natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. aicina Komisiju cieši pārraudzīt, vai dalībvalstis ātri, pareizi un atbilstoši grafikam īsteno trešo enerģētikas tiesību aktu kopumu, un sagatavot ziņojumu par to, kā arī novērtēt savas rīcības efektivitāti, veidojot funkcionējošu iekšējo tirgu; prasa Komisijai ierosināt enerģētikas nozares padziļinātu apsekojumu, ja novērtējuma iznākums būs negatīvs; šajā gadījumā mudina Komisiju izstrādāt papildu pasākumus, kas nodrošinātu konkurētspējīga tirgus apstākļus;
Invites the Commission to monitor closely and to report on the rapid and correct implementation of the third energy package by Member States according to the timetable, and to assess its effectiveness in creating a functioning internal market; urges the Commission to initiate a further inquiry into the energy sector if the assessment comes to a negative conclusion; encourages the Commission in this case to submit additional measures which will ensure competitive market conditions;
4. atzīst, ka augsts tirgus koncentrācijas līmenis un pārredzamības trūkums preču tirgū var ievērojami kavēt konkurenci un negatīvi ietekmēt ražošanu Eiropā; tādēļ aicina Komisiju analizēt preču tirgu, piemēram, dzelzsrūdas un jo īpaši Komisijas noteikto 14 svarīgāko izejvielu tirgu, lai noskaidrotu, cik lielā mērā šajā tirgū ir jāpalielina pārredzamība un konkurence;
Recognises that high market concentration and a lack of transparency in commodity markets can significantly hamper competition and adversely affect European industry; calls on the Commission therefore to analyse commodity markets, such as the ones for iron ore and particularly for the 14 critical raw materials identified by the Commission, with a view to establishing to what extent these markets require more transparency and competition;
6. pauž nožēlu, ka nav pilnībā pabeigts otrais iekšējā tirgus tiesību aktu kopums un tāpēc tiek ierobežota enerģētikas nozares liberalizācijas un efektīvas konkurences potenciāla pilnīga izmantošana;
Regrets that the implementation of the second internal market package is not entirely complete, which thus hinders the full potential of the liberalisation of the energy sector and effective competition;
9. norāda, ka regulētām enerģijas cenām ir negatīva ietekme un tās turpina radīt bažas par iekšējā tirgus pareizu darbību, turklāt šis apstāklis varētu izraisīt konkurences traucējumus un negatīvi ietekmēt ieguldījumus energoefektivitātē un tās stimulus; aicina Komisiju iesniegt analīzi par to, cik lielā mērā cenu kontroles mehānismi ietekmē konkurenci un ieguldījumus enerģētikas nozarē;
Points out that regulated energy prices have a negative effect and continue to be a major concern for the proper functioning of the internal market, which could lead to the distortion of competition and negatively influence investments and incentives for energy efficiency; invites the Commission to present an analysis on the extent to which price control mechanisms influence competition and investments in the energy sector;
12. aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot valsts iepirkuma politiku, lai stimulētu konkurenci, piemēram, iekļaujot konkursa noteikumos vides un sociālos kritērijus;
Calls on the Commission and the Member States to use public procurement policies for stimulating competition by, for example, including environmental and social criteria in tenders;
17. uzsver, ka ir svarīgi veicināt iekšējo digitālo tirgu; šajā sakarībā akcentē, ka ir svarīgi veicināt patērētāju uzticēšanos un tiešsaistes pakalpojumu pieejamību, jo īpaši uzlabojot patērētāju tiesības, aizsargājot personisku informāciju un likvidējot jebkādus šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai un darījumiem tiešsaistē;
Underlines the importance of promoting an internal digital market; emphasises in this regard the importance of promoting consumer trust in and accessibility to online services, in particular by improving consumer rights, protection of private information and by removing any remaining obstacles to online cross-border trade and transactions;
23. uzsver pētniecības galveno lomu Eiropas konkurētspējas uzlabošanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai tiktu sasniegts mērķis par 3 % ieguldījumu pētniecībā un izstrādē;
Stresses the key role of research in improving European competitiveness; calls therefore on the Commission and on Member States to ensure that the 3 % target for investments in research and development is reached;
4. aicina Komisiju ikgadējā ziņojumā par konkurences politiku vairāk uzsvērt ieguvumus, kādus patērētājiem nodrošina konkurence;
Calls on the Commission, in its annual report on competition policy, to give greater emphasis to the advantages of competition for consumers;
