natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- veicināt ēku aprites cikla pārvaldību, attiecīgā gadījumā nodrošinot, ka tiek pārstrādāti to celtniecībā izmantotie materiāli;
- to encourage life-cycle management of buildings, ensuring, where appropriate, the recyclability of materials used in their construction,
- pakāpeniski ieviest atkritumu izgāztuvju vispārēju aizliegumu visā Eiropas Savienībā;
- to gradually introduce a general ban on waste landfill throughout the European Union;
Noturīga piegāde ES
Sustainable supply in the EU
- nodrošināt labāku koordināciju attiecībā uz izpēti, ieguvi, izplatīšanu, apstrādi, atkārtotu izmantošanu un otrreizējo pārstrādi;
- for better coordination with regard to exploration, extraction, distribution, processing, reusing and recycling;
- kompetentās valsts iestādes (valsts, reģionālā un vietējā līmenī), piešķirot atļaujas izejvielu izmantošanai, piemērot skaidras, efektīvas, koordinētas un elastīgas administratīvās procedūras, tostarp, iespējams, ieviešot vienas institūcijas apstiprinājumu atļauju piešķiršanas procedūras atvieglošanai un paātrināšanai;
- on the competent public authorities (national, regional and local) to apply clear, efficient and coordinated administrative procedures for the granting of authorisations to exploit domestic RM, possibly including establishing a one-stop shop to ease and accelerate the licensing process;
- dalībvalstis izstrādāt zemes izmantošanas plānošanas politiku, tostarp ilgtermiņa novērtējumus reģionālo un vietējo derīgo izrakteņu pieprasījumam, atspoguļojot šo politiku valsts līmeņa izejvielu politikā, kurai būtu jābalstās uz dažādās dalībvalstīs pieejamu pārliecinošu speciālo profesionālo informāciju ģeoloģisko izejvielu jomā, un tā nedrīkstētu kavēt tirdzniecību ES vai nepieļaut pārrobežu pieprasījumu;
- on the Member States to draw up land use planning policies, including long-term estimates for regional and local mineral demand, to be reflected in national RM policies, which should be based on the strong geological RM know-how present in the various Member States and should not impede trade within the EU or exclude cross‑border demand;
uzsver, cik svarīga iekšzemes ieguves rūpniecības kontekstā bijusi arī ar ieguves rūpniecību saistīto pakalpojumu uzņēmumu nozīme; uzsver valsts izejvielu kopu nozīmību, apvienojot ģeoloģiskos pakalpojumus ar ieguves rūpniecību saistīto pakalpojumu sniedzējus, aprīkojuma ražotājus, ieguves rūpniecības un attīrīšanas uzņēmumus, kā arī transporta nozari ilgtspējīgā ieguves rūpniecībā Eiropā, izmantojot arī jaunas ieguves rūpniecības tehnoloģijas;
Notes the important role played by upstream service companies in the context of domestic mining; stresses the importance of stimulating regional or national RM clusters that bring together industry, geological services, upstream service providers, equipment manufacturers, and mining and refining companies, as well as the transport industry and the social partners, in sustainable mining in Europe, also using new mining technologies;
35. uzsver, ka ieguves darbības jāveic, pienācīgi ievērojot darba drošības un vides aizsardzības augstākos standartus, lai novērstu negadījumus un atjaunotu skartos apvidus;
Stresses that extraction activities must be carried out with due regard for the highest standards of workplace security and environmental protection so as to prevent accidents and rehabilitate the areas affected;
38. uzsver pārredzamāku un paredzamāku pamatnosacījumu nepieciešamību reglamentējošās apstiprināšanas procesos, lai izveidotu jaunas raktuves metālu un minerālu ieguvei, vienlaikus nepārkāpjot vides standartus;
Underlines the need for more transparent and predictable framework conditions on regulatory approval processes for setting up new mines for extraction of metals and minerals, while at the same time not compromising environmental standards;
41. prasa Komisijai veikt pasākumus, lai mudinātu apsvērt dažu raktuvju atkārtotu atvēršanu, izmantojot tās ilgtspējīgi, lai samazinātu risku, ka Eiropas rūpniecības nozare saskaras ar izejvielu trūkumu;
Urges the Commission to take measures to prompt consideration being given to the re-opening of some mines, exploiting them sustainably so as to reduce the risk of European industry being faced with a shortage of RM;
