natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e) pilnveidot rīkus, ko izmanto monetārās politikas plānošanai, veicot rūpīgu analīzi par faktoriem, kuri ietekmē finanšu sistēmu stabilitāti un darbību, tostarp attiecībā uz monetārās politikas tālāknodošanu, kredīta un finanšu aktīvu attīstību, jaunu produktu raksturīgajām iezīmēm, kā arī riska un likviditātes koncentrāciju;
(e) completion of the tools used for designing monetary policy by the thorough analysis of factors that influence the stability and functioning of the financial system, inter alia as regards the transfer of monetary policy, the development of credit and financial assets, the characteristics of new products, and the concentration of risks and liquidity;
f) īstenot proaktīvu Eiropas nostāju starptautiskos forumos, īpaši FSF un SVF, kā arī aktīvi īstenot kopējus politisko lēmumu pieņemšanas procesus;
(f) a proactive European reaction within international forums, notably the FSF and the IMF and for the increase of common political decision-making processes; and
g) formulēt Eiropas Savienības viedokli G8 sanāksmes laikā un apmainīties domām par Eiropas Savienības kā efektīvākas vispasaules ekonomikas lēmumu pieņemšanas iestādes lomu, pielāgojot šo lomu globalizācijas sekām un vairāk dominējošiem pasaules finanšu tirgiem;
(g) the formulation of a European Union voice within the G8 and the reflection of the European Union's role as a more efficient world-wide economic decision-making body while adjusting such a role to the consequences of globalisation and more dominant global financial markets;
Eiropas Parlaments ir bijis cieši iesaistīts visās EMS darbības stadijās, sākot no 1992. gadā Māstrihtā pieņemtā lēmuma par valūtu, kura rezultātā 1999. gada 1. janvārī tika noteikti dalībvalstu valūtas maiņas kursi pret eiro un tika izveidota Eiropas Centrālā banka, kā arī 2002. gadā beidzot notika reāla pāreja uz jauno valūtu.
The European Parliament has been closely involved in every stage of EMU, from the decision to launch the currency taken in Maastricht in 1992, leading to the 1st of January 1999 when the exchange rates of the participating Member States were irrevocably fixed against the euro and the European Central Bank was created, and finally to the subsequent physical changeover in 2002.
Parlaments no pašiem sākumiem ir arī piedalījies visos lēmumos attiecībā uz eiro zonas paplašināšanu.
The Parliament has also taken part in all the decisions relating to the enlargement of the Euro area since its beginning.
Parlamentam ir bijusi aktīva loma Ekonomikas un monetārās savienības pirmās desmitgades laikā.
During the first 10 years of the Economic and Monetary Union the European Parliament has played an active role.
Parlaments ir darbojies vairākās jomās, piedalījies iekšējā tirgus tiesību aktu izstrādē, jo īpaši attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, bijis viens no lēmumu pieņēmējiem eiro zonas paplašināšanā, sniedzis atzinumus un ieteikumus par galveno makroekonomikas attīstību, stimulējis debates par pašreizējo ekonomisko attīstību, palielinājis ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanas pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī institucionalizējis atvērtu un pārredzamu monetāro dialogu ar Eiropas Centrālo banku.
It has done this through its work in many areas, by co-legislating in the field of the internal market, in particular as relates to financial services, by being one of the decision makers in the enlargement of the euro area, by giving opinions and advice on the main macro-economic developments, by facilitating debate on current economic developments, by increasing transparency and accountability of economic policy decision-making, and by institutionalising an open and transparent monetary dialogue with the European Central Bank.
Ekonomikas politikas koordinācija
Economic policy co-ordination
Parlaments ka vienīgā Eiropas Savienības iestāde, ko tieši ievēl pilsoņi, ir stiprinājis ekonomikas politikas koordināciju un veicinājis Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas īstenošanu.
As the only European Union body directly elected by its citizens, the European Parliament has worked for strengthening economic policy coordination and the implementation of the Lisbon Strategy for growth and jobs.
