natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turklāt Padome ir aicinājusi Komisiju iesniegt priekšlikumu par 169. panta (EK līgums) ierosmi Baltijas jūras reģionam.
Moreover, the Council has invited the Commission to present a proposal for an Article 169 (EC Treaty) initiative for the Baltic Sea Region.
(5) Zinātnei būtu jāpievēršas šiem jautājumiem un jāpalīdz rast risinājumus neatliekamām Baltijas jūras vides problēmām.
(5) Science should contribute to addressing these challenges and finding solutions to the urgent environmental problems in the Baltic Sea.
Taču pašreizējās situācijas nopietnība prasa kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā palielināt Baltijas reģionā veikto pētījumu apmēru, izstrādājot un ieviešot pilnībā integrētu pieeju, kas ļautu racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietpratīgi risinātu sarežģītos un steidzamos jautājumus.
However, the gravity of the present situation calls for a qualitative and quantitative stepping up of current research in the Baltic region through the development and implementation of a fully-integrated approach whereby the relevant research programmes of all the bordering States can be streamlined and focused in order to address the complex and urgent issues in a coordinated, efficient and effective manner.
(6) Patlaban vairākas valsts mēroga pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis individuāli īsteno pētniecības un attīstības atbalstam Baltijas jūras reģionā, nav pietiekami koordinētas Eiropas līmenī, lai sasniegtu kritisko masu, kas vajadzīga stratēģiskās pētniecības un attīstības jomās.
(6) At present, a number of research and development programmes or activities undertaken by Member States individually at national level to support research and development in the Baltic Sea region are not sufficiently coordinated at European level to achieve the critical mass required in strategic research and development areas.
(7) Turklāt esošās nozarspecifiskās pētniecības struktūras, kas veidojušās ilgā un vēsturiskā valstu politikas attīstības gaitā, ir dziļi iesakņojušās valstu pārvaldības sistēmā un neļauj izstrādāt un finansēt tādus daudzdisciplīnu, starpdisciplīnu un pārdisciplīnu vides pētījumus, kādi vajadzīgi, lai risinātu ar Baltijas jūru saistītās problēmas.
(7) Furthermore, existing sector-specific research structures, which have evolved throughout a long history of national policies, are deeply rooted in national governance systems and prevent the development and funding of the multi-disciplinary, inter-disciplinary and trans-disciplinary environmental research needed to address the Baltic Sea challenges.
(8) Kaut gan Baltijas jūras pētniecībā pastāv ilgas Baltijas jūras reģiona valstu un citu reģionu valstu sadarbības tradīcijas, līdz šim sadarbībai, lai optimāli izmantotu pētniecības potenciālu, ir trūcis pietiekamu finanšu resursu valstu nevienlīdzīgās ekonomiskās situācijas un attīstības dēļ, kā arī valstu ļoti dažādo pētniecības programmu, pētījumu tematu un prioritāšu dēļ. ▌
(8) While there is a long tradition of Baltic Sea research cooperation with countries both within and outside the Baltic Sea area, collaborative efforts have so far lacked adequate financial resources for the optimal exploitation of the research potential due to the unequal economic and development situation in the countries as well as highly diverse national research agendas, research themes and priorities. ▌
(9) Komisija 2007. gada 11. jūnijā pieņemtajā darba programmā 2007.–2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai paredzēja finansiālu atbalstu BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS Baltijas jūras vides pētniecības jomā, lai stiprinātu Baltijas reģiona vides pētniecības finansēšanas aģentūru sadarbību un sekmētu pāreju uz kopīgas pētniecības un attīstības programmas īstenošanu Baltijas jūrā reģionā, pamatojoties uz EK līguma 169. pantu.
(9) The Commission in its work programme for 2007-2008 of 11 June 2007 for the implementation of the Specific Programme "Cooperation", provided financial support to BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS in the field of Baltic Sea environmental research in order to strengthen cooperation between environmental research funding agencies in the Baltic region and facilitate the transition to a joint research and development programme in the Baltic Sea to be implemented on the basis of Article 169 of the EC Treaty.
(9a) Kopumā BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS ir darbojušies labi, un tāpēc tagad ir svarīgi nodrošināt pētījumu nepārtrauktību, lai pievērstos samilzušajām vides problēmām.
(9a) By and large, BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS have worked well and it is thus important to ensure the continuity of the research efforts in order to address the pressing environmental challenges.
(10) Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas pieeju un atziņām, kas gūtas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām BONUS ERA-NET projekta satvarā, Baltijas reģionā ir vajadzīgas politikas virzītas pētniecības programmas.
(10) In line with the approach of the Seventh Framework Programme and as acknowledged in the consultations with stakeholders undertaken during BONUS ERA-NET, there is a need for policy-driven research programmes in the Baltic region.
(11) Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (turpmāk “iesaistītās valstis”) ir vienojušās kopīgi īstenot kopīgo Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmu BONUS (turpmāk “ BONUS ”).
