natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kompetentajām iestādēm būtu jāsniedz Eiropas Banku iestādei (EBI) šāda informācija, lai EBI varētu veikt līdzīgu novērtēšanu Eiropas līmenī.
The competent authorit ies should provide the European Banking Authority (EBA) with such information to enable the EBA to conduct similar benchmarking at Union level.
EBI un valsts uzraudzības iestādēm būtu jāveicina vispārēja starptautiska sistēma to personu skaita atklāšanai, kuru atlīdzība ir EUR 1 miljons un vairāk, tostarp sniedzot informāciju par uzņēmējdarbības nozari, kurā viņi ir iesaistījušies, un viņu algas, prēmiju, ilgtermiņa stimulu un iemaksu pensiju shēmā galvenajām sastāvdaļām.
The EBA and national supervisors should promote a common international structure for disclosure of the number of individuals in pay brackets of EUR 1 million and above, including the business area involved and the main elements of salary, bonus, long-term award and pension contribution.
Vācot un izmantojot informāciju, pilnībā jāievēro visi attiecīgie noteikumi, kas iekļauti ES datu aizsardzības tiesību aktos, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti 1 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti 2 .
All information collection and use must be in line with all relevant provisions of EU data protection legislation, including Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data 1 , and Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data 2 .
Lai pilnībā izprastu atlīdzības politikas modeļus un tendences, valsts uzraudzības iestādēm būtu jāizmanto informācija, ko tās vāc par atlīdzības politikas veidiem un maksājumiem, lai novērtētu minētās iestādes valsts līmenī, un jānosūta tā Eiropas Banku iestādei, ļaujot tai veikt šādu novērtēšanu Eiropas līmenī.
To fully understand patterns and trends of remuneration policies national supervisors should use the information they collect on remuneration policies and payments to benchmark the institutions at a national level, and refer this to the European Banking Authority enabling it to undertake a Europe wide benchmarking exercise.
(10) Lai veicinātu atlīdzības politikas un prakses novērtējuma uzraudzības konverģenci, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejai jānodrošina pareizas atlīdzības politikas pamatnostādņu esība .
(10) In order to promote supervisory convergences in the assessment of remuneration policies and practices, the Committee of European Banking Supervisors should ensure the existence of guidelines on sound remuneration policies in the banking sector.
Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejai jāpalīdz izstrādāt šīs pamatnostādnes , lai tās varētu piemērot arī attiecībā uz tādu personu atlīdzības politiku, kas saskaņā ar Eiropas Padomes un Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem definīciju piedalās ieguldījumu pakalpojumu sniegšanā un veic ieguldījumu darbības kredītiestādēs un ieguldījumu sabiedrībās.
The Committee of European Securities Regulators should assist in the elaboration of such guidelines to the extent that they also apply to remuneration policies for persons involved in the provision of investment services and the carrying out of investment activities by credit institutions and by investment firms within the meaning of Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on markets in financial instruments.
(10) Lai veicinātu atlīdzības politikas un prakses novērtējuma uzraudzības konverģenci, EBA būtu jāizstrādā tehniskie standarti, kas ļautu banku nozarē atvieglot informācijas vākšanu un konsekventi īstenot atlīdzības principus.
(10) In order to promote supervisory convergences in the assessment of remuneration policies and practices, the EBA should elaborate technical standards to facilitate information collection and the consistent implementation of the remuneration principles in the banking sector.
Komisijai šo standartu pieņemšanai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.
The Commission should be empowered to adopt delegated act s in accordance with Article 290 of the Treaty on the Functioning of the European Union to establish those standards .
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei jāpalīdz izstrādāt šos tehniskos standartus , lai tos varētu piemērot arī attiecībā uz tādu personu atlīdzības politiku, kas saskaņā ar Eiropas Padomes un Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem definīciju piedalās ieguldījumu pakalpojumu sniegšanā un veic ieguldījumu darbības kredītiestādēs un ieguldījumu sabiedrībās.
The European Securities and Markets Authority should assist in the elaboration of such technical standards to the extent that they also apply to remuneration policies for persons involved in the provision of investment services and the carrying out of investment activities by credit institutions and by investment firms within the meaning of Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on markets in financial instruments.
EBI būtu jāorganizē šo tehnisko standartu atklāta sabiedriskā apspriešana un jāizvērtē iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumi.
