natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijai būtu jāuzsāk stingra diplomātiska iniciatīva, iesaistot galvenās tirgus valstis to pasākumu apspriešanā, kurus tās var veikt savos tirgos, kā arī apspriežot iespējamos pasākumus daudzpusējā un globālā līmenī.
The Commission should undertake a strong diplomatic initiative with the major market States to discuss measures that they can take for their own markets as well as what possible actions can be taken at a multilateral and global level.
Lai uzlabotu izsekojamību, vēl viena iespēja būtu ievērojami paplašināt nozvejas sertifikātus attiecībā uz starptautiskajā tirgū tirgotajām zivīm.
Another related possibility to improve traceability would be to expand considerably the use of catch certificates for fish that enters international trade.
Divas RZPO jau ir pieņēmušas šādas sistēmas, un Eiropas Savienībai vajadzētu sekmēt sertifikātu piešķiršanu kā galveno līdzekli NNN zvejā iegūtu zivju tirdzniecības izskaušanai.
Two RFMOs have already adopted such schemes and the EU should promote certificates as a general tool to combat trade in IUU fish.
Virsuzdevumam vajadzētu būt globālas nozvejas sertifikācijas sistēmas izstrādei, vienlaikus izvairoties no beztarifu barjeru rašanās tirdzniecībā.
The ultimate objective should be to develop a global catch certification scheme, while avoiding creating a non-tariff barrier to trade.
Ir grūti spriest par to, kādi argumenti valstīm varētu būt par labu tirdzniecībai ar NNN zvejā iegūtām zivīm, taču Eiropas Savienībā bija dzirdami skaļi iebildumi pret regulu attiecībā uz NNN zveju, kad šo regulu pirmoreiz ierosināja.
It is difficult to see how countries could argue in favour of trade in IUU fish, but there were loud voices in the EU against the IUU regulation when it was first proposed.
NNN zvejas organizētās noziedzības aspekti
Organised Criminal Aspects of IUU Fishing
Vairākums iepriekš minēto priekšlikumu ir zivsaimniecības labas pārvaldības standartaspekti, kuri tiek apspriesti vairākus gadus un kuri, vismaz dažās vietās, jau tiek īstenoti dažādos veidos.
Most of the above proposals are standard aspects of good fisheries management that have been discussed for many years and, in at least some places, already implemented in some form or another.
Relatīvi jauns elements ir noziedzīgu grupējumu iesaistīšanās NNN zvejas darbībās.
A relatively new element is the realisation of the involvement of criminal groups in IUU fishing.
Šāda iesaistīšanās varētu nozīmēt parastu noziedzīgu grupu līdzdalību zvejas darbībās, taču daudz biežāk tā ir dažu savu metožu, piemēram, cilvēku tirdzniecības, vergu darba, izvairīšanās no nodokļiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, muitas pārkāpumu, zagtu preču realizācijas u. tml., izmantošana zvejas atbalstam.
Such involvement could include the participation of classical criminal gangs in the fishing operations, but more often is the adoption of some of their techniques in support of fishing, such as human trafficking, slave labour, tax evasion, money laundering, customs fraud, corruption, handling of stolen goods, etc.
ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja jaunākajā ziņojumā
A new report by the UN Office on Drugs and Crime
Starptautiskā organizētā noziedzība zvejniecības nozarē .
Transnational Organized Crime in the Fishing Industry.
http://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Issue_Paper_-_TOC_in_the_Fishing_Industry.pdf ir analizēta pakāpe, kādā globālā zvejniecības nozare kļūst neaizsargāta pret šādām darbībām, un atklāj ļoti satraucošus datus par organizētās noziedzības elementu izplatīšanos zvejas darbībās Eiropas Savienībā un visā pasaulē.
http://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Issue_Paper_-_TOC_in_the_Fishing_Industry.pdf examines the extent to which the global fishing industry is vulnerable to such activities and paints a very sombre image of the expansion of organised criminal elements into fishing operations, in the EU and around the world.
Šie noziedzīgie grupējumi var būt labi organizēti un var izmantot sarežģītus paņēmienus, piemēram, finanšu un nodokļu oāzes, lai slēptu īpašuma beneficiāra identitāti, kā arī izmanto tādu karoga valstu reģistrus, kuras nav spējīgas vai nevēlas veikt tiesību aktu ieviešanas pienākumus.
These criminal elements can be highly organised, using sophisticated techniques such as finance and tax havens to hide the identity of beneficial owners as well as the use of flag registers that are unable or unwilling to exercise their law enforcement responsibilities.
Dažos gadījumos grupējumi var būt lieli un sarežģīti un var izmantot zvejas kuģu flotes, kurām ir tādi paši apgādes tīkli un piegādes un tirdzniecības ceļi, un bieži vien tie legalizē nelikumīgi nozvejotos lomus, apvienojot tos ar atļautajiem.
They can be large and complex in some situations, using fleets of fishing vessels that share the same supply networks and distribution and marketing paths, often laundering the illegal catch with legally caught fish.
Arī zvejas kuģus dažkārt izmanto narkotiku, ieroču un pat teroristu pārvadāšanai.
Fishing vessels are also used at times for smuggling of drugs, weapons and even terrorists.
Saikne starp zvejniecību un noziedzīgo grupu darbību paplašinās un padziļinās.
The links between fishing and criminal groups are expanding and deepening.
Ziņojumā sniegti vairāki ierosinājumi, kuri būtu pelnījuši Eiropas Savienības atbalstu un no kuriem daži pārklājas ar iepriekš minētajiem jautājumiem:
The report makes a number of recommendations that deserve support by the EU, some of which overlap with previous ideas:
· uzlabot jūrā veiktu organizētu noziedzīgu darbību izmeklēšanas spējas, tostarp paplašinot dažādu iesaistīto tiesībaizsardzības iestāžu (muitas, finanšu noziegumu un narkotiku tirdzniecības apkarošanas iestāžu u. tml.) sadarbību;
· improve the investigative capacity into organised criminal activities at sea, including by expanding coordination among the many different law enforcement agencies involved (customs, financial crime, drug trafficking, etc.);
· uzlabot pārredzamību un zvejas lomu izsekojamību, lai atklātu noziedzīgas darbības un samazinātu tajās gūto peļņu;
· improve transparency and traceability of fish to expose criminal activities and reduce their profits;
· uzraudzīt vai, vēl labāk, aizliegt tādās karoga valstīs, kuras neatbilst prasībām, reģistrētu lietotu zvejas kuģu pārdošanu sabiedrībām, kurām nav izsekojami īpašuma beneficiāri;
· monitor or, preferably prohibit, the sale of used fishing vessels to companies with untraceable beneficial owners, registered under flags of non-compliance;
· uzlabot zvejas kuģu darbības uzraudzību un novērot zvejas un tirdzniecības kuģu mijiedarbību.
· improve monitoring of fishing vessel activities and their interactions with merchant vessels;
Vārdu sakot, NNN zvejas uzskatīšana par atsevišķiem gadījumiem, kuri traucē zivsaimniecības mērķu realizēšanai, mūsdienās ir pārāk vienkāršota izpratne.
In short, treating IUU fishing as isolated cases of the failure of fisheries enforcement is too simplistic a view these days.
Valstīm ir jāpielāgo savi juridiskie un pārvaldības resursi šai jaunajai realitātei un pilnībā jāizmanto priekšrocības, ko sniedz jau pieejamie instrumenti attiecībā uz citām noziedzīgām darbībām, lai apkarotu NNN zveju, kurā iesaistīti noziedzīgi grupējumi, kas veic ar zveju saistītas darbības gan zvejas sākuma, gan beigu posmā.
Countries must adapt their legal and management resources to this new reality and take full advantage of the tools already available in other types of criminal activities to combat IUU fishing when criminal groups are involved, including in upstream and downstream activities linked to fishing.
ANO Konvencijai cīņai pret transnacionālo organizēto noziedzību ir 159 līgumslēdzējpuses, un tas nozīmē, ka tām ir pienākums rīkoties un sadarboties, lai apkarotu NNN zveju, ja tajā iesaistīti noziedzīgi elementi.
The UN Convention on Transnational Organised Crime has 159 Contracting Parties, which means they have an obligation to act and to cooperate to fight IUU fishing when organized criminal elements are involved.
Zvejniecība ir pasaules mēroga nozare, un nenovēršami tāda pati ir tās daļa — NNN zveja.
Fishing is a global industry, as is, inevitably, the IUU component.
No iepriekš minētā ir skaidrs, ka ir nepieciešama globāla sadarbība, lai apkarotu NNN zveju.
As is clear from the above, global cooperation is needed to combat IUU fishing.
Pasaules okeāni ir cilvēces kopējais mantojums, un cilvēki ir kopīgi atbildīgi par to saglabāšanu.
The oceans of the world are the common heritage of humanity, and their conservation is the common responsibility of humanity.
Loģisks secinājums ir tāds, ka globāla okeānu pārvaldības sistēma ir būtiska zivsaimniecību pārvaldībai, jo īpaši tādu zivsaimniecību, kas atrodas starptautiskajos ūdeņos.
The logical consequence is that a system of global ocean governance is essential for managing fisheries, especially on the high seas.
Pašreizējā pieeja acīmredzami ir lemta neveiksmei.
The current approach is a clear failure.
Sarunās ir jāapspriež starptautiski nolīgumi, lai nodrošinātu, ka zvejas tiesības ir atkarīgas no to obligāto kritēriju izpildes, kuri attiecas uz īpašuma piederības, zvejas darbību un nozvejas pārredzamību, produktu izsekojamību u. tml., un ka valstis, kuras nepilda savus pienākumus, zaudē zvejas tiesības.
International agreements must be negotiated to ensure that the right to fish is conditional to minimum criteria relating to transparency of ownership, operations and catches, traceability of the product, etc. and that States not fulfilling their responsibilities lose their fishing rights.
Ņemot to visu vērā, daudzu iepriekš minēto ieteikumu īstenošanai būtu vajadzīgi ievērojami līdzekļi.
As a final note, many of the above recommendations would require significant resources to implement.
Daudzām jaunattīstības valstīm varētu būt grūtības atrast šādus līdzekļus, tāpēc ir jānodrošina šādi līdzekļi palīdzības sniegšanai.
Many developing countries would have difficulty finding such resources so means must be found for providing assistance.
Mūsdienās tā ir ierasta situācija.
This is a common situation these days.
Taču šāda palīdzība nedrīkstētu būt bez nosacījumiem — ja saņēmējvalstu rīcība nebūs sekmīga, tās sekām ir jābūt tādām pašām kā attiecībā uz citām valstīm, piemēram, tiks piemērots eksporta aizliegums.
However, such assistance should not be unconditional - failure on the part of countries receiving assistance should provoke the same consequences as for other countries, such as prohibition on exports.
par nelegālas zvejas apkarošanu pasaulē — Eiropas Savienības loma
on combating illegal fishing at the global level – the role of the EU
Atzinumu sagatavoja: Maurice Ponga
Rapporteur: Maurice Ponga
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Zivsaimniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. prasa Komisijai nodrošināt politikas virzienu saskaņotību tā, lai attīstības politika, kuras mērķis ir nabadzības izskaušana, kopā ar vides un tirdzniecības aspektiem veidotu daļu no ES politikas NNN zvejas apkarošanai;
Calls on the Commission to ensure consistency among its policies so that development policy that combats poverty is an integral part of the EU’s policy to combat IUU fishing, alongside the environmental and commercial concerns;
7. uzsver nepieciešamību iesaistīt pilsonisko sabiedrību un atbildību par likumīgu zvejas metožu izmantošanu un sadarbības veidošanu ar iestādēm cīņā pret NNN zveju uzticēt zvejniecības nozares uzņēmumiem, nosakot to par daļu no uzņēmumu sociālās un vides atbildības.
Stresses the need to involve civil society and to hand responsibility to fisheries sector undertakings so that they will ensure that legal fishing methods are complied with and cooperate with the authorities in combating IUU fishing, within the framework of the social and environmental responsibility of undertakings.