44. aicina Komisiju nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu viskonsekventāko izpildi, lai iekļautu starptautiskās ekspertu grupas resursu ilgtspējīgas pārvaldības jomā (UNEP) darbā īpašu punktu par zelta ieguvi, ietverot tādus aspektus kā drošība, inovācijas, ķimikāliju pārvaldība, nelegāla ieguve, kā arī nerūpnieciskā ieguve, lai atrastu ilgtermiņa ilgtspējīgu risinājumu, kas nodrošinās to, ka zelts tiek ražots vai importēts izmantošanai ES noturīgā veidā;
Calls on the Commission to ensure strictest enforcement of existing EU legislation, to include safety and standards of gold mining in the actions under the Flagship “Innovation Union”, to include a specific work item on gold mining for the International Panel on Sustainable Resource Management (UNEP), including aspects of safety, innovation, chemicals management, illegal mining and artisanal mining, in order to find a long-term sustainable solution which will ensure that gold is produced or imported for use in the EU in a sustainable manner, and to consider the review of the Berlin II Guidelines on small‑scale and artisanal mining;
Taisnīga un noturīga izejvielu starptautiskā piegāde
International fair and sustainable supply of raw materials
52. uzskata, ka resursu iegāde ir uzņēmumu pienākums; atzīst grūtības saistībā ar resursu iegādi MVU vajadzībām; tāpēc lūdz Komisiju apsvērt, kādā veidā, kas nebūtu finansiāls, varētu atbalstīt tādas koncepcijas kā Eiropas izejvielu pārvaldītājsabiedrība; lūdz Komisiju un dalībvalstis rūpīgi izpētīt Japānas JOGMEC ;
Considers it the responsibility of companies to procure resources; acknowledges the difficulties in procuring resources for SMEs; asks the Commission, therefore, to consider how concepts such as a European RM Holding could be supported non-financially; asks the Commission and the Member States to study Japan’s JOGMEC closely;
61. uzsver, ka jautājums par piekļuvi izejvielām būtu pakāpeniski jāiekļauj miera nodrošināšanas un konfliktu novēršanas politikas pasākumos, jo ievērojams skaits konfliktu konkrētos reģionos rodas no jauna;
Stresses that the question of access to RM should be integrated successively into peace-building and conflict prevention policy measures, as a substantial number of conflicts have re-emerged in certain regions;
69. lūdz EIB un Komisiju pirms lēmuma pieņemšanas par ieguves rūpniecības nozares atbalstīšanu jaunattīstības valstīs, rūpīgāk apsvērt, vai projekti veicina nabadzības izskaušanu, noturīgu attīstību un nediskriminējošu izaugsmi;
Asks the EIB and the Commission to consider more rigorously whether projects contribute to poverty eradication, sustainable development and inclusive growth before deciding on supporting the extractive industries sector in developing countries;
71. uzsver, ka finanšu tirgiem var būt nozīmīga loma gan izejvielu un preču ražotāju, gan patērētāju riska samazināšanā; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai preču tirgos nodrošinātu pārredzamību un apņēmīgi cīnītos pret negodīgām spekulācijām, kas izraisa preču tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ja uzskata par nepieciešamu — saskaņā ar padziļinātu empīrisku analīzi; norāda, ka šie pasākumi aptver arī attiecīgās iniciatīvas saistībā ar G8 un G20 sarunām;
Stresses that financial markets can play an important role in hedging the risk of both producers and consumers of RM and commodities; calls on the Commission to take the necessary measures to ensure there is transparency on commodity markets and to act decisively against unjustified commodities speculation, leading to commodity market abuse; if regarded as necessary on the basis of in-depth empirical analysis; notes that this includes appropriate initiatives within the context of the G8 and G20 negotiations;
Lauksaimniecības produkti un preču tirgi
Agricultural products and commodity markets
Eiropas rūpniecībai ir jāsaskaras ar aizvien pieaugošām grūtībām izejvielu piegāžu jomā.
European industry is facing an increasingly difficult situation with regard to the supply of RM.
Tas jo īpaši attiecas uz 14 būtiskajām izejvielām, kuras identificējusi Eiropas Komisija.