(11) Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden ("Participating States") have agreed to jointly undertake the Joint Baltic Sea Research and Development Programme BONUS (" BONUS ").
BONUS mērķis ir atbalstīt zinātnes attīstību un inovāciju, nodrošinot juridisko un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga Baltijas jūras piekrastes valstu starptautiskai sadarbībai vides pētījumos Baltijas jūras reģionā.
BONUS aims to support scientific development and innovation by providing the necessary legal and organisational framework for trans-national cooperation between the Baltic Sea states on environmental research in the Baltic Sea region.
(12) Kaut gan BONUS ierosmē lielākā uzmanība ir pievērsta vides pētniecībai, tā aptver vairākas saistītas Savienības pētniecības programmas par tādu antropogēnu darbību klāstu, kurām ir kopīga ietekme uz ekosistēmu, piemēram, zvejniecību, akvakultūru, lauksaimniecību, infrastruktūru (tostarp enerģētikas jomā) , transportu, pētnieku sagatavošanu un mobilitāti, kā arī sociālekonomiskiem jautājumiem.
(12) While largely focussed on environmental research, the BONUS initiative cross-cuts a number of related Union research programmes on a range of human activities having accumulated impacts on the ecosystem such as fisheries, aquaculture, agriculture, infrastructure (including in the field of energy) , transport, training and mobility of researchers as well as socio-economic issues.
Ierosme ir būtiski svarīga vairākām Savienības politikas nostādnēm un direktīvām, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)
The initiative is of considerable relevance to a number of Union policies and Directives including Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. , un ES starptautiskajām saistībām, piemēram, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānam.
OJ L 327, 22.12.2000, p.1. and international EU commitments such as the HELCOM Baltic Sea Action Plan.
Tādējādi no BONUS iegūs daudzas citas Savienības politikas jomas.
As a result, many other areas of Union Policy will benefit from BONUS .
(13) Lai palielinātu BONUS ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Savienības līdzdalībai programmā.
(13) In order to increase the impact of the BONUS , the Participating States have agreed to the Union participating in it.
(14) BONUS būtu jāiekļauj stratēģiskais posms, kuram seko īstenošanas posms, lai nodrošinātu iespēju veikt plaša apmēra apspriešanos ar ieinteresētajām personām par stratēģiski virzītu pētniecības programmu, kas varētu apmierināt arī tās pētniecības vajadzības, kas radīsies programmas izpildes gaitā.
(14) BONUS should include a strategic phase, followed by the implementation phase, to provide an opportunity to carry out a wide stakeholder consultation on a strategically-driven research agenda also capable of tackling emerging research needs.
Ierosmes stratēģiskā posma laikā papildus būtu jācenšas iesaistīt uz nozarēm orientētas finansēšanas aģentūras, lai vēl vairāk integrētu pētījumus, kuri vērsti uz galīgo lietotāju vajadzībām vairākās nozarēs, un lai nodrošinātu rezultātu efektīvu izmantošanu dažādu ekonomikas nozaru politikā un resursu pārvaldības pasākumos.
During the strategic phase of the initiative, the involvement of additional, sectorally oriented, funding agencies should be sought to further enhance the integration of research addressing cross-sectoral end user needs and to ensure the effective use and uptake of results for policy and resource management arrangements across a wide array of economic sectors.
(15) Stratēģiskā posma beigās Komisijai būtu jāpārbauda, vai stratēģiskās pētniecības programma, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidi ir izstrādāti, lai varētu veikt ierosmes īstenošanas posmu.
(15) At the end of the strategic phase, the Commission should verify that the Strategic Research Agenda, Stakeholders Consultation Platforms and implementation modalities are in place for the initiative to enter the implementation phase.
Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai.
The Commission may, if appropriate, make recommendations for improving the Strategic Research Agenda.
Pārejai uz īstenošanas posmu vajadzētu būt nemanāmai un bez kavēšanās.
The transition to the implementation phase should be seamless and without delays.
(16) Iesaistītās valstis ir vienojušās ieguldīt BONUS programmā EUR 50 miljonus.
(16) Participating States have agreed to contribute EUR 50 million to BONUS .
Būtu jāatļauj veikt nemonetārus ieguldījumus infrastruktūras pieejamības un izmantošanas veidā, ar nosacījumu, ka tie neveido nozīmīgu daļu no kopējā ieguldījuma.
Non-monetary contributions in the form of access and use of infrastructures should be allowed, provided they do not represent a significant part of the entire contribution.
Būtu jānovērtē to vērtība un lietderīgums BONUS projektu īstenošanā.
They should be subject to an evaluation of their value and their utility for carrying out the BONUS projects.
(17) Savienības līdzdalība BONUS visā BONUS darbības laikā nedrīkstētu pārsniegt 50 milj. euro, un tai jāatbilst iesaistīto valstu ieguldījumam, lai palielinātu to ieinteresētību programmas kopīgā īstenošanā.