par nelegālās zvejas apkarošanu pasaulē — Eiropas Savienības loma
on combating illegal fishing at the global level – the role of the EU
2. uzsver, ka nelegālā zveja ir starptautiska organizēta nozieguma forma, un tas ir viens no nopietnākajiem draudiem jūras resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai pārvaldībai;
Emphasises that illegal fishing is a form of transnational organised crime and remains one of the most serious threats to the conservation and sustainable management of marine resources;
8. uzskata, ka ES uzticamība cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu NNN zveju globālā mērogā ir atkarīga no tā, cik lielu uzmanību tā pievērš cīņai pret NNN zveju savā flotē un NNN zivju pārdošanai savos tirgos;
Considers that the EU’s credibility on the global stage in the fight against illegal, unreported and unregulated (IUU) fishing depends on the vigour with which it combats IUU fishing by its own fleet and the sale of IUU fish on its own markets;
10. aicina Komisiju izvērtēt iespēju saskaņā ar PTO noteikumiem pārtraukt vai aizliegt produktu ievešanu no tādām valstīm, kas negarantē, ka ir ievēroti pasākumi cīņā pret nelegālu zveju;
Calls on the Commission to assess whether imports of products from states which do not guarantee compliance with measures to combat illegal fishing could be suspended or banned, in compliance with the rules of the WTO;
13. aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka nelegālā zveja tiek apkarota gan jūrā, gan iekšzemes ūdeņos, un uzsver nepieciešamību pārskatīt uzraudzības mehānismu pietiekamību un to īstenošanu;
Calls on the Member States and the Commission to ensure that illegal fishing is combated at sea and in inland waters and underlines the need to review the sufficiency of control mechanisms and their implementation;
18. uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm, lai cīnītos pret NNN zveju un nodrošinātu, ka jaunattīstības valstis spēj ievērot ES tiesību aktus;
Stresses the need to promote cooperation between EU Member States and third countries to combat IUU fishing and to ensure that developing countries have the capacity to comply with the EU legislation;
20. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu ieviest punktu sistēmas zvejas licenci kā papildu instrumentu, ar kuru dalībvalstis var atklāt pārkāpumus jebkurā pārdošanas ķēdes posmā un piemērot bargas sankcijas pārkāpumu gadījumos;
Welcomes the Commission’s decision to introduce a point-based fishing licence, an additional tool the Member States will be able to use to identify irregularities at each stage of the market chain and to impose strict penalties in case of infringement;
par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu
on tackling early school leaving
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ATZINUMS...............................20
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............21
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 23., 28. un 29. pantu,
– having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child, in particular Articles 23, 28 and 29 thereof,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācības sistēmās ( COM(2006)0481 ),
– having regard to the Commission Communication on equity and efficiency in European education and training systems ( COM(2006)0481 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Jaunatne kustībā” — iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” ( COM(2010)0477 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Youth on the Move: An initiative to unleash the potential of young people to achieve smart, sustainable and inclusive growth in the European Union’ ( COM(2010)0477 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana — būtisks ieguldījums stratēģijā Eiropa 2020” ( COM(2011)0018 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Tackling early school leaving: A key contribution to the Europe 2020 Agenda’ ( COM(2011)0018 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai ( COM(2011)0019 ),
– having regard to the Commission proposal for a Council Recommendation on policies to reduce early school leaving ( COM(2011)0019 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)173),
– having regard to the Commission communication entitled ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’ ( COM(2011)0173 ),
– ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada 21. novembra secinājumus „Sagatavot jauniešus 21. gadsimtam — programma Eiropas sadarbībai skolu jomā”
– having regard to the Conclusions of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council of 21 November 2008 on preparing young people for the 21st century: an agenda for European cooperation on schools
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā („ ET 2020”)
– having regard to the Council Conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’)
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 26. novembra secinājumus par migrantu izcelsmes bērnu izglītību
– having regard to the Council Conclusions of 26 November 2009 on the education of children with a migrant background
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par izglītības un apmācības sociālo dimensiju
– having regard to Council conclusions of 11 May 2010 on the social dimension of education and training
– ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju par jaunu sieviešu un meiteņu diskrimināciju izglītības jomā
– having regard to its resolution of 1 February 2007 on educational discrimination against young women and girls
– ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošana
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on key competences for a changing world: implementation of the education and training 2010 work programme