The EBA should conduct open public consultations regarding the technical standards and analyse the potentially related costs and benefits.
(11) Nepilnīgi izstrādāta atlīdzības politika un stimulu shēmas var nevēlami paaugstināt kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību risku, tāpēc ir lietderīgi, ka kompetentās iestādes attiecīgajām struktūrām piemēro kvalitatīvus vai kvantitatīvus pasākumus, kura mērķis ir risināt uzraudzības pārbaudes 2. posmā konstatētās problēmas atlīdzības politikas jomā.
(11) Since poorly designed remuneration policies and incentive schemes are capable of increasing to an unacceptable extent the risks to which credit institutions and investment firms are exposed, it is appropriate that competent authorities impose qualitative or quantitative measures on the relevant entities that are designed to address problems that have been identified in relation to remuneration policies in the Pillar 2 supervisory review.
Kompetentajām iestādēm pieejamie kvalitatīvie pasākumi ietver prasību kredītiestādēm vai ieguldījumu sabiedrībām samazināt savu darbību, produktu vai sistēmu, tostarp atlīdzības shēmu, riska pakāpi tādā apmērā, lai tā būtu saderīga ar efektīvu riska vadību.
Qualitative measures available to competent authorities include requiring credit institutions or investment firms to reduce the risk inherent in their activities, products or systems, including structures of remuneration to the extent that they are inconsistent with effective risk management.
Kvantitatīvie pasākumi ietver prasību turēt pašu kapitāla rezerves.
Quantitative measures include a requirement to hold additional own funds.
(11) Nepilnīgi izstrādāta atlīdzības politika un stimulu shēmas var nevēlami paaugstināt kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību risku, tāpēc tie nekavējoties būtu jāuzlabo un, ja nepieciešams, būtu jāveic atbilstīgi korelatīvi pasākumi.
(11) Since poorly designed remuneration policies and incentive schemes are capable of increasing to an unacceptable extent the risks to which credit institutions and investment firms are exposed, prompt remedial action and, if necessary, appropriate corrective measures should be taken.
Tādējādi ir lietderīgi, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras attiecīgajām struktūrām piemērot kvalitatīvus vai kvantitatīvus pasākumus, kura mērķis ir risināt uzraudzības pārbaudes 2. posmā konstatētās problēmas atlīdzības politikas jomā.
Consequently, it is appropriate that competent authorities have the power to impose qualitative or quantitative measures on the relevant entities that are designed to address problems that have been identified in relation to remuneration policies in the Pillar 2 supervisory review.
Kompetentajām iestādēm pieejamie kvalitatīvie pasākumi ietver prasību kredītiestādēm vai ieguldījumu sabiedrībām samazināt savu darbību, produktu vai sistēmu, tostarp atlīdzības shēmu, ieviešot tajās izmaiņas vai iesaldējot atlīdzības mainīgās daļas, riska pakāpi tādā apmērā, lai tā būtu saderīga ar efektīvu riska vadību.
Qualitative measures available to competent authorities include requiring credit institutions or investment firms to reduce the risk inherent in their activities, products or systems, including introducing changes to their structures of remuneration or freezing the variable parts of remuneration to the extent that they are inconsistent with effective risk management.
Komisija, dalībvalstis un valsts iestādes var atturēties no valsts pasūtījuma līgumu slēgšanas ar tādām uzņēmējsabiedrībām, kuru atlīdzības politika, pēc šo iestāžu vadītāju domām, neatbilst šīs direktīvas prasībām.
The Commission, Member States and public institutions may withhold public contracts from those entities whose remuneration policies are identified by their supervisor as not meeting the requirements of this Directive.
(12) Lai nodrošinātu savu atlīdzības shēmu un ar tām saistīto risku atbilstīgu pārredzamību tirgū, kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām jāinformē par savu atlīdzības politiku un praksi attiecībā uz tiem darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu.
(12) In order to ensure adequate transparency to the market of their remuneration structures and the associated risk, credit institutions and investments forms should disclose information on their remuneration policies and practices for those staff whose professional activities have a material impact on the risk profile of the institution.
Tomēr šis pienākums neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti.
However, this obligation should be without prejudice to Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with the regard to the processing of personal data and the free movement of such data.
(12) Saprātīgai atlīdzības politikai ļoti būtiska ir labas pārvaldes shēmas, pārredzamība un informācijas nodošana atklātībai.