This is particularly the case for the 14 critical RM, which the European Commission identified.
Pieaugošais pieprasījums pasaulē līdztekus krājumu trūkumam, kuru izraisa ilgie sagatavošanās darbi ieguves rūpniecībā, kā arī resursiem bagāto valstu noteiktie eksporta ierobežojumi ne tikai ārkārtīgi paaugstina, bet arī var novest pie tā, ka samazināsies piegādes.
Increasing global demand coupled with a lack of supplies due to long lead-times in the mining industry and the increased use of export restrictions by resource-rich countries, are not only pushing prices to record heights, as is the case with copper, but are also leading to potential supply shortages.
Turklāt ES ir ļoti atkarīga no daudzu izejvielu, jo īpaši būtisko izejvielu, eksporta.
In addition, the EU is highly dependent on imports for many RM, particularly critical ones.
Retzemju metāli ir jo īpašs gadījums, jo Ķīna kontrolē 97 % no ieguves pasaulē un samazina to eksportu.
The rare earth elements are a particular case in point with China currently controlling 97% of global production and curtailing their export.
Tas ir svarīgi, jo Eiropas Savienības rūpnieciskā nākotne lielā mērā ir atkarīga no šādām ar enerģijas ieguvi vai lauksaimniecību nesaistītām izejvielām.
This is significant since the European Union’s industrial future hinges after all to a large extent on such non-energy, non-agricultural RM.
Šie resursi ir īpaši nozīmīgi pārejā uz zemas oglekļa emisijas un ilgtspējīgu ekonomiku, jo tie tiek izmantoti augsto tehnoloģiju izstrādājumos, piemēram, katalizatoros, akumulatoros un enerģijas ražošanā no atjaunojamiem resursiem.
These resources are particularly important for the transformation to a low-carbon and sustainable economy as they are used in high-tech products such as catalysts, batteries or the construction of renewable energies.
Turklāt resursu trūkums var saasināt situāciju starptautiskajā politikā, kā rezultātā varētu uzliesmot cīņa par resursiem un palielināties domstarpības starp resursiem bagātām un resursiem nabagām valstīm.
In addition, resource scarcity can aggravate the international political arena possibly culminating in a scramble for resources and widening divisions between resource-rich and resource-poor countries.
Neviena no pusēm negūtu labumu šādā situācijā.
Neither would benefit from such a scenario.
Tāpēc jāizstrādā jauna pieeja tam, kā risināt jautājumus par izejvielām, kas nav saistītas ar enerģijas ieguvi vai lauksaimniecību, jo īpaši par izejvielām, kuras uzskatāmas par visbūtiskākajām, un šo pieeju jāizstrādā novatoriski, kā arī lai veicinātu jauninājumus, tādējādi izvairoties no spēlēm, kurās neviens nav uzvarētājs.
New approaches therefore need to be developed that deal with the issue of non-energy, non-agricultural RM, particularly the resources identified as most critical, in an innovative and innovation-promoting manner, in order to ultimately avoid zero-sum games.
Šajā sakarā Izejvielu iniciatīva ir nozīmīgs pirmais solis.
In this context, the RM Initiative is an important first step.
Eiropas Savienībai ir jāizstrādā saskaņota un mērķtiecīga stratēģija, kurā noteikti prioritārie pasākumi, jo īpaši attiecībā uz visbūtiskākajām izejvielām.
The European Union needs to develop a coherent and focused strategy with priority actions, particularly for those RM most critical.
Lai to panāktu, Eiropas Komisijai ir ne tikai jānošķir divas lietas — atbilstīga pievēršanās izejvielu iniciatīvai un pievēršanās preču tirgiem, bet arī jāizveido darba grupa izejvielu jautājumos, kurā būtu iekļauti visi attiecīgie ĢD.
In order to do this, the European Commission should not only differentiate between giving adequate focus to the RMI and commodity markets but should also establish a working group on RM that encompasses all the relevant DGs.
Šādai starpdepartamentu darba grupai ir jāizstrādā prioritārie pasākumi attiecībā uz būtiskajām izejvielām, jo īpaši retzemju metāliem, kā arī jānodrošina stratēģiska kohēzija.
Such an inter-departmental working group should develop priority actions for the critical RM, particularly the rare earths, and can ensure strategic cohesion.
