natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. aicina Komisiju tiekties panākt, lai gadījumos, kad katastrofas notiek ES un tieši skar tās iedzīvotājus un līdz ar to arī nodokļu maksātājus, ES nodrošinātu resursus, iespējas un koordināciju seku novēršanai;
Calls on the Commission to aim towards EU involvement in terms of the provision of resources, capacities and coordination in connection with disasters which take place in the EU and directly affect its citizens and, therefore, EU taxpayers;
6. uzskata, ka galvenā uzmanība būtu jāvērš uz pieejamo finanšu resursu pilnīgu un savlaicīgu izmantošanu, kā arī uz šo resursu mobilizēšanā iesaistīto visu attiecīgo administratīvo procedūru vienkāršošanu; uzskata, ka ir arī jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka ārkārtas humānā palīdzība nekavējoties sasniedz katastrofās cietušos cilvēkus;
Takes the view that the main focus should be on making full and timely use of the financial resources available, as well as on simplifying all the administrative procedures involved in mobilising those resources; considers that steps must also be taken to ensure that the emergency humanitarian assistance reaches the people affected by disasters without delay;
9. norāda, ka daži apgabali, piemēram, piekrastes, salu un kalnu apgabali, ir ārkārtīgi neaizsargāti to ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, un prasa šiem apgabaliem pievērst īpašu uzmanību;
Points out that certain areas, such as coastal, insular and mountainous areas, are extremely vulnerable on account of their geography, and calls for special attention to be paid to these areas;
13. uzsver, cik nozīmīga ir ES apņēmība apmainīties ar paraugpraksi un atbalstīt dalībvalstu veiktos pasākumus, jo īpaši gadījumos, kad viena katastrofa ir skārusi vairākas dalībvalstis; tādēļ atbalsta to, ka jāizmanto vērtīgā pieredze, kas šajā jomā gūta iepriekšējo Kopienas INTERREG iniciatīvas projektu īstenošanas laikā.
Underscores the importance of the EU’s commitment to the exchange of best practices and to supporting the measures taken by Member States, especially when several Member States are affected by the same disaster; therefore advocates making use of the valuable experience acquired in this field through projects implemented in the past under the Community’s INTERREG initiative;
15. norāda, ka Eiropas reģionus, kas atrodas pie ES robežām, var skart dabas katastrofas, kuras notiek trešo valstu reģionos, un šādā gadījumā iesaistīšanās ir vēl sarežģītāka; ierosina izstrādāt īpašus pasākumus, lai atbalstītu šos reģionus, un īpaši pievērst uzmanību cilvēku vai rūpniecisku negadījumu izraisītām katastrofām, kas prasa atšķirīgas stratēģijas;
Notes that the European regions situated on the EU’s borders may be affected by disasters occurring in regions which are part of third countries, in which case intervention is even more difficult; proposes that specific measures be developed to support these regions and that special attention be paid to disasters caused by people or by an industrial accident, which require different strategies;
par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas
on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS ....................20
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...20
– ņemot vērā saistības, kas paredzētas visu ES dalībvalstu parakstītajā ANO Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, īpaši tā 11. pantā par tiesībām uz pārtiku,
– having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
– ņemot vērā 1996. gada Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmes (Romas Deklarācijas) mērķi līdz 2015. gadam par pusi samazināt badacietēju skaitu pasaulē,
– having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
– ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades augstākā līmeņa sanāksmē 2000. gada septembrī, un īpaši Tūkstošgades attīstības 1. mērķi par galējas nabadzības un bada izskaušanas principu,
– having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
– ņemot vērā Ženēvā 2008. gada 22. maijā notikušo ANO Cilvēktiesību padomes īpašo sesiju par Pasaules pārtikas krīzes, kuru cita starpā izraisīja augošās pārtikas cenas, negatīvo ietekmi uz to, kā tiek īstenotas tiesības uz pārtiku,
– having regard to the Special Session of the UN Human Rights Council of 22 May 2008 in Geneva, on ‘The negative impact on the realisation of the right to food of the worsening of the world food crisis, caused inter alia by the soaring food prices’,
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības humāno palīdzību izstrādāto kopīgo paziņojumu „Eiropas konsenss par humāno palīdzību”,
– having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
– ņemot vērā Londonā 1999. gada 13. aprīlī parakstīto Pārtikas palīdzības konvenciju, kuras mērķis ir veicināt nodrošinātību ar pārtiku pasaulē un uzlabot starptautiskās sabiedrības spēju reaģēt uz ārkārtas situācijām pārtikas jomā un citām jaunattīstības valstu vajadzībām pēc pārtikas,
– having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