6. atzinīgi vērtē vispārējo grupu atbrīvojuma regulu vertikālo vienošanos jomā, jo tā nodrošina līdzsvaru starp ražotājiem un izplatītājiem; tomēr norāda, ka praksē ierasta lieta ir konkurences klauzulu saistošo termiņu neievērošana, un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību šādiem pārkāpumiem;
Welcomes the general block exemption regulation on vertical agreements, since this ensures a balance between manufacturers and distributors; points out, however, that non-compliance with the binding duration of competition clauses is in fact not at all uncommon and calls on the Commission to give particular attention to such inadmissible practices;
8. uzsver, ka šīs ciešākās sadarbības mērķim vajadzētu būt saskaņotas pieejas izstrādei attiecībā uz konkurences noteikumu aizsardzību, uzraudzību un īstenošanu, lai nodrošinātu godīgu konkurenci pārtikas tirgos un labāku pārtikas piegādes ķēdes sniegumu patērētāju labā;
Stresses that the purpose of this closer cooperation should be a consistent approach to the defence, monitoring and implementation of competition rules and action to ensure equal terms of competition on the food markets and an optimally efficient food supply chain for the benefit of consumers;
14. uzskata, ka konkurence veselības aprūpes nozarē varētu uzlabot veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti, no kā labumu gūtu pacienti Eiropas Savienībā; aicina Komisiju uzraudzīt veselības aprūpes nozari un jo īpaši konkurenci starp valsts un privātām slimnīcām; aicina Komisiju sīkāk izpētīt gadījumus, kuros privātās slimnīcas sūdzas par šķērssubsīdijām valsts slimnīcām tajās valstīs, kuras veselības aprūpes nozare ir liberalizēta;
Is of the opinion that competition in the health sector could improve the quality of health care services to the benefit of European patients; calls on the Commission to monitor the health sector and particularly the competition between public and private hospitals; asks the Commission to look in more depth into the cases where private hospitals complain about cross-subsidies for public hospitals in those countries that have liberalised the sector;
17. pauž pārliecību, ka konkurences tiesību pārkāpumi maksājumu karšu tirgū negatīvi ietekmē patērētājus; atbalsta Komisijas centienus cīnīties pret neparasti augstām pārrobežu daudzpusējas savstarpējas apmaiņas maksām, kas rada lielākas produktu cenas patērētājiem.
Believes that breaches of competition law on the payment cards market affect consumers in a negative way; supports the Commission in its efforts to fight against unusually high cross-border multilateral interchange fees, which result in higher product prices for consumers.
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzsver to, ka finanšu un ekonomikas krīze ir izraisījusi ļoti daudz bankrotu un uzņēmējdarbības neveiksmju, skarot arī MVU un mikrouzņēmumus transporta nozarē, kā arī to, ka krīzes novēršanas plāni galvenokārt tika pieņemti valstu līmenī un Eiropas mēroga koordinācija bija novēlota un neefektīva; pauž nožēlu par to, ka nebija radīts transporta uzņēmumu darbības rādītājiem pieskaņots Eiropas mēroga mehānisms, kas būtu ļāvis labāk prognozēt ekonomikas krīzi un novērst tās sekas; norāda, ka Eiropas līmenī vajadzēja ierosināt pasākumus, lai palīdzētu transporta uzņēmumiem tikt galā ar naudas plūsmas problēmām un pagaidu papildizmaksām, tādējādi novēršot valsts plānu pārklāšanos un neapdraudot nedz valsts atbalsta shēmas kopumā, nedz godīgas konkurences nepieciešamību;
Underlines the fact that the financial and economic crisis has led to a very large number of business bankruptcies and failures, not least among transport SMEs and VSEs, that crisis response plans have primarily been national plans and that coordination at European level has been belated and ineffective; considers it regrettable that there was no European mechanism, along the lines of a monthly barometer for transport companies, for better anticipating and forestalling the effects of the economic crisis; notes that measures to help transport companies cope with cash-flow problems and temporary additional costs could have been brought forward at European level in order to avoid overlap among national plans, and without compromising state aid arrangements as a whole or the need for fair competition;
6. atkārtoti pauž atbalstu Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai transporta nozarē, kas palīdz uzlabot Eiropas transporta nozares ilgtspēju; mudina Komisiju pastiprināt transporta nozarē atļautā valsts atbalsta stimulējošo iedarbību;
