natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā, ka Eiropas Savienībai tūrisma jomā nav tiešu pilnvaru un tādēļ nav īpašu šai nozarei paredzētu finanšu instrumentu, Kopienas līmeņa iesaistīšanās tūrisma politikā pārsvarā notiek ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda starpniecību, izmantojot reģionālās un valsts sektorālās darbības programmas.
Given that the Union does not have powers as such in the field of tourism and that there are therefore no financial instruments devoted specifically to the sector, interventions in tourism policy at Community level are essentially channelled through the Structural Funds and the Cohesion Fund, via the regional operational programmes and the national sectoral operational programmes.
Parlamenta Reģionālās attīstības komiteja pēc savas iniciatīvas nolēma apstiprināt ziņojumu un pētījumu par tūrisma ietekmi piekrastes zonās (tās reģionālās attīstības aspektiem), lai izpētītu struktūrfondu reālo apguvi piekrastes tūrisma nozarē un šīs nozares konkrēto ietekmi uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visās dalībvalstīs.
It was decided by Parliament's Committee on Regional Development to authorise an own-initiative report and a study of the impact of tourism in the coastal zones (regional development aspects), the aim being to undertake a survey of the real application of the Structural Funds in the coastal tourism sector and the concrete impact of that sector on economic, social and territorial cohesion in all the Member States.
Komitejas uzdevumā veiktais pētījums bija detalizēts un būtisks.
The study drawn up for the committee was both detailed and significant.
Tajā bija secināts, ka starp galvenajiem uzdevumiem piekrastes tūrisma jomā pirmām kārtām ir jāmin sezonalitātes mazināšana, ilgtspējību veicinošu pasākumu nodrošināšana un izklaides iespēju dažādošana.
It concluded that among the main issues facing coastal tourism it is important to stress the seasonal factor, the need for measures to promote sustainable development, and the importance of diversifying leisure activities.
Pētījumā ir atzīts, ka darbības piekrastes tūrisma jomā saņem lielu atbalstu saskaņā ar ERAF līdzfinansētu reģionālu darbības programmu pasākumiem tādās jomās kā sabiedriskā infrastruktūra, subsīdijas tūrisma nozarei MVU, teritoriāli tirdzniecības un reklāmas pasākumi.
This study recognises that major support is being given to actions in the field of coastal tourism by measures under the ROPs cofinanced by the ERDF, in areas such as public infrastructure, subsidies to tourist-sector SMEs, territorial marketing and promotional activities.
Pētījums atgādina par problēmām, kas iespaido šo iniciatīvu rezultātu novērtēšanu reģionālā mērogā, ņemot tūrisma nozares transversālās iezīmes.
It evokes the problems which, given the transversal nature of the tourism sector, affect the evaluation of these initiatives' repercussions at regional level.
Vienlaikus tas aplūko to kvalitatīvo ietekmi institucionālo spēju stiprināšanas ziņā.
At the same time, it looks at the qualitative impact in terms of the reinforcement of institutional capacity.
Autori apgalvo, ka ES finansējums ir veicinājis līdzdalību partnerībās, lai gan dažādā mērā, atkarībā no projektiem, arī sekmējis augstākas kvalitātes projektu programmu un koncepciju izstrādi.
The authors state that EU funding has stimulated participation in partnerships, albeit to varying degrees depending on the project, as well as contributing to higher-quality project programming and conception.
Tāpat ES finansējums ir lielā mērā palīdzējis panākt integrētāku nostāju piekrastes reģionu kvalitātes vadības jomā.
Equally, EU funding has made a major contribution to achieving a more integrated approach to quality management in the coastal regions.
Apspriedes uz vietas ar dažādajām piekrastes tūrisma jomā iesaistītajām pusēm, pēc kurām ir tapis šis iniciatīvas ziņojums, ir izrādījušās ļoti vērtīgas, apliecinot, ka vajag konkrētu rīcību, lai efektīvāk apgūtu nozarei pieejamos fondus.
The consultation at ground level of the various players in the area of coastal tourism, which formed the basis of this own-initiative report, proved to be highly enriching, pointing up the need for concrete action to bring about the more effective application of the existing funds for the sector.
Šajā nolūkā nav jārada īpaši jauni instrumenti: nozarei drīzāk vajag integrētu un saskaņotu nostāju, kopīga mērķa un kopējas stratēģijas kontekstā pastiprinot pastāvošo instrumentu darbību.
There is no special need for new instruments: what is required is, rather, an integrated and coherent approach to the sector, dynamising the existing instruments in the context of a shared objective and a common strategy.
Apspriežu dalībnieki bija vienisprātis, ka piekrastes tūrisma joma prasa integrētu un holistisku nostāju.
There was a consensus on the need for an integrated and holistic approach to coastal tourism.
Pašlaik izšķirīgs un atbalstāms uzdevums ir piekrastes tūrisma dažādošana, ejot tālāk par pierasto “saule, jūra un smiltis” modeli daudzveidīgāka piedāvājuma virzienā.
The diversification of coastal tourism, moving away from notions of 'sun, sea and sand' in the direction of a more varied supply, is now a crucial challenge which needs to be supported.
Jāattīsta jauni reģionālās piekrastes tautsaimniecības segmenti, vienlaikus cenšoties tuvināt Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas konkurētspējas un izaugsmes mērķus.
It is necessary to develop new segments of the regional coastal economy, while promoting the competitiveness and growth objectives of the Lisbon and Gothenburg strategies.
To nozaru politika, kuras pastāvīgi mijiedarbojas ar piekrastes tūrisma produktiem, piemēram, zivsaimniecības, jūrniecības, transporta, enerģētikas nozares un kohēzijas politika, kā arī jaunā KLP stratēģija, kurā ir vairāk uzsvērta kvalitatīvu produktu nozīme, Komisijas topošajā darba programmā būtu jābagātina ar novatoriskām iezīmēm un integrēti jāsasaista ar piekrastes tūrismu, ņemot vērā šīs nozares svarīgo vietu Eiropas tautsaimniecībā.
Those sectoral policies, such as fisheries, maritime, transport, energy and cohesion policy, or, indeed, the new strategy for the CAP with its greater emphasis on quality products, which are in constant interaction with coastal tourist products, should, in the Commission's forthcoming work programme, be enriched by innovative features and should be placed, in an integrated fashion, at the service of coastal tourism, given that sector's major importance for the European economy.
Holistiskam šīs politikas redzējumam Eiropas Savienībā drīzumā jākļūst par realitāti, īpaši 2007.-2013. gada finanšu plāna vidusposma pārskata kontekstā.
A holistic vision for this policy needs to become reality in the near future for the Union, notably in the context of the mid-term review of the financial framework for 2007-2013.
Tad varēsim būt droši, ka Eiropas Savienībai ir ilgtspējīga un perspektīva piekrastes tūrisma nozare.
This will enable us to ensure that the Union has a coastal tourism sector that is sustainable and forward-looking.
par tūrisma ietekmi uz reģionālo attīstību piekrastes reģionos
on the regional development aspects of the impact of tourism in coastal regions
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā to dalībvalstu, kurām ir ievērojami attīstīta piekrastes un salu zona, ekonomika lielā mērā ir atkarīga no ieņēmumiem jomās, kas saistītas ar jūru, estuāriem vai deltām, piemēram, tūrisms, zvejniecība, transports u. c., un tā kā jūras un piekrastes izmantošana dažādos nolūkos ievērojami palielinās; īpaši ņemot vērā to, ka konkurence, cenšoties rast savu tirgus nišu, bieži rada konfliktus starp dažādām darbības un interešu jomām (tūrisms, zvejniecība, pakalpojumi, lauksaimniecība, dabiskās ekosistēmas aizsardzība), tāpēc nepieciešama piemērota teritoriāla pārvaldība, kas ļautu pārvaldīt ar piekrastes attīstību tieši vai netieši saistītās dažādās darbības;
A. whereas the economies of most of the Member States with highly developed coastal and island regions depend to a great extent on revenues from activities connected with the sea or estuary and delta areas, such as tourism, fisheries, transport, etc. and whereas the marine and coastal environment are coming under increasing pressure from the various different purposes for which they are exploited; whereas, in particular, competition for space often generates conflict between the various activities and interests involved (tourism, fisheries, services, agriculture, protection of natural ecosystems), and it is therefore essential to ensure suitable forms of territorial management for administering the various activities directly or indirectly related to coastal development,
B. tā kā reģionos, kur īsi un intensīvi tūrisma periodi mijas ar ekonomiskās pasivitātes periodiem, nodarbinātības līmenis attiecīgajā nozarē, kā arī transporta nozarē ievērojami svārstās, kas bieži apgrūtina stabilu pienācīgas kvalitātes pakalpojumu sniegšanu;
B. whereas, in regions where short, intense tourist seasons alternate with economically inactive periods, levels of employment in the sector concerned and in the transport sector are subject to strong fluctuations, which often makes it difficult to provide services on a stable basis and with a suitable level of quality,
C. tā kā tūrismam ir dzinējspēka nozīme attiecībā uz ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un jaunām komunikāciju tehnoloģijām;
C. whereas tourism plays a role as a driver of economic growth, employment and new communication technologies,
D. tā kā tūrisma darbības veikšanai piekrastes reģionos vajadzīga mūsdienīga un efektīva transporta infrastruktūra;
D. whereas coastal regions' tourism activities can only be accessible by means of modern and efficient transport infrastructures;
E. tā kā piekrastes reģioni Eiropas Savienībai ir ļoti svarīgi, jo tajos koncentrēta ievērojama ekonomiskās aktivitātes procentuālā daļa,
E. whereas coastal regions are extremely important for the European Union, since a significant percentage of economic activity is concentrated in them,
2. uzsver, ka tūrisma un transporta infrastruktūras projektu izstrādes un īstenošanas procesā ir jāņem vērā dabas aizsardzības, kultūras mantojuma un ilgtspējīga tūrisma intereses;
Stresses the need, when developing and carrying out tourism and transport infrastructure projects, to respect the interests of nature conservation and the cultural heritage and hence of sustainable tourism;
- parastajā piedāvājumā iekļaujot citas brīvā laika pavadīšanas nodarbes, kas saistītas ar jūru;
– supplementing traditional pursuits and services with other sea-oriented recreational activities;
- integrējot pieejamos transporta veidus un dažādas tūrisma aktivitātes;
– integrating the existing transport means and the various tourist activities;
- popularizējot nemateriālo kultūras un dabas mantojumu, piemēram, izveidojot tematiskus maršrutus un ceļus, pateicoties kuriem var atklāt reģiona iekšzemes bagātības (jo īpaši gastronomijā);
– promoting the cultural and natural heritage, for example by devising itineraries and ‘themed’ routes to introduce visitors to the regional heritage of the coastal hinterland (including the local gastronomy);
- pārveidojot pilsētas un apdzīvotas vietas, kurām vēsturiski ir bijusi industriāla nozīme, par tūrismam piemērotām vietām, izmantojot to arhitektūras un kultūras īpatnības;
– transforming towns and villages with an industrial past into tourist destinations by promoting their specific architectural and cultural features;
- ieguldot projektos, kas ir atpazīstami, ietekmīgi un rezultatīvi;
– investing in projects’ visibility, image and results;
- pieņemot globālu pieeju attiecībā uz tūrisma tirgu, ņemot vērā augošo konkurenci, ko rada zemu cenu tūrisma vietas, kas neatrodas Eiropā, un cita starpā veicinot programmas, kas pielāgotas jauniem tūrisma veidiem Eiropas Savienībā, piemēram, ģimenes tūrismam un vecu cilvēku tūrismam;
– adopting a global approach to the tourist market, to counter increasing competition from low-cost destinations outside Europe and promote programmes including, inter alia, those geared to new users in the EU, such as tourism for families or for older people;
- tūrisma infrastruktūru attīstībā iekļaujot vides aizsardzības un kuģošanas drošības pasākumus, it īpaši resursu taupīgu un efektīvu izmantošanu, kā arī atbilstoši ilgtspējīgu plānošanu;
– combining the development of tourist infrastructures with environmental protection and maritime safety measures, in particular savings and efficiency in the use of resources and sound, sustainable planning;
- izstrādājot tūrisma nozares izglītības un apmācību programmas visos līmeņos un visās jomās (pakalpojumu sniegšana, ekonomika un pārvaldība), lai iegūtu kvalificētus darbiniekus;
– setting up education and training schemes in the tourist sector, at all levels and in all fields (service provision, economics and administration), with a view to creating a core of qualified workers;
- veicinot ārpussezonas sociālo tūrismu starp ES reģioniem, ņemot vērā, ka sociālais jeb pieejamais tūrisms ļauj personām ar ierobežotām mobilitātes iespējām un invalīdiem ceļot kā tūristiem ES teritorijā, ka tas ir efektīvs instruments ES pilsoņu labklājības veicināšanai un ka tam ir ekonomiska ietekme, jo tas rada pastāvīgas darbavietas tūrisma nozarē visu gadu;
– promoting social tourism between European Union regions in the low season, as social or accessible tourism makes it possible for people with reduced mobility and disabilities to travel within the European Union as tourists, is an effective instrument for increasing the well-being of our European citizens and has an economic impact, since it generates and maintains jobs in the tourism sector throughout the year;
- analizējot un attiecīgā gadījumā atbalstot tūrisma pakalpojumu dažādošanas pasākumus, šai nolūkā veidojot īpašu piedāvājuma klāstu, piemēram, kultūras, sporta, pludmales un cita veida tūrismu;
– analysing and promoting where appropriate actions for diversifying the supply of tourism services via the development of a specific mix, such as cultural tourism, sporting tourism, beach tourism, etc;