Francija un ASV jau ir izveidojušas šādas darba grupas.
France and the United States have already created such working groups.
Rūpniecisko jauninājumu stratēģija izejvielu un konkurētspējas nodrošināšanai
An industrial innovation strategy to secure raw materials and our competitiveness
Ikvienai stratēģijai izejvielu jomā galu galā ir jāpievēršas tam, kā veicināt jauninājumus attiecībā uz to, kā Eiropas rūpniecība izmanto izejvielas, jo tādējādi būs iespējams būtiski uzlabot mūsu konkurētspēju, ilgtspējību un piegādes nodrošinājumu.
Any strategy on RM will ultimately have to focus on increasing innovation in how European industries use RM as this will make a significant contribution to our competitiveness, sustainability and the security of supply.
Ar izejvielām saistītās problēmas ir jāpārvērš iespējās atdzīvināt Eiropas rūpniecisko jaudu, izmantojot mūsu potenciālu jauninājumu, kā arī pētniecības un izstrādes jomā — tas ir viens no galvenajiem aspektiem Komisijas Jauninājumu Savienības pamatiniciatīvā, Rūpniecības politikā Eiropai, Resursu efektīvas izmantošanas pamatiniciatīvā un jauninājumu partnerībā izejvielu jomā.
The RM challenge needs to be turned into an opportunity to invigorate Europe’s industrial power by tapping our innovation and R&D potential, which is one of the key aspects of the Commission’s Innovation Union Flagship Initiative, the Industrial Policy for Europe, the Resource Efficiency Flagship Initiative and an Innovation Partnership on RM.
Ja citas valstis ar mums konkurē izejvielu jomā, mums jāpievērš galvenā uzmanība tam, kas mūs dara stiprus — mūsu spējā izstrādāt jauninājumus un mūsu spēcīgajās tradīcijās pētniecības un izstrādes jomā.
If other countries are competing with us in the field of RM, we need to focus on our own strengths, which lie particularly in our innovation capacity and our strong tradition in research and development.
Izšķiroši svarīgi būs izmantot šo spēku resursu efektīvas izmantošanas, noslēgtas sistēmas otrreizējās pārstrādes, aizstāšanas un ilgtspējīgas ieguves rūpniecības jomās.
Leveraging these in the fields of resource efficiency, cradle-to-cradle recycling, substitution and sustainable mining will be crucial.
Vācijas Materiālu efektivitātes aģentūra, piemēram, ir aprēķinājusi, ka uzlabojot rūpnieciskos procesus varētu ietaupīt aptuveni 100 miljardus eiro gadā.
For example, the German Material Efficiency Agency calculated that around 100 billion EUR a year could be saved through more efficient processes.
Tādējādi samazinot izmaksas, varētu būtiski palielināt konkurētspēju.
This would drastically increase competitiveness by lowering costs.
Tas vienlaicīgi samazinātu CO2 emisijas un resursu izmantošanu, tādējādi palielinot mūsu nodrošinātību ar resursiem, jo tiktu samazināts pieprasījums.
This simultaneously cuts CO2 emissions and resource use thereby increasing our resource security by lowering demand.
Tas pats attiecas arī uz otrreizēju pārstrādi, kas pozitīvi ietekmē cīņu pret klimata pārmaiņām.
The same holds true for recycling, which positively contributes to tackling climate change.
Piemēram, atbilstīgi nozares datiem — ražojot alumīniju no otrreizējām izejvielām, siltumnīcefekta gāzu emisija ir par 95 % zemāka, nekā ražojot to no sākotnējām izejvielām.
For example, according to industry, the aluminium recovered from recycling is 95% per cent lower as when it is produced from virgin material.
Otrreizējas pārstrādes jomā ir arī pieejami liela apjoma resursi, ko varētu iegūt no atkritumiem pilsētās.
For recycling, there are also great amounts of sources for urban mining available.
Ir iespējams iet pat vēl tālāk un, iespējams, iegūt izejvielas no vecām atkritumu izgāztuvēm.
One can also go beyond that by potentially opening up old landfills.
Atbilstīgi nozares sniegtajiem datiem — ja tikai 4 % izgāztuvju būtu metāli un materiāli otrreizējai pārstrādei, jau Vācijā vien būtu iespējams atgūt miljoniem tonnas.
