natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tieši tāpēc ir vajadzīgi no farmācijas uzņēmumiem neatkarīgi pētījumi par vakcīnām un pretvīrusu zālēm, tostarp attiecībā uz vakcinācijas pārklājuma novērošanu.
That is why there is a need for studies on vaccines and antiviral medications that are independent of the pharmaceutical companies, including as regards monitoring of the vaccination coverage.
Eiropas Savienībai ir vajadzīga lielāka pārredzamība
The European Union needs greater transparency
Eiropā īstenoto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu analīze atklāj arī citu svarīgu problēmu — gripas ārstēšanā ieteikto zāļu un to izmantošanas veida novērtēšanu.
The analysis of the EU’s management of the H1N1 crisis also highlights another vital issue: that of the evaluation of the medicinal products recommended against influenza, and the way they are being used.
Komiteja vienojās, ka, lai vakcinācijas stratēģija būtu efektīva, tai ir jāievēro trīs nosacījumi: vakcīnai ir jābūt iedarbīgai, tai ir jābūt pozitīvai riska un ieguvuma attiecībai un tai ir jābūt paredzētai riska grupām.
The committee agreed that vaccination strategies should rely on three conditions to be successful: that the vaccine is efficacious, that it has a positive risk-benefit balance and that it is targeted to the risk groups.
Komisijai ir jāizstrādā ziņojums, kas sniedz skaidru informāciju par dažādās dalībvalstīs iegādāto un izlietoto vakcīnu skaitu, par slimības gadījumiem un vakcīnu un pretvīrusa zāļu blaknēm.
A report providing clarity on the number of vaccines purchased and used in the various Member States and on the disease and its side effects of vaccines and anti-viral treatments should be made by the Commission based on information by Member States.
Vienlaikus pēc šiem kritērijiem ir jānovērtē Eiropas Savienībai ieteikto un dalībvalstīm īstenoto pretgripas vakcinācijas stratēģijas.
At the same time, an assessment of the influenza vaccination strategies recommended in the EU and applied in Member States against these criteria should be done.
Pēc referentes domām vismaz ir jāpublisko to ekspertu interešu deklarācijas, kuri konsultē Eiropas sabiedrības veselības iestādes.
According to the rapporteur, at the very least, declarations of interest of all experts that advise the European public health authorities have to be published.
par novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē
on innovative financing at global and European level
Nirj Deva , Attīstības komiteja
Nirj Deva , Committee on Development
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 50. pants
(*) Associated committee, Rule 50 of the Rules of Procedure
Attīstības komitejaS ATZINUMS (*) ............................................................................23
OPINION of the Committee on Development(*) ..................................................21
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................27
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............25
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................31
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................29
– ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija Eiropadomes secinājumus un 2009. gada 11. decembra Eiropadomes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the European Council of 17 June 2010 and the conclusions of the European Council of 11 December 2009,
– ņemot vērā ECOFIN 2010. gada 19. oktobra sanāksmes protokolu un tajā citēto ziņojumu Eiropadomei,
– having regard to the minutes of the ECOFIN meeting of 19 October 2010 and to the report to the European Council quoted therein,
– ņemot vērā Beļģijas prezidentūras programmu, jo īpaši priekšlikumu par novatorisku finansēšanu,
– having regard to the Belgian Presidency's programme, in particular the proposals on innovative financing,
– ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par nodokļu piemērošanu finanšu darījumiem — efektivitātes nodrošināšana
– having regard to its resolution of 10 March 2010 on financial transaction taxes – making them work
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0056 . ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0056. ,
– ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi
– having regard to its resolution of 20 October 2010 on the Financial, Economic and Social Crisis
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0376 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas Uzraudzības iestādēm