– ņemot vērā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par nodrošinātību ar pārtiku deklarāciju 2009. gadā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (PLO) darbu pie „Brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par zemes un citu dabas resursu apsaimniekošanas atbildīgu pārvaldību”,
– having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
– ņemot vērā PLO „Brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku progresīvai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā”,
– having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
– ņemot vērā starpaģentūru ziņojumu G20 valstīm par pārtikas cenu nepastāvību „Cenu nepastāvība pārtikas un lauksaimniecības tirgos: politikas reakcija”, kas 2011. gada 2. jūnijā tika iesniegts G20 Francijas prezidentūrai,
– having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
– ņemot vērā „ES Zemes politikas pamatnostādnes”, kas izstrādātas 2004. gada novembrī,
– having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
– ņemot vērā ESAO un PLO Lauksaimniecības perspektīvas 2011.–2020. gadam, ko ESAO un PLO publicēja 2011. gada 17. jūnijā,
– having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
– ņemot vērā 2003. gadā parakstīto Maputo Deklarāciju par lauksaimniecību un pārtikas nodrošinājumu, kurā Āfrikas valdības apņēmās piešķirt lauksaimniecībai ne mazāk kā 10 % no valsts gada budžeta,
– having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
– ņemot vērā Pasaules Bankas 2008. gada Pasaules attīstību ziņojumu „Lauksaimniecība attīstībai”,
– having regard to the World Bank’s World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „KLP 2020. gada perspektīvā”,
– having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
– ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas jaunāko 2011. gada jūnija Divgadu pārtikas perspektīvas ziņojumu,
– having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
– ņemot vērā 2008. gada 15. aprīlī publicēto Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā ( IAASTD ),
– having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report published on 15 April 2008,
– ņemot vērā Kopīgo ziņojumu par vispārējo nodrošinātību ar pārtiku, ko pieņēma Akvilā 2009. gada 10. jūlijā,
– having regard to the L’Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
– ņemot vērā ANO Iniciatīvu par sociālās aizsardzības obligāto minimumu,
– having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju,
– having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
– ņemot vērā PLO 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu,
– having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
– ņemot vērā PLO 2010. gada pārskatu „Pasaules zivsaimniecības un akvakultūras stāvoklis”,
– having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” ( COM(2010)0127 ) un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos secinājumus,
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Humānā palīdzība pārtikas jomā” (COM(2010)126) un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos secinājumus,
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par pārtikas cenu pieaugumu
– having regard to its resolution of 25 October 2007 on rising feed and food prices
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0071 . ,
Text adopted, P7_TA(2011)0071 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu — priekšlikums lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku Āfrikā
– having regard to its resolution of 29 November 2007 on advancing African agriculture - Proposal for agricultural development and food security in Africa
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūciju par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku
– having regard to its resolution of 26 November 2009 on the FAO Summit and food security
– ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu “oficiālā attīstības palīdzība plus”
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on the EU Coherence for Development policy and the Official Development Assistance Plus concept
OJ C 161E, 31.5.2011., 47. lpp. ,
OJ C 161E, 31.5.2011, p.47. ,
– ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2010. gada 4. decembrī Kinšasā pieņemto rezolūcija par nodrošinātību ar pārtiku
– having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on food security adopted in Kinshasa on 4 December 2010
ACP-EU/100.879/10/galīgā redakcija ,
Text adopted, ACP-EU/100.879/10/fin. ,
– ņemot vērā astoņus ieteikumus G20, ko ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz pārtiku publicējis 2011. gada 29. janvārī,
– having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
– ņemot vērā ANO īpašā referenta ziņojumu „Agroekoloģija un tiesības uz pārtiku” par tiesībām uz pārtiku, kas 2011. gada 8. martā iesniegts ANO Cilvēktiesību padomē,
– having regard to the report entitled ‘Agroecology and the Right to Food’ by the UN’s Special Rapporteur on the right to food, presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu,
