielāku nopietnību un uzmanību.
A number of challenges relating to the ecological and environmental protection of our planet must now be taken up with the utmost determination and attention to detail.
Johannesburgas samitā par ilgtspējīgu attīstību 2002. gadā tika noteikts mērķis „līdz 2010. gadam apturēt daudzveidības zaudēšanu”.
The Johannesburg Summit on Sustainable Development, held in September 2002, laid down a worldwide goal of 'reducing the rate of loss of biodiversity by 2010'.
Viena no šīs stratēģijas pamatprasībām bija „postošu zvejas paņēmienu izskaušana”.
One of the basic demands of this strategy was the elimination of destructive fishing practices.
Ja atskatāmies nedaudz tālākā pagātnē un atceramies Brundtland ziņojumu, ko sagatavoja 1987. gadā pēc ANO Pasaules vides un attīstības komisijas sanāksmes (tur arī dzima jēdziens „ilgtspējīga attīstība”), ir jākonstatē, ka vides mērķi ir daļa no pasaules politiskās darba kārtības prioritātēm jau kopš diviem gadu desmitiem.
Looking back further to the Brundtland report, drawn up in 1987 in the aftermath of the meeting of the UN World Commission on Environment and Development (which gave rise to the concept of sustainable development), we can easily see that environmental objectives have formed part of the international political agenda's priorities for more than two decades.
Tomēr, lai gan tagad jau ir 21. gadsimts un neraugoties uz visiem brīdinājumiem un trauksmes signāliem, ko mēs dzirdam, šķiet, ka jutīgu ūdens un sauszemes biotopu iznīcināšana cilvēka darbības dēļ aizvien turpinās un pašlaik, 2008. gadā, var teikt, ka mērķus, ko Johannesburgā noteica pirms apmēram sešiem gadiem, nebūs iespējams sasniegt — vismaz līdz 2010. gadam ne.
Nevertheless, as we move further into this 21st century, despite all the warnings and alerts, the destruction by human activity of vulnerable aquatic and terrestrial habitats would seem to be a never-ending process and it is now clear, in 2008, that the goals established in Johannesburg six years ago will be impossible to achieve... at least by 2010.
Jūras bioloģisko daudzveidību apdraud tādi faktori kā pārmērīga nozveja, jūras ekosistēmu piesārņojums un degradācija, ko izraisa dažādi ekonomiskās darbības veidi (masveida ūdens tūrisms, naftas platformu būvniecība, dabas resursu meklētāji u. c.).
Factors such as over-fishing, pollution and the degradation of marine ecosystems are threatening this marine biodiversity through a variety of economic activities (mass aquatic tourism, building of oil platforms, bio-prospectors, etc.).
Dziļjūras ekosistēmas — cilvēces bagātība
Deep-sea ecosystems - man's common heritage
Dziļjūras ekosistēmu (zemūdens kalni, hidrotermālie avoti un aukstūdens koraļļu rifi) pieaugošā ekoloģiskā apzināšana ir novedusi pie tā, ka šo vidi šodien saskaņā ar OSPAR konvenciju uzskata par prioritāriem biotopiem un ka tie ir daļa no prioritātēm, kas iekļauti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālasamblejas un tās konsultatīvo struktūru darba kārtībā.
As a result of the growing ecological awareness as regards deep-sea ecosystems (seamounts, hydro-thermal vents, deep-sea coral reefs), these environments are now considered priority habitats by the OSPAR Convention and are top priorities on the agendas of the UN General Assembly and its consultative bodies.
Neraugoties uz mūsu relatīvo zināšanu trūkumu par dziļjūras ekosistēmām, mēs zinām, ka dažas no tām izceļas ar ievērojamu bioloģisko daudzveidību un ir ārkārtīgi jutīgas un neaizsargātas.
Although knowledge of deep-sea ecosystems is still limited, we know that some of them are important and extremely sensitive and vulnerable centres of marine biodiversity.