Ekonomikas politika ir joma, kurā jo īpaši jūtams pārredzamības trūkums, ņemot vērā tipiskās starpvaldību procedūras, ko paredz Līgums
Economic policy is an area in which the lack of transparency is particularly strong given the typically inter-governmental procedures foreseen by the Treaty
Tiesisko regulējumu ekonomikas politikas jomā nosaka Līguma 98., 99. un 104. pants. .
The legislative framework in the field of economic policy is laid down in Articles 98, 99 and 104 of the Treaty .
Tādēļ Eiropas Parlaments ES līmenī ir kļuvis par galveno dalībnieku, kaut arī formāli Līgums tam piešķir ierobežotas pilnvaras.
The European Parliament has therefore established itself as a major player at the EU level despite the limited formal powers that the Treaty grants it.
Mēs tādēļ esam par pieeju, kas prasa atklātāku dalībvalstu valdību attieksmi pret dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Parlamentu un sociālajiem partneriem.
We have therefore taken the approach of requesting a more open attitude of Member State Governments towards national parliaments, the EP and social partners.
Nodokļu politikas koordinācijas jomā saskaņā ar pašreizējiem Līguma noteikumiem ar Parlamentu konsultējas par sekundāro tiesību aktu pieņemšanu attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un Stabilitātes un izaugsmes paktu.
In the field of the co-ordination of fiscal policies, Parliament is under current Treaty provisions consulted in matters related to the adoption of secondary legislation on the Excessive Deficit Procedure and the SGP.
Parlaments ir izstrādājis dažādus veidus, kā likt Eiropai sadzirdēt savus atzinumus.
Parliament has developed a variety of ways of making its opinions heard in Europe.
Tas ir bijis iespējams līdz nozīmīgam līmenim, jo Ekonomikas un monetāro lietu komiteja ir izrādījusi aktīvu interesi, izvirzot Parlamentu priekšplānā.
This has been possible to an important extent thanks to the active interest that the ECON Committee has taken in bringing the Parliament to the fore.
Mēs meklējām iespēju izstrādāt koncepciju visaptverošai partnerattiecību pieejai, kurā būtu iekļauti sociālie partneri, pilsoniskā sabiedrība un valsts iestādes saskaņā ar valstu tradīcijām un praksi.
We have sought to develop the concept of a broad-based partner-ship approach, which would include social partners, civil society and public authorities according to national traditions and practices.
Ekonomikas un monetāro lietu komiteja ir izveidojusi regulāru dialogu ar ES iestādēm un organizācijām, kuras veido ekonomikas politiku eiro zonā un Savienībā.
ECON has established regular dialogue with those EU institutions and bodies which have a role in shaping economic policy in the Euro area and in the Union.
Katru pusgadu gaidāmā Padomes prezidentūra (finanšu ministrs) ir aicināta iesniegt Komitejai savu darbu programmu.
Each semester, the incoming Council presidency (Finance Minister) is invited to present its work programme to the Committee.
Sešu mēnešu perioda beigās notiek rezultātu pārskatīšana.
At the end of the six-month period, a review of achievements takes place.
Abos gadījumos pēc lasījuma notiek apspriešana ar Komiteju.
On both occasions, the presentation is followed by a discussion with the Committee.
Cita regulāru sanāksmju iespēja starp Ekonomikas un monetāro lietu komiteju un Ekonomikas un finanšu padomi ( ECOFIN ) ir process, kura rezultātā notiek ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu pieņemšana, Komitejas pārstāvjiem konsultējoties ar trijotni (pašreizējās, iepriekšējās un nākamās prezidentūras pārstāvjiem).
Another occasion of regular meetings between the ECON Committee and the Council (ECOFIN) is in the process leading to the adoption of the BEPGs as representatives of the Committee hold discussions with the Troika (the representatives of the current, previous and incoming Council presidencies).
Ekonomikas un monetāro lietu komiteja pēc savas iniciatīvas ir organizējusi arī regulāras viedokļu apmaiņas ar Eirogrupas priekšsēdētāju .