(12) Good governance structures, transparency and disclosure are essential for sound remuneration policies.
Lai nodrošinātu savu atlīdzības shēmu un ar tām saistīto risku atbilstīgu pārredzamību tirgū, kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām detalizēti jāinformē par savu atlīdzības politiku un praksi attiecībā uz tiem darbiniekiem, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu.
In order to ensure adequate transparency to the market of their remuneration structures and the associated risk, credit institutions and investments forms should disclose detailed information on their remuneration policies and practices for those staff whose professional activities have a material impact on the risk profile of the institution.
Šī informācija būtu jādara pieejama visām ieinteresētajām personām (akcionāriem, darbiniekiem un plašai sabiedrībai).
That information should be made available to all stakeholders (shareholders, employees and the general public).
Sniedzot informāciju un apspriežoties ar darbiniekiem, būtu jāņem vērā Eiropas Uzņēmumu padomju loma.
The role of the European works councils should be respected in regard to the provision of information to and consultation of employees.
Pārredzamība ir viens no galvenajiem veidiem, kā likt tiem, kuri pieņem lēmumus par atlīdzības politiku, ņemt vērā sabiedrības intereses.
Transparency is a key to making decision-makers on remuneration policy act in a socially responsible way.
Informācija jādara pieejama visām ieinteresētajām personām, un tai jābūt pietiekami detalizētai, lai šīs ieinteresētās personas varētu iesaistīties konkrētā dialogā ar attiecīgajām iestādēm par jebkuru atlīdzības politikas aspektu.
The information should be made available to all stakeholders and should be detailed enough for these stakeholders to engage in a concrete dialogue with the relevant institutions on any remuneration policy aspect.
(14) Pārvēršanas vērtspapīros darījumiem, ar ko pārstrukturē citus pārvēršanas vērtspapīros darījumus un kas ir pakļauti lielākam kredītriskam , nekā vienkārši pārvēršanas vērtspapīros darījumi , un kas nenoliedzami kavē kredītiestādes un ieguldījumu sabiedrības ieguldīt līdzekļus īpaši sarežģītos un riskantos pārvēršanas vērtspapīros darījumos, jānosaka citas kapitāla prasības .
(14) There should be a separate capital treatment for securitisations which re-package other securitisations and are subject to a higher credit risk than normal securitisations and provides credit institutions and investment firms with clear disincentives against investment in securitisations of particularly high complexity and risk .
(14) Ir lietderīgi noteikt citas kapitāla prasības pārvēršanas vērtspapīros darījumiem, kas sadala riska darījumu portfeļus, kuros ir viena vai vairākas pārvēršanas vērtspapīros pozīcijas, jo šādi atkārtoti pārvēršanas vērtspapīros darījumi ir pakļauti lielākam kredītriskam nekā vienkārši pārvēršanas vērtspapīros darījumi.
(14) It is appropriate to introduce a separate capital treatment for securitisations which tranche pools of exposures containing one or more securitisation positions since such re-securitisations are subject to a higher credit risk than normal securitisations.
(15) Bankām, kas veic ieguldījumus atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumos, saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK pienācīga jāpārbauda arī to pamatā esošie pārvēršanas vērtspapīros darījumi un attiecīgi to pamatā esošie vērtspapīros nepārvēršamie riska darījumi.
(15) Banks investing in re-securitisations are required under Directive 2006/48/EC to exercise due diligence also with regard to the underlying securitisations and the non-securitisation exposures ultimately underlying the former.
Atkarībā no pārvēršanas vērtspapīros struktūras posmu sarežģītības pakāpes un atkarībā no vērtspapīros nepārvēršamo riska darījumu, no kuriem izriet vērtspapīros atkārtoti pārvēršamie riska darījumi, sarežģītības pakāpes un dažādības (vai abējādi) var būt neiespējami, vai arī ekonomiski neizdevīgi (vai abējādi) veikt pieprasīto pienācīgo pārbaudi.
Depending on the complexity of the layers of securitisation structures and depending on the complexity and the diversity (or both) of the non-securitisation exposures that ultimately underlie the re-securitisations, the required due diligence may be impossible or uneconomical (or both) to carry out.
Īpaši tas ir tādos gadījumos, kad bāzes riska darījumi ir, piemēram, akciju kontrolpaketes pirkšana ar kredīta palīdzību vai arī ar projektu finansēšanu saistītie parādi.