Lēnais augšanas un reģenerācijas ātrums liecina par lielu jutīgumu attiecībā pret ārēju korozīvu iedarbību.
Their low growth and regeneration rate illustrates how vulnerable they are to external erosive agents.
Aukstūdens koraļļi (sūkļi, zarndobumaiņi u. c.) ir unikālu struktūru paraugi (kas dažreiz sasniedz trīs metru augstumu un dzīvo vairāk nekā 300 gadus!), ko īsā laikā var iznīcināt mehāniska korozija, un bieži vien tas notiek neatgriezeniskā veidā.
Cold-water corals (sponges, coelenterates, etc.) are examples of unique structures (in some cases three metres high and over 300 years old) which can be destroyed, often irreversibly, by mechanical erosion.
Zemūdens kalni ir ūdens dzīļu struktūras, kam parasti ir vulkāniska izcelsme un kas veidojas okeānu dibenā.
Seamounts are sub-aquatic structures - normally of volcanic origin - that appear on the seabed.
Pat ja atklātā jūrā produktivitāte un bioloģiskā daudzveidība ir relatīvi nabadzīga, zemūdens kalni ir īstas zemūdens oāzes, kurās patvērumu radušas krāšņas un bieži vien unikālas ekosistēmas.
Although productivity and biodiversity are relatively weak on the open sea, seamounts are genuine 'submarine oases' sheltering rich and very often unique ecosystems.
Zvejas rīki, ko izmanto bentiskajā zvejā (grunts traļi, pie grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi, krātiņveida lamatas u. c.), ogļūdeņražu izpēte, zemjūras kabeļu ierīkošana, atkritumu izgāšana un citi izpētes darbi jūras dzīlēs var radīt nopietnus draudus šīs ekoloģiskās bagātības saglabāšanai, kā pierāda vairāki zinātniskie pētījumi, kas veikti Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, Atlantijas okeāna rietumu daļā un Tasmānijas jūrā.
The fishing gear deployed in deep-sea fishing (bottom trawls, bottom-set gillnets, bottom-set longlines, traps, etc.) oil prospecting, installation of submarine cables, other prospective studies, etc., on the seabed can constitute serious threats to the survival of this common ecological heritage, as illustrated in scientific studies carried out in the north-eastern Atlantic, western Atlantic and Tasmanian Sea.
Tradicionālo zivsaimniecības resursu ievērojamas daļas izzušanas dēļ zvejniecība tika pārvietota uz šiem biotopiem, un šo pārvietošanu veicināja jaunās tehnoloģijas, kas ir nonākušas zvejas nozares rīcībā.
The collapse of a large proportion of traditional fishery resources has caused fishery operations to transfer to these habitats with the help of the new technologies available to the fisheries sector.
Tomēr, lai gan dziļjūras zveja pirmajos darbības gados nodrošina ļoti augstu nozveju, zinātniskie pētījumi liecina, ka neorganizēta un nestrukturēta zveja var izraisīt dažu sugu izzušanu mazāk nekā desmit gadu laikā.
However, although deep-sea fishing produces extremely high profits in the first years of activity, scientific studies have shown that haphazard and unstructured fishing may lead to the collapse of specific species in less than 10 years.
Komisijas priekšlikuma vispārējais konteksts
General context of the Commission proposal :
Eiropas Komisijas galvenais mērķis saistībā ar Eiropas jūras politiku, ko tā paredzējusi sākt īstenot no 2013. gada, ir pārskatīt savu stratēģiju attiecībā pret okeāniem, pret tiem īstenojot integrētu attieksmi visās jomās.
The main aim of the maritime policy which the Commission intends to implement from 2013 is to enable the Commission to review its approach to maritime affairs with a view to treating seas in an integrated manner in all areas.
Šī jaunā globālā perspektīva aptver arī dziļākos okeānus un to ekosistēmas.
This new holistic approach also extends to deeper seas and their ecosystems.
Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālasambleja 2006. gada 8. decembrī pieņēma Rezolūciju 61/105, ar kuru turpināja procesu, kas 2004. gadā iesākts ar Rezolūciju 59/25.