Reiterates its support for the Commission guidelines on state aid for environmental protection in the field of transport, with a view to bolstering sustainability in the European transport sector; encourages the Commission to enhance the incentive-based nature of the state aids authorised in the field of transport;
12. aicina Komisiju, pārskatot tiesību aktus par pasažieru tiesībām un kompensācijām par kavējumiem, garantēt taisnīgas un vienlīdzīgas kompensāciju shēmas par kavēšanos visos transporta veidos un izveidot neatkarīgas arbitrāžas struktūras starp pārvadātājiem un klientiem;
Calls on the Commission, when reviewing legislation on passenger rights and reimbursement for delays, to guarantee fair and equal compensation schemes for delays across all transport modes, as well as the setting-up of independent bodies to arbitrate between operators and clients;
21. aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt modrību attiecībā uz to, kā ar ES un valstu līmenī pieņemtiem lēmumiem tiek nodrošināta konkurences tiesību noteikumu vienota un saskaņota īstenošana dzelzceļa nozarē; jo īpaši uzsver nepieciešamību panākt dzelzceļa uzraudzības iestāžu (regulatoru) un valstu un Eiropas konkurences iestāžu saskaņotu darbību;
Calls on the Commission and Member States to be vigilant to ensure, through the decisions taken at both EU and national level, cohesive and harmonised implementation in the railway sector of the rules of competition law; emphasises, in particular, the need for cohesion between the railway supervisory authorities (regulators) and the national and European competition authorities;
par Eiropas konsensa par humāno palīdzību īstenošanu — rīcības plāna vidusposma pārskatīšanu un turpmākajiem soļiem
on implementation of the European Consensus on Humanitarian Aid: the mid-term review of its action plan and the way forward
Referente: Michèle Striffler
Rapporteur: Michèle Striffler
– ņemot vērā Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gada 18. decembrī parakstīja Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs,
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission,
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 29. maija darba dokumentu, ar ko izveido rīcības plānu, ietverot konkrētus pasākumus konsensa īstenošanai ( SEC(2008)1991 ),
– having regard to the Commission working document of 29 May 2008 establishing an action plan with concrete measures to implement the Consensus ( SEC(2008)1991 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. pantu, kas veltīts humānajai palīdzībai,
– having regard to Article 214 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which deals with humanitarian aid,
– ņemot vērā 2005. gada 23. decembrī pieņemtās Eiropas Savienības pamatnostādnes starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanai, kas atjauninātas 2009. gada decembrī, kā arī Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus,
– having regard to the European Union Guidelines on promoting compliance with international humanitarian law, of 23 December 2005, as updated in December 2009, and to the Council conclusions of 8 December 2009,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 5. marta Lēmumu 2007/162/EK, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu
– having regard to Council Decision 2007/162/EC, Euratom, of 5 March 2007 establishing a Civil Protection Financial Instrument
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 8. novembra Lēmumu 2007/779/EK, ar ko izveido Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu un ar ko groza Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu 2001/792/EK
– having regard to Council Decision 2007/779/EC of 8 November 2007 amending Council Decision 2001/792/EC of 23 October 2001 establishing a Community Civil Protection Mechanism
– ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus, kuros Komisijai tika izteikts aicinājums iespējami efektīvāk izmantot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu un uzlabot dalībvalstu sadarbību,
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection Mechanism and to strengthen cooperation between Member States,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Augstās pārstāves/priekšsēdētāja vietnieces Catherine Ashton un Eiropas Komisijas locekles Kristalina Georgieva kopīgo dokumentu par pieredzi, kas gūta no ES reaģēšanas uz Haiti katastrofu,
– having regard to the joint document by Catherine Ashton, Vice-President of the Commission/ High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, and Kristalina Georgieva, Member of the Commission, on the lessons to be learned from the EU response to the disaster in Haiti,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 10. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Eiropas Savienība un ANO — daudzpusības izvēle” ( COM(2003)0526 ), kurā aicināts vispusīgi stiprināt un integrēt ES un ANO attiecības, izmantojot regulāru politisku dialogu, plašāku sadarbību šajā jomā, krīžu labāku pārvarēšanu un novēršanu, kā arī stratēģiskas partnerattiecības starp Komisiju un attiecīgajām ANO organizācijām,
