natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0224 . , 2010. gada 11. marta rezolūciju par lielajām dabas katastrofām Madeiras autonomajā apgabalā un vētras „Ksintija” izraisītajām sekām Eiropā
Texts adopted, P6_TA(2006)0224 . , its resolution of 11 March 2010 on the major natural disaster in the autonomous region of Madeira and the effects of the storm ‘Xynthia’ in Europe
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0065 . , kā arī Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. maija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
Texts adopted, P7_TA(2010)0065 , and its legislative resolution of 18 May 2006 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Union Solidarity Fund
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0218 . ,
Texts adopted, P6_TA(2006)0218 . ,
- ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. jūnija secinājumus par to, kā stiprināt Eiropas Savienības reaģēšanas spējas katastrofu gadījumos
- having regard to the Council conclusions of 16 June 2008 on reinforcing the Union’s disaster response capacity
10128/08. , un 12.–15. punktu prezidentvalsts secinājumos 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomē par Eiropas Savienības reaģēšanas spējām uz ārkārtas situācijām, krīzēm un dabas katastrofām
10128/08. , and points 12 to 15 of the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 15-16 June 2006 on the European Union’s responsiveness to emergencies, crises and disasters
- ņemot vērā 2007. gada 5. marta Lēmumu 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu
- having regard to Decision 2007/162/EC, Euratom of 5 March 2007 establishing a Civil Protection Financial Instrument
- ņemot vērā Padomes Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (Seveso II direktīva)
- having regard to Council Directive 96/82/EC on the control of major-accident hazards involving dangerous substances (Seveso II Directive)
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (Plūdu direktīva)
- having regard to Directive 2007/60/EC of the European Parliament and Council on the assessment and management of flood risks (Floods Directive)
- ņemot vērā Padomes Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN direktīva)
- having regard to Council Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (EIA Directive)
OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. ,
OJ L 175, 5.7.1985, p.
- ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kas pieņemta Riodežaneiro 1992. gada 5. jūnijā,
- having regard to the Convention on Biological Diversity adopted on 5 June 1992 in Rio de Janeiro,
- ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 196. pantu,
- having regard to Article 196 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
- ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A7-0227/2010 ),
- having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0227/2010 ),
A. tā kā par arvien būtiskāku katastrofu pārvaldības cikla posmu vajadzētu kļūt to novēršanai, un tai būtu jāpiešķir lielāks sociālais nozīmīgums;
A. whereas prevention should constitute an increasingly important stage in disaster management and be given greater social importance,
B. tā kā dabas katastrofas apdraud ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību, iespaido ilgtspējīgu attīstību un apdraud sociālo kohēziju;
B. whereas natural disasters compromise ecosystems and biodiversity, affect sustainable development and jeopardise social cohesion,
C. tā kā tādi faktori kā intensīva augsnes izmantošana, nekoordinēta rūpniecības un pilsētu izaugsme, lauku pamešana, pārtuksnešošanās un ārkārtēju laika apstākļu biežuma palielināšanās padara dalībvalstis, jo īpaši konverģences reģionus, mazāk aizsargātas pret dabas un cilvēku izraisītām katastrofām;
C. whereas factors such as, inter alia, intensive land use, haphazard industrial and urban growth, abandonment of the countryside, desertification and the increased frequency of extreme weather events make Member States, and convergence regions in particular, more vulnerable to disasters, both natural and man-made,
D. tā kā klimata pārmaiņas aizvien biežāk izraisa dabas katastrofas (plūdus, pārmērīgu sausumu un ugunsgrēkus), kā rezultātā cilvēki zaudē dzīvību un veidojas nopietns kaitējums vides, ekonomikas un sociālajā jomā;
D. whereas climate change is causing ever more frequent natural disasters (floods, extreme droughts and fires), resulting in loss of human life and serious environmental, economic and social damage,
E. tā kā katastrofām parasti ir vairāki iemesli, kas ne vienmēr ir saistīti tikai ar ārkārtējām dabas parādībām, bet gan bieži tās veicina cilvēku aplamā attieksme pret apkārtējo fizisko vidi;