– having regard to its resolution of 22 September 2010 on European Supervisory Authorities
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0336 . un jo īpaši 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi
Texts adopted, P7_TA-(2010)0336. and, specifically, its resolutions of 22 September 2010 on the European Insurance and Occupational Pensions Authority
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0334 . , 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas Banku iestādi
Texts adopted, P7_TA-(2010)0334. , of 22 September 2010 on the European Banking Authority
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0337 . , 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi
Texts adopted, P7_TA-(2010)0337. , of 22 September 2010 on the European Securities and Markets Authority
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0335 . ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0335. ,
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par novatorisku finansēšanu starptautiskā un Eiropas līmenī ( SEC(2010)0409 ) un Komisijas paziņojumu par nodokļiem finanšu sektorā ( COM(2010)0549 /5), ar tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2010)1166 ),
– having regard to the Commission staff working document on innovative financing at a global and European level ( SEC(2010)0409 ) and the Commission Communication on the taxation of the financial sector ( COM(2010)0549 /5), along with the accompanying staff working document ( SEC(2010)1166 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem ( COM(2010)0484 /5),
– having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (COM(2010) 0484/5),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par banku noregulējuma fondiem ( COM(2010)0254 ),
– having regard to the Commission Communication on Bank Resolution Funds (COM (2010)0254),
– ņemot vērā 2008. gada 15. novembrī Vašingtonā pieņemto G20 paziņojumu, 2009. gada 2. aprīlī Londonā pieņemto G20 paziņojumu un 2009. gada 25. septembrī Pitsburgas G20 valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto paziņojumu,
– having regard to the G20 Declaration issued on 15 November 2008 in Washington, the G20 Declaration issued on 2 April 2009 in London and the Leaders' Statement of the G20 Summit of 25 September 2009 in Pittsburgh,
– ņemot vērā SVF 2010. gada ziņojumu G20 par nodokļu piemērošanu finanšu nozarē,
– having regard to the 2010 IMF report to the G20 on Financial Sector Taxation,
– ņemot vērā ESAO Arodbiedrību padomdevējas komitejas 2010. gada 15. februāra dokumentu „Finanšu darījumu nodokļa parametri un ESAO pasaulē pieejamo preču resursu nepietiekamība, 2010.–2020. gads”,
– having regard to the OECD Trade Union Advisory Committee paper entitled 'The parameters of a financial transaction tax and the OECD global public good resource gap, 2010-2020' of 15 February 2010,
– ņemot vērā ESAO 2010. gada ziņojumu „Zilonis istabā — nepieciešamība tikt galā ar to, ko dara bankas”,
– having regard to the 2010 OECD report entitled 'The elephant in the room: the need to deal with what banks do',
– ņemot vērā Austrijas Ekonomikas izpētes institūta (WIFO) pētījumu „Vispārējais finanšu darījumu nodoklis — motīvi, budžeta ieņēmumi, piemērojamība un ietekme”, kas tapis 2008. gada martā,
– having regard to the Austrian Economic Research Institute (WIFO) study entitled 'A General Financial Transaction Tax: Motives, Revenues, Feasibility and Effects' of March 2008,
– ņemot vērā Eiropas Progresīvo pētījumu fonda 2010. gada marta dokumentu „Finanšu darījumu nodokļi — vajadzīgi, piemērojami un vēlami”,
– having regard to the Foundation for European Progressive Studies paper entitled 'Financial Transaction Taxes: Necessary, Feasible and Desirable' of March 2010,
– ņemot vērā Ekonomikas politikas pētījumu centra 2008. gada decembra pētījumu „Finanšu darījumu nodokļa priekšrocības”,
– having regard to the Centre for Economic Policy Research study entitled 'Benefits of a Financial Transactions Tax' of December 2008,
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par jaunākajiem attīstības virzieniem saistībā ar atbalstu finanšu nozarei krīzes apstākļos ( COM(2010)0255 ),
– having regard to the report from the Commission - State Aid Scoreboard - Report on recent developments on crisis aid to the financial sector ( COM(2010)0255 ),
– ņemot vērā Notre Europe veikto pētījumu „Ar oglekļa emisijām aizvien mazāk piesārņota Savienība?
– having regard to the Notre Europe study entitled 'An ever less carbonated Union?
Ceļā uz labāku Eiropas nodokļu sistēmu cīņai pret klimata pārmaiņām”,
Towards a better European Taxation against climate change',
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas augstākā līmeņa plenārsēdē 2010. gada septembrī pieņemto dokumentu „Ievērot solījumu: vienoti, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus”,
– having regard to the outcome document of the High-level Plenary Meeting of the General Assembly of the United Nations ‘Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals’ of September 2010,
– ņemot vērā deklarāciju, ko 2010. gada janvārī Santjago pieņēma Novatoriska attīstības finansējuma vadības grupas septītajā plenārsēdē,
– having regard to the Declaration issued at the Seventh Plenary Meeting of the Leading Group on Innovative Financing for Development held in Santiago in January 2010,
– ņemot vērā Starptautisko attīstības finanšu darījumu darba grupas ekspertu komitejas 2010. gada ziņojumu „Solidaritātes globalizēšana: finanšu nodevas”,
– having regard to the 2010 Report of the Committee of Experts to the Taskforce on International Financial Transactions for Development 'Globalising Solidarity: The Case for Financial Levies',
– ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A7-0036/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0036/2011 ),
A. tā kā līdz šim nepieredzēta globālā finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2007. gadā, ir atklājusi ievērojamus globālās finanšu sistēmas regulācijas un uzraudzības trūkumus, kurus var raksturot kā neregulētu finanšu tirgu, pārāk sarežģītu produktu un nepārredzamas jurisdikcijas kopumu; tā kā Eiropā ir vajadzīgi pārredzamāki un efektīvāki finanšu tirgi;
A. whereas the unprecedented global financial and economic crisis in 2007 revealed significant dysfunctions in the regulatory and supervisory framework of the global financial system, which can be described as the combination of unregulated financial markets, overly complex products and non-transparent jurisdictions; whereas Europe needs more transparent and efficient financial markets,
B. tā kā brīvie tirgi ir pamats labklājības radīšanai visā pasaulē un tā kā tirgus ekonomikas un brīvā tirdzniecība vairo labklājību un palīdz izkļūt no nabadzības;
B. whereas free markets are the foundation of wealth creation worldwide, and whereas market economies and free trade create wealth and lift people out of poverty,
C. tā kā pēdējā desmitgadē pasaules ekonomikā novērotais ievērojamais finanšu darījumu skaita kāpums, kad 2007. gadā darījumu līmenis bija 73,5 reizes lielāks nekā pasaules nominālais IKP, galvenokārt radies saistībā ar „burbuli” atvasināto finanšu instrumentu tirgū un liecina par pieaugošo līdzsvara trūkumu starp finanšu darījumiem un reālās ekonomikas vajadzībām;
C. whereas the spectacular rise in the volume of financial transactions in the global economy within the last decade – a volume which in 2007 reached a level 73.5 times higher than nominal world GDP, mainly owing to the boom on the derivatives market - illustrates the growing disconnection between financial transactions and the needs of the real economy,
D. tā kā finanšu nozare ir ļoti atkarīga no tādām tirdzniecības tendencēm kā automatizētā ātrā datorizētā tirdzniecība, kas galvenokārt orientētas uz īstermiņa peļņu un lielā mērā balstās uz aizņemtiem līdzekļiem, un kas bija viens no galvenajiem finanšu krīzes cēloņiem; tā kā tas radīja ievērojamu cenu nestabilitāti un noveda pie tā, ka vērtspapīru un preču cenas ilgstoši atšķīrās no to pamatvērtības;
D. whereas the financial sector is heavily reliant on trading patterns, such as high-frequency trade (HFT), which are mainly targeted on short-term profits and are exposed to a high degree of leverage, which was one of the main causes of the financial crisis; whereas this has caused excessive price volatility and persistent deviations of stock and commodity prices from their fundamental levels,
E. tā kā viens no izšķirošajiem faktoriem pasaules ekonomikā ir uzņēmumu, valdību un individuālu personu spēja savstarpēji aizņemties un aizdot; tā kā šī finanšu krīze ir sniegusi neveiksmīgas starptautiskā kapitāla tirgus darbības piemērus; tā kā šā iemesla dēļ ir jāpanāk līdzsvars starp vajadzību īstenot pasākumus finanšu stabilitātes saglabāšanai un vajadzību uzturēt banku spēju kreditēt ekonomiku;
E. whereas the ability of businesses, governments and individuals to borrow and lend to one another is a crucial factor for the global economy; whereas the financial crisis has provided examples of unfortunate features of the international capital market; whereas for that reason it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help to preserve financial stability and the need to maintain banks’ ability to provide credit to the economy,
F. tā kā G20 augstākā līmeņa sanāksmēs 2008. gadā Vašingtonā un 2009. gadā Pitsburgā tika panākta vienošanās īstenot reformas, lai stiprinātu finanšu tirgu regulācijas režīmus un šo tirgu uzraudzību un tādējādi liktu finanšu iestādēm uzņemties taisnīgu daļu atbildības par krīzi;