– having regard to the Commission communication to the Council and Parliament of 10 September 2003 entitled ‘The EU and the UN: the choice of multilateralism’ ( COM(2003)0526 ), which calls for EU-UN relations generally to be strengthened and incorporated into a framework of systematic political dialogue, closer cooperation, better crisis management and crisis prevention, and strategic partnerships between the Commission and certain UN bodies,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu Parlamentam un Padomei „par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos” ( COM(2008)0130 ) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par „Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos”
– having regard to the Commission communication to Parliament and to the Council of 5 March 2008 on ‘Reinforcing the Union’s Disaster Response Capacity’ ( COM(2008)0130 ) and to Parliament’s resolution of 19 June 2008 on ‘stepping up the Union’s disaster response capacity’
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0304 . ,
Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0304 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „ES stratēģija katastrofu draudu samazināšanas atbalstam jaunattīstības valstīs” ( COM(2009)0084 ),
– having regard to the Commission communication to the Council and to Parliament of 23 February 2009 on ‘European Union strategy for supporting disaster risk reduction in developing countries’ ( COM(2009)0084 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Humānā palīdzība pārtikas jomā” ( COM(2010)0126 ),
– having regard to the Commission communication to the Council and to Parliament of 31 March 2010 entitled ‘Humanitarian Food Assistance’ ( COM(2010)0126 ),
– ņemot vērā 2006. gada maijā publicēto Michel Barnier ziņojumu „Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem: Eiropas palīdzība”,
– having regard to the report by Michel Barnier entitled ‘For a European civil protection force: Europe Aid’, published in May 2006,
– ņemot vērā 1951. gada jūlijā pieņemto Konvenciju par bēgļu statusu,
– having regard to the Convention relating to the Status of Refugees, adopted in July 1951,
– ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un šīs konvencijas fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1989. gada 20. novembrī,
– having regard to the UN Convention on the Rights of the Child and the optional protocol thereto on the involvement of children in armed conflict, adopted by the UN General Assembly on 20 November 1989,
– ņemot vērā Londonā 1999. gada 13. aprīlī parakstīto Pārtikas atbalsta konvenciju, kurā noteiktas Eiropas Kopienas saistības reaģēt uz ārkārtas pārtikas trūkuma situācijām jaunattīstības valstīs un atsaukties uz citām vajadzībām pēc pārtikas
– having regard to the Food Aid Convention, signed in London on 13 April 1999, establishing a Community commitment to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries
– ņemot vērā 1994. gadā pieņemto Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustības un NVO Rīcības kodeksu par katastrofu palīdzības programmām,
– having regard to the Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and NGOs in Disaster Response Programmes, adopted in 1994,
– ņemot vērā Stokholmā atbalstīto 2003. gada 17. jūnija iniciatīvu par humānās palīdzības sniegšanas principiem un labāko praksi ( GHD ),
– having regard to the principles and practices of Good Humanitarian Donorship (GHD), approved in Stockholm on 17 June 2003,
– ņemot vērā 2007. gadā pieņemtos Globālās humānās palīdzības programmas partnerības principus,
– having regard to the Principles of Partnership endorsed in 2007 by the Global Humanitarian Platform linking UN and non-UN humanitarian organisations,
– ņemot vērā ANO Pamatnostādnes attiecībā uz militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu saistībā ar glābšanas operācijām katastrofu gadījumos (Oslo pamatnostādnes), kas pārskatītas 2006. gada 27. novembrī,
– having regard to the UN Guidelines on the Use of Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief (Oslo Guidelines) as revised on 27 November 2006,
– ņemot vērā 2003. gada marta Pamatnostādnes attiecībā uz militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas humānās palīdzības pasākumu atbalstam sarežģītās ārkārtas situācijās (pamatnostādnes par militārajiem un civilās aizsardzības līdzekļiem),
– having regard to the March 2003 Guidelines on the Use of Military and Civil Defence Assets to support United Nations Humanitarian Activities in Complex Emergencies (MCDA Guidelines),
– ņemot vērā Hjogo Rīcības pamatplānu, kas pieņemts 2005. gada 18.–22. janvārī Japānā Hjogo prefektūras galvaspilsētā Kobē notikušajā Pasaules konferencē par katastrofu novēršanu,
– having regard to the Hyogo Framework for Action 2005-2015, adopted at the World Conference on Disaster Reduction held in Kobe, Hyogo, Japan on 18-22 January 2005,
– ņemot vērā ANO ārkārtas palīdzības koordinatora un humāno jautājumu sekretāra vietnieka uzdevumā 2005. gada augustā veikto pārskatu par humanitārajām intervencēm,
– having regard to the Humanitarian Response Review commissioned by the United Nations Emergency Relief Coordinator and Under-Secretary for Humanitarian Affairs in August 2005,
– ņemot vērā 2010. gadā Attīstības palīdzības pētniecības apvienības ( DARA ) pieņemto humānās palīdzības skalu, kurā analizēts un klasificēts veids, kādā galvenās donorvalstis palīdz personām, ko skārušas katastrofas, konflikti un ārkārtas situācijas,
– having regard to the Humanitarian Response Index 2010 compiled by Development Assistance Research Associates (DARA), which analyses and classifies the main donor countries’ responses to the needs of people affected by disasters, conflicts and emergency situations,
– ņemot vērā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness 2007. gada 30. starptautiskajā konferencē Ženēvā pieņemto starptautisko katastrofu palīdzības noteikumu, likumu un principu starptautisko programmu ( IDRL pamatnostādnes) un Eiropas Savienības dalībvalstu kopējo apņemšanos tās atbalstīt,
– having regard to the programme of International Disaster Response Laws, Rules and Principles (IDRL Guidelines) adopted at the 30th International Conference of the Red Cross and Red Crescent in 2007 in Geneva and the EU Member States’ joint undertaking to support them,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. novembra rezolūciju par Eiropas konsensu par humāno palīdzību
– having regard to its resolution of 14 November 2007 on a European Consensus on Humanitarian Aid
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju par neseno zemestrīci Haiti
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on the earthquake in Haiti
– ņemot vērā ziņojumu „Par ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu” ((2010/2096 (INI)),
– having regard to the Report on Setting up an EU Rapid Response Capability (2010/2096 (INI)),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par Izraēlas militāro operāciju pret humānās palīdzības flotili un par Gazas blokādi
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on the Israeli military operation against the humanitarian flotilla and the Gaza blockade
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0235 . ,
Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0235 . ,
– ņemot vērā rezolūcijas priekšlikumu par humanitāro krīzi Somālijā, ko saskaņā ar Reglamenta 120. pantu iesniedzis Oreste Rossi ,
– having regard to the motion for a resolution on the humanitarian crisis in Somalia tabled by Mr Oreste Rossi under Rule 120 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par humānās palīdzības sniegšanu trešām valstīm,
– having regard to its previous resolutions on the delivery of humanitarian aid in third countries,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0375/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0375/2010 ),
A. tā kā kopējā redzējumā par humāno palīdzību, kas nostiprināts ar Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ir uzsvērta Eiropas Savienības vēlme cieši sadarboties šajā jomā, lai optimizētu tās efektivitāti, aizsargātu un sekmētu humānās darbības pamatprincipus, kas ir cilvēcība, neitralitāte, objektivitāte un neatkarība, un enerģiski aizstāvētu starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu;
A. whereas, in the common vision of humanitarian aid enshrined in the European Consensus on Humanitarian Aid, emphasis is placed on the Union’s will to cooperate closely in this field in order to optimise its effectiveness, to defend and promote the basic humanitarian principles of humanity, neutrality, impartiality and independence and actively to advocate the observance of international humanitarian law,
B. tā kā saistības, kuras izriet no konsensa, ir piemērojamas gan dalībvalstīm, gan Eiropas Komisijai un rīcības plānā uzskaitītās darbības vairumā gadījumu ir jāīsteno Komisijai un dalībvalstīm kopīgiem spēkiem;
B. whereas the commitments derived from the Consensus apply both to the Member States and to the Commission, and whereas the actions listed in the action plan must, in most cases, be implemented by the Commission and Member States acting in concert,