(17) The Union participation in BONUS should be up to EUR 50 million for all the duration of BONUS and match, within that limit, the contribution of the Participating States in order to increase their interest in carrying out the programme jointly.
Savienības ieguldījuma lielākā daļa būtu jāpiešķir īstenošanas posmā.
Most of the Union contribution should be allocated to the implementation phase.
Būtu jānosaka maksimālais ieguldījumu apjoms katram posmam.
A ceiling should be defined for each phase.
Īstenošanas posma maksimālais apjoms būtu jāpalielina par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas.
The ceiling for the implementation phase should be increased by any amount remaining after implementation of the strategic phase.
(18) Lai kopīgi īstenotu BONUS , ir vajadzīga īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kā paredzēts Lēmumā Nr. 971/2006/EK.
(18) The joint implementation of BONUS requires a dedicated implementation structure, as provided for in Decision No 971/2006/EC.
Iesaistītās valstis ir vienojušās, ka īpaši izveidotā BONUS īstenošanas struktūra būs Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls BONUS EEIG (turpmāk “BONUS EEIG”).
The Participating States have agreed on such a dedicated implementation structure (Baltic Organisations Network for Funding Science, BONUS EEIG ("BONUS EEIG") to implement BONUS .
BONUS EEIG būtu jānodrošina arī tas, lai BONUS izpildē tiktu ievērota pareiza finanšu pārvaldība.
BONUS EEIG should also ensure that the execution of BONUS complies with sound financial management.
(19) Kā nosacījums Savienības ieguldījuma piešķiršanai būtu jāparedz iesaistīto valstu kompetento valsts iestāžu oficiālas saistības, kā arī finansiālo ieguldījumu maksājumi.
(19) The Union contribution should be subject to formal commitments from the competent national authorities of the Participating States and the payment of their financial contributions.
(20) Kā nosacījums stratēģiskajam posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz dotāciju nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju Savienības vārdā un BONUS EEIG un kurš būtu jāreglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads)
(20) The payment of the Union contribution for the strategic phase should be subject to the conclusion of a grant agreement between the Commission, on behalf of the Union, and the BONUS EEIG that should be governed by Regulation (EC) No 1906/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007-2013)
(21) Kā nosacījums īstenošanas posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz īstenošanas nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju Savienības vārdā un BONUS EEIG un kurā ietver sīki izstrādātus Savienības ieguldījuma izmantošanas noteikumus.
(21) The payment of the Union contribution for the implementation phase should be subject to the conclusion of an implementation agreement between the Commission, on behalf of the Union, and the BONUS EEIG, containing the detailed arrangements for the use of the Union contribution.
(22) Visi procenti, kas iegūti no ieguldījumiem BONUS EEIG, būtu jāuzskata par tās ieņēmumiem un jāpiešķir BONUS īstenošanai.
(22) Any interest yielded by the contributions paid to the BONUS EEIG should be considered to be its revenue and assigned to the implementation of BONUS .
(23) Lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, tai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti nolīgumos, ko paredzēts slēgt starp Kopienu un BONUS EEIG, ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansēšanā vai arī veic to daļēji vai novēloti.
(23) In order to protect its financial interests, the Union should have the right to reduce, withhold or terminate its financial contribution in the event that BONUS is implemented inadequately, partially or late, or the Participating States do not contribute, or contribute partially or late, to the financing of BONUS , on the terms set out in the agreements to be concluded between the Union and BONUS EEIG.
(24) Lai faktiski īstenotu BONUS , īstenošanas posmā būtu jāpiešķir finansiāls atbalsts BONUS projektu dalībniekiem, kas īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā centralizēti izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
(24) In order to efficiently implement BONUS , during the implementation phase, financial support should be granted to participants in BONUS projects selected at the central level under the responsibility of the BONUS EEIG following calls for proposals.
Šī finanšu atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai BONUS dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamai, nebirokrātiskai un būtu jāatbilst vispārējiem noteikumiem saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.
The grant and payment of such financial support to participants in BONUS should be transparent, unbureaucratic and in accordance with common rules in line with the Seventh Framework Programme.
Priekšlikumu novērtējums būtu jāveic centralizēti, un tas būtu jādara neatkarīgiem ekspertiem, kas labi pārzina vietējos apstākļus, pamatojoties uz pārskatāmiem un kopējiem kritērijiem, un finansējums būtu jāpiešķir atbilstīgi centrāli apstiprinātam sarindojuma sarakstam.
The evaluation of proposals should be performed centrally by independent experts, with good knowledge of the local conditions, on the basis of transparent and common criteria , and funding should be allocated in accordance with a centrally approved ranking list.
(25) Kaut gan Kopīgais pētniecības centrs ir Komisijas struktūrvienība, tās institūtiem tomēