natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā efektīvu platjoslas tīklu nodrošināšana visā ES ir būtiski svarīga stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanai, lai veicinātu viedu, ilgtspējīgu, integrējošu un teritoriāli vienojošu ekonomikas izaugsmi, uzlabotu situāciju nodarbinātības jomā, stiprinātu Eiropas konkurētspēju, veicinātu zinātnisko pētniecību un jauninājumus un tādējādi ļautu visiem reģioniem, pilsētām, administratīvajiem rajoniem un iedzīvotāju grupām piedalīties digitālajā dzīvē un dotu viņiem iespēju sabiedriskajiem pakalpojumiem izmantot jaunas digitālās tehnoloģijas,
A. whereas the EU - wide provision of fast broadband networks is of vital importance if the objectives of the EU 2020 strategy are to be achieved, in terms of promoting smart, sustainable, and inclusive, territorially cohesive economic growth, improving the employment situation, strengthening Europe’s competitiveness, facilitating scientific research and innovation and thereby enabling all regions, cities, municipalities and sectors of society to benefit from the digital environment and give them the opportunity to exploit new digital technologies for public services,
B. tā kā ES mērķos jāiekļauj visu reģionu un iedzīvotāju grupu iespējas izmantot digitālo vidi,
B. whereas the EU’s objectives should include enabling all regions and sectors of society to benefit from the digital environment,
4. digitālajām tehnoloģijām, kas palielina ES attālāko reģionu nozīmi, ir svarīga loma teritoriālās kohēzijas veicināšanā; tāpēc jāveic pasākumi, lai attiecībā uz piekļuvi, kvalitāti un cenām pārvarētu reģionu problēmas tehnoloģiju un pakalpojumu jomās, tādējādi tuvinot šos reģionus ES vidējam līmenim;
Digital technologies are essential to territorial cohesion, giving the outermost regions of the EU a more important role; steps must therefore be taken to overcome the difficulties encountered by regions in the field of technology and services, in terms of availability, quality and pricing, and thus to bring them closer to the EU average;
7. aicina Komisiju normatīvajos aktos iekļaut vairāk investīcijas vicinošu stimulu un motivēt izmantot mijiedarbību ar infrastruktūras projektiem;
Calls on the Commission to apply more investment incentivised elements within the regulatory framework and provide stimulus to use synergies from infrastructure projects;
11. uzsver, ka dažu reģionu ģeogrāfiskās īpatnības un dabas apstākļi — jo īpaši kalnainos un grūti pieejamos apgabalos — padara nerealizējamu piekļuvi kabeļinternetam un ka jaunākās paaudzes virszemes bezvadu sakaru pakalpojumi ir alternatīvi līdzekļi platjoslas pārklājuma nodrošināšanai šādos reģionos;
Points to the fact that the geographical and natural features of some regions, in particular their hilly and difficult terrains, make land-line internet access impracticable and that new-generation wireless terrestrial services are an alternative means of achieving the broadband cover target in such regions;
14. uzsver, ka, lai veicinātu investīcijas ātrdarbīgos tīklos, tehniski un ekonomiski pareizu piekļuvi bez diskriminācijas un sadarbības iespējas, jāveido paredzama normatīvā vide investīcijām un konkurencei;
Points to the goal of establishing a predictable regulatory environment for investment and competition to promote investment in high-speed networks and technically and economically sound non-discriminatory access and cooperation opportunities;
17. uzskata, ka jāveic pasākumi, lai atbalstītu investīciju projektus, tostarp publiskā un privātā sektora partnerības, un izveidotu atvērtus tīklus, kas patiešām ļautu paplašināt konkurenci tehnoloģisko inovāciju un ES reģionu ekonomiskās attīstības labā;
Believes that steps should be taken to promote investment projects, including in the form of public-private partnerships, for the building of open networks enabling competition to be genuinely enhanced to the benefit of technological innovation and economic development in EU regions;
20. uzskata, ka platjoslas tīklu paplašināšana galvenokārt lauku reģionos īpaši atvieglos un uzlabos cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai nošķirtās vietās dzīvojošu cilvēku saziņas iespējas, kā arī uzlabos piekļuvi pakalpojumiem un veicinās mazo un vidējo uzņēmumu attīstību laukos, tādējādi palīdzot šajās vietās radīt jaunas darba vietas un attīstīt jaunus pakalpojumus;