This is in particular the case where the ultimate underlying exposures are, for example, leveraged buy-out or project finance debt.
Šādos gadījumos iestādēm nebūtu jāiegulda līdzekļi tik ārkārtīgi sarežģītos atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumos.
In these cases, institutions should not invest in such highly complex re-securitisations.
Kompetentajām iestādēm, pārskatot, kā tiek pildīta prasība veikt pienācīgu pārbaudi, īpaša uzmanība jāvelta šiem ārkārtīgi sarežģītajiem pārvēršanas vērtspapīros darījumiem un jāpieprasa, lai tos pilnībā atvilktu no kapitāla, izņemot gadījums, kad iestāde pārliecinoši pierāda, ka katrā atsevišķā sarežģītā riska darījuma atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros gadījumā tā ir ievērojusi Direktīvas 2006/48/EK prasību veikt pienācīgu pārbaudi, tostarp arī attiecībā uz bāzes riska darījumiem.
In their review of the required due diligence, competent authorities should devote particular attention to such highly complex securitisations and require their full deduction from capital, unless it has been convincingly demonstrated to their satisfaction that in each individual case of highly complex re-securitisation exposures, the institution has performed the due diligence required by Directive 2006/48/EC, including with regard to the ultimate underlying exposures.
Lai labāk saprastu, cik iedarbīgi ir šie noteikumi par pārvēršanu vērtspapīros un atkārtotu pārvēršana vērtspapīros, Komisijai būtu jāievēro Direktīvas 2006/48/EK 156. panta desmitais paragrāfs, kurā paredzēts, ka līdz 2009. gada 31. decembrim Komisija sagatavo ziņojumu par 122.a panta paredzamo ietekmi un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar atbilstīgiem priekšlikumiem.
For a better understanding of the effectiveness of those provisions for securitisations and re-securitisations, the Commission should comply with the tenth paragraph of Article 156 of Directive 2006/48/EC which provides for a Commission report on the expected impact of Article 122a, and submit that report to the European Parliament and the Council, together with any appropriate proposal, by 31 December 2009.
Līdz šā pārskata beigām šīs direktīvas darbības jomu nevajadzētu attiecināt uz „ļoti sarežģītiem” atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumiem.
Pending such a review, additional requirements for 'highly complex' re-securitisation should not be covered in this Directive.
KPD II pārskatīšana prasīja līdz 2009. gada 31. decembrim sagatavojamajā pārskatā izanalizēt par 122.a pantu panākto vienošanos — pārvēršanai vērtspapīros izvirzītās kvantitatīvās un kvalitatīvās prasības.
The 'CRD II' revision called for a review by 31st December 2009 to analyse the agreement made on Article 122a - the quantitative and qualitative requirements for securitisations.
Nav pieņemams, ka Komisija ir ignorējusi šo prasību un tā vietā ierosinājusi papildu (un nepilnīgus) pasākumus attiecībā uz „ļoti sarežģītiem” atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumiem.
It is unacceptable that the Commission has ignored this and instead proposed additional (and incomplete) measures for 'highly complex' re-securitisations.
Šis pārskats būtu jāveic, un, ņemot vērā šo pieprasījumu, tajā nebūtu jāiekļauj prasības „ļoti sarežģītiem” atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumiem.
This review should take place and in light of this demand, the requirements for 'highly complex' re-securitisation in this review should be removed.
(16) Lai veicinātu uzraudzības pasākumu konverģenci attiecībā uz ārkārtīgi sarežģītu atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumu pienācīgas pārbaudes uzraudzību, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejai jāizstrādā pamatnostādnes, kur jāiekļauj tādu atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumu veidu, kas ir uzskatāmi par “ārkārtīgi sarežģītiem”, definīcija vai kritēriji .
(16) In order to promote the convergence of supervisory practices with regard to the supervision of due diligence for highly complex re-securitisations , the Committee of European Banking Supervisors should establish guidelines, which should include a definition of or criteria for the types of re-securitisations that should be considered as 'highly complex' for this purpose.
Šo definīciju vai kritērijus jāpielāgo tirgus attīstības tendencēm.
That definition or those criteria should be adapted to developments in market practices .
(16) Komisijai tūlīt pēc Direktīvas 2006/48/EK ieviešanas būtu jāpārskata tās 122.a panta darbība un jāizvērtē, kādi grozījumi būtu nepieciešami, tai skaitā tas, vai ar direktīvu tiek pienācīgi nodrošināta pārvēršanas vērtspapīros, tostarp atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros , darījumu pienācīga pārbaude .