On 8 December 2006 the UN General Assembly adopted Resolution 61/105 following on from a process initiated in 2004 with Resolution 59/25.
Jau tolaik asambleja prasīja veikt „steidzamus pasākumus, kuru mērķis ir izskaust postošus zvejas paņēmienus tāljūrā”.
At that stage, it already called for urgent measures to eliminate destructive fishing practices in the high seas.
Arī Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ( FAO ) ir sniegusi aktīvu ieguldījumu šajā procesā, izstrādājot dziļjūras zvejas tehniskās vadlīnijas saistībā ar Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu.
The FAO has also been actively involved in this process through the drawing up of technical deadlines for deep-sea fishing as part of the Code of Conduct for Responsible Fishing.
Eiropas Savienībai katrā no šīm organizācijām ir bijusi svarīgākā loma, sniedzot aktīvu un konstruktīvu atbalstu konceptuālajām debatēm un stratēģiju noteikšanai.
In all these organisations, the European Union has played a leading role and given its active and constructive support to discussions and the definition of strategies
Regulas priekšlikuma īpašā pieeja
Specific approach of the proposal for a regulation
Piekrastes ūdeņos ekosistēmu pārvaldības un aizsardzības pasākumi, kuru pamatā ir Kopienas pamatnostādnes, ir krasta valstu kompetencē.
In coastal areas, the management and protection of ecosystems, in line with Community guidelines, are the responsibility of the coastal states.
Starptautiskajos ūdeņos jūras vides aizsardzību parasti nosaka reģionālās jūras konvencijas, ja tādas pastāv, bet par jūras dzīvo resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu un noteikumu pieņemšanu par zvejas ietekmi uz jutīgām ekosistēmām ir atbildīgas reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijas (RZPO).
In international waters, the protection of the marine environment is generally laid down by regional maritime conventions, where these exist, while the adoption of measures for the protection and management of marine living resources and the regulation of the impact of fishing on vulnerable ecosystems comes under the responsibility of Regional Fisheries Management Organisations (RFMO).
Tomēr ir tāljūras apgabali, kuri nav nevienas struktūras ziņā vai uz kuriem neattiecas neviena reģionālā zivsaimniecības pārvaldības konvencija, un tas faktiski nozīmē, ka pastāv reālas iespējas izmantot postošus zvejas paņēmienus.
However, there are high-sea areas that are not covered by any organisation or regional fisheries management convention, and this, in practice, is tantamount to an encouragement to engage in destructive fishery activities.
Novērst šo vakuumu un pabeigt zivsaimniecības metožu reglamentēšanas procesu šādās zonās ir šī regulas priekšlikuma galvenais mērķis.
The main aim of the proposal for a regulation is to fill this vacuum and take the lead in regulating fishing activities in such areas.
Eiropas Savienība apzinās, ka tai saglabāšanas un pārvaldības sistēmā, kas izveidota saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, būs pilnībā jāiekļauj visas zvejas darbības, ko tās kuģi veic apgabalos, kurus nereglamentē kāda RZPO vai attiecībā uz kuriem neviena RZPO nav paredzējusi attiecīgus pasākumus.
The European Union is aware that it will need to fully incorporate, within the protection and management arrangements established with the Common Fisheries Policy (CFP), all the fishing activities of its vessels operating in areas not covered by an RFMO or in which no RFMO has adopted relevant management measures.
Tātad tās nodoms ir nodrošināt, lai ar ierosināto regulu tiktu īstenoti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālasamblejas ieteikumi.
It thus wishes to ensure that the proposed regulation implements the recommendations of the UN General Assembly.
Referents atzinīgi vērtē šo regulas priekšlikumu, kas ir Padomes Slovēnijas prezidentūras prioritāte zivsaimniecības jomā.
The rapporteur welcomes the proposal for a regulation, which is a priority of the Slovenian Council Presidency in the fisheries sector.