On its initiative, the ECON committee has also organised regular exchange of views with the President of the Eurogroup .
Šīs viedokļu apmaiņas normāli ir notikušas divreiz gadā.
These have taken place normally twice a year.
Šajās sanāksmēs Eirogrupas priekšsēdētājs ir sniedzis paskaidrojumus par notikušajām grupas debatēm un lēmumiem, kā arī par turpmākā darba programmu.
In these meeting the President of the Eurogroup has explained past discussions and decisions by the group and its future work programme.
Šīs sanāksmes ar Ekonomikas un monetāro lietu komitejas locekļiem ir bijušas noderīgas īpaši tādēļ, ka Eirogrupa ir neformāla organizācija bez formālām lēmumu pieņemšanas pilnvarām.
These meetings with the members of the ECON have been useful, in particularly, as the Eurogroup is an informal body without formal decision-making power.
Šie dialogi ir bijuši nozīmīgi, palielinot Eirogrupas veiktās ekonomikas politikas koordinācijas pārredzamību.
These dialogues have played a role in increasing the transparency of the economic policy co-ordination undertaken by the Eurogroup.
Parlamentā Ekonomikas un monetāro lietu komiteja ir atbildīga par apstiprinošām uzklausīšanām ar Komisijas kandidātiem viņu kompetences jomā.
Within Parliament, the ECON Committee has the responsibility of conducting confirmatory hearings with the candidates to the Commission within its field of competence.
Papildus kontaktiem starp Eiropas Parlamentu un Komisiju, ko paredz Kopienas tiesības, Komiteja uztur regulāru dialogu ar komisāru, kurš ir atbildīgs par ekonomikas lietām.
In addition to the contacts between the European Parliament and the Commission foreseen by Community Law, the Committee conducts a regular dialogue with the Commissioner responsible for economic affairs.
Komisāru uzaicina uz Komitejas sanāksmēm, kurās viņš runā par Komisijas divgadu ekonomikas prognozēm, sniedz pārskatu par valsts finansēm, ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un citiem galvenajiem jaunumiem ekonomikas politikas jomā.
The Commissioner is invited to attend committee meetings, presenting the Commission's bi-annual economic forecasts, the report on public finance, the BEPGs and other major piece of news in the field of economic policy.
Pēc informācijas par Komisijas darbību un pēdējo ekonomisko sasniegumu novērtēšanas dalībvalstīs un Savienībā seko debates, kas dod iespēju komisāram un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas locekļiem izsmeļoši apmainīties ar viedokļiem.
The information concerning the Commission's activities and an assessment of the latest economic developments in the Member States and the Union is followed by a discussion, which permits an exhaustive exchange of views between the Commissioner and the ECON Members.
Bieži un regulāri kontakti un debates ar Ekonomikas un finanšu komitejas (EFK) un Ekonomikas politikas komitejas (EPK) pārstāvjiem ir ļāvušas Ekonomikas un monetāro lietu komitejas locekļiem gūt skaidru ieskatu par EFK un EPK darbību, kā arī piedalīties interesantās viedokļu apmaiņās.
Frequent and regular contacts and discussions with representatives of the Economic and Financial Committee and of the Economic Policy Committee (EPC) permitted ECON Members to seek clarification with regard to the EFC'S and the EPCs activities and to have an interesting exchange of views.
Regulārām Parlamenta un valstu parlamentu kopīgām sanāksmēm ir bijusi nozīme, palīdzot valstu parlamentiem labāk apgūt nepieciešamo ekonomikas politikas koordinēšanu.
Regular joint meetings of the Parliament and National Parliaments have played a role in helping develop a better ownership by national parliaments of the required economic policy coordination.
Īpaša uzmanība šajā kontekstā tika likta uz Lisabonas programmu izaugsmei un nodarbinātībai.
Special attention has been given in this context to the Lisbon agenda for growth and jobs.
