natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šogad ļoti īso laika periodu dēļ galvenie referenti varēja izstrādāt savus jautājumus, tikai izmantojot sekretariāta tehnisko palīdzību (tai skaitā arī specializēto komiteju sekretariātus).
This year, extremely short time-limits only allowed the general rapporteurs to develop their own set of questions, drawing on the technical assistance of the secretariat (also including secretariats of specialised committees).
Turpmāk, iespējams, šo sagatavošanās daļu uzdos galvenajiem referentiem, bet pats svarīgākais ir tas, ka grupām būs vairāk laika pierakstīt jautājumus un savlaicīgi saņemt oficiālus uzaicinājumus pēc koordinatoru attiecīgajiem lēmumiem par šādu sanāksmju organizēšanu.
The way forward is perhaps to let this part of preparation remain with the general rapporteurs but, importantly, allow longer time for groups to put down questions and receive formal invitations in good time following the relevant decisions by coordinators to organise such meetings.
Vēl viens pārdomu vērts jautājums ir par to, vai sanāksmēs vairāk vērības jāpievērš tādiem aspektiem kā budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām ( ABB ) un budžeta līdzekļu vadība ( ABM ), pamatojoties uz Komisijas sagatavotajiem darbības pārskatiem.
Another question that merits some thought is whether the meetings should develop more towards a thorough examination of ABB (activity based budgeting) and ABM (activity based management) aspects on the basis of the Activity Statements that the Commission produces?
Vai varbūt šādām sanāksmēm ir jābūt „elastīgākām” un vienkārši jāapskata atsevišķas interešu jomas un/vai jautājumi, ko uzdevušas specializētās komitejas un pašas Budžeta komitejas politiskās grupas.
Or, alternatively, whether the meetings should be kept more "flexible" and simply be based on certain fields of interest and/or questions expressed by the specialised committees and the political groups within the Budgets Committee itself.
Tad tās, protams, būtu politiskākas un tematiskākas, bet, no otras puses, tādas sanāksmes noteikti neiedziļinātos ABB mērķos, darba izpildes rādītājos un iegūtajos rezultātos.
This of course has the advantage of being more political and topical but, on the other hand, does not necessarily penetrate very deeply into the world of ABB objectives, performance indicators, and measured results.
Daži to varētu uzskatīt drīzāk par priekšrocību, nevis par trūkumu.
Some may consider that an advantage rather than a disadvantage.
Koordinatoru apstiprinātā sanāks me s organizācija
The format approved by coordinators
Uzraudzības grupas sanāks me s:
The monitoring group meetings would:
Ø notiktu 2007. un 2008. gada galveno referentu kopīgā vadībā;
Ø take place under the joint leadership of 2007 and 2008 general rapporteurs
Ø būtu organizētas kopā ar attiecīgo specializēto komiteju (īpaši iesaistot budžeta projekta sagatavotājus);
Ø be organised with the specialised committee concerned (especially involving budget draftsmen).
Ø būtu atklātas visiem ieinteresētajiem Budžeta komitejas locekļiem;
Ø be open to all interested COBU members
Ø būtu arī atklātas Budžeta kontroles komitejas locekļiem;
Ø be open also to COCOBU members
Ø ilgtu aptuveni 2 stundas;
Ø last for approximately 2 hours
Ø notiktu bez mutiskā tulkojuma (neoficiālās sanāksmes nav iekļautas Rīcības kodeksā attiecībā uz daudzvalodību).
Ø not have interpretation (informal meetings are not covered by the Code of Conduct on Multilinguism).
Tādēļ sanāksmes parasti notiktu angļu/franču valodā;
Proceedings would therefore normally take place in EN/FR.
Ø Komisija vienmēr būs iesaistīta.
Ø The Commission will always be associated.
Uzaicinājumus izsūtīs gan Budžeta ģenerāldirektorātam, gan attiecīgajam specializētajam ģenerāldirektorātam.
Invitations to be sent to both DG BUDG and the specialised DG concerned.
Ø atbilstīgais uzaicinājuma adresāts varētu būt ģenerāldirektors vai direktors.
Ø The appropriate level of invitation could be Director General or Director.