According to industry, if only 4 per cent of landfills hold metals and scrap materials this would already equal to millions of tonnes recoverable in Germany alone.
Visbeidzot jāpiemin, ka otrreizējas pārstrādes nozare nodrošina lielu darbavietu skaitu, un var radīt vēl arī daudz jaunas.
Last but not least, the recycling sector is home to a large number of jobs and can create even more.
Šajā sakarā ir svarīgi atbalstīt un nostiprināt šo nozari, cita starpā, nodrošinot, ka salīdzinājumā ar sadedzināšanu, pārstrādei tiek piešķirta prioritāte.
In this context, it is important to support and strengthen this sector, inter alia , by ensuring that recycling stands above incineration.
Citas valstis jau ir veikušas vērienīgus pasākumus.
Other countries are already taking ambitious steps.
Piemēram, Japāna ir jau izlēmusi piešķirt gandrīz 1 miljardu eiro, lai panāktu, ka otru miljardu iegulda privātais rūpniecības sektors, tādējādi risinot resursu efektīvas izmantošanas, otrreizējas pārstrādes, kā arī citus jautājumus, un nostiprinātu tās pozīcijas retzemju metālu jomā.
Japan, for example, is putting on the table close to EUR 1 billion to leverage another billion from private industry, to address resource efficiency, recycling and other measures to strengthen its situation with regard to the rare earth elements.
Šajā sakarā tā ir noteikusi provizorisku mērķi tuvākajos gados par vienu trešdaļu samazināt retzemju metālu izmantošanu.
In this context, it has put forth a preliminary target of cutting its use of rare earths by one-third in the upcoming years.
Eiropas Savienībai jānodrošina, ka to neapsteidz konkurētspējīgākas valstis, kuras resursus izmanto efektīvāk.
The European Union needs to ensure that it is not being surpassed in its competitiveness through increased efficiencies undertaken by others.
Mūsu rīcībā ir daudzi politikas pasākumi, ar kuriem nosargāt konkurētspēju nākotnē, cita starpā, ekodizains, 7. un 8. pamatprogrammas finansējums, otrreizējas pārstrādes politika, kā arī citi radoši ekonomiski stimuli, lai palielinātu tik nepieciešamo efektivitāti resursu un izejvielu jomā.
We have ample policy measures at our disposal to safeguard our future competitiveness including, amongst others, eco-design, FP7 and FP8 funding, recycling policies as well as other creative economic incentives, in order to stimulate the much-needed resource and material innovation.
Šajā sakarā Jauninājumu partnerība izejvielu jomā kļūst jo īpaši nepieciešama.
It is in this context, that the establishment of an Innovation Partnership on RM gains particular urgency.
Aizstāšana arī ir būtisks aspekts, kas nepārprotamāk jāiekļauj Eiropas Komisijas Izejvielu iniciatīvā.
Substitution is also a crucial aspect that needs to be better embedded in the European Commission’s RM Initiative.
Tas pats attiecas uz dzīvesveida maiņu un sociālajiem jauninājumiem, piemēram, ekonomu un kopīgu izmantošanu.
The same holds true for lifestyle changes and social innovations such as eco-leasing and sharing.
Lai nodrošinātu skaidru redzējumu, ir svarīgi noteikt sākotnējos mērķus.
Setting preliminary targets are also important in order to have a vision.
ES ir jānosaka ikgadējais resursu efektivitātes mērķis 3 % apmērā, kā arī mērķis līdz 2050. gadam samazināt resursu izmantošanu gadā uz vienu iedzīvotāju par 6–10 tonnām.
The EU should put forth an annual resource efficiency target of 3% and aim to lower its resource use per year per head to 6-10 tonnes by 2050.
Šajā sakarā liela nozīme ir arī ilgtspējīgai ieguves rūpniecībai.
Sustainable mining also plays an important role in this context.
Pašsaprotami, ka ES arī ir savas izejvielu rezerves, piemēram, retzemju metāli Zviedrijā, un tā turpina palielināt savu ģeoloģisko zināšanu bāzi, izmantojot, piemēram, PRO-MINE projektu.
The European Union naturally also holds reserves of RM, for example also rare earths in Sweden, and is continuing to increase its geological knowledge base through such projects as PRO-MINE.