Johannesburgas saistības postošu zvejas paņēmienu problēmu liek aplūkot globālā kontekstā un tās risināšanu padara par pasaules mēroga uzdevumu.
The Johannesburg undertaking places destructive fishery practices within a global context, making them a challenge to be taken up worldwide.
Neraugoties uz īpašo pieeju, ko attiecībā uz šo problēmu var īstenot un kas ir jāīsteno zivsaimniecības nozarē, referents uzskata, ka draudi, kādiem pakļautas dziļjūras ekosistēmas, ir daudz lielāki.
Although this problem requires a specific approach in the fisheries sector, the rapporteur considers that the threats to deep sea ecosystems go well beyond this.
Šajā ziņā referents uzskata, ka Eiropas Savienībai saskaņā arī ar citām pilnvarām, nevis tām vien, kas ir saistītas ar zivsaimniecību, ir jāveicina saskaņota rīcība, lai aizsargātu jutīgas ekosistēmas, un šai problēmai jāķeras klāt integrētā veidā, ņemot vērā secinājumus, kas iekļauti Zaļajā grāmatā par Eiropas jūras politiku.
He therefore believes that the European Union must, using the powers it has beyond the fisheries sector, promote concerted action to protect vulnerable deep-sea ecosystems, tackling the problem in an integrated manner, in the light of the conclusions of the Green Paper on European maritime policy.
Attiecībā uz šo regulas priekšlikumu par zivsaimniecības nozari referents uzskata, ka tajā jāprecizē un jāuzlabo daži aspekti.
The rapporteur believes that this proposal for a regulation dealing specifically with the fisheries sector should clarify and improve a number of aspects.
Šajā ziņā referents ierosina vairākus grozījumus, kurus viņš uzskata par svarīgiem, lai nodrošinātu līdzsvarotu priekšlikumu.
He is therefore proposing a number of amendments which he considers to be important for the general balance of the proposal.
No ierosinātajiem priekšlikumiem referents vērš uzmanību uz to ka:
Among these amendments, the rapporteur wishes to highlight the following:
- tā kā 4. un 5. pantā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem, ir izšķiroša nozīme zvejas atļauju apstiprināšanai noteiktos apgabalos, tad 6. pantā ierosinātajam dziļuma ierobežojumam nav jēgas;
- given that a set of specific conditions for the validation of fishing permits in particular areas is contained in Articles 4 and 5, the depth restriction proposed in Article 6 serves no purpose;
- novērotājiem uz kuģa, par kuru darbu maksās kuģu īpašnieki, jābūt kvalifikācijai, kas vajadzīga viņu uzdevumu veikšanai, tāpēc nevajag prasīt, lai viņiem būtu zinātniska pamatizglītība, kas palielinātu ar viņu pieņemšanu darbā saistītos izdevumus;
- on board observers, who are paid by the shipowners, should hold the qualifications required to carry out their functions, and basic scientific training, which would increase their recruitment costs, is unnecessary;
- dalībvalstīm ir jābūt pieejamiem dokumentiem, kas ir Eiropas Komisijas rīcībā.
- Member States should have access to the reports in the Commission's possession.
Referents vērš Komisijas uzmanību uz to, ka zinātniskie pētījumi, kas prasīti priekšlikumā, var izrādīties pārāk liela nasta kuģu īpašniekiem, un aicina Komisiju pārskatīt formulējumus attiecībā uz to finansēšanu.
The rapporteur wishes to draw the Commission's attention to the fact that the scientific studies required by the proposal could prove too costly for shipowners, and asks the Commission to reconsider the arrangements for the funding thereof.
Kopumā referents Eiropas Komisijas iesniegto priekšlikumu vērtē atzinīgi un cer, ka arī pārējie kolēģi, Zivsaimniecības komitejas locekļi, iesaistīsies, lai to pilnveidotu.
On the whole, the rapporteur welcomes the proposal submitted by the Commission and hopes that he can count on the cooperation of most members of the EP Committee on Fisheries to improve the proposal.