Faktiskā līdzdalība ir jāatstāj Komisijas ziņā, jo ir pierādījies, ka detalizētas operatīvas zināšanas par programmām ir priekšnoteikums veiksmīgām sanāksmju norisēm.
Actual participation to be left to the Commission itself as detailed operational knowledge of programmes has proven to be a pre-requisite for successful meetings.
Pašreizējā procedūra, iespējams, ir ārkārtas procedūra, jo ļoti daudzas sanāksmes (5) bija jānoorganizē ļoti īsā laikā.
The current procedure has perhaps been exceptional in that a significant number of meetings (5) had to be organised in a very short time.
Lai gan vispārīgās piezīmes no citām komitejām, šķiet, ir pozitīvas (izteikti atzinīgs novērtējums iespējai uzdot konkrētus interesējošus jautājumus daudzām klātesošām augsta līmeņa Komisijas amatpersonām un saņemt turpmāko informāciju rakstiski), norisi varētu turpmāk vēl vairāk uzlabot, pieņemot ne tik pārblīvētu sanāksmju kalendāru turpmākiem gadiem.
Although the general remarks from other committees seem positive (clear appreciation of the possibility to put specific questions of interest to a 'concentrated presence of Commission high-level officials' and to have the possibility for further information in writing), things could be further improved by adopting a less stressful calendar for any future years.
Tas arī ļautu uzlabot katras grupas iesniegto vispārējo informāciju.
This could also allow for an improvement in the background material presented with each group.
Šogad Eiropas Komisija iesniedza standarta „faktu lapu” par attiecīgo jautājumu.
This year, a standardised "fact-sheet" was provided by the European Commission for the subject in question.
Tas būtībā bija jau esošo darbības pārskatu eksemplārs, ko iesniedza kopā ar PBP.
This was essentially a copy of already existing Activity Statements provided with the PDB.
Faktiski Komisijas ziņā bija nopietni palīdzēt sagatavot vispārējo informāciju šai Budžeta komitejas iniciatīvai.
It had the merit of the Commission actually assisting very closely in preparing background material for this initiative of the Budgets Committee.
Trūkums bija tāds, ka to uztvēra kā pārāk tehnisku (iespējams, neveiksmīgas iepazīstināšanas dēļ) un ka uzraudzības grupai izvēlētais temats ne vienmēr atbilda ABB „darbības pārskatam”.
It had the disadvantage of being perceived as too technical (perhaps a question of presentation) and, also, that the subject chosen for a Monitoring Group might not necessarily correspond to an ABB "Activity Statement".
Komisija bija paredzējusi līdzdalību ģenerāldirektora vai direktora līmenī.
The level of participation has been the intended from the Commission's side, i.e. Director General or Director.
Tādējādi noteikti varēja saņemt būtiskākas atbildes uz jautājumiem, kas pēc sava rakstura bieži ir vairāk politiski nekā tehniski.
This has clearly allowed more relevant answers to questions which by their nature are often more political than technical.
Praktiskā un organizatoriskā ziņā ir pierādījies, ka 1 vai 1,5 stundas ir piemērots sanāksmju ilgums, lai debates norisinātos mērķtiecīgi.
In practical and organisational terms, 1 or 1 ½ hours have turned out to be a suitable duration of meetings in order to keep the debate focussed.
Ir izrādījies ļoti noderīgi, ka Komisija iepazīstina ar katru tematu, apskatot pašreizējo lietu stāvokli, lai gan dažos gadījumos šīs iepazīstināšanas ir pārāk detalizētas un grūti izsekojamas cilvēkiem, kas nav attiecīgās jomas eksperti.
It has proven very useful that the Commission introduces each subject by an overview of the current "state-of-play" although, in some cases, these presentations have been slightly too detailed and difficult to follow for "non-experts".
Koordinatoru apstiprinātā doku me ntācija
Documentation approved by the coordinators
Ø Vienmēr jābūt sagatavotai piezīmei ar situācijas raksturojumu („anotēta dienas kārtība”).
Ø A background note (type " annotated agenda" should always be prepared
Ø Ja ir nepieciešams, varētu izmantot arī tehniskas „faktu lapas” par konkrētu programmu/budžeta pozīciju, lai norādītu izpildes rādītājus utt.
