natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādi principi kā vajadzība ievērot un veicināt vietējo līdzdalību, ievērot partneru prioritātes, izmantot vietējās sistēmas, saskaņot atbalsta sniedzēju centienus, koncentrēties uz rezultātiem un padarīt partnerus savstarpēji atbildīgus ir nepārprotami svarīgi plašam attīstības dalībnieku un pasākumu lokam, arī ES, kas pēdējos trijos gados ir pielikusi lielas pūles, lai veicinātu nabadzības samazināšanas centienu aktivizēšanu valsts līmenī; atbalsta centienus padarītu saskaņotākus un atbilstošākus valstu prioritātēm; stiprinātu partnervalstu valdību institucionālo kārtību, kā arī ar darba dalīšanas palīdzību labāk saskaņotu Komisijas un dalībvalstu centienus.
Principles such as the need to respect and promote local ownership, to align with partner-driven priorities, to make use of local systems, to harmonize donor efforts, to focus on results and to hold partners mutually accountable, are clearly relevant to a wide range of development actors and activities, including the EU, who has made major efforts over the last three years to promote scaling up of country-level poverty reduction efforts; more harmonized aid efforts aligned around country priorities; strengthening the institutional apparatus of partner governments, and better coordination of the resources and the efforts delivered by the Commission and the Members States through labour division.
Neskatoties uz līdz šim panākto progresu, situācija ir tālu no pilnības.
Notwithstanding all the progress made so far, the picture is far from idyllic.
Vairākos nesenos ziņojumos ir apstiprināts, ka joprojām pastāv nopietni šķēršļi.
A large number of recent reports confirm that there are still obstacles lying ahead:
Nekoordinēta atbalsta izmaksas ir ļoti augstas.
The cost of uncoordinated aid is very high.
Ir pārāk daudz dalībnieku ar konkurējošiem mērķiem, jo īpaši nabadzīgākajās un no atbalsta visatkarīgākajās valstīs, tāpēc rodas lielas darījumu izmaksas.
There are too many actors with competing objectives, especially in the poorest and most aid-dependent countries, leading to high transaction costs.
Joprojām ir vērojams lēns progress attiecībā uz atbalsta atsaisti, bet tehnisko sadarbību joprojām pārāk daudz nosaka atbalsta sniedzēji.
There is still slow progress in untying of aid and technical co-operation is still too much donor-driven.
Galvenajā birojā sagatavotie labie politiskie risinājumi ne vienmēr atbilst valstīs pastāvošajai praksei.
Good headquarters policies are not always matched by in-country practices.
Ir jāstiprina valstu līdzdalība.
There is a need to strengthen country ownership.
Kaut tas ir galvenokārt partneru ziņā, arī atbalsta sniedzēji var veicināt spējas palielināšanu un valstu programmu un sistēmu saskaņotību.
Mainly a partner responsibility, donors can assist by capacity development and alignment on country programmes and systems.
Pārvaldības jomā vēl ir daudz darāmā, lai sasniegtu rezultātus.
A lot of work needs to be done in managing for results.
Saskaņā ar savstarpējo atbildību, kas ir Parīzes darba kārtības galvenais jēdziens, ir vajadzīgas izpildes novērtēšanas struktūras un uzlabotas stimulu sistēmas gan partnervalstīs, gan devējās valstīs.
Mutual accountability, a key concept in the Paris Agenda, calls for performance assessment frameworks and improved incentive systems in both partner and donor countries.
Būdama svarīgākais atbalsta sniedzējs, ES ir galvenais starptautiskās atbalsta sistēmas pīlārs.
As the world’s leading aid donor, the EU has a key role to play as the central pillar of the international aid architecture.
ES jānodrošina gan pašas sniegtā atbalsta efektīva izmantošana, gan arī jāuzņemas vadība starptautiskā mērogā, veicinot ārkārtīgi vajadzīgās atbalsta prakses reformas, lai atbalstam būtu efektīva loma cīņā pret nabadzību pasaulē.
It must ensure that its own aid is spent effectively, and show leadership in the international arena by promoting much-needed reforms to aid practices, so that aid can play an effective role in the fight against global poverty.
Šādā nozīmē tā arī var sekmēt politisko dialogu ar jaunajām devējām valstīm, piemēram, Ķīnu vai Indiju, kā arī privātiem atbalsta filantropiem, lai viņus iesaistītu debatēs par atbalsta efektivitāti.
Also in that sense, it can promote policy dialogue with emerging donors such as China or India and private aid philanthropists to become part of the aid effectiveness debate.
ES ir centusies ievērot jauno atbalsta darba kārtību ar savu jauno TAM priekšlikumu un uzlabotu budžeta atbalstu, valstu sistēmu uzlabošanu un EK atbalsta prognozējamību.
The EU has made efforts to comply with the new Aid agenda through its new proposal of MDG's an increased budget support, the improvement of country systems and the predictability of EC aid.
Tāpat tā veicina darba dalīšanas un rezultātu pārvaldības principus, kas, cerams, saņems Eiropas dalībvalstu atbalstu un nodrošinās progresīvu un saskaņotu Eiropas viedokli Akrā.
It is also putting forward the concept of division of labour and managements for results, which it hopes would gain the support of European member states and ensure a progressive and consolidated European voice in Accra.
Visi panāktie rezultāti ir vērtējami atzinīgi, bet tie jāpapildina ar konkrētām darbībām praksē un izlēmīgiem pasākumiem, atbalstot demokrātisko līdzdalību, atbildību un labāku atbalsta kvalitāti, kā minēts šajā ziņojumā.
All this progress has been most welcomed, but should be followed by concrete actions at field level and accompanied by the decisive steps in favour of democratic ownership, accountability and better aid quality outlined in this report.
Šajā ziņojumā iekļautie ierosinājumi attiecas uz daudzām svarīgākajām jomām, piemēram, uz ES atbalsta palielināšanu, prognozējamību un saskaņošanu; saskaņotību ar partnervalstu plāniem un sistēmām; atbalsta atsaisti un tehniskās palīdzības reformu.
The recommendations included in this report cover a wide range of key areas such as the increase, predictability and coordination of EU's aid; the alignment with partner countries’ plans and systems; the untying of aid and the reform of Technical Assistance.
2005. gadā Eiropas Savienība apņēmās radikāli uzlabot savas attīstības koordinācijas ietekmi ar tādu iniciatīvu palīdzību, kas paredzēja atbalstu sniegt plašāk, ātrāk un efektīvāk.
In 2005, the European Union committed itself to radically improve the impact of its development cooperation through initiatives for more aid, delivered faster and more effectively.
Tomēr nedrīkst aizmirst, ka atbalsta reforma ir tikai viens no soļiem, kas ES jāveic vienlaikus ar tās tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības un citu politikas jomu saskaņotas darbības nodrošināšanu, lai atbalstītu jaunattīstības valstis un veicinātu godīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu par labu attīstībai.
However, we should not forget that Aid reform is only one of the steps that the EU must take along with making its trade, security, migration, agriculture and other policies coherently work to benefit developing countries and promoting a fair international financial and trade system in favour of development.
par priekšlikumu Padomes lēmumam par pamatnostādnēm dalībvalstu nodarbinātības politikai
on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States
(COM(2007)0803 V daļa – C6‑0031/2008 – 2007/0300(CNS))
(COM(2007)0803 PART V – C6‑0031/2008 – 2007/0300(CNS))
PE 402.557v02-00
PE 400.670v02-00
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS .................30
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...29
( COM(2007)0803 V daļa – C6‑0031/2008 – A6-0172/2008 (CNS))
( COM(2007)0803 PART V – C6‑0031/2008 – 2007/0300(CNS) )
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0803 V daļa),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0803 , PART V),
– ņemot vērā EK līguma 128. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0031/2008 ),
– having regard to Article 128(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0031/2008 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6‑0172/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0172/2008 ),
Grozījums Nr.
Amendments by Parliament
Priekšlikums lēmumam
Proposal for a regulation
– lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību un modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas,
- attracting and retaining more people in employment, increasing labour supply and modernising social protection systems,
– lielāka skaita un kvalitatīvāku darbavietu izveide, lielāka cilvēku skaita piesaiste un saglabāšana kvalitatīvas nodarbinātības jomā, palielinot darbaspēka pieejamību, modernizējot sociālās aizsardzības sistēmas un nodrošinot integrētus darba tirgus ,
- creating more and quality jobs, attracting and retaining more people in quality employment, increasing labour supply and modernising social protection systems and ensuring inclusive labour markets ,
– darbinieku un uzņēmumu pielāgošanās spēju uzlabošana, un
- improving adaptability of workers and enterprises, and
– darbinieku un uzņēmumu pielāgošanās spēju un drošības uzlabošana, lai veicinātu elastīgu darba tirgu, un darba ņēmēju nodarbinātības iespēju veicināšana, īstenojot mūžizglītību un iegūto prasmju atzīšanu,
- improving adaptability and security of workers and enterprises in order to promote a flexible labour market , and promoting worker employability by means of lifelong learning and the accreditation of acquired skills ,
- palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes.
- increasing investment in human capital through better education and skills.
– ieguldījumu cilvēkkapitālā palielināšana , nodrošinot labāku izglītību un prasmes un palielinot mūžizglītības iespējas, un
- increasing investment in human capital through better education and skills and expansion of lifelong learning opportunities, and
Īstenojot pamatnostādnes, dalībvalstis
In implementing the guidelines, the Member States shall:
– ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, cīņu pret sociālo atstumtību, augstu izglītības un apmācības līmeni un veselības aizsardzību, un
- take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection , the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health, and
– cenšas apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelšanās, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
- aim to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age, or sexual orientation.
Dalībvalstis nodrošina pamatnostādņu un sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesa atklātās koordinācijas metodes pastiprinātu mijiedarbību.
The Member States shall ensure strengthened interaction between the guidelines and the open method of coordination on the Social Protection and Social Inclusion Process.
Nodarbinātības pamatnostādnes ir daļa no Integrētajām pamatnostādnēm 2008.–2010. gadam, kuru pamatā ir trīs pīlāri: makroekonomikas politika, mikroekonomikas politika un nodarbinātības politika.
The employment guidelines form part of the Integrated Guidelines for 2008-2010, which are based on three pillars: macroeconomic policies, microeconomic reforms and employment policies.
Dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem veido politiku, lai īstenotu turpmāk minētās rīcības mērķus un prioritātes tā, lai iekļaujošu darba tirgu atbalsta vairāk un labākas darbavietas.
Member States, in cooperation with the social partners, shall conduct their policies with a view to implementing the objectives and priorities for action specified below so that more and better jobs support an inclusive labour market.
Atspoguļojot Lisabonas stratēģiju un ņemot vērā kopīgos sociālos mērķus, dalībvalstu politika līdzsvarotā veidā veicina:
Reflecting the Lisbon strategy and taking into account the common social objectives, the Member States' policies shall foster in a balanced manner:
Dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām pusēm, kā arī ievērojot savas valsts tradīcijas, veido politiku, lai īstenotu turpmāk minētās rīcības mērķus un prioritātes tā, lai iekļaujošu darba tirgu atbalsta vairāk un labākas darbavietas un labāk apmācīts un vairāk specializēts darbaspēks .
Member States, in cooperation with the social partners and other stakeholders , and while respecting national traditions, will conduct their policies with a view to implementing the objectives and priorities for action specified below so that more and better jobs and a better trained and more specialised workforce support an inclusive labour market.
– pilnīgu nodarbinātību: pilnīgas nodarbinātības sasniegšana un bezdarba un neaktivitātes samazināšana, palielinot darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu ar integrētu elastdrošības pieeju, ir būtiska, lai uzturētu ekonomisko izaugsmi un stiprinātu sociālo kohēziju.
Full employment: Achieving full employment, and reducing unemployment and inactivity, by increasing the demand for and supply of labour through an integrated flexicurity approach is vital to sustain economic growth and reinforce social cohesion.
Tam ir vajadzīga politika, kas vienlaikus paredz darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastību, kā nodarbinātības drošību un sociālo nodrošināšanu;
This requires policies that address simultaneously the flexibility of labour markets, work organisation and labour relations, and employment security and social security;
Tam ir vajadzīga politika, kas vienlaikus paredz darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastību , darba un ģimenes dzīves saskaņošanu , kā arī nodarbinātības drošību un sociālo nodrošināšanu;
This requires policies that address simultaneously the flexibility of labour markets, work organisation and labour relations, reconciliation of work and family life , and employment security and social security;
– darba kvalitātes uzlabošanos un darba ražīguma paaugstināšanos: centieni paaugstināt nodarbinātības līmeni ir cieši saistīti ar nodarbinātības pievilcības, darba kvalitātes un darba ražīguma pieauguma uzlabošanu, segmentācijas un trūcīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu.
Improving quality and productivity at work: Efforts to raise employment rates go hand in hand with improving the attractiveness of jobs, quality at work, labour productivity growth, reducing segmentation and the proportion of working poor.