(16) The Commission should review the operation of Article 122a of Directive 2006/48/EC once it is implemented and asses s what amendments are necessary, including whether it is adequate to ensure due diligence for securitisation, including re-securitisations.
Tā kā bankas neveica pienācīgu pārbaudi, to veiktie darījumi tika pakļauti ārkārtīgi augstam riskam, ko pašas bankas īsti neizprata un kas tādējādi ļoti ietekmēja krīzes gaitu.
The lack of due diligence by banks led to heavy exposure to risks that were not well understood, and thus played a key role in the crisis.
Tādēļ ir pamatots iemesls pieprasīt, lai uzraudzītājs varētu pārliecināties par to, ka ir veikta rūpīga pārbaude.
There is therefore a strong rationale for requiring due diligence to be demonstrated to the supervisor.
Tomēr ir būtiski nodrošināt skaidru un precīzu definīciju atkārtotas pārvēršanas vērtspapīros darījumiem, lai radītu reglamentējošo noteiktību un neļautu, ka uzraudzītājiem tiek noteikti pārmērīgi daudzi papildu pienākumi.
However it is essential to have a clear and tight definition of such re-securitisations to provide regulatory certainly and prevent supervisors from being overwhelmed by an excessively broad application of this provision.
Tādēļ šī definīcija būtu jāapstiprina saskaņā ar deleģēto aktu procedūru.
The definition should therefore be subject to approval in accordance with the procedure for delegated acts.
(16a) Komisija nav izpildījusi Direktīvas 2006/48/EK 156. panta trešā paragrāfa b) punktā minēto prasību, kurā paredzēts ne vēlāk kā līdz 2009. gada 31. decembrim pārskatīt šo direktīvu, lai makrolīmenī risinātu jautājumu par labākas analīzes nepieciešamību, tostarp izskatot pamatojumu šajā direktīvā paredzēto kapitāla prasību aprēķināšanai.
(16a) The Commission has failed to comply with point (b) of the third paragraph of Article 156 of Directive 2006/48/EC, which calls for a review of that Directive by 31 December 2009 to address the need for better analysis of the response to macro-prudential problems including an examination of the rationale underlying the calculation of capital requirements in that Directive.
Komisijai būtu steidzami jāiesniedz ziņojums par šo pārskatīšanu, turklāt, ņemot vērā ekonomikas stāvokli, jāizvērtē, šo pasākumu iespējamā kopējā ietekme uz reālo ekonomiku.
The Commission should report on that review as a matter of urgency and, furthermore, in the light of the economic situation, provide an impact assessment of the cumulative effect of those measures on the real economy.
PārskatotKPD II, tika izvirzīta prasība līdz 2009. gada 31. decembrim sagatavojamajā pārskatā labāk izanalizēt „makrolīmeņa problēmas” un novērtēt pamatojumu šajā direktīvā paredzēto kapitāla prasību aprēķināšanai.
The 'CRD II' revision called for a review by 31 December 2009 to better analyse 'macro-prudential problems' and called for the rationale underlying capital requirements to be assessed.
Nav pieņemams, ka Komisija šo prasību nav ievērojusi, jo īpaši pašreizējos ekonomikas apstākļos, un šīs saistības ir jāievēro.
It is unacceptable that the Commission has failed to do so, especially in light of current economic circumstances, and this commitment should be honoured.
(26) Ņemot vērā iepriekšējos nepilnīgos pasākumus, jāpastiprina iekšējo modeļu standarti tirgus riska kapitāla prasību aprēķināšanai.
(26) Given recent weak performance, the standards for internal models to calculate market risk capital requirements should be strengthened.
Īpaši jāpilnveido tirdzniecības portfeļu kredītrisku vadība.
In particular, their capture of risks should be completed regarding credit risks in the trading book.
Turklāt kapitāla prasībās jāiekļauj daļa, kas attiecas uz stresa apstākļiem, lai nostiprinātu kapitāla prasības tirgus apstākļu pasliktināšanās gadījumos un lai samazinātu varbūtējo procikliskumu.
Furthermore, capital charges should include a component adequate to stress conditions to strengthen capital requirements in view of deteriorating market conditions and in order to reduce the potential for pro-cyclicality.