E. whereas disasters generally have many causes, they are not always solely attributable to extreme natural phenomena, but are frequently made more likely by mankind’s flawed relationship with the surrounding physical environment,
F. tā kā katastrofas var izraisīt tehnoloģiskas un rūpnieciskas avārijas, un to rezultātā var notikt bīstamu ķīmisku, bioloģisku, radioaktīvu vai kodolvielu (CBRN) noplūde, radot būtisku kaitējumu veselībai, ražai, infrastruktūrai vai mājlopiem;
F. whereas disasters may be caused by technological and industrial accidents which can entail the release of dangerous chemical, biological, radiological or nuclear (CBRN) agents with major effects on health, crops, infrastructure, or livestock,
G. tā kā nereti dabas un cilvēka izraisītās katastrofas lielā mērā būtu bijis iespējams novērst; tā kā arī ar ES politiku pastāvīgi ir jānodrošina stimuls valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm izstrādāt, finansēt un īstenot efektīvāku katastrofu novēršanas un vides aizsardzības politiku;
G. whereas often to a large extent damage caused by natural and man-made disasters could have been prevented; whereas, furthermore, EU policies must ensure consistent incentives for the national, regional and local authorities to develop, fund and implement more efficient prevention and conservation policies,
H. tā kā holistiskai, apsteidzošai, uz zināšanām balstītai un efektīvai pieejai katastrofu novēršanā vajadzētu aptvert dažādus vietējo, reģionālo un valsts iestāžu sadarbības līmeņus, kā arī iesaistīt citas aprindas, kam ir saistība ar zemi un līdz ar to arī zināšanas par to;
H. whereas a holistic, proactive, intelligence-led and effective approach to disaster prevention should incorporate various levels of cooperation between local, regional and national authorities and should also involve other actors with links to and, therefore, a knowledge of the land,
I. tā kā pašlaik spēkā esošie katastrofu novēršanas pasākumi izrādījušies nepietiekami un Eiropas Parlamenta iepriekšējie priekšlikumi vēl nav pilnībā īstenoti, tādējādi kavējot īstenot konsolidētu stratēģiju dabas un cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai ES līmenī;
I. whereas disaster prevention measures in force have been shown to be lacking, and the previous European Parliament proposals have not yet been fully implemented, thus hindering the implementation of a consolidated strategy for the prevention of natural and man-made disasters at EU level,
J. tā kā pastāvīgais sausums un ugunsgrēki arī paātrina pārtuksnešošanās procesu, jo īpaši Eiropas dienvidos, galvenokārt skarot Vidusjūras mežu teritorijas un plašās mežaines, kurās ir tikai viena veida, turklāt pret uguni īpaši jutīgas svešzemju koku sugas, un tādējādi minētie faktori apdraud cilvēku dzīvību un skarto iedzīvotāju dzīves kvalitāti;
J. whereas persistent drought and fires are also speeding up the process of desertification, especially in southern Europe, above all affecting Mediterranean forest areas and extensive woodlands comprising a single, non-native species which is highly vulnerable to fire, threatening the lives of citizens and the quality of life of the populations affected,
K. tā kā daži no katastrofu novēršanas pamatelementiem ir līdzsvarota zemes apguve/izmantošana, tāda ekonomiskā un sociālā attīstība, kas ir saskaņota ar dabu, ņem vērā enerģētiskos un dabas resursus un vidi, pastiprināta kohēzija Eiropas Savienībā, cīņa pret lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos, pārtuksnešošanos un augsnes eroziju, kā arī vides ziņā ilgtspējīgas lauksaimnieciskās darbības turpināšana;
K. whereas the balanced occupation / utilisation of land, economic and social development that are in harmony with nature, respect for energy, natural resources and the environment, reinforced cohesion across the EU, combating rural depopulation, desertification and soil erosion, and maintaining an environmentally sustainable agricultural activity are some of the fundamental elements of disaster prevention,
L. tā kā mežiem ir ļoti svarīga nozīme vides saudzēšanā, jo tie sekmē līdzsvaru gan oglekļa, gan ūdens ciklā,
L. whereas forests play a crucial role in preserving the environment through the balances created in both the carbon cycle and the water cycle,
4. mudina Komisiju veicināt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu cilvēka radīto katastrofu novēršanas jomā un aicina dalībvalstis nodrošināt, ka reģionālo iestāžu darbinieki piedalās mācībās par katastrofu pārvaldību;
Invites the Commission to encourage the exchange of good practices between Member States in preventing man-made disasters, and calls on the Member States to ensure that regional authorities undergo disaster management training;