10. aicina dalībvalstis un reģionālās varas iestādes veicināt ostu un lidostu modernizāciju piekrastes un salu reģionos, lai nodrošinātu tūrisma vajadzības, pienācīgi ņemot vērā esošās vides iespējas, ievērojot estētiskus apsvērumus un saudzīgi izturoties pret dabas vidi;
Calls on the Member States and regional authorities to promote the upgrading of ports and airports in coastal and island regions in order to meet the needs of tourism, taking due account of the existing environmental possibilities and respect for aesthetic considerations and the natural surroundings;
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for Community action to achieve a sustainable use of pesticides
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (6124/2008 – C6‑0323/2008 ),
– having regard to the Council common position (6124/2008 – C6‑0323/2008 ),
Pieņemtie teksti, 23.10.2007., P6_TA(2007)0444 . attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0373 ),
Texts adopted, 23.10.2007, P6_TA(2007)0444 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0373 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0443/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0443/2008 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 152. panta 4. punktu un 175 panta 1. punktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 152(4) and 175(1) thereof,
Atjauno pirmajā lasījumā pieņemto grozījumu Nr. 1 — direktīvas mērķis ir samazināt pesticīdu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi.
Reinstating first reading Amendment 1: the aim of the Directive is a reduction of the impact of pesticides on human health and the environment.
Gan cilvēku veselība, gan vide jāpiemin attiecībā uz direktīvas juridisko pamatu.
Both human health and the environment should be mentioned as legal base for the Directive.
(1) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs) , ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu, ar šo direktīvu izstrādā vienotu tiesisko regulējumu , lai nodrošinātu pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu .
(1) In line with Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme, this Directive establishes a common legal framework for achieving a sustainable use of pesticides.
(1) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmuma Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu 2. un 7. pantu ir jāizveido vienots tiesiskais regulējums , lai nodrošinātu pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, ievērojot piesardzības principu .
(1) In line with Articles 2 and 7 of Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme, a common legal framework for achieving a sustainable use of pesticides should be established, taking account of the precautionary principle .
Piesardzības principam jābūt galvenajam visos politikas aspektos attiecībā uz pesticīdiem.
The precautionary principle should be the principle underlying all aspects of pesticide policy.
Atjauno pirmajā lasījumā pieņemto grozījumu Nr. 2.
Reinstating first reading Amendment 2.
(4) Lai atvieglotu šīs direktīvas īstenošanu, dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāpiemēro attiecīgu valstu rīcības plāni, kuros paredzēti mērķi, pasākumi un grafiki, lai mazinātu pesticīdu radīto risku un ietekmi uz cilvēku veselību un vidi , kā arī lai sekmētu integrētās augu aizsardzības un alternatīvu pieeju vai metodiku izstrādi un ieviešanu.
(4) National Action Plans aimed at setting targets, measures and timetables to reduce risks and impacts of pesticide use on human health and the environment and at encouraging the development and introduction of Integrated Pest Management and of alternative approaches or techniques in order to reduce dependency on the use of pesticides should be used by Member States in order to facilitate the implementation of this Directive.
Attiecīgu valstu rīcības plānus var saskaņot ar citos saistītos Kopienas tiesību aktos paredzētiem īstenošanas plāniem, kā arī izmantot, lai apkopotu mērķus, kas jāsasniedz saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem, kuri saistīti ar pesticīdiem.
National Action Plans may be coordinated with implementation plans under other relevant Community legislation and could be used for grouping together objectives to be achieved under other Community legislation related to pesticides.
(4) Lai atvieglotu šīs direktīvas īstenošanu, dalībvalstīm būtu jāizstrādā un jāpiemēro attiecīgu valstu rīcības plāni, kuros paredzēti kvantitatīvi mērķi, pasākumi, indikatori un grafiki, lai mazinātu pesticīdu izmantošanu un radīto risku cilvēku veselībai un videi , kā arī lai sekmētu integrētās augu aizsardzības un neķīmisku alternatīvu pieeju vai metodiku izstrādi un ieviešanu.