Vispārīga informācija
Background information:
Regulas priekšlikums attiecas tikai uz ES kuģiem, kas zvejo tāljūrā un izmanto grunts zvejas rīkus apgabalos, kuri nav reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pārvaldībā.
The proposed Regulation would apply only to EU vessels operating in the high seas using bottom gear in areas that are not subject to regulation by a Regional Fisheries Management Organisation (RFMO).
Vides komitejas atzinuma projekts
The draft opinion of the Environment Committee:
Referents uzskata, ka šis priekšlikums ir vērtīgs pirmais pasākums dziļjūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un dziļjūras zvejas pārvaldības uzlabošanai.
The rapporteur considers the proposal to be a good first step towards the protection of deep sea biodiversity in the high seas and the enhancement of deep sea fisheries management.
Tomēr, ņemot vērā dažādu ar jūru saistītu NVO veikumu, kuras uzskata, ka steidzami ir vajadzīgi stingrāki pasākumi jūras ekosistēmas aizsardzībai, referents ierosina dažus grozījumus.
However, the rapporteur proposes a small number of amendments, taking into consideration the work done by different marine NGOs, which suggest that there is an urgent need for stricter measures for the protection of the marine ecosystem.
Šā priekšlikuma mērķis ir veicināt daudzu tādu dziļūdens zivju sugu aizsardzību, kuras ir ļoti jutīgas pret pārzveju, jo unikāla ir šo sugu bioloģija un pielāgošanās dziļjūras videi.
Protection of many deep-water fish species, which are highly vulnerable to over-fishing because of their unique biology and adaptation to deep- sea environments, should be strengthened with this proposal.
Kaut gan šo populāciju atjaunošanās nav pietiekami izpētīta, saprātīgi būtu piemērot piesardzības principu.
Although not enough is known about the recovery of these populations, it would be wise that the Precautionary Principle should apply.
Šie grozījumi ir sagatavoti, paturot prātā gan nevalstisko vides organizāciju, gan zvejniecības nozares pārstāvju ierosinājumus.
These amendments are made having in mind the suggestions made by both the environment non-governmental organisations and the fishing sector.
OV C … /OV vēl nav publicēts.
OJ C ... /Not yet published in OJ.
(10) Patlaban ir uzsākta jutīgu jūras ekosistēmu apzināšana apgabalos, kuri nav nevienas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārvaldībā, un pagaidām šajā jomā ir pieejama relatīvi ierobežota zinātniskā informācija.
(10) The identification of vulnerable marine ecosystems in areas not regulated by a regional fisheries management organisation is a work in progress and there is relatively limited scientific information in this respect.
Dziļjūras ekosistēmas vēl nav pietiekami izpētītas, taču darbs rit uz priekšu, un vairākus lielus pētniecības projektus īsteno ES aizbildnībā.
There is still much to be learned about deep sea ecosystems and dedicated research is underway, including scientific study efforts under EU auspices.
Ir labi zināms, ka bioloģiskās daudzveidības ziņā dažas dziļjūras ekosistēmas var būt īsta dārgumu krātuve.
It is well known that certain deep sea ecosystems may constitute true "hot spots" of marine biodiversity.
Ir arī zināms, ka šīs ekosistēmas ir ārkārtīgi jutīgas pret ārēju ietekmi, jo jūras dzīlēs atrodamajām dzīvības formām raksturīgs ļoti lēns augšanas ātrums.
It is also known that these ecosystems are extremely vulnerable because of the low growth rates that characterise life at great depths.
Grunts zvejas rīku izmantošana var izrādīties ārkārtīgi kaitīga minēto ekosistēmu integritātei, un to apstiprina aizvien lielāks skaits zinātnisku pētījumu.
Fishing with bottom gears can be extremely detrimental to the integrity of these ecosystems, as has been demonstrated by a growing body of scientific evidence.
Šādu pierādītu vai iespējamu kaitējumu var nodarīt grunts traļi, dragas, pie grunts nostiprināti žaunu tīkli, pie grunts nostiprinātas āķu jedas, murdi un krātiņveida lamatas.