Pilnībā jāizmanto sinerģijas starp darba kvalitāti, darba ražīgumu un nodarbinātību;
Synergies between quality at work, productivity and employment should be fully exploited;
– darba kvalitātes uzlabošanos un darba ražīguma paaugstināšanos: centieni paaugstināt nodarbinātības līmeni ir cieši saistīti ar nodarbinātības pievilcības, darba kvalitātes un darba ražīguma pieauguma uzlabošanu, segmentācijas , dzimumu nelīdztiesības un trūcīgo darba ņēmēju skaita samazināšanu.
Improving quality and productivity at work: Efforts to raise employment rates go hand in hand with improving the attractiveness of jobs, quality at work, labour productivity growth, reducing segmentation , gender inequality, and the proportion of working poor.
Attīstībai ir būtiskas vienlīdzīgas iespējas un diskriminācijas apkarošana.
Equal opportunities and combating discrimination are essential for progress.
Integrētā pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un dzimumu līdztiesības veicināšana būtu jānodrošina visās veiktajās aktivitātēs.
Gender mainstreaming and the promotion of gender equality should be ensured in all action taken.
Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai darba tirgū būtiski samazinātu visu veidu plaisas, kas saistītas ar dzimumu , atbilstoši Eiropas Dzimumu līdztiesības paktam.
Particular attention must also be paid to significantly reducing all gender related gaps in the labour market in line with the European Pact for Gender Equality.
Tas palīdzēs dalībvalstīm risināt demogrāfisko problēmu.
This will assist Member States in addressing the demographic challenge.
Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu situācijai, īstenojot Eiropas Jaunatnes paktu, un nodarbinātības pieejamības veicināšanai visa darba mūža laikā.
As part of a new intergenerational approach, particular attention should be paid to the situation of young people, implementing the European Youth Pact, and to promoting access to employment throughout working life.
Īpaša uzmanība ir jāpievērš arī tam, lai saskaņā ar jebkuriem valsts mērķiem būtiski samazinātu nodarbinātības līmeņa atšķirības cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, tostarp invalīdiem, kā arī atšķirības starp trešo valstu valstspiederīgajiem un ES pilsoņiem.
Particular attention must also be paid to significantly reducing employment gaps for people at a disadvantage, including disabled people, as well as between third-country nationals and EU citizens, in line with any national targets.
Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai atbilstoši Eiropas Dzimumu līdztiesības paktam darba tirgū būtiski samazinātu visu veidu neatbilstību dzimumu līdztiesības jomā, galveno uzmanību pievēršot atalgojuma atšķirību izskaušanai.
Particular attention must also be paid to significantly reducing all gender related gaps in the labour market , focusing on unequal pay in particular, in line with the European Pact for Gender Equality.
Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu situācijai, īstenojot Eiropas Jaunatnes paktu, un nodarbinātības pieejamības veicināšanai visa darba mūža laikā arī attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem .
As part of a new intergenerational approach, particular attention should be paid to the situation of young people, implementing the European Youth Pact, and to promoting access to employment throughout working life , also for older workers .
Pielikums ‑ daļa, kas seko aiz 17. pamatnostādnes – 1. ievilkums
Annex ‑ paragraph follow ing guideline 17 – indent 1
– iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu un modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas,
- attract and retain more people in employment, increase labour supply and modernise social protection systems,
– iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, veicinot darba un ģimenes dzīves saskaņošanu , palielināt darbaspēka piedāvājumu , uzlabojot nodarbinātības iespējas, modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas un nodrošināt integrētus darba tirgus ,
- attract and retain more people in quality employment by facilitating reconciliation of work and family life , increase labour supply by enhancing employability, modernise social protection systems and ensure inclusive labour markets,
Pielikums ‑ daļa, kas seko aiz 17. pamatnostādnes – 1.a ievilkums (jauns)
Annex – paragraph following guideline 17 – indent 1 a (new)
Pielikums ‑ daļa, kas seko aiz 17. pamatnostādnes – 2. ievilkums
Annex ‑ paragraph following guideline 17 – indent 2
– uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas,
- improve adaptability of workers and enterprises,
– uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas un drošību ,
- improve adaptability and security of workers and enterprises,
Pielikums ‑ daļa, kas seko aiz 17. pamatnostādnes – 3. ievilkums
Annex – paragraph following guideline 17 – indent 3
– palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes.