Ø As and when necessary, technical "fact-sheets" on a specific programme/budget line could also be used to set out implementation figures etc.
Ø Ir jāuzraksta katras sanāksmes kopsavilkums, kas varētu arī būt par atgādinājumu iespējamiem turpmākiem notikumiem budžeta procedūrā/grozījumos.
Ø A summary of each meeting should be produced, which could also serve as a "reminder" for possible follow-up in the budget procedure/amendments
Visas debates/diskusijas ar Komisiju ir norisinājušās vislabāk tad, kad ir bijušas konkrētākas/koncentrētākas darba kārtības.
More specific/concentrated agendas have worked best as far as any debate/discussion with the Commission is concerned.
Varētu apsvērt par turpmāku vispārējās informācijas izstrādi šādām grupām.
It could be considered to further develop the background material for such groups.
To, iespējams, varētu izdarīt, pielāgojot Komisijas sagatavotās faktu lapas.
This could possibly be done through adaptation of the fact-sheets prepared by the Commission.
Pašreiz Komisijas dotajiem dokumentiem nav daudz pievienotās vērtības, lai gan tie ir ļoti gaidīti kā tīri tehniska palīdzība.
At present, there is not much added value in the documents given by the Commission, although they are to be very much welcomed as pure technical assistance.
Vēl viena iespēja varētu būt tāda, ka vienkārši dod vairāk laika jautājumu sagatavošanai.
Another way could be to simply leave more time for developing the questions.
Trešā iespēja, ko varētu aplūkot koordinatori, izskatot katru gadījumu atsevišķi, varētu būt informatīvas piezīmes (iekšējas vai ārējas) pieprasīšana par attiecīgo tematu.
A third way, that could be looked into by coordinators on a case-by-case basis, could possibly be to order a briefing note (internal or external) on a given subject.
Līdz šim saspringtais grafiks nav ļāvis sagatavot tūlītējus kopsavilkumus par katru sanāksmi.
The heavy schedule so far has not allowed drawing up immediate summaries of each meeting.
Šajā dokumentā ir iekļauti daži kopsavilkumi visu komiteju locekļu vajadzībām.
Some of the main outcomes are included in this working document for the benefit of all committee members.
Ņemot vērā, ka visas grupas ir aicinātas, arī katra puse, protams, varēja iesaistīties un atzīmēt informāciju/atbildes, kuras tā uzskatīja par visnoderīgākajām.
Also, given that all groups are invited, each party has of course been able to take onboard and note down the information/replies that it considered most useful.
Dažādos gadījumos arī Komisijai tika prasīts iesniegt rakstiskas atbildes un informāciju.
Also, in various cases, the Commission has been asked to submit written replies and information.
Tas patiešām ir izrādījies ļoti noderīgi, un šādu informāciju nosūta pa pastu pēc sanāksmēm.
This has proven to be very useful indeed and such follow-up is transmitted by mail following the meetings.
Vispārēji secinājumi
Overall Conclusions:
Ir pierādījies, ka uzraudzības grupas ir ļoti noderīgas budžeta sagatavošanas gaitā, un tagad pieņemtā strukturētākā pieeja, īpaši attiecībā uz pieaugošo Komisijas iesaistīšanos sagatavošanas darbos un uz koordinatoru iesaistīšanos tematu definēšanā, ir bijusi konstruktīva.
The monitoring groups have proved to be a very useful tool in the course of the budgetary procedure and the more structured approach now adopted, especially as concerns the increased involvement of the Commission in the preparations, and of the coordinators in terms of defining the subjects, proved to be constructive.
Kopumā specializēto komiteju un politisko grupu reakcija šķiet pozitīva, izņemot iespējams, attiecībā uz pārāk blīvu plānojumu un īsajiem uzaicinājuma termiņiem.
Reactions from specialised committees and from political groups seem generally positive, with the possible exception of too tight planning and short deadlines for invitations.
Turpmāk varētu padarīt ciešāku sadarbību ar citām komitejām, bet tas arī ir saistīts ar rīcībā esošo sagatavošanās laiku.