– having regard to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A7-0284/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),
A. tā kā saskaņā ar PLO datiem to cilvēku skaits, kas cieš badu, 2010. gadā sasniedza 925 miljonus; tā kā pasaulē 26 procentiem bērnu vecumā līdz 5 gadiem ir pārāk zems svars, un vairāk nekā vienas trešdaļas bērnu vecumā līdz 5 gadiem nāves cēlonis ir nepietiekams uzturs; tā kā tikai puse no visām jaunattīstības valstīm (62 no 118) ir ceļā uz TAM mērķa sasniegšanu, tā kā pasaules ekonomikas krīze un pārtikas un degvielas cenu paaugstināšanās ir pasliktinājusi pārtikas situāciju daudzās jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, tādējādi daļēji zaudējot pagājušā desmitgadē nabadzības samazināšanā sasniegto;
A. whereas the number of people suffering from hunger amounted to 925 million in 2010 according to the FAO; whereas, globally, underweight prevalence in children under 5 years old is at 26 percent and more than one third of under-five child deaths are attributable to undernutrition; whereas only half of all developing countries (62 out of 118) are on track to achieve the MDG target; whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries, thus partly setting back the last decade’s progress on poverty reduction,
B. tā kā bads un nepietiekams uzturs ir galvenie cilvēku nāves cēloņi un lielākie draudi pasaules mieram un drošībai;
B. whereas hunger and malnutrition are the main causes of human mortality and the greatest threats to world peace and security,
C. tā kā saskaņā ar 2011. gada janvārī publicēto PLO pārtikas cenu indeksu cenas ir kāpušas katru mēnesi kopš 2010. gada sekojot beidzamo desmit gadu tendencēm un pašreiz tās nepārsniedz 2008. gadā sasniegtā pārtikas cenu augstākā punkta līmeni; tā kā preču cenu nestabilitāte spēcīgi ietekmē valstis ar zemiem ienākumiem un visnabadzīgākos, visneaizsargātākos un atstumtos iedzīvotāju slāņus jaunattīstības valstīs;
C. whereas, according to the recent publication of January 2011 by the FAO Food Price Index, there has been a month-on-month rise in food prices since August 2010, following a trend over the last ten years, with levels now higher than during the food price peak of 2008; whereas the volatility of commodity prices is impacting greatly on low income countries and the poorest and most vulnerable and marginalised segments of the populations of developing countries,
D. tā kā ir paredzams, ka līdz 2050. gadam kopējais pieprasījums pēc pārtikas produktiem palielināsies par 70 %, un šie pārtikas produkti būs jāsaražo, izmantojot mazāku ūdens un pesticīdu daudzumu, būs pieejamas mazākas lauksaimniecības zemes platības un būs jāizmanto ilgtspējīgas agroekoloģiskās ražošanas metodes, savukārt pasaules iedzīvotāju skaits iespējams sasniegs deviņus miljardus; tā kā nestabilitāti pārtikas nodrošinājuma jomā vēl vairāk palielina spekulācija ar precēm, zemes degradācija, ūdens trūkums, klimata pārmaiņas, pasaules mēroga zemes gabalu pirkumi, zemes īpašumtiesību nedrošība īpaši nabadzīgākajos un mazāk aizsargātajos iedzīvotāju slāņos, pasaules mēroga sēklu monopols, pieprasījums pēc biodegvielām un ar enerģētiku saistītas politikas jomas;
D. whereas global demand for agricultural products is expected to increase by 70 % by 2050 which will need to be produced using less water and pesticides, with less agricultural land available and applying sustainable agro-ecological production methods, while the world’s population is forecast to reach nine billion by then; whereas food insecurity is further exacerbated by speculation on commodities, land degradation, water scarcity, climate change, global land acquisitions and land tenure insecurity, particularly for the poorest and most vulnerable segments of the population, global seed monopolies, demands for agro-fuels and energy-related policies,
E. tā kā 85 % no pasaulē zināmajiem zivju krājumiem tiek pilnībā vai pārmērīgi izmantoti vai jau ir izsmelti un tā kā atkarība no zivīm kā dzīvnieku izcelsmes proteīnu avota valstīs ar zemiem ienākumiem un pārtikas trūkumu ir vismaz 20 % saskaņā ar PLO 2010. pārskatu „Pasaules zivsaimniecības un akvakultūras stāvoklis”;
E. whereas 85 % of the world’s assessed fish stocks are either fully exploited, overexploited or depleted, and whereas the dependency on fish as a source of animal protein in low‑income food-deficit countries is at least 20 %, according to FAO’s ‘The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010’,
F. tā kā lauksaimniecība nodrošina darbu un iztiku vairāk nekā 70 % darbaspēka jaunattīstības valstīs, galvenokārt sievietēm; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divreiz efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs, bet ņem vērā arī investīciju nozīmi tās lauku nozares izaugsmē, kas nav saistīta ar lauksaimniecību, un darba vietu veidošanā;
F. whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force, mainly women, in developing countries; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors, but having regard also to the importance of investing in rural non-farm sector growth and job creation,