Tā kā Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes ir galvenais politiskais dokuments ekonomikas politikas koordinēšanai, Parlaments ir veicis pasākumus, lai ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu pieņemšanas process būtu atvērtāks un integrējošāks gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī.
The Broad Economic Policy Guidelines being the key policy document for the co-ordination of economic policies, Parliament has taken steps to make the process leading to the adoption of the BEPGs more open and integrative both at the European and national level.
Šīs debates notiek pēc tam, kad Komisija ir publicējusi ieteikumus attiecībā uz ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un Parlaments – iepriekšēju ziņojumu par šo tematu.
These discussions take place after the Commission's publication of the recommendations for the BEPGs and Parliament's preparatory report on the subject.
Parlamenta vispārējais viedoklis par galvenajiem jautājumiem šajās sanāksmēs tika apspriests ar dalībvalstu pārstāvjiem.
In these encounters, Parliament's overall position on key issues has been discussed with the representatives of the Member States.
Paralēli Komiteja ir sagatavojusi otru ziņojumu ar grozījumiem Komisijas ieteikumiem jaunajām pamatnostādnēm.
In parallel the Committee has prepared a second report with amendments to the Commission recommendations for new guidelines.
Jau EMS otrās stadijas laikā tika uzsākts neformāls konsultēšanās process, un Parlaments kopš 1994. gada ir ierosinājis un apspriedis vairākus formālus ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu grozījumus.
Already during the second stage the EMU informal consultation processes were put in place and the Parliament has since 1994 proposed and negotiated more formal amendments to the BEPGs.
Mūsu iestāde ir strādājusi, lai panāktu starpiestāžu nolīgumu starp trim galvenajām iestādēm, lai tiktu skaidrībā par katras iestādes nozīmi un darba grafiku, bet šis darbs nav pabeigts vai formalizēts.
Our institution has worked in favour for an inter-institutional agreement between the three main institutions in order to clarify each roles and timetables, but this work has not been finalised nor formalised.
Eiropas Parlaments savā darbā ir atbalstījis atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.
In its work the European Parliament has supported the renewed Lisbon strategy for growth and jobs.
Parlaments ir uzskatījis, ka stratēģijai Kopienas līmenī ir jādod pievienotā vērtība, lai uzlabotu reformu saskaņotību un maksimāli nodotu tālāk zināšanas, kā arī nodrošinātu, ka reformas, piemēram, strukturālās reformas un investīcijas zināšanu jomā tiešām rada vairāk labāku darbavietu visā Eiropas Savienībā;
It has taken the view that the strategy must add value at Community level to improve the coherence of reforms and maximise positive spill-over effects and ensure that the reform agendas, such as structural reforms and investment in knowledge, effectively result in more and better jobs throughout the European Union.
Mūsu iestāde ir uzskatījusi, ka vajadzētu nostiprināt ar Lisabonas stratēģiju saistītās strukturālās uzraudzības īpašo eiro zonas dimensiju, iekļaujot tajā pasākumus EMS darbības uzlabošanai.
Our institution has been of the view that the specific euro area dimension of structural surveillance associated with the Lisbon Strategy should be strengthened by including measures that are needed to improve the functioning of the EMU.
Pirmais solis šajā virzienā ir bijis uzmanības pievēršana eiro zonai Komisijas ikgadējā progresa ziņojumā par Lisabonas stratēģijas īstenošanu.
A first step in this direction has been the focus on the euro area in the Commission’s Annual Progress Reports on the state of implementation of the Lisbon Strategy.
Turklāt Komisijas gada pārskats par eiro zonu bija labs pamats, lai izsmeļoši apspriestu vispārējo ekonomisko situāciju eiro zonā un turpmākos uzdevumus.
In addition the Commission's Annual Reports on the Euro Area has provided a good basis for a comprehensive discussion of the overall economic situation in the Euro area and challenges ahead.
Tas arī ļāva Eiropas Parlamentam paust savu viedokli un formulēt prioritātes par ekonomikas politiku un pārvaldību.