The cooperation with other committees could be further strengthened but this is also linked to the preparation time available.
Sanāksmju skaits ir jāsamazina līdz 3 vai 4 uz vienu budžeta procedūru, lai varētu kārtīgāk sagatavoties un sadarboties.
The number of meetings should be reduced to 3 or 4 per budget procedure in order to allow for more thorough preparation and cooperation.
Pienākumam izlemt par tematiem jāpaliek politisko grupu koordinatoru ziņā, pamatojoties uz galvenā(o) referenta(u) priekšlikumiem.
The responsibility to decide on the subjects should remain with the coordinators of political groups, based on proposals from the general rapporteur(s).
Temati ir jāizvēlas gada sākumā (maijs noteikti bija par vēlu izlemšanai).
The selection of subjects should be taken early in the year (May was clearly too late to decide)
Sanāksmju organizācija un doku me ntācija bija sagatavota samērā labi, lai gan atkal īsais sagatavošanās laiks 2007. gadā noteikti bija trūkums.
The format and documentation for the meetings have worked relatively well although, again, the short time for preparations in 2007 was clearly a disadvantage.
Lai gan neliela nodaļa no paziņojuma par budžeta prognozi ( BFA ) jau bija ietverta standarta faktu lapā, šo aspektu/saistījumu, iespējams, varētu stiprināt nākamajos gados attiecībā uz N gadu.
Although a small section of the Budget Forecast Alert "warnings" was always included in the standardised fact-sheet, this aspect/linkage could possibly be strengthened for coming years as far as year N is concerned.
Kopīgais Eiropas Parlamenta un Komisijas paziņojums par atbilstīgu budžeta izpildes nodrošināšanu (pieņemts 2006. gada novembrī budžeta saskaņošanas procedūras laikā).
Joint statement of the European Parliament and the Commission to ensure proper budget implementation (adopted at the 2006 November Budget Conciliation).
Budžeta procedūras laikā Eiropas Parla me nts un Komisija uzsver to, ka ES budžetā ir jāuzlabo naudas izmantošana, un uzskata, ka šī koncepcija ir jāpiemēro nepārtraukti.
In the framework of the budgetary procedure the European Parliament and the Commission emphasise the need for improved value for money in the EU budget and are of the opinion that this concept must be applied on a permanent basis.
Šādas pieejas mērķis ir novērtēt katras ES programmas kvantitatīvos un kvalitatīvos aspektus.
The aim of this approach is to evaluate and assess the quantitative and qualitative aspects of each EU programme.
Šajā kontekstā ES programmu novērtējumam ir jākļūst par nozīmīgāko sastāvdaļu ikgadējā budžeta procedūrā iesaistītajām iestādēm.
In this context, the evaluation of EU programmes should become a major element of concern for the institutions involved in the annual budgetary procedure.
Eiropas Parla me nts un Komisija atgādina, ka budžeta līdzekļu vadībai pēc darbības jomām ( ABM ) ir jāpiedāvā integrēts skats uz darbību un dažādu politikas jomu izmaksām, tai skaitā gan darbības, gan administratīvo resursu izmaksām.
The European Parliament and the Commission recall that Activity-Based Management (ABM) is to offer an integrated view of the performance and cost of the various policy areas including both operational and administrative resources.
Šīs divas iestādes piekrīt veikt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz budžeta izpildes uzraudzības uzlabošanu ar tāda procesa palīdzību, kurā būs iesaistītas visas Eiropas Parla me nta komitejas, izmantojot visu pieejamo informāciju, sākot no 2007. gada janvāra.
The two Institutions agree to take the necessary steps with regard to improving the monitoring of budget implementation through a process using all available information as from January 2007 to which all committees of the European Parliament will be associated.
Eiropas Parla me nts apņemas labāk izmantot pārskaitījumus un budžeta grozījumus kā instru me ntus, lai pārbaudītu budžeta izpildi attiecīgajā gadā, ņemot vērā Parla me nta prioritātes un tā iestāžu prerogatīvas.
The European Parliament undertakes to make better use of transfers and amending budgets as instruments to scrutinise budget implementation during the year in respect of Parliament's priorities and its inter-institutional prerogatives.