7. par ļoti svarīgu uzskata sadarbību informācijas un pieredzes izplatīšanas un tehnisko un zinātnisko risinājumu jomā, kā arī kā arī stratēģiju saskaņošanu iejaukšanās spēju pilnveidošanai;
Regards as essential cooperation on the dissemination of information and experience, technical and scientific applications and also the coordination of strategies for the development of intervention capacities;
10. aicina īstenot dalībvalstu, ES kaimiņvalstu, kā arī jaunattīstības valstu sadarbību pārrobežu projektos, lai apmainītos ar paraugpraksi un izplatītu praktiskās zināšanas, izmantojot ES kaimiņattiecību politikas programmas un attīstības programmas;
Urges cooperation between Member States, countries neighbouring the EU and developing countries in cross-border projects sharing best practice and disseminating practical knowledge through the EU’s neighbourhood policy programmes and development programmes;
14. norāda, cik svarīgi ir samazināt starp reģioniem un dalībvalstīm pastāvošās atšķirības iedzīvotāju un viņu īpašuma, tostarp kultūras mantojuma aizsardzības spēju ziņā, palīdzot to centienos uzlabot novēršanu, jo īpaši reģionos un dalībvalstīs, kuras sevišķi pakļautas katastrofu riskam; mudina īpašu uzmanību pievērst Eiropas visizolētākajiem, vismazāk apdzīvotajiem, kalnainajiem un pierobežas reģioniem, kā arī Eiropas reģioniem, kuros ir visnelabvēlīgākie ekonomiskie apstākļi;
Points out the importance of reducing inequalities between regions and Member States in terms of their capacity to protect their populations, and their property, including the cultural heritage, by supporting their efforts to improve prevention, particularly in the regions and Member States that are highly vulnerable to the risk of disasters; urges that particular attention be paid to the most isolated, most sparsely populated, mountainous and border regions of Europe, and the most economically disadvantaged European regions;
17. pauž nepieciešamību izveidot piemērotu katastrofu novēršanas finanšu shēmu ar atbilstošiem finanšu resursiem katastrofu novēršanai un cīņai pret tām, kas nostiprinātu un saistītu jau esošos instrumentus, piemēram, kohēzijas, lauku attīstības un reģionālo politiku, Solidaritātes fondu, Septīto pamatprogrammu un Life+ programmas; šajā sakarībā uzskata, ka novēršanu vajadzētu ņemt vērā 2014.–2020. gada finanšu plānā; aicina Eiropas Komisiju izvērtēt iespēju ierosināt sistemātiskāku pieejamo resursu apvienošanu, lai stiprinātu novēršanas mehānismu efektivitāti visā ES;
Stresses the need to create a suitable financial framework for disaster prevention, with adequate financial resources for preventing and combating disasters, that will strengthen and link existing instruments such as cohesion policy, rural development policy, regional policy, the Solidarity Fund, the Seventh Framework Programme and the Life+ programmes; asks that, in this context, prevention should be taken into account in the 2014-2020 Financial Perspective; calls on the European Commission to assess the possibility of proposing a more systematic pooling of available resources in order to strengthen the effectiveness of prevention mechanisms across the EU;
19. norāda, ka kohēzijas politika ir būtisks instruments dabas katastrofu riska novēršanai; uzskata, ka dažādajiem fondiem un instrumentiem ir jāspēj darboties elastīgi un saskaņoti, lai uzlabotu šīs politikas darbību un efektivitāti; uzsver, ka riska novēršanai jābūt saskaņotai ar citiem politikas virzieniem katastrofu novēršanas jomā, lai tādējādi izvairītos no pasākumu sadrumstalotības, palielinātu to efektivitāti un pievienoto vērtību;
Points out that cohesion policy is an essential tool in natural disaster risk prevention; considers that it must be possible for the various funds and instruments to operate flexibly and in a coordinated manner in order to improve the functioning and effectiveness of that policy; stresses that risk prevention must also dovetail with other policies pursued in the field of prevention, in order to prevent the fragmentation of measures and increase their effectiveness and added value;
a) būvniecības drošības un zemes izmantošanas tiesību aktu izstrāde un pārskatīšana;
a) drafting and revising building safety and land use legislation;
b) tādi pasākumi, ar kuriem novērš risku nākotnē — upju dabisko gultņu atjaunošana; upju baseinu, mitrāju un ar tiem saistīto ekosistēmu atjaunošana un aizsardzība; erozijas un nogulsnēšanās procesu uzraudzība ūdenstecēs; tiltu un ūdens cauruļvadu caurlaidspējas palielināšana; mežu attīrīšana un sakārtošana; meža atjaunošana un piekrastes aizsardzība;
b) action to remedy situations conducive to future risks: renaturalising river beds; restoring and protecting river basins, wetlands and related eco-systems; monitoring erosion and sedimentation in water courses; increasing the through-flow capacity of bridges and water pipelines; clearing up and reordering forests; reforestation; and protecting and defending the coastline;