It has also allowed the European Parliament to express its views and formulate priorities on economic policies and governance.
Eiropas Parlaments tomēr ir paudis nožēlu par Lisabonas stratēģijas vājo atpazīstamību daudzu dalībvalstu politikās.
The European Parliament has, however, regretted the weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many Member States.
Lai nodrošinātu stratēģijas efektīvu īstenošanu, Parlaments tādēļ ir uzsvēris nepieciešamību labāk iesaistīt sociālos partnerus, valstu parlamentus, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī pilsonisko sabiedrību.
Our institution has therefore stressed the need of better involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society in order to ensure its effective implementation.
Eiropas Parlaments ir atbalstījis Stabilitātes un izaugsmes paktu 2005. gada marta redakcijā.
The European Parliament has given its support the Stability and Growth Pact as revised in March 2005.
Eiropas Parlaments savā 2004. gada rezolūcijā Pavasara Eiropadomei pauda pārliecību, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vieda reforma ir nepieciešama, lai Eiropas ekonomika atgūtu līdzsvaru un būtu iespējams uzlabot Eiropas ekonomisko, sociālu un vides ilgtspējību.
In its 2004 resolution to the Spring Council, the European Parliament expressed its conviction that an intelligent reform of the SGP is needed to bring Europe's economy more swiftly back into balance and to allow improvements in Europe's economic, social and environmental sustainability.
Stabilitātes un izaugsmes pakts visumā ir pierādījis savu vērtību, un tas ir konsekventi jāturpina nākotnē, lai stiprinātu eiro zonas stabilitāti un uzticamību.
Generally the Stability and Growth Pact has proven its value and must consequently kept in future, in order to strengthen the stability and reliability of the euro area.
Parlaments ir paudis viedokli, ka pareizai nodokļu politikai ir jābūt priekšnosacījumam ilgtspējīgai izaugsmei un darba vietu radīšanai katrā dalībvalstī kopā ar attiecīgiem Līguma noteikumiem kā Eiropas Savienības kopējai atbildībai.
The Parliament has taken the opinion that sound fiscal policy must be a pre-condition for sustained growth and job creation in each Member State in line with the relevant provisions of the Treaty as common responsibility of the European Union.
Mūsu iestāde ir uzsvērusi, ka visām, vismaz eiro zonas dalībvalstīm ir svarīgi koordinēt atšķirīgos valstu fiskālos grafikus un pamatot savus budžeta projektus uz līdzīgiem kritērijiem, lai izvairītos no atšķirībām, ko izraisa atšķirīgu makroekonomikas prognožu (par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, par naftas barela cenu, par procentu likmēm) un citu parametru izmantošana.
Our institution has stressed the importance that all Member States, at least those belonging to the euro area, coordinate their different national fiscal calendars and base their budgetary projections on similar criteria in order to avoid disparities caused by the use of different macro-economic forecasts (global growth, EU growth, price of oil barrel, interest rates) and other parameters.
Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju nodrošināt derīgumu datiem, kas pieejami no dalībvalstīm.
The European Parliament has urged the Commission to ensure the validity of available data from Member States.
Pat pirms pašreizējām finanšu svārstībām un ekonomiskā sasprindzinājuma Parlaments ir uzsvēris, ka pieaugošā globālā nestabilitāte, kopējais pieprasījums un globālais inflācijas spiediens var kļūt par svarīgiem uzdevumiem monetārai politikai.
Even before the current financial turbulence and economic tension the Parliament has argued that growing global imbalances, aggregate demand and global inflationary pressure may become a significant challenge for monetary policy.
Šajos gados ir radušās arī bažas par eiro maiņas kursa nepastāvību, kas var kaitēt Eiropas ekonomikas konkurētspējai.
Concern about the Euro exchange rate volatility that may harm the competitiveness of the European economy has also been raised during these years.