- increase investment in human capital through better education and skills $
– palielināt ieguldījumu cilvēkkapitālā, nodrošinot labāku izglītību un prasmes , un pielāgot izglītības un apmācības sistēmas jaunām konkurences prasībām,
- increase investment in human capital through better education and skills and adapt education and training systems to new competence req uirements,
Pielikums ‑ daļa, kas seko aiz 17. pamatnostādnes – 3.a ievilkums (jauns)
Annex – paragraph following guideline 17 – indent 3 a (new)
– palielināt un uzlabot ieguldījumus pētniecībā, zinātnē un inovācijā,
- increase and improve investment in research, science and innovation,
Pielikums ‑ daļa, kas seko aiz 17. pamatnostādnes – 3.b ievilkums (jauns)
Annex – paragraph following guideline 17 – indent 3 b (new)
– izskaust visus dzimumu diskriminācijas veidus darbavietā.
- eliminate all forms of sex discrimination in the workplace.
Iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku darba tirgū, palielināt darbaspēka piedāvājumu un modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas
Attract and retain more people in employment, increase labour supply and modernise social protection systems
Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu un vīriešu bezdarba līmeņa pastāvīgo atšķirību problēmas risināšanai, gados vecāku darba ņēmēju un jauniešu nodarbinātības līmeņa turpmākai paaugstināšanai, kā arī no darba tirgus visvairāk atstumto personu aktīvas iekļaušanas veicināšanai.
Special attention should be paid to tackling the persistent employment gaps between women and men, further increasing the employment rates of older workers and young people, as part of new intergenerational approach, and the promoting active inclusion of those most excluded from the labour market.
Intensīvāka rīcība ir nepieciešama arī, lai uzlabotu jaunu cilvēku situāciju darba tirgū un ievērojami samazinātu jauniešu bezdarbu, kas vidēji ir divas reizes lielāks par vispārējo bezdarba līmeni.
Intensified action is also required to improve the situation of young people in the labour market and to significantly reduce youth unemployment, which is on average double the overall unemployment rate.
Kā daļai no jaunās starppaaudžu pieejas īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu un vīriešu bezdarba līmeņa pastāvīgo atšķirību un ar dzimumu saistīto atalgojuma atšķirību problēmas risināšanai, gados vecāku darba ņēmēju un jauniešu nodarbinātības līmeņa turpmākai paaugstināšanai, kā arī no darba tirgus visvairāk atstumto personu aktīvas iekļaušanas veicināšanai.
Special attention should be paid to tackling the persistent employment gaps between women and men and sex-based pay differentials , further increasing the employment rates of older workers and young people, as part of new intergenerational approach, and the promoting active inclusion of those most excluded from the labour market.
Jārada pareizie apstākļi, lai sekmētu nodarbinātības palielināšanos, neatkarīgi no tā, vai tas ir saistīts ar pirmreizēju ienākšanu darba tirgū, atgriešanos tajā pēc pārtraukuma vai vēlmi pagarināt darba mūžu.
The right conditions must be put in place to facilitate progress in employment, whether it is first time entry, a move back to employment after a break or the wish to prolong working lives.
Elastdrošības pieejai ir ļoti svarīga darbavietu kvalitāte, tostarp atalgojums un pabalsti, darba apstākļi, pieeja mūžizglītībai un karjeras iespējas, kā arī atbalsts un stimuls no sociālās aizsardzības sistēmām.
The quality of jobs, including pay and benefits, working conditions access to lifelong learning and career prospects, are crucial for a flexicurity approach, as are support and incentives stemming from social protection systems.
Lai uzlabotu dzīves cikla pieeju darbam un sekmētu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, ir vajadzīga politika attiecībā uz bērnu aprūpes nodrošināšanu.
To enhance a life cycle approach to work and to promote reconciliation between work and family life policies towards childcare provisions are necessary.
Noderīgs kritērijs ir panākt, ka līdz 2010. gadam aprūpes iespējas tiek nodrošinātas vismaz 90 % bērnu no trīs gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz trīs gadiem.
Securing coverage of at least 90 % of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33 % of children under 3 years of age by 2010 is a useful benchmarks .
Lai palielinātu vidējo nodarbinātības līmeni vecākiem, īpaši vientuļajiem vecākiem, vajadzīgi pasākumi ģimeņu atbalstam.
The increase in the average employment rate of parents, especially single parents, requires measures to support families.