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūciju „ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus”
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on an EU Strategy for Youth - Investing and Empowering
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai
– having regard to its resolution of 9 March 2011 on the EU strategy on Roma inclusion
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0092 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0092 . ,
– ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 12 May 2011 on early years learning in the European Union
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0231 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0231 . ,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0363/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0363/2011 ),
A. tā kā, lai kļūtu par pilntiesīgiem sabiedrības locekļiem un pilnveidotos kā indivīdi un pilsoņi, jauniešiem ir vajadzīgs plašs zināšanu un pamatprasmju klāsts, kas ir būtiski svarīgs viņu intelektuālajai un sociālajai attīstībai, tostarp efektīva saziņa, spēja strādāt komandā, spēja risināt problēmas un kritiski izvērtēt informāciju;
A. whereas young people, if they are to participate fully in society and achieve self-fulfilment as individuals and citizens, must possess a broad spectrum of knowledge and skills essential for their intellectual and social development, including the ability to communicate effectively, work in teams, solve problems and critically evaluate information,
B. tā kā jauniešu izglītība veicina personīgo izaugsmi, labāku sociālo integrāciju, augstas atbildības sajūtas un pašiniciatīvas veidošanos;
B. whereas for young people education promotes values such as personal development, better social integration and a greater sense of responsibility and initiative,
C. tā kā priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas (PMP) līmenis ES dalībvalstīs, kā arī pilsētās un reģionos un iedzīvotāju sociālekonomiskās kategorijas ir atšķirīgas, un to ietekmē sarežģītu faktoru klāsts;
C. whereas rates of early school leaving (ESL) vary across EU Member States, as well as between towns and regions and between the socio-economic categories of their inhabitants, and are influenced by a range of complex factors,
D. tā kā viens no pieciem stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem ir zem 10 % samazināt to jauniešu īpatsvaru, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, un vismaz līdz 40 % palielināt to jauniešu īpatsvaru, kas ieguvuši grādu vai diplomu vai ieguvuši līdzvērtīgu izglītību;
D. whereas one of the five Europe 2020 headline targets is to reduce the proportion of early school leavers to less than 10 % and to increase the share of the younger generation with a degree or diploma or equivalent level of education to at least 40 %,
E. tā kā par 10 % mērķi dalībvalstis vienojās 2003. gadā, taču tikai septiņām no tām izdevās šo kritēriju izpildīt un tā kā 2009. gadā vidējais PMP rādītājs bija 14,4 %;
E. whereas the 10 % target was agreed by Member States in 2003, but only seven of them have managed to reach this benchmark, and whereas in 2009 the average ESL rate stood at 14.4 %,
F. tā kā, neraugoties uz stabilu PMP rādītāju samazinājumu pēdējo desmit gadu laikā, vairumā dalībvalstu aizvien tiek izmantota sadrumstalota un nepietiekami saskaņota pieeja problēmas risināšanai;
F. whereas, despite the steady decline in ESL rates in the last decade, most Member States still have a fragmented and inadequately coordinated approach to tackling the problem,
G. tā kā dalībvalstīs zemi lasītprasmes rādītāji ir 24,1 % piecpadsmitgadnieku;
G. whereas 24.1 % of all 15-year olds in the Member States are low performers in reading literacy,
H. tā kā lasītprasme ir ļoti būtiska prasme, lai ikviens jaunietis varētu sekmīgi apgūt mācību priekšmetus, kā arī iekļauties darba tirgū, izprast un analizēt informāciju, pareizi sazināties un piedalīties kultūras pasākumos, un tā kā ir jāīsteno konkrēti pasākumi nepilnvērtīgas lasītprasmes problēmas risināšanai;
H. whereas reading is a basic tool for all young people, indispensable to making progress in any school subject and to becoming integrated into the world of work, understanding and analysing information, communicating correctly and participating in cultural activities, and whereas specific measures should therefore be taken to remedy deficiencies in reading skills,
I. tā kā PMP ļoti nelabvēlīgi ietekmē ES sociālo kohēziju, turklāt ne tikai attiecībā uz ekonomisko izaugsmi, Eiropas prasmju bāzi un sociālo stabilitāti, jo šai parādībai ir negatīva ietekme uz jauniešu karjeras izredzēm, veselību un labklājību un izglītības zemais līmenis ir arī viens no galvenajiem nabadzības un sliktas veselības cēloņiem;
I. whereas ESL has severe consequences for the EU’s social cohesion, and not just for economic growth, the European skills base and social stability, as it damages the career prospects, health and well-being of young people, a low level of education also being a key cause of poverty and negative health outcomes,
J. tā kā PMP ir viens no pamatfaktoriem, kas ietekmē bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību,
J. whereas ESL is a fundamental contributing factor to unemployment, poverty and social exclusion,
PMP īpatnības
Characteristics of ESL
2. norāda, ka PMP ir jo īpaši raksturīga bērniem, kuri nāk no nabadzīgas un nelabvēlīgas vides un no migrantu ģimenēm, un ir bieži saistīta ar nabadzību un sociālo atstumtību;
Notes that ESL is particularly pronounced among children from poor and disadvantaged backgrounds and children from migrant families and is frequently linked to poverty and social exclusion;