F. whereas at the G20 summits held in Washington in 2008 and in Pittsburgh in 2009 an agreement was reached to implement reforms to strengthen financial-market regulatory regimes and surveillance in order to make financial institutions assume their fair share of responsibility for the turmoil,
G. tā kā krīzes izmaksu segšana līdz šim galvenokārt gūlusies uz nodokļu maksātājiem, jo daudzviet pasaulē valdības izmantoja nodokļu maksātāju naudu, lai glābtu privātbankas un citas finanšu iestādes; tā kā aizvien vairāk tiek prasīts, lai finanšu iestādes un ieinteresētās personas, kas gadiem ilgi guvušas labumu no pārmērīga kapitāla ienesīguma un nesamērīgi augstām ikgadējām pēmiju izmaksām un guvušas lielāko daļu no visas pasaules uzņēmumu peļņas, godīgi piedalītos izmaksu segšanā;
G. whereas the main costs of the crisis have been borne thus far by taxpayers, whose money governments in many parts of the world have used to bail out private banks and other financial institutions; whereas there are growing calls for financial institutions and stakeholders, which have enjoyed years of excessive returns on equities and excessive annual bonus payouts and accounted for the majority of global corporate profits, to contribute their fair share to meeting the costs,
H. tā kā Eiropas Savienībā jo īpaši izmaksas, kas saistītas ar finanšu palīdzības sniegšanu grūtībās nonākušām finanšu iestādēm, ir saasinājušas un paātrinājušas fiskālo un valsts parādu krīzi un radījušas valstu budžetiem neparedzētu slogu, kā arī nopietni apdraudējušas darbavietu radīšanu, ar iedzīvotāju labklājību saistīto pakalpojumu sniegšanu un ar klimatu un vidi saistīto mērķu sasniegšanu;
H. whereas in the EU in particular the cost of the bail-outs has worsened and accelerated the onset of a fiscal and debt crisis that has placed an unexpected burden on public budgets and severely endangered job creation, welfare state provision and the achievement of climate and environmental goals,
I. tā kā īstermiņa domāšana un spekulācijas Eiropas valstu obligāciju tirgos ievērojami padziļināja eiro zonas 2009.–2010. gada budžeta deficīta krīzi, kurā atklājās cieša saikne starp finanšu nozares trūkumiem un problēmām, kas saistītas ar valstu budžetu ilgtspējas nodrošināšanu apstākļos, kad valda pārmērīgs budžeta deficīts un pieaug valsts un privātā sektora parādi;
I. whereas short-termism and speculation on the European government bond market were important aggravating factors in the eurozone sovereign deficit crisis in 2009-2010 and have exposed the close links between the drawbacks of the financial sector and the problems in guaranteeing the sustainability of public finances at times of excessive budgetary deficits and growing public and private debt,
J. tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts savā pašreizējā veidolā ir neefektīvs, un dalībvalstīm ir atšķirīgs konkurētspējas līmenis, tas ir veicinājis pašreizējās diskusijas par Eiropas ekonomikas pārvaldību, kuras pamatelementam vajadzētu būt pasākumiem, ar kuriem tiktu nostiprināts Stabilitātes un izaugsmes pakts, galvenokārt tā preventīvie noteikumi, nekavējoties uzsāktas strukturālās reformas, no kurām nevarēs izvairīties, un koordinēta nodokļu politika un cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanos nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, lai aizsargātu godīgu nodokļu maksāšanas principu, vienlaikus pakāpeniski pārnesot nodokļu slogu no darbaspēka uz kapitālu un darbībām, kurām ir spēcīga negatīva ārējā ietekme;
J. whereas the ineffectiveness of the Stability and Growth Pact in its present form and the disparities in competitiveness between Member States prompted the current debate on European economic governance, key components of which should be measures to strengthen the Stability and Growth Pact, mainly its preventive provisions, launch without any further delay unavoidable structural reforms and coordinate taxation policies and the fight against tax avoidance, fraud and evasion in order to safeguard tax justice, while gradually shifting the tax burden from labour towards capital and activities with strong negative externalities,
K. tā kā krīze ir pierādījusi, ka ir jārod jauni, vispusīgi, godīgi un ilgtermiņa budžeta ieņēmumi, jāpiemēro spēka esošie tiesību akti par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī jāuzlabo to efektivitāte, lai nodrošinātu, ka fiskālā konsolidācija tiek efektīvi savienota ar ilgtermiņa ekonomikas atveseļošanu un valstu budžeta ilgtspēju, darbavietu radīšanu un sociālo integrāciju — stratēģijas „Eiropa 2020” darba programmas svarīgākajām prioritātēm;
K. whereas the crisis has highlighted the need to raise new, broad-based, fair and sustainable revenues and to enforce existing laws on tax evasion and improve their effectiveness in order to ensure that fiscal consolidation is effectively combined with long-term economic recovery and the sustainability of public finances, job creation and social inclusion, which are key priorities of the EU 2020 agenda,