Šī notiekošā procesa rezultāti būs temats viedokļu apmaiņai katrā trīspusējā sarunā, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma II pielikumā.
The results of this ongoing process will be the subject of exchange of views in each trialogue foreseen in Annex II of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
Šī uzdevuma mērķis ir nodrošināt, lai no ES budžeta finansētām politikas jomām tiktu novirzīti ekonomiski izdevīgāki līdzekļi Eiropas pilsoņiem un lai tās reaģētu uz izaicinājumiem, ar ko sastopas Eiropas Savienība, pēc iespējas labāk sadalot ES piešķirtos fondus.
This exercise aims to ensure that policies financed by the EU budget deliver better value for money to European citizens and respond to the challenges which the European Union faces through the best possible allocation of EU funds.
Uzraudzības grupas, kas izveidotas 2007./2008. gada procedūrām
Monitoring Groups decided for the 2007/2008 procedures
Pētniecība enerģētikas un transporta jomā
Research in the field of energy and transport
Kopīga imigrācijas un patvēruma politika
Common immigration and asylum policies
Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR ); Eiropas kaimiņattiecību instruments; Attīstības politika
European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR) European Neighbourhood instrument Development Policy
Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma ( CIP )
Innovation Programme (CIP)
Uzņēmējdarbības/konkurences veicināšana
Encouraging Entrepreneurship/Competitiveness
Lauksaimniecības politikas stratēģija un koordinēšana Vides saudzēšanas instrumenti: NATURA 2000, Life +
Agricultural policy strategy and coordination The Environment instruments : NATURA 2000, Life +
Rezultātu kopsavilkums
Summary of the results
Uzraudzības grupa pētniecībai enerģētikas un transporta jomā
Monitoring Group on research in the field of energy and transport
Pēc klātesošo deputātu ierosinājuma diskusijas laikā diezgan daudz pievērsās jautājumiem par aģentūrām, administratīvajām izmaksām un arī Galileo programmu.
At the initiative of the members present, the discussion was quite focussed on the question of agencies, administrative costs and, also, Galileo.
Komisiju pārstāvēja direktori.
The Commission was represented at the level of Directors.
Deputāti izteica bažas par 2 jaunajām izpildaģentūrām, ko Komisija plāno izveidot Septītās pamatprogrammas īstenošanai.
The 2 new Executive Agencies that the Commission envisages for the implementation of FP7 were of concern for members.
Komisijai bija jāskaidro, kāpēc tā pati nevar parūpēties par īstenošanu.
The Commission had to explain why it cannot take care of this implementation itself.
Komisijas pārstāvji paziņoja, ka tiks iesniegts attiecīgs ietekmes novērtējums un izmaksu/ieguvumu analīze.
The Commission representatives announced that a proper impact assessment and a cost/benefit analysis will be presented.
Deputāti atgādināja Komisijai, ka Sesto pamatprogrammu Komisija spēja īstenot bez jebkādu izpildaģentūru dibināšanas.
Members reminded the Commission that FP6 could be implemented by the Commission without any Executive Agency.
Komisija atzina, ka Galileo programmai nekādas saistību apropriācijas ( CA ) operatīvajā posmā netiks tērētas, kamēr nav pieņemts tiesiskais pamats (1. lasījums gaida savu kārtu Padomē).
On Galileo the Commission admitted that no CA can be spent for the operational phase as long as the legal base (1st reading still pending in Council) is not adopted.
Bija arī interesanti uzzināt, ka Galileo programmas izstrādē tiek tērēti aptuveni 40 miljoni gadā no pētniecības budžeta (galvenokārt no Septītās pamatprogrammas).
It was also interesting to hear that about 40 million/year out of the research budget (mainly FP7) are spent on the development of Galileo.
Komisija apstiprināja, ka pēc sarunām par finanšu plānu, kas ietvēra 1.a izdevumu kategorijas apropriāciju samazināšanu salīdzinājumā ar tā saukto „R. Prodi paketi”, vairāku paredzēto pētniecības projektu apjoms bija jāsamazina vai arī tos varēs īstenot tikai vēlāk.