G. tā kā ir pierādījies mazu un vidēju lauku saimniecību sistēmu potenciāls vispārējā pārtikas ražošanas palielināšanā; tā kā pievēršanās ražošanai tikai eksporta vajadzībām jaunattīstības valstīs parasti negatīvi ietekmē sievietes kā sīksaimniecību īpašnieces;
G. whereas evidence shows the potential of small- and medium-scale agricultural systems in increasing overall food production; whereas focusing only on export production in developing countries tends to have negative impacts, especially on women as smallholder farmers,
H. tā kā privātā īpašuma aizsardzība un tiesiskums ir galvenie priekšnoteikumi, lai palielinātu privātās investīcijas lauksaimniecībā;
H. whereas the defence of private property and the rule of law are basic requisites with a view to raising private investment in agriculture,
I. tā kā neiespējamība iegūt aizdevumus vai mikrokredītus, lai uzlabotu sēklu, mēslojumu un apūdeņošanas mehānismus, maza mēroga lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs ir nopietnas grūtības palielināt lauksaimniecības ražošanu; tā kā valstij ir izšķirīga loma ilgtspējīgas attīstības un ražošanas jomā un pārstrādes jaudu palielināšanā;
I. whereas owing to lack of access to loans or microcredit for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms, small-scale farmers in developing countries face serious obstacles to increased agricultural output; whereas the state plays a crucial role in sustainable development and in building up production and processing capacities,
J. tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) daļa, kas starptautiski paredzēta lauksaimniecībai, pēdējos trīsdesmit gados ir dramatiski samazinājusies;
J. whereas the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture internationally has fallen dramatically over the last three decades,
K. tā kā ES ir ātri reaģējusi uz 2008. gada pārtikas krīzi, radot pārtikas mehānismu; tā kā ir grūti noteikt šādu pasākumu ietekmi uz strukturālajiem bada un pārtikas nodrošinājuma nestabilitātes cēloņiem, kā arī uz mazajām un vidējām ģimenes saimniecībām, īpaši tām, kuras vada sievietes, uzskata, ka turpmāka šī pārtikas mehānisma paplašināšana vai papildfinansējuma piešķiršana tā vajadzībām nedrīkst būt automātiska, bet par to jālemj, balstoties uz neatkarīgu novērtējumu par to, cik liela ir bijusi iztērēto līdzekļu ietekme uz pārtikas nodrošinātības uzlabošanos valstīs, kas šos līdzekļus saņēmušas;
K. whereas the EU has responded quickly to the 2008 food crisis through the creation of the Food Facility; whereas the impact of such measures on the structural causes of hunger and food insecurity and on small and medium-sized family farms, particularly those run by women, has been difficult to measure, considers that further extension of this Food Facility, or additional allocation of funding to it, should not be automatic, but decided based on an independent impact assessment of the funds disbursements’ efficiency in improving food security in all the beneficiary countries,
L. tā kā nepilnīga uztura sekas, piemēram, kavēta embrija attīstība un augšanas traucējumi pirmajos 2 dzīves gados rada neatgriezenisku kaitējumu, tostarp īsāku pieauguša cilvēka augumu, mazākas sekmes mācībās, mazākus pieauguša cilvēka ienākumus un pārāk mazu jaundzimušo bērnu svaru, tās joprojām jāuzskata par galveno ilgtspējīgas attīstības problēmu daudzās dienvidu valstīs;
L. whereas the consequences of undernutrition, such as poor foetal growth or stunting in the first two years of life, lead to irreversible damage, including shorter adult height, lower attained schooling, reduced adult income and decreased offspring birth weight, must still be seen as a major problem for sustainable development in many countries of the south,
M. tā kā kopš 2008. gada ir atjaunots politiskais uzsvars uz nodrošinātību ar pārtiku, kā rezultātā ir izveidots daudz vairāk iniciatīvu starptautiskā līmenī, tāpēc ir nepieciešama visaptveroša globāla stratēģija,
M. whereas there has been a renewed political emphasis on food security since 2008 which has led to a multiplication of initiatives at the international level, which calls for a comprehensive global strategy,
1. uzsver, ka badacietēju skaits ir nepieņemams, un pauž nožēlu, ka vispārējie starptautiskie centieni līdz šim nav spējuši panākt TAM 1. mērķi; aicina veikt steidzamus pasākumus, lai izpildītu starptautiskās saistības un padarītu tiesības uz pienācīgu un vērtīgu pārtiku par realitāti;
Stresses that the number of people suffering from hunger is unacceptable and regrets that the overall international efforts have so far fallen short of achieving MDG 1; calls for urgent steps to be taken to fulfil internationally binding commitments and make the right to adequate and nutritious food a reality;
6. aicina ES novērtēt savas KLP reformas priekšlikumu attīstības ietekmi, lai uzlabotu saskaņotību starp KLP un ES attīstības politikas mērķiem;
Calls on the EU to assess the development impact of its CAP reform proposals in order to improve coherence between the CAP and EU development policy objectives;