Šo darbu varētu arī paplašināt, uzlabojot sadarbību starp Komisijas plānotajiem valstu ģeoloģiskajiem apsekojumiem.
This work can also be increased through an improvement in the cooperation between the different national geological surveys, which the Commission is planning to undertake.
Līdztekus, ES ir labs pamats — Natura 2000 vadlīniju dokuments, lai veiktu saprātīgu tādu izejvielu ieguvi, kas nav paredzētas enerģijas ražošanai.
Simultaneously, the EU has a good basis for the sound extraction of non-energy RM through its NATURA 2000 guidance document.
Arī šajā jomā ES varētu turpināt izstrādāt ilgtspējīgākas un efektīvākas ieguves rūpniecības tehnoloģijas.
Here, too, the EU can advance by continuing to develop better and more sustainable as well as efficient mining technologies.
Videi saudzīgākas ieguves rūpniecības tehnoloģijas būs nozīmīgas jo īpaši tādēļ, ka dažu resursu, piemēram, retzemju metālu ieguve var būt saistīta ar radioaktivitāti.
Particularly more environmentally friendly mining technologies will be important especially so as the mining of some resources, like rare earths, can entail radioactivity.
Šādas tehnoloģijas, līdztekus augstiem vides un sociālajiem standartiem, nodrošinās ne tikai līdzsvaru starp ilgtspēju un piegādes nodrošinājumu, bet arī veicinās Eiropas uzņēmumu reputāciju ārvalstīs, ja šie nosacījumi tiks pastāvīgi ievēroti un uzlaboti.
Such technologies, coupled with high environmental and social standards, will not only ensure that sustainability and security of supply are balanced but they will also increase the reputation of European companies abroad if these conditions are continually adhered to and improved.
Tas galu galā nodrošinās lielākas uzņēmējdarbības iespējas resursiem bagātās valstīs, jo tās redzēs, labumus, kādi iegūstami, ja valstī darbojas Eiropas uzņēmumi, ievērojot augstus vides un sociālos standartus, pretēji citiem uzņēmumiem, kas nav no ES.
This will ultimately also provide greater business opportunities in resource-rich countries as they will see the benefits of European companies operating in their country under high EU standards as opposed to other non-EU corporations.
Diplomātija izejvielu jautājumos
Raw Materials Diplomacy
Līdztekus rūpniecisko inovāciju stratēģijām, kuru mērķis ir samazināt resursu patēriņu un palielināt otrreizējas pārstrādes apjomus un ilgtspējīgam ES piederošam izejvielu potenciālam, Eiropas Savienība protams būs arvien atkarīga no ārvalstu izejvielu piegādātājiem.
Besides an industrial innovation strategy that aims to lower resource consumption and increase recycling in addition to the sustainable domestic potential that the EU holds, the European Union will, naturally, have to continue to rely on external suppliers for its RM.
Tādēļ diplomātija izejvielu jautājumos ir būtiski nozīmīga.
RM diplomacy is therefore of critical importance.
Šajā sakarā Eiropas Savienībai ir jādibina abpusēji izdevīgas partnerības, kas nodrošinās ieguvumus gan resursiem bagātām valstīm, gan pašai ES.
In this context, the European Union needs to establish mutually-beneficial partnerships that provide a win-win for resource-rich countries and the EU itself.
Līdztekus Āfrikas–ES partnerībai ES jāveicina partnerības arī ar Austrumeiropas, Latīņamerikas vai Āzijas valstīm.
Besides an Africa-EU partnership, the EU could also promote partnerships with countries in Eastern Europe, Latin America or Asia.
Ķīna šajā ziņā ir īpaši svarīga, jo tā ražo lielāko daļu no būtiskajiem retzemju metāliem.
China, particularly comes to mind as it produces the majority of the critical rare earth elements.
Jāsaprot arī atšķirība starp dažādām valstīm, kā arī šo valstu atšķirīgie ekonomiskās attīstības līmeņi.
One will also have to distinguish between the different countries and their economic development.
Piemēram, pieeja „infrastruktūra apmaiņā pret resursiem” ir piemērojama tikai ierobežotam skaitam jaunattīstības valstu.
For example, the “infrastructure in exchange for resources” approach is applicable to only a certain number of developing countries.