Observed and potential sources of damage include bottom trawls, dredges, bottom-set gillnets, bottom-set longlines, pots and traps 1 .
1 Tāpēc 1000 m dziļuma izvēle nav patiesi un precīzi zinātniska vai saprātīga, lai nodrošinātu pienācīgu jutīgo jūras ekosistēmu aizsardzības pakāpi.
Therefore a depth of 1000 m does not truly and accurately represent a scientific or reasonable choice for providing a suitable degree of protection to vulnerable marine ecosystems.
1 Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Kaitīgas zvejas metodes tāljūras zvejā un jutīgu dziļjūras ekosistēmu aizsardzība” (COM(2007) 604) .
1 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, Destructive fishing practices in the high seas and the protection of vulnerable deep sea ecosystems (COM(2007) 604) .
1. panta 2. punkta a apakšpunkts
Article 1, paragraph 2, point (a)
(a) apgabals , kuram nav izveidota reģionāla zivsaimniecības pārvaldības organizācija vai režīms šādu zvejas darbību regulēšanai ;
(a) Under the responsibility of a regional fisheries management organisation of arrangement with competence to regulate such fishing activities;
(a) apgabals, kas ir tādas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas pārziņā , kurai ir juridiskas pilnvaras regulēt šādas zvejas darbības ;
(a) Under the responsibility of a regional fisheries management organisation with the legal competence to regulate such fishing activities;
1. panta 2. punkta b apakšpunkts
Article 1, paragraph 2, point (b)
4. panta 1. punkta da apakšpunkts (jauns)
Article 4, paragraph 1, point (d a) (new)
(da) zvejas ilgumu.
(da) the duration.
Zvejas atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz zvejas plāna izpildes laiku.
The duration of the fishing permit shall not be longer than the fishing plan.
Lai nodrošinātu 4. pantā ietverto noteikumu saskaņotu piemērošanu, Komisijai jāsagatavo sīkāki norādījumi un jāveic papildu pārbaudes.
More Commission guidance and examination is necessary in order to ensure a harmonised application of the provisions contained in Article 4.
Grunts zvejas rīkus ir aizliegts izmantot dziļumā, kas pārsniedz 1 000 m .
The use of bottom gears at depths beyond 1 000 m of depth shall be prohibited.
Grunts zvejas rīkus ir aizliegts izmantot dziļumā, kas pārsniedz 800 m .
The use of bottom gears at depths beyond 800 m of depth shall be prohibited.
Tādas jutīgas sugas kā aukstūdens koraļļi un zivis atrodas 800 metru dziļumā, tāpēc Padomes ierosinātais liegums nenodrošina pietiekamu aizsardzības pakāpi.
Vulnerable species like cold- water corals and other fish are found in 800 meters depth so the suggested ban from the Council does not provide a sufficient degree of protection.
Piemēram, ar grunts traļiem 840 un 1300 metru dziļumā gar kontinentālo nogāzi uz rietumiem no Īrijas zvejojot makrūrzivis, Atlantijas lielgalvjus un dziļūdens haizivis, ar radioaktīvā oglekļa–14 metodi tika atklāts, ka šādā zvejā piezvejoto aukstūdens koraļļu pamatne ir vismaz 4550 gadus veca.
For example in a bottom trawl fishery for grenadier, orange roughy and deep water sharks operating 840 and 1300 meters depth along the continental slop west of Ireland, carbon 14 dating revealed that the cold water coral "matrix" taken as bycatch in this fishery was at least 4550 years old.
Ja, veicot zvejas darbības, tiek pamanīta jutīga jūras ekosistēma, zvejas kuģis tūlīt pārtrauc zveju vai neuzsāk zveju attiecīgajā apgabalā.
Where, in the course of fishing operations, a fishing vessel encounters a vulnerable marine ecosystem, it shall immediately cease fishing, or refrain from engaging in fishing in the site concerned.
7. pants 2. punkts
Article 7, paragraph 2