natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) Valsts un pašvaldību finansiālās darbības publiskumu un pārredzamību pamato fakts, ka tā attiecas uz finanšu līdzekļiem, kas iekasēti no pilsoņiem un uzņēmumiem.
d) The public nature and transparency of the financial activities of the State and of the self-governing bodies is justified by the fact that funds collected from citizens and companies are concerned.
To izlietošana jāpakļauj stingrai sabiedrības kontrolei.
Their use needs to be subjected to public scrutiny.
Šajā sakarībā es atzinīgi vērtēju Eiropas Pārredzamības iniciatīvu kā soli pareizajā virzienā, galvenokārt attiecībā uz dalībvalstu pienākumu publiskot ES budžeta līdzekļu saņēmējus, kas tagad ir iekļauta Finanšu regulas 53.b panta 2. punkta d) apakšpunktā.
In this context, I welcome the European Transparency Initiative as a step in a right direction, mainly with regard to the Member States’ obligation to publish the beneficiaries of funds deriving from the EU budget, now enshrined in Article 53b(2)(d) of the Financial Regulation.
e) Pilsoņu piedalīšanās valsts un pašvaldību finansiālajā darbībā , piemēram, izmantojot tiesības iesniegt valsts pārvaldei priekšlikumus, pieprasījumus un sūdzības.
e) The citizens’ participation in the financial activities of the State and of the self-governing bodies, for example through the right to make proposals, requests and complaints to the public administration.
f) Finansēšanas plānošana kā princips nozīmē to, ka valsts un pašvaldību darbību, kas saistīta ar valsts līdzekļu iekasēšanu, sadalījumu un izmantošanu, veic saskaņā ar to attiecīgajiem finansēšanas plāniem.
f) Financial planning as a principle means that the activities of the State and of the self-governing bodies related to the collection, distribution and use of public funds are carried out in accordance with their respective financial plans.
Iepriekš minētie pamatprincipi jāīsteno publisko finanšu pastāvīgajā pārvaldībā, lai nodrošinātu, ka publiskās finanses tiek izmantotas ekonomisko, efektīvi un lietderīgi.
The above fundamental principles must be implemented in the day-to-day management of public finance, in order to ensure that public funds be used economically, efficiently and effectively.
Precizējot šo domu, pareizā finanšu pārvaldībā ietilpst:
To be more precise, sound financial management involves:
- skaidri noteikti mērķi,
- clearly set objectives,
- finanšu risku identificēšana un analīze un pasākumu pieņemšana ar mērķi tos likvidēt,
- identification and analysis of financial risks and the adoption of measures aimed at their elimination,
- atbildības sadale tiem, kam ir finansiāli pienākumi,
- the allocation of responsibilities of those that have financial responsibilities,
- augstas kvalitātes informācijas tehnoloģija, skaidri noteikumi par iekšējo un ārējo saziņu,
- high quality IT, clear rules on internal and external communication,
- nepārtraukta vadības darba kvalitātes uzlabošana,
- continuous quality improvement of managerial work,
- pastāvīgi ieguldījumi personāla kvalifikācijas celšanā,
- continuous investment in the professional training of staff,
- nepārprotami, vienkārši un mūsdienīgi tiesiskie noteikumi, kas atspoguļo labāko starptautisko praksi,
- unambiguous, simple and modern legal rules, reflecting international best practices,
- augstas kvalitātes pārskati,
- high quality reporting,
- efektīva iekšējā kontrole un iekšējās revīzijas mehānismi ar profilaktisku iedarbību un
- effective internal control and internal audit mechanisms acting preventively, and
- ārējās pārbaudes rezultātu un ieteikumu izmantošana.
- making use of external audit findings and recommendations.
Kā Jūs raksturotu savus pienākumus attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Eiropas Parlamentam un jo īpaši tā Budžeta kontroles komitejai?
How would you describe your duties with regard to reporting to the European Parliament and its Committee on Budgetary Control, in particular?
Es apzinos, ka galvenā politiskā atbildība ES publisko finanšu jomā ir Komisijai, Padomei un Parlamentam.
I am mindful of the fact that the main political responsibility in the field of EU public finance lies with the Commission, the Council and Parliament.
Šī atbildība ir izteikta visā budžeta procesā, ne vien budžeta sagatavošanā un pieņemšanā, bet arī tā īstenošanā, pēcrevīzijas pārbaudē un kontrolē.
This responsibility is expressed in the whole budgetary process, not only in the drawing up and the adoption of the budget, but also in its implementation, follow-up, and control.
Man tas būtu liels pagodinājums, ja es saņemtu iespēju piedalīties šajā procesā kā Revīzijas palātas loceklis.
It would be a great honour for me to be able to participate in this process as a Member of the Court of Auditors.
Ir acīmredzami, ka, lai Revīzijas palāta veiktu savus uzdevumus pareizi un efektīvi, tai jāsaglabā pilnīga neatkarība no pārējām iestādēm, vienlaikus paliekot ar tām pastāvīgā kontaktā.
It is obvious that, if the Court of Auditors is to carry out its tasks properly and efficiently, it must remain completely independent from the other institutions, while, at the same time, maintaining continuous contacts with them.
Esmu pārliecināts, ka mans neatkarīgais profesionālais viedoklis būtu lietderīgs avots gan Revīzijas palātai, gan Parlamentam.
I trust that my independent professional views would be a valuable resource to both the Court and Parliament.
Es iedalītu savu ziņojumu sniegšanas pienākumu divās atšķirīgās kategorijās.
I would divide my reporting duties into two different categories:
a) Mani „tiesību aktos noteiktie” pienākumi attiecībā pret Parlamentu, proti, pienākumi, kas izriet no Līguma, noteikumiem, reglamenta utt.
a) My ‘statutory’ duties vis-à-vis Parliament, namely the duties resulting from the Treaty, regulations, rules of procedure etc.
Mans uzdevums būs aktīvi piedalīties pasākumos, kas ļauj Parlamentam sniegt Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi.
My mission will be to actively participate in measures enabling Parliament to give a discharge to the Commission in respect of the implementation of the budget.
Saskaņā ar LESD 319. panta 1. punktu Padome un Parlaments līdztekus citiem dokumentiem pārbauda Revīzijas palātas gada pārskatu un tās īpašos ziņojumus, kur es došu savu ieguldījumu.
According to Article 319(1) TFEU, the Council and Parliament shall examine, among other documents, the Court’s annual report and its special reports, to which I will contribute.
Finanšu regulas 143. un 144. pantā ir noteikumi attiecībā uz pārskatu iesniegšanu Parlamentam.
The Financial Regulation contains in Articles 143 and 144 the provisions concerning the submission of reports to Parliament.
Es arī piedalīšos attiecīgās Budžeta kontroles komitejas sanāksmēs, kura tiks iepazīstināta ar minētajiem pārskatiem.
I will also take part in relevant meetings of the Committee on Budgetary Control, at which the above reports will be presented.
Kopumā es veiktu minētās darbības, lai sasniegtu divus galvenos mērķus, kas izvirzīti Revīzijas palātas revīzijas stratēģijā 2009.–2012. gadam, proti:
Overall, I would carry out the above activities with a view to achieving the two main objectives of the Court’s Audit Strategy 2009-2012, namely to:
a) maksimāli pastiprināt revīziju kopējo ietekmi un
a) maximise the overall impact of audits, and
b) palielināt efektivitāti, izmantojot resursus vislabākajā veidā.
b) increase efficiency by making the best use of resources.
Man kā finanšu tiesību asociētajam profesoram arī būtu ļoti interesanti piedalīties Revīzijas palātas atzinumu formulēšanā par ES finansu noteikumu projektiem, piemēram, saistībā ar notiekošo Finanšu regulas un tās Īstenošanas noteikumu otro pārskatīšanu, ko veic ik pēc trīs gadiem.
Also, as associated professor of financial law, I would find it most interesting to take part in the formulation of the Court’s opinions on EU draft financial rules, for example, in the context of the ongoing second triennial review of the Financial Regulation and its Implementing Rules.
Komisijas priekšlikumā, kurš sagaidāms 2010. gada vidū, būtu jāatspoguļo arī Revīzijas palātas 2008. gada pārskatā konstatētie dati, kas attiecas uz daudzajām kļūdām gandrīz visās ES izdevumu jomās.
The Commission’s proposal, due in mid-2010, should also reflect the findings in the Court’s Annual Report 2008 concerning the high number of errors in almost all areas of EU expenditure.
Es arī vēlētos piedalīties diskusijās attiecībā uz pieļaujamā kļūdas riska koncepciju, vienlaikus uzsverot nepieciešamību saglabāt politiku „nekādu iecietību pret krāpšanu”
I would also like to take part in discussions concerning the concept of a ‘tolerable risk of error’, while stressing at the same time the necessity to maintain the policy of zero-tolerance of fraud.
Piemēram, 1. iedaļa Ombuda atbildē uz apspriedi par Finanšu regulas pārskatīšanu
For example, Section 1 of the European Ombudsman’s response to the consultation on the review of the Financial Regulation
Kāda, jūsuprāt, ir darbības novērtējuma revīzijas pievienotā vērtība, un kā iegūtie dati būtu jāizmanto valdības procesā?
What do you think is the added value of performance audit and how should the findings be incorporated in the management?
Domāju, ka darbības novērtējuma revīzijas pievienotā vērtība izriet no šā veida revīzijas raksturīgajiem elementiem un apjoma salīdzinājumā ar finanšu revīziju.
I believe that the added value of performance audit results from the characteristic features and the scope of this type of audit, as compared with the financial audit.
Finanšu revīzijas uzdevums ir pārbaudīt grāmatvedību, kā arī likumību un regularitāti valsts līdzekļu izmantošanā.
The remit of financial audit is to examine the accounts as well as the legality and regularity in the use of public funds.
Saskaņā ar Limas deklarāciju, kuru es minēju, atbildot uz 3. jautājumu, darbības novērtējuma revīzija ir orientēta uz to, lai pārbaudītu valsts pārvaldes darbības rezultātus, ekonomiju, efektivitāti un lietderīgumu.
According to the Lima Declaration, to which I referred in my answer to question 3, performance audit is oriented towards the examination of performance, economy, efficiency and effectiveness of public administration.
Tā aptver ne vien atsevišķas finanšu operācijas, bet gan visu valdības darbības spektru, ieskaitot gan organizatoriskās, gan administratīvās sistēmas.
It covers not only specific financial operations, but the full range of government activities, including both organisational and administrative systems.
Tādējādi darbības novērtējuma revīzija palīdz nodrošināt, lai valsts līdzekļi tiktu izlietoti apdomīgi, un tai ir pozitīva loma, profilaktiski parādot, kuras publisko līdzekļu pārvaldības jomas varētu uzlabot un kā to varētu darīt.
Performance audit thus helps ensure that public funds are spent wisely, and plays a positive role by proactively showing which areas of management of public resources could be improved and how.
ES kontekstā LESD 287. panta 2. punkts sniedz Revīzijas palātai tiesisko pamatu, lai veiktu abu veidu revīzijas, nosakot, ka Revīzijas palāta pārbauda ES ieņēmumu un izdevumu likumību un regularitāti, kā arī tās finanšu pārvaldības pareizību.
In the context of the EU, Article 287(2) TFEU provides a legal basis for the Court to carry out both types of audit, by stating that the Court shall examine the legality and regularity of EU revenue and expenditure, as well as the soundness of its financial management.
Saskaņā ar Revīzijas palātas Darbības novērtējuma revīzijas rokasgrāmatas 1.2.1. iedaļu darbības novērtējuma revīzija ir pareizas finanšu pārvaldības revīzija, proti, revīzija attiecībā uz to, cik ekonomiski, efektīvi un lietderīgi Komisija un/vai citas revidētās struktūras ir izlietojušas ES līdzekļus, veicot sev uzticētos pienākumus.
According to section 1.2.1 of the Court's Performance Audit Manual, performance audit is an audit of sound financial management, namely the audit of the economy, efficiency and effectiveness with which the Commission and/or other audited entities have used EU funds in carrying out their responsibilities.
Attiecībā uz konstatēto faktu iekļaušanu pārvaldībā es atsaucei izmantotu Finanšu regulas 27. panta 3. punktu.
As regards the incorporation of the findings within management, I would use Article 27(3) of the Financial Regulation as a point of reference.
Tajā ir teikts, ka visām darbības nozarēm, uz kurām attiecas budžets, nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, atbilstīgus mērķus ar noteiktiem termiņiem.
It stipulates that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the budget.
To sasniegšanu uzrauga, izmantojot veikuma rādītājus katrai darbībai.
Their achievement shall be monitored by performance indicators for each activity.
Uzskatu, ka piezīmes un ieteikumi Revīzijas palātas gada pārskatos un īpašajos ziņojumos ir vērtīgs resursu avots vadītājiem, lai izvirzītu iepriekš minētos mērķus.
I consider that the observations and recommendations contained in the Court's annual reports and special reports represent a valuable resource for managers in setting the above objectives.
Tādējādi darbības novērtējuma revīzijas rezultāti palīdzēs uzlabot ES līdzekļu pārvaldības kvalitāti un pareizību.
The findings of performance audit will thus help raise the quality and soundness of the management of EU funds.
Kā to paredz INTOSAI Darbības novērtējuma revīzijas īstenošanas pamatnostādnes, tas var visbeidzot nostiprināt tiesiskumu, pārskatatbildību un iedzīvotāju uzticēšanos ES un tās iestādēm.
As the INTOSAI’s Implementation Guidelines for Performance Auditing suggest, this may, ultimately, strengthen the legitimacy, accountability, and the citizens' trust in the EU and its institutions.
Katrai no iepriekš minētajām iestādēm ir skaidri formulētas pilnvaras un kompetence attiecīgajā likumdošanā.
Each of the above institutions has a clearly defined mandate and competences in the relevant legislation.
Attiecībā uz to sadarbību es vispirms vēlētos atsaukties uz Līguma par Eiropas savienību (LES) 4. panta 3. punktā un 13.panta 2 punktā izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem sadarbībai starp ES un tās dalībvalstīm, kā arī sadarbībai starp pašām ES iestādēm jābūt „ patiesai ”.
As regards their cooperation, I would like to refer, first, to the general provisions in Articles 4(3) and 13(2) of the Treaty on the European Union (TEU), according to which the cooperation between the EU and its Member States, as well as the cooperation between the EU institutions among themselves, shall be ‘ sincere ’.
Konkrētāk attiecībā uz sadarbību starp Revīzijas palātu un valstu revīzijas iestādēm LESD 287. panta 3. punktā ir teikts, ka, ja dalībvalstīs ir jāveic revīzija, Revīzijas palāta un valsts revīzijas iestādes sadarbojas „ uzticēšanās garā, vienlaikus saglabājot savu neatkarību ”.
As regards, more specifically, cooperation between the Court and the national audit bodies, Article 287(3) TFEU states that, where audit is to be carried out in Member States, the Court and the national audit bodies shall cooperate ‘ in a spirit of trust while maintaining their independence ’.
Valsts revīzijas iestādes vai, ja tām nav nepieciešamo pilnvaru, kompetentie valsts departamenti Revīzijas palātai pēc tās pieprasījuma nosūta jebkuru dokumentu vai informāciju, kas tai vajadzīga savu pienākumu izpildei.
The national audit bodies or, if these do not have the necessary powers, the competent national departments, shall forward to the Court, at its request, any document or information necessary to carry out its tasks.
Attiecībā uz sadarbību starp Revīzijas palātu un Parlamentu LESD 287. panta 4. punkta ceturtais apakšpunkts, uz kuru attiecas arī 9. jautājums, paredz, ka Revīzijas palāta palīdz Parlamentam (un Padomei) īstenot to kontroles pilnvaras attiecībā uz budžeta izpildi.
Further, as regards the cooperation between the Court and the Parliament, the fourth sub-paragraph of Article 287(4) TFEU, to which question 9 also relates, states that the Court shall assist the Parliament (and the Council) in exercising their powers of control over the implementation of the budget.
Visbeidzot, attiecībā uz valstu revīzijas iestāžu sadarbību ar Padomi un ar Parlamentu LESD 310. panta 5. punktā tiek prasīts, lai dalībvalstis sadarbotos ar ES, lai nodrošinātu, ka budžetā iekļautās apropriācijas tiek izmantotas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.
Finally, as regards the cooperation of national audit bodies with both the Court and Parliament, Article 310(5) TFEU requires the Member States to cooperate with the EU to ensure that the appropriations entered in the budget are used in accordance with the principle of sound financial management.
Šo iepriekš minēto ES tiesisko regulējumu papildina valstu tiesību normas, parasti attiecīgajās konstitūcijās un augstākās revīzijas iestādes speciālajos likumos.
The above EU legal framework is supplemented by national legislation, normally in the respective constitutions and specialised laws on Supreme Audit Institutions.
Tā kā man līdz šim nav bijusi iespēja gūt „iekšēju ieskatu” par Revīzijas palātā pastāvošo sadarbību ar minētajām struktūrām, uzskatu, ka būtu priekšlaicīgi no manas puses šobrīd iesniegt konkrētus uzlabošanas priekšlikumus.
Given that, so far, I have not had the opportunity to gain any inside knowledge of the Court’s existing cooperation with the above stakeholders, I consider it premature for me to put forward concrete proposals for improvement.
Tomēr esmu pārliecināts, ka patiesa sadarbība savstarpējas uzticēšanās garā nodrošina stingru pamatu pastāvīgai uzlabošanai.
However, I am convinced that a sincere cooperation within a spirit of mutual trust provides a solid basis for continuous improvement.
Es arī ticu, ka jau savā pirmajā uzklausīšanā attiecībā uz manu kandidatūru Revīzijas palātas locekļa amatam varētu dot ieguldījumu, lai veidotu labas profesionālās attiecības ar Parlamentu un tās deputātiem, balstoties uz savstarpēju uzticēšanos un atklātu dialogu.
I also trust that already my first hearing as a candidate for membership of the Court of Auditors could contribute to the establishment of a good professional relationship between myself, Parliament and its Members, based on mutual trust and an open dialogue.
Kā Revīzijas palātas loceklis es vienmēr būšu gatavs sarunām ar Parlamentu un jo īpaši tā Budžeta kontroles komiteju, lai apmainītos viedokļiem par jebkuru ierosinājumu vai iniciatīvu, kas varētu dot ieguldījumu mūsu kopīgo mērķu sasniegšanā.
As a Court Member, I will always be available to Parliament, and particularly to its Committee on Budgetary Control, to exchange views on any proposal or initiative that could contribute to the achievement of our common objectives.
Visbeidzot, es uzskatu, ka darbs un apmaiņa ES Augstāko revīzijas iestāžu Kontaktkomitejas struktūras ietvaros dod teicamu pamatu, lai pastāvīgi attīstītu pastāvošo sadarbību un to vērstu uz būtiskiem jautājumiem kopīgo interešu vārdā.
Finally, I believe that the work and exchanges under the EU Supreme Audit Institutions Contact Committee structure offer an excellent platform for continuous development of the existing cooperation and its focus on topical issues of common interest.
Kā piemēru var minēt Kontaktkomitejas nesenās diskusijas par augstāko revīzijas iestāžu lomu, lai palīdzētu valsts pasākumiem, reaģējot uz ekonomikas un finanšu krīzi, kā arī par Lisabonas līguma ietekmi uz ES līdzekļu pārvaldību un tā varbūtējo ietekmi uz valstu augstāko revīzijas iestāžu un Revīzijas palātas darbu
Examples are the Contact Committee’s recent discussions on the role of the Supreme Audit Institutions in assisting the government measures in response to the economic and financial crisis, as well as on the impact of the Lisbon Treaty on the management of EU funds and its possible implications for the work of national Supreme Audit Institutions and the Court.
Vai Jūs atsauktu savu kandidatūru, ja Parlamenta atzinums par Jūsu iecelšanu par Revīzijas palātas locekli būtu negatīvs?
Would you withdraw your candidacy if Parliament’s opinion on your appointment as Member of the Court were unfavourable?
No ētikas aspekta būtu pareizi tā rīkoties.
From an ethical point of view, it would be appropriate to do so.
Saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu Revīzijas palāta palīdz Parlamentam un Padomei īstenot tiem piešķirtās budžeta izpildes kontroles pilnvaras, un tāpēc ir nepieciešams, lai Parlaments uzticētos Revīzijas palātas locekļiem.
According to Article 287(4) TFEU, the Court shall assist Parliament and the Council in exercising their powers of control over the implementation of the budget, and the Members of the Court therefore need to enjoy Parliament’s trust.
Protams, ikviens kandidāts vēlētos saņemt no Parlamenta labvēlīgu atzinumu par savu kandidatūru šim amatam.
Naturally, every candidate would be most happy to receive a favourable opinion on his/her candidacy from Parliament.
Gadījumā, ja Parlaments sniegs negatīvu atzinumu par manu kandidatūru, es rūpīgi apsvēršu, kā man tālāk jārīkojas, ņemot vērā to, uz kādiem apsvērumiem balstījās Parlamenta viedoklis, koordinējot to ar Slovākijas Republikas valdību.
Should Parliament’s opinion on my candidacy be negative, I would carefully consider what my further steps should be in light of the reasons underpinning Parliament’s opinion, in coordination with the Government of the Slovak Republic.
par priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli
on the nomination of Szabolcs Fazakas as a Member of the Court of Auditors
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C7‑0019/2010 ),
– having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0019/2010 ),
– ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,
– whereas, at its meeting of 15 March 2010, the Committee on Budgetary Control heard the Council’s nominee for membership of the Court of Auditors,
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A7‑0038/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7‑0038/2010 ),
A. tā kā Szabolcs Fazakas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,
A. whereas Szabolcs Fazakas fulfils the conditions laid down in Article 286(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
Dzimis 1947. gada 26. oktobrī Budapeštā, Ungārijā
Born: 26 October 1947, Budapest, Hungary
· 1971 augstākā ekonomiskā izglītība, Budapeštas Ekonomikas universitāte
· 1971 Degree of Economics; University of Economics, Budapest
· 1973 doktora grāds, Budapeštas Ekonomikas universitāte
· 1973 Doctorate,(PhD)University of Economics, Budapest
· 1973–1989 Ārējās tirdzniecības ministrija
· 1973-1989 Ministry of Foreign Trade
· 1990–1995 Ungārijas galvenais pārstāvis sabiedrībā „Austrian State Industries”
· 1990-1995 Chief Representative for Hungary, Austrian State Industries
· 1995–1996 Rūpniecības un tirdzniecības ministrijas valsts sekretāra vietnieks
· 1995-1996 Undersecretary of State, Ministry of Industry and Trade
· 1996 Ungārijas vēstnieks Bonnā
· 1996 Ambassador of Hungary in Bonn
· 1996–1998 rūpniecības, enerģētikas, tirdzniecības un tūrisma ministrs
· 1996-98 Minister of Industry, Energy, Trade and Tourism
· 1998–2002 „DaimlerCrysler Corp.” koncerna Ungārijas pārstāvis
· 1998-2002 Group representative for Hungary, DaimlerChrysler Corp.
· 2002–2004 Ungārijas parlamenta deputāts, Parlamentu savienības priekšsēdētājs
· 2002-2004 Member of the Hungarian Parliament, Chairman of the IPU
· 2004–2009 Eiropas Parlamenta deputāts
· 2004-2009 Member of the European Parliament,
o Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājs (2004–2006)
o Chairman COCOBU (2004-2006)
o kvestors, Eiropas Parlamenta Prezidija loceklis (2006–2009)
o Quaestor, Member of the Bureau of the EP(2006-2009)
o Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Delegācijas ES un Horvātijas Apvienotajā parlamentārajā komitejā loceklis
o Member COBU, COCOBU, Delegation to the EU-Croatia JPC
o Eiropas Enerģētikas foruma priekšsēdētāja pirmais vietnieks
o First Vice President of the European Energy Forum