The Commission confirmed that, following the outcome of the negotiations on the financial perspectives, which included a reduction of appropriations under heading 1a compared to the so-called "Prodi package", the scope of several research projects that had been envisaged had to be reduced or can only be carried out later.
Komitejas locekļi ierosināja iekļaut darbības pārskatā pētniecības vispārējās administratīvās izmaksas, lai uzlabotu pārredzamību.
Members suggested that the overall administrative cost of research should be included in the activity statement in order to improve transparency.
Kļuva arī skaidrs, ka līdz šim Septītā pamatprogramma vispār nav tikusi pildīta no 2007. gada budžeta.
It also became clear that so far there is no execution at all of FP7 out of the 2007 budget.
Saskaņā ar Komisijas teikto Piektās pamatprogrammas īstenošana/galīgā pabeigšana saskanēja ar prognozēm.
According to the Commission the implementation/final wrapping-up of FP5 was in line with the forecast.
Tomēr Sestās pamatprogrammas izpilde kavējās (par 1–2 mēnešiem nekā paredzēts grafikā) iekšēju organizatorisku problēmu un neparedzētas personāla mobilitātes dēļ.
However, there were delays (1-2 months behind schedule) with FP6 due to internal organisational problems and unforeseen mobility of staff.
Uzraudzības grupa imigrācijas un patvēruma politikas jomā
Monitoring Group on immigration and asylum policies
Komisija aprakstīja situāciju attiecībā uz šiem trijiem ES fondiem šajā jomā, ko vada pēc dalītas vadības principa.
The Commission described the situation with regard to the three EU Funds in this area, all managed under the shared management principle.
Izveidoja stratēģiskās pamatnostādnes, un pēc tam dalībvalstis izveidos projektus, pamatojoties uz daudzgadu programmu.
The strategic guidelines were being developed and, subsequently, the Member States would establish the projects on the basis of a Multi-Annual programme.
Tomēr šo procesu līdz galam nepabeidza, un bija liels risks, ka 2007. gadā būs liels apjoms nepilnīgi izlietotu maksājumu.
This process was not quite finished, however, and there was a grave risk that there would be considerable under-utilisation of payments in 2007.
Jaunajā integrācijas fondā 2007. gadā neveiks nevienu maksājumu.
For the new Integration Fund, no payments at all would be made in 2007.
Šī fonda juridiskais pamats vēl nebija izstrādāts (Padome vēl arvien nav atcēlusi Apvienotās Karalistes samazinājumu).
The legal base for this Fund was not completed yet (UK reserve still remaining to be lifted in the Council).
Pēc Parlamenta deputātu jautājumiem par Eiropas migrācijas tīklu Komisija izteica bažas par to, ka tam nav tiesiska pamata, un paziņoja, ka viņi tādu ierosinās.
Following questions from MEPs regarding the European Migration Network, the Commission expressed worry that no legal base exists and stated that they would propose one.
Diemžēl varētu būt pārtraukums starp esošajiem tīkliem un laiku, kad varētu sākt darboties jauns tiesiskais pamats.
Unfortunately, there could be a gap between existing networks and the time when a new legal base could be in place.
Jautājumā par Eiropas Ārējo robežu aģentūru ( FRONTEX ) Komisija atbildēja, ka viņi patiešām ir atklājuši jaunas „vajadzības” 2007. gada budžetam un ka priekšlikumu pārskatīt budžetu pašreiz izskata vadības padome.
On Frontex, the Commission answered that they had indeed identified new "needs" for the 2007 budget and that a proposal for a revised budget was currently being considered by the Management Board.
Pilnībā nebija skaidrs, kā šādas jaunas „vajadzības” pārvērtīsies iespējamā darbībā (budžeta grozījumi? pārvietojumi?).
It was not entirely clear how such new "needs" would be translated into possible action (amending budget? transfers?).
2008. gadā Frontex joprojām nespēs nodrošināt pastāvīgas darbības jūras robežas kontrolē, un priekšsēdētājs J. M. Barroso Maltā bija teicis, ka Komisija apsver citas darbības.
For 2008, Frontex would still not have the capacity to ensure permanent actions for sea border control and President Barroso had said in Malta that the Commission is considering other actions.