c) tādu apdzīvoto zonu, jo īpaši pilsētu, aizsardzība un reorganizācija, kuras sevišķi pakļautas noteiktiem katastrofu veidiem, turklāt iesaistot šajā procesā arī iedzīvotājus;
c) protecting and refurbishing inhabited areas, especially urban areas, that are particularly vulnerable to certain types of disasters, with the involvement of residents;
d) esošās svarīgākās infrastruktūras uzturēšana un drošības kontrole, jo īpaši attiecībā uz dambjiem, degvielas vadiem, ceļu un dzelzceļa tiltiem, kā arī enerģijas piegādes, ūdensapgādes, kanalizācijas, sakaru un telekomunikāciju iekārtām;
d) maintaining and inspecting the safety of existing major infrastructures, with particular emphasis on dams, fuel pipelines, road and rail bridges, energy, water supply, sanitation, communications and telecommunications facilities;
e) lauksaimnieciskās darbības turpināšana teritorijās, kurās samazinājies iedzīvotāju skaits un kuras pakļautas dabas katastrofu riskam, un cilvēku darbības atkārtotas uzsākšanas veicināšanu, izveidojot infrastruktūru, kas ļautu tiem, kuri dzīvo šādās teritorijās, tur arī palikt;
e) sustaining the agricultural activity in areas affected by depopulation and subject to the risk of natural disasters, and contributing to the reintegration of human activity by creating infrastructures to enable those who live in such areas to remain on the territory;
32. uzsver, ka novēršanu ir svarīgi izprast saistībā ar dažādām nozarēm, ietverot to attiecīgos nozaru politikas virzienos, lai sekmētu līdzsvarotu zemes izmantošanu un saskaņotu ekonomikas un sociālo attīstību, kas ir līdzsvarā ar dabu;
Highlights the importance of viewing prevention from a cross-cutting perspective, incorporating it in the relevant sectoral policies to promote balanced land occupation and cohesive economic and social development that is in tune with nature;
35. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt lauksaimniecības paraugprakses ieviešanu, kas dažās dalībvalstīs ir ļāvusi uz pusi samazināt slāpekli saturošā mēslojuma nokļūšanu ūdeņos, turklāt nesamazinot ražību;
Calls on the Commission and the Member States to encourage the implementation of good agricultural practices, which in some Member States has made it possible to halve infiltration of nitrogen-based fertilisers without reducing crop yields;
38. aicina Komisiju un dalībvalstis agrovides piemaksu aprēķinā iekļaut papildu izmaksas, kas lauksaimniekiem rodas, veicot pasākumus ugunsgrēku novēršanai (piemēram, ugunsdrošības joslu uzturēšana, nokaltušo kokveida augu novākšana, augsnes apstrāde gar zemes gabalu malām u.c.), kā arī veicot nosusināšanas pasākumus (novadgrāvju un kanālu tīrīšana);
Calls on the Commission and Member States to include in the calculation of agri-environmental premiums the additional costs borne by farmers in order to take measures designed to prevent fires (such as cleaning of firebreaks, removal of dead arboreal plants, working of the soil along the perimeter of land parcels, etc.) and to dispose of water (cleaning of collecting ditches and canals);
41. uzsver nepieciešamību sagatavot dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas no cilvēkresursu struktūras, labas prakses un riska apzināšanās viedokļa, lai tās spētu rīkoties katastrofu gadījumā;
Stresses the need to prepare the healthcare systems of the Member States from the point of view of human resource structure, good practice and risk awareness so that they are able to cope with disaster situations;
43. pauž nožēlu, ka Komisija vēl arvien nav veikusi pētījumu par apdraudējuma un riska kartēšanas praksi dalībvalstīs, kā paredzēts tās 2009. gada 23. februāra paziņojumā „Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai”; mudina Komisiju izpildīt šo apņemšanos 2010. gada pirmajā pusē;
Regrets the fact that the Commission has still not carried out a study on hazard and risk mapping practices in the Member States, as provided for in its Communication of 23 February 2009 on ‘A Community approach on the prevention of natural and man‑made disasters’; urges the Commission to make good on this commitment in an effective way during the first half of 2010;
45. uzsver, cik būtiski ir sagatavot standartus, lai analizētu un izteiktu katastrofu sociālekonomisko ietekmi uz kopienām;
Underlines the importance of drawing up standards to analyse and express the socio-economic impact of disasters on communities;
Pēdējo gadu laikā Eiropas Savienības dalībvalstīs ir noticis daudz katastrofu.
In recent years EU Member States have been buffeted by a considerable number of disasters.
Interesants ir fakts, ka Solidaritātes fonda pirmo sešu pastāvēšanas gadu laikā Komisija ir saņēmusi 62 finanšu atbalsta pieprasījumus no 21 dažādas valsts
To put this into perspective, records show that during the first six years of the EU Solidarity Fund, the Commission received 62 requests for financial support from 21 different countries
COM (2009) 193 galīgā redakcija .
COM(2009) 193 final. .
Gandrīz trešdaļu no minētajām katastrofām var iekļaut „lielo katastrofu” kategorijā.
Of these, roughly a third fall into the category of ‘major disasters’.
Citu katastrofu rezultātā nav iesniegti līdzekļu piešķiršanas pieprasījumi, pat ja to ietekme uz attiecīgajiem iedzīvotājiem, vidi un ekonomiku ir būtiska un – daudzos gadījumos – ilgstoša.
Other disasters did not prompt requests for use of the Fund, although their impact on the populations affected, the environment and the economy was considerable and, in many cases, lasting.
Gandrīz visos gadījumos zaudējumus ir ļoti grūti aprēķināt, jo ir zaudētas cilvēku dzīvības.
The damage is almost always hard to gauge, in particular taking into account the loss of human life.
Katrā ziņā katastrofu ekonomiskās un sociālās izmaksas ir ļoti būtiskas.
In any event, the economic and social costs of disasters are very significant.
Šajā saistībā katastrofu novēršanai ir liela sociālā nozīme, un tai jākļūst par vienu no svarīgākajiem katastrofu pārvaldības cikla posmiem.
It is against this backdrop that prevention should increase in social importance, becoming an increasingly important stage in disaster management.
Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas galvenā atbildība par savu pilsoņu aizsardzību un katastrofu novēršanu, ir pamatoti pieprasīt sadarbību preventīvo līdzekļu jomā, veikto pasākumu labāku koordinēšanu un solidaritātes un savstarpējas palīdzības pilnveidošanu.
Although Member States are primarily and chiefly responsible for the protection of their citizens and for disaster prevention, heightened cooperation in the area of prevention is fully justified, as are improved coordination of efforts, enhanced solidarity and mutual assistance.
Lai sasniegtu šo mērķi, ir ierosināts izveidot sadarbību starp tām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kas ir atbildīgas par katastrofu pārvaldības ciklu, teritorijas attīstību, kā arī kartogrāfiju un risku pārvaldību.
With a view to achieving this aspiration, cooperation between national, regional and local authorities with responsibilities for disaster management, spatial planning and risk mapping and management is proposed.
Ir vēlams izveidot tīklu, kas ietvertu pieredzes un katastrofu novēršanas pasākumu apmaiņas forumu, kurā savu ieguldījumu varētu sniegt arī šajā nozarē aktīvās sabiedriskās organizācijas.
The creation of a network that would constitute a forum for exchanging experiences and prevention measures, which would also allow social organisations working in this area to participate in some shape or form, seems desirable.
Jāņem vērā reģionālo un vietējo iestāžu svarīgā nozīme, jo tām ir padziļinātas zināšanas par īpatnībām un vietējiem apstākļiem.
The importance of the role of regional and local authorities, owing to their detailed knowledge of local characteristics and conditions, should be highlighted.
Tādi faktori kā intensīva augsnes izmantošana, nekoordinēta rūpniecības un pilsētu izaugsme, lauku pamešana, pārtuksnešošanās un ārkārtēju laika apstākļu biežuma palielināšanās padara dalībvalstis daudz neaizsargātākas pret dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām.
Factors such as, inter alia, intensive land use, haphazard industrial and urban growth, abandonment of the countryside, desertification, increasingly frequent extreme weather events make Member States, and convergence regions in particular, more vulnerable to disasters, both natural and man-made.
Kopumā šī neaizsargātība ir vēl izteiktāka konverģences reģionos.
Such vulnerability is widespread but is even more acute for convergence regions.
Tāpēc ir svarīgi paredzēt katastrofu novēršanu pārnozaru sadarbības plānos, ietverot nozaru politikas, kuras sekmē līdzsvarotu darbību teritorijā un saskaņotu ekonomikas un sociālo attīstību, kas ir līdzsvarā ar dabu.
Hence the importance of viewing prevention from a cross-cutting perspective, incorporating it in the relevant sectoral policies to promote balanced land occupation and cohesive economic and social development that is in tune with nature.
Turklāt ir jāatzīst, ka atsevišķas nozaru politikas (piemēram, KLP) ir pakļāvušas noteiktus reģionus un to iedzīvotājus lielākam riskam.
Furthermore, it must be recognised that some of these sectoral policies (e.g. CAP) have led to increased exposure to risk for certain regions and for their inhabitants, which is why corrective action needs to be taken.