(4) National Action Plans aimed at setting quantitative objectives , targets, measures, indicators and timetables to reduce pesticide use and the risks to human health and the environment and at encouraging the development and introduction of Integrated Pest Management and of alternative non-chemical approaches or techniques in order to reduce the use of pesticides should be used by Member States in order to facilitate the implementation of this Directive.
Attiecīgu valstu rīcības plānus jāsaskaņo ar citos saistītos Kopienas tiesību aktos paredzētiem īstenošanas plāniem, kā arī izmantot, lai apkopotu mērķus, kas jāsasniedz saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem, kuri saistīti ar pesticīdiem.
National Action Plans should be coordinated with implementation plans under other relevant Community legislation and could be used for grouping together objectives to be achieved under other Community legislation related to pesticides.
Izmantošanas kvantitatīvai samazināšanai ir jābūt pamatdirektīvas mērķim, ko sasniedz nopietni izstrādājot un īstenojot valsts rīcības plānu.
Quantitative use reduction should be an objective of the framework directive reached through serious targeting and implementing the National Action Plan.
(12) Pesticīdu izsmidzināšana no gaisa var radīt nozīmīgu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, jo īpaši tādēļ, ka izsmidzinātie pesticīdi līdz ar gaisa plūsmām var pārvietoties.
(12) Aerial spraying of pesticides has the potential to cause significant adverse impacts on human health and the environment, in particular from spray drift.
Tādēļ pesticīdu izsmidzināšana no gaisa būtu vispārēji jāaizliedz, pieļaujot atkāpi, ja salīdzinājumā ar citiem izsmidzināšanas paņēmieniem tai ir skaidras priekšrocības – mazāka ietekme uz cilvēku veselību un vidi – vai arī ja nav citu derīgu alternatīvu risinājumu.
Therefore, aerial spraying should generally be prohibited with derogations possible where it represents clear advantages in terms of reduced impacts on human health and the environment in comparison with other spraying methods, or where there are no viable alternatives.
Tādēļ pesticīdu izsmidzināšana no gaisa būtu vispārēji jāaizliedz, pieļaujot atkāpi, ja salīdzinājumā ar citiem izsmidzināšanas paņēmieniem tai ir skaidras priekšrocības – mazāka ietekme uz cilvēku veselību un vidi – vai arī ja nav citu derīgu alternatīvu risinājumu , ar nosacījumu, ka tiek izmantota labākā pieejamā tehnoloģija, lai samazinātu novirzi (piemēram, mazas novirzes sprauslas), un netiek ietekmēta iedzīvotāju un klātesošo veselība .
Therefore, aerial spraying should generally be prohibited with derogations possible where it represents clear advantages in terms of reduced impacts on human health and the environment in comparison with other spraying methods, or where there are no viable alternatives, provided that the best available technology to reduce drift (e.g. low-drift nozzles) is used and the health of residents or bystanders is not affected .
Izsmidzināšanai no gaisa, salīdzinot ar citām izsmidzināšanas metodēm, nav nekādu priekšrocību attiecībā uz vidi.
Aerial spraying does not offer environmental benefits over other spraying methods.
Atkāpes nevar attiecināt uz teritorijām, kurās var tikt ietekmēti iedzīvotāji un klātesošie, piemēram, blīvi apdzīvotas teritorijas vai ja tuvumā esošās teritorijas izmanto sabiedrība un mazāk aizsargātas grupas.
Derogations should not be possible in areas where residents and bystanders might be affected, for example, highly populated rural areas or near areas used by the public and vulnerable groups.
Atjauno pirmajā lasījumā pieņemto grozījumu Nr. 10.
Reinstating first reading Amendment 10 .
(14) Pesticīdu lietošana var būt īpaši bīstama ļoti jutīgām teritorijām, tādām kā Natura 2000 zonas, kuras aizsargā saskaņā ar Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK.
(14) Use of pesticides can be particularly dangerous in very sensitive areas, such as Natura 2000 sites protected in accordance with Directives 79/409/EEC and 92/43/EEC.
Citās vietās, piemēram, publiskos parkos, sporta laukumos vai bērnu rotaļu laukumos pesticīdu lietošana rada ļoti lielu iespējamību sabiedrībai nonākt saskarsmē ar pesticīdiem.
In other places such as public parks, sports grounds or children's playgrounds, the risks from exposure to pesticides of the general public are high.
Tādēļ tādās vietās pesticīdu lietošana būtu jāaizliedz , jāierobežo vai pēc iespējas vairāk būtu jāsamazina risks, ko rada to lietošana .
Use of pesticides in those areas should, therefore, be prohibited, restricted or the risks arising from such use minimised.