Monetārā politika un monetārais dialogs
Monetary Policy and Monetary Dialogue
Kopš Ekonomikas un monetārās savienības projekta sākuma 20. gadsimta 90-to gadu sākumā Eiropas Parlaments vispirms monetārās apakškomitejas, vēlāk Ekonomikas un monetāro lietu komitejas aizbildniecībā ir bijis cieši iesaistīts savienības plānošanā, izstrādē un attīstībā.
Ever since the project of an Economic and Monetary Union began in the early 1990s, the European Parliament, under the auspices of the Monetary Subcommittee first and then the ECON Committee, has been intimately involved in its design, development and advancement.
Apakškomiteja jau 1992. gadā bija cieši iesaistīta sekundāro tiesību aktu uzraudzībā un sarunās EMS pirmajā, otrajā un trešajā stadijā, kā arī informācijas kampaņas plānošanā.
Already in 1992 the Sub-committee was strongly involved in monitoring and negotiating secondary legislations for the first, second and third stage of EMU and in the design of the information campaign.
Eiropas Parlaments bija arī iesaistīts debatēs, kāda veida banknotes un monētas vajadzētu izlaist patērētāja interesēs.
The European Parliament was also involved in the discussion on what kind of bank notes and coins should be issued in the interest of consumer.
Parlamentam ir bijusi īpaši fundamentāla nozīme, uzraugot un kontrolējot eiro zonas monetāro politiku, kopš šis uzdevums 1999. gadā tika uzticēts Eiropas Centrālajai bankai (ECB).
In particular, Parliament has played a fundamental role of oversight and control of Euro area monetary policy since this task was transferred upon the European Central Bank (ECB) in 1999.
Saskaņā ar EK līgumu šī atbildība nozīmē, ka Eiropas Parlaments ir vispiemērotākā iestāde, kas var garantēt reālu demokrātisku pārskatatbildību mūsu centrālajai bankai, kas, ņemot vērā ES institucionālo struktūru, ir visneatkarīgākā centrālā banka, kāda vēsturiski pieredzēta jebkurā politiskajā sistēmā.
This responsibility, enshrined in the EU Treaty, means that the European Parliament is the best placed European institution that can guarantee real democratic accountability of our central bank, an entity that, given the institutional structure of the EU, is the most independent central bank in any political system in history.
Kaut arī ir pilnībā jārespektē ECB neatkarība, banku nevar atbrīvot no pienākuma sniegt informāciju par tās darbību un iesaistīties regulārā dialogā ar demokrātiski vēlētiem politiķiem.
Whilst the independence of the ECB must be fully respected, the Bank cannot be absolved from its responsibility to provide information on its activities and engage in regular dialogue with democratically elected politicians.
Tādējādi var uzskatīt, ka Parlamenta darbs monetārās politikas jomā ir bijis veiksmīgs attiecībā uz demokrātisku pārskatatbildību.
It can thus be argued that the work of the European Parliament in the field of monetary policy has been successful as regards democratic accountability.
Parlaments ar saviem ziņojumiem un atzinumiem ir noteicis šo dialogu virzību.
Through its reports and opinions, it defined the way for these dialogues.
Ekonomikas un monetāro lietu komiteja ar savām daudzajām iniciatīvām un jo īpaši, ieviešot ceturkšņa monetāro dialogu praksi, parasti ir prasījusi ECB atskaitīties.
ECON has managed to hold the ECB accountable through its numerous initiatives and in particular, by establishing the practice of the quarterly monetary dialogues.
Parlamentam ir bijis smagi jācīnās par šo ECB pārskatatbildību, jo Līgums neparedz šiem dialogiem konkrētu formu.
This accountability of the ECB has been fought hard for by the Parliament, given that the Treaty does not spell out the exact form of these dialogues.
Var uzskatīt, ka šobrīd Eiropas Parlaments pilda savu lomu pat stingrāk nekā ASV Kongress attiecībā pret Federālo banku.
It can be argued that nowadays the European Parliament has taken on a role even stronger than that of the US Congress vis-à-vis the Federal Reserve.