Considers that the extension of broadband networks, primarily in rural areas, will facilitate better communications, particularly for persons with reduced mobility or living in isolated conditions, as well as improving access to services and encouraging the development of small and medium-sized enterprises in rural areas, thereby helping to create new jobs and develop new services in these localities;
par platjoslu Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē
on European broadband: investing in digitally driven growth
Atzinumu sagatavoja: Malika Benarab-Attou
Rapporteur: Malika Benarab-Attou
3. atgādina, ka jaunās tehnoloģijas un piekļuve ātrgaitas pieslēgumiem pozitīvi ietekmē iedzīvotāju izglītību, informētību, saziņu un atpūtu;
Recalls that the new technologies and access to high-speed connections impact positively on citizens’ education, information, communications and recreation;
6. tomēr norāda, ka ES subsīdiju programmu administratīvās un plānošanas izmaksas, jo īpaši MVU un vietējām un reģionālām varas iestādēm, ir salīdzinoši lielas un ka praksē jāsastopas ar juridisku nenoteiktību, kas bieži vien aizkavē plānotos ieguldījumus; tāpēc aicina Komisiju izpētīt, cik lielā mērā varētu vienkāršot noteikumus par subsīdijām un padarīt tās pievilcīgākas ieguldītājiem un kā panākt labāku koordināciju starp Eiropas un valstu programmām;
Notes, however, that the cost in administrative and planning terms of implementing EU subsidy programmes, particularly for SMEs and for local and regional authorities, is considerable, and that a legal uncertainty exists in practice which often inhibits planned investments; calls therefore on the Commission to examine to what extent the subsidy rules can be simplified and rendered more attractive to investors, and how better coordination can be achieved between European and national programmes;
10. atsaucoties uz saistību starp mobilo platjoslas tīklu izveidi un turpmāko attīstību un frekvenču politiku, uzsver, ka Eiropas frekvenču politikas nostādnēm jābūt tādām, kurās ņemta vērā radiofrekvenču ekonomiskā, sociālā un kultūras vērtība;
S tresses, with reference to the interrelationship between the establishment and further development of mobile broadband networks and frequency policies, that European frequency policies must indubitably take the economic, social and cultural values of radio frequencies into consideration ;
12. tādēļ uzsver, ka mobilās platjoslas tīklu izveide un turpmāka attīstība nedrīkst traucēt pašreizējiem lietotājiem izmantot tādas radiofrekvences kā radio un PMSE frekvences, kurām ir liela nozīme kultūras satura un valodu un kultūru daudzveidības radīšanā un popularizēšanā un kuras veicina uzskatu paušanu un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos, un ir jāparedz šo frekvenču turpmākas attīstības iespējas;
Emphasises therefore that the use of radio frequencies by already existing users, such as radio and PMSE, which are of great importance for the creation and promulgation of cultural provisions as well as linguistic and cultural diversity and support for the spread of opinions and media pluralism, must not be interrupted through the establishment and further development of mobile broadband networks, and must be left scope for further development;
15. ierosina mudināt dalībvalstis īstenot tādu valsts politiku, lai tiktu atbalstīta jaunu tehnoloģija ieviešana, un veicināt digitālu apmācības metožu ieviešanu; aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, kā arī apmaiņu starp dalībvalstīm un valstīm ārpus ES;
Suggests that the Member States be urged to implement public policies to support the introduction of new technologies and that the introduction of digital teaching methods be promoted; calls on the Commission to encourage exchanges of best practice between Member States and between Member States and countries outside the EU;
18. uzsver, ka jaunu informācijas un sakaru tehnoloģiju izstrāde un platjoslas internets ir lieliska iespēja vēl vairāk uzlabot saziņu un dialogu starp Eiropas Savienības iedzīvotājiem un iestādēm.
Emphasises that the development of new information and communications technologies, together with broadband internet, is a great opportunity to further improve communication and dialogue between the citizens and institutions of the European Union.
par Komisijas Piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada
on the Commission’s fifth Cohesion Report and the strategy for post-2013 cohesion policy
Veronica Lope Fontagné , Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
Veronica Lope Fontagné, Committee on Employment and Social Affairs
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinums(*) ...........................24
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*) .........26
Budžeta kontroles komitejas atzinums ............................................................31
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................33
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinums .................34
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...36
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................39
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................41
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu „Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne” ( COM(2010)0642 ) (turpmāk „secinājumi”),
– having regard to the Commission communication of 9 November 2010 entitled ‘Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’ ( COM(2010)0642 ) (hereinafter ‘the conclusions’),
– ņemot vērā Komisijas 2001. gada 9. novembra piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju „Ieguldījums Eiropas nākotnē” (turpmāk „piektais kohēzijas ziņojums”),
– having regard to the Commission’s fifth report on economic, social and territorial cohesion, entitled ‘Investing in Europe’s future’, of 9 November 2010 (hereinafter ‘the fifth Cohesion Report’),
– pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā XVIII sadaļu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Title XVIII thereof,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu
– having regard to Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr.1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu
– having regard to Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999
OV L 210, 31.7.2007., 19. lpp. ,
OJ, L 210 31.7.2007, p.19. ,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
– having regard to Council Regulation No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1084/2006 of 11 July 2006 establishing a cohesion fund and repealing Regulation (EC) No 1164/94
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA)
– having regard to Council Regulation (EC) No 1085/2006 of 17 July 2006 establishing an Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai
– having regard to Council Regulation (EC) No 1906/2006 of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results
OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp. ,
OJ L 391, 30.12.2006, p.1 ,
– ņemot vērā 2007. gada 24. aprīļa rezolūciju par turpmākas paplašināšanās ietekmi uz kohēzijas politikas efektivitāti
– having regard to its resolution of 24 April 2007 on the consequences of future enlargements on the effectiveness of cohesion policy
– ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of debate on the future reform of cohesion policy
– ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanā
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the contribution of the cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU 2020 objectives
– ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai
– having regard to its resolution of 22 September 2010 on the European strategy for the economic and social development of mountain regions, islands and sparsely populated areas
Pieņemtie teksti, P7_TA-(2010)0341. ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0341 ,
Pieņemtie teksti P7_TA-(2010)0356. ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0356. ,
– ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Eiropas Sociālā fonda nākotni
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the future of the European Social Fund
Pieņemtie teksti P7_TA-(2010)0357. ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0357. ,
– ņemot vērā …. gada… rezolūciju par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem
– having regard to its resolution of .. on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and other structural funds
Pieņemtie teksti P7_TA(2011)000. (ziņojums A7-0141/2011 jāpieņem jūnija II sesijā). ,
Texts adopted, P7_TA(2011)000. (report A7-0141/2011 to be adopted at June II). ,
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu „Uzlabota partnerība attālākajiem reģioniem” (COM (2004) 343) un Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu „Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība” ( COM(2008)0642 ),
– having regard to the Commission communication of 26 May 2004 entitled ‘A stronger partnership for the outermost regions’ (COM (2004)0343) and the Commission communication of 17 October 2008 entitled ‘The outermost regions: an asset for Europe’ ( COM(2008)0642 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. oktobra paziņojumu „Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā „Eiropa 2010” paredzētajā gudrā izaugsmē” ( COM(2011)0553 ),
– having regard to the Commission communication of 6 October 2010 entitled ‘Regional policy contributing to smart growth in Europe 2020’ ( COM(2010)0553 ),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu „Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” ( COM(2011)0017 ),
– having regard to the Commission communication 26 January 2011 entitled ‘Regional policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’ ( COM(2011)0017 ),
– ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (6738/11),
– having regard to the General Affairs Council’s conclusions of 21 February 2011 on the fifth report on economic, social and territorial cohesion (6738/11),
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 1. aprīļa atzinumu par piekto ziņojumu par kohēziju (CdR 369/2010),
– having regard to the Committee of the Regions’ opinion of 1 April 2011 on the fifth Cohesion Report (CdR 369/2010),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju ( A7-0222/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgetary Control and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0222/2011 ),
A. tā kā ES kohēzijas politika ievērojami sekmējusi produktivitātes kāpumu iepriekšējā un pašreizējā finansēšanas posmā visos Savienības reģionos; tā kā ex-post novērtējums arī skaidri liecina par ekonomisko, sociālo un reģionālo atšķirību samazināšanos; tā kā šī izaugsme vienlīdz pozitīvi ietekmējusi arī sociālo aizsardzību un investīcijas vides aizsardzībā;
A. whereas EU cohesion policy has contributed greatly to the increased productivity achieved by all regions of the Union during the previous and current funding periods; whereas it is striking that ex-post evaluations have also shown a significant reduction of economic, social and regional disparities; whereas these developments are having equally positive effects on social security and on investment in environmental protection,
B. tā kā kohēzijas politika bija paredzēta, lai nodrošinātu līdzsvaru attiecībā pret vienoto tirgu un stiprinātu inovatīvas un aizsargājošas Eiropas, kura balstīta uz solidaritāti, attīstību, saskaroties ar globalizācijas, demogrāfisku izmaiņu un resursu saglabāšanas problēmām, un tā kā jāizmanto visu reģionu patiesais potenciāls, lai veicinātu izaugsmi un reģionālo un sociālo kohēziju;
B. whereas cohesion policy was intended to be a counterpart to the single market and to foster the development of an innovative and protective Europe based on solidarity in the face of the challenges associated with globalisation, demographic change and resource conservation, and whereas the intrinsic potential of all regions should be exploited to boost growth and regional and social cohesion,
C. tā kā kohēzijas politika ir jautājums, kas tieši attiecas uz pilsoņiem, jo ļauj iemiesot Eiropu ikdienā, padarīt to konkrētu un redzamu visā ES teritorijā;
C. whereas cohesion policy is an issue of genuine relevance to citizens, bringing Europe into people’s daily lives and making it tangible and visible across the EU,
D. tā kā kohēzijas politika un struktūrpolitika ir apliecinājušas elastību krīzes situācijās un tā kā tās deva izšķirīgu ieguldījumu dažādiem valsts ekonomikas stimuliem un mācību programmām, un tā kā ir svarīgi saglabāt šo elastību;
D. whereas the cohesion and structural policies have proved flexible in crisis situations and have made a crucial contribution to various national economic stimulus and training programmes, and whereas it is important to maintain this flexibility,
E. tā kā Eiropas struktūrpolitika sniedz būtisku atbalstu, lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi, jo ir orientēta uz inovāciju un atšķirību novēršanu, neatlaidīgi mudinot Eiropas reģionus uzlabot infrastruktūru, palielināt reģionālo inovācijas potenciālu un atbalstīt videi draudzīgu ilgtspējīgu attīstību;
E. whereas European structural policy is making a major contribution towards overcoming the economic and financial crisis, as it tends to be oriented towards innovation and removing disparities, strongly encouraging European regions to upgrade infrastructure, increase regional innovation potential and boost environmentally sustainable development,
F. tā kā struktūrfondu orientācija uz Lisabonas stratēģijas mērķiem ir apliecinājusi savu efektivitāti, ko pierāda iespaidīgais saistību īpatsvars konverģences un reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķu īstenošanā, un tā kā 20 % no Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem atbilst Lisabonas mērķiem;
F. whereas gearing the Structural Funds to the Lisbon Strategy objectives has proved effective, as is evident from the impressive commitment rates for the Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, and whereas 20% of European Territorial Cooperation projects are in keeping with the Lisbon aims,
G. tā kā teritoriālās sadarbības mērķis ir palīdzēt teritorijām un reģioniem sadarboties, lai kopā risinātu kopīgās problēmas, mazinātu fiziskos, administratīvos un regulatīvos šķēršļus, kas kavē šo sadarbību, un mazinātu „robežu efektu”;
G. whereas territorial cooperation aims to help territories and regions work together in tackling their common challenges, reduce the physical, administrative and regulatory barriers to such cooperation and lessen the ‘border effect’,
H. tā kā Lisabonas stratēģijas daļējās neveiksmes cēlonis nav vis nepareiza kohēzijas politikas īstenošana, bet drīzāk daudzlīmeņu pārvaldības trūkums un atbildības trūkums par šo stratēģiju reģionālajā un vietējā līmenī, finanšu krīzes sekas un iekšējā tirgus ieviešanas nepilnības, budžeta disciplīnas trūkums, kā arī nepiemēroti makroekonomiskie pamatapstākļi atsevišķās dalībvalstīs;
H. whereas the partial failure of the Lisbon Strategy is due not to inadequate implementation of cohesion policy but rather to the lack of multi-level governance and of ownership of this strategy by the regional and local levels, the effects of the financial crisis, imperfect implementation of the single market, slack budgetary discipline and inadequate macroeconomic framework conditions in individual Member States,
I. tā kā beidzamajos finansēšanas posmos ir ievērojami samazinājies kļūdu koeficients un finansējuma neatbilstoša izmantošana; tomēr struktūrpolitika, diemžēl, joprojām ir politikas nozare ar lielām nepilnībām šajā jomā, un dažās dalībvalstīs joprojām nav efektīvu mehānismu finansējuma neatbilstošas izmantošanas novēršanai un nepienācīgi izmaksātās naudas atgūšanai; tā kā informācija par nepilnībām var tikt nesniegta vai nu nevērības dēļ vai tīši un tā kā jāņem vērā, ka būtisku kohēzijas politikas kļūdu daļu var saistīt ar tiesiskajām prasībām ārpus kohēzijas politikas, piemēram, publisko iepirkumu, vides un valsts atbalsta jomā;
I. whereas the error rates and misuse of funds has been significantly lower in the most recent funding periods; whereas, regrettably, structural policy nonetheless remains an area with a high level of irregularities in this respect, and some Member States still lack effective machinery for countering the misuse of funding and recovering money wrongly paid out; whereas irregularities may not be reported, either through negligence or deliberately, and whereas it must be noted that a significant part of the errors in the cohesion policy sphere may be attributed to legislative requirements outside cohesion policy, in areas such as public procurement, environment and state aids,