L. tā kā ar neseno krīzi saistītie nopietnie budžeta ierobežojumi ir radušies brīdī, kad ES ir starptautiskā līmenī uzņēmusies ārkārtīgi svarīgas saistības, galvenokārt attiecībā uz klimata pārmaiņu mērķiem, Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) un attīstības palīdzību, īpaši attiecībā uz palīdzību, ko sniedz jaunattīstības valstīm, lai tās varētu pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi;
L. whereas the serious budget constraints resulting from the recent crisis come at a time when the EU has entered into highly important commitments at global level, mainly relating to climate-change targets, the Millennium Development Goals (MDGs) and development aid, in particular for climate change adaptation and mitigation for developing countries,
M. tā kā 2010. gada 17. jūnijā Eiropadome paziņoja, ka ES ir jāsakopo spēki, lai izveidotu globālu pieeju finanšu iestāžu nodevu un nodokļu sistēmu ieviešanai, un aicināja turpināt pētīt un izstrādāt jautājumu par globāla finanšu darījumu nodokļa ieviešanu;
M. whereas on 17 June 2010 the European Council stated that the EU should lead efforts to establish a global approach to the introduction of systems of levies and taxes on financial institutions and called for the issue of the introduction of a global financial transaction tax (FTT) to be explored and further developed,
5. uzsver, cik svarīgi ir „atdzīvināt” vienoto tirgu, un uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizstrādā un efektīvi jāievieš kopīgi noteikumi, lai panāktu, ka iekšējais tirgus veicina strukturālo izaugsmi; uzsver, ka centieni jākoncentrē uz Eiropas ekonomikas virzītājspēku, proti, 20 miljoniem Eiropas uzņēmumu, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ko vada uzņēmēji un citi ar radošu garu apveltīti cilvēki;
Stresses the importance of the relaunch of the Single Market and emphasises that the EU must draw up and effectively implement common rules to enable the internal market to serve as a relay for structural growth; stresses that efforts must focus on the driving force of the European economy: Europe's 20 million businesses, especially the small and medium-sized ones run by entrepreneurs and other creative spirits;
8. uzsver, ka viena no galvenajām novatorisku finansēšanas instrumentu priekšrocībām ir iespēja gūt no tiem divkāršu labumu, jo tie vienlaikus ļauj sniegt ieguldījumu tādu svarīgu politisku mērķu sasniegšanā kā finanšu tirgu stabilitāte un pārredzamība un piedāvā lielas iespējas gūt budžeta ieņēmumus; šajā sakarībā uzsver, ka vērā jāņem arī šādu instrumentu ietekme uz finanšu sektora radītajām nelabvēlīgajām ārējām sekām;
Stresses that one of the main advantages of innovative financing tools is that they can bring a double dividend, as they can at the same time contribute to the achievement of important policy goals, such as financial market stability and transparency, and offer significant revenue potential; stresses, in this context, that the effects of these tools on the negative externalities produced by the financial sector should also be taken into account;
17. norāda, ka, apsverot iespējamos variantus nodokļiem, ko piemērot finanšu nozarei pasaules un ES līmenī, ir jāņem vērā pieredze, kas gūta no nozaru darījumu nodokļu ieviešanas dalībvalstu līmenī;
Points out that when examining options for the taxation of the financial sector at global and EU level the lessons learned from the introduction of sectoral transaction taxes at Member State level should be taken into account;
22. aicina Komisiju priekšizpētē analizēt dažādos iespējamos ES finanšu darījumu nodokļa variantus un to ietekmi, tostarp ekonomikas un sabiedrības ieguvumus, samazinot spekulatīvu finanšu darījumu apjomus, kuri pašlaik nopietni izkropļo tirgu;
Calls on the Commission to analyse in its feasibility study the various possible options for an EU FTT and their impacts, including the benefits for the economy and society of reducing the scale of speculative financial transactions, which currently cause severe market distortions;
27. atzīmē, ka banku nodevām, finanšu darbības nodoklim un finanšu darījumu nodoklim ir dažādi ekonomiskie mērķi un atšķirīgs ieņēmumu gūšanas potenciāls; uzsver, ka tā kā banku nodevas ir balstītas uz bilances rādītājiem, ar tām nebūs iespējams ierobežot finanšu spekulācijas un regulēt ēnu darījumus banku nozarē; tādēļ šajā sakarībā uzsver finanšu uzraudzības mehānismu un pārredzamības nozīmi finanšu sistēmas elastīguma un stabilitātes palielināšanā;
Notes that bank levies, an FAT and an FTT each serve different economic objectives and have different revenue-raising potential; emphasises that, since they are based on balance-sheet positions, bank levies cannot take on the role of curbing financial speculation and further regulating shadow banking; in that connection, stresses, moreover, the importance of financial supervisory mechanisms and transparency in enhancing the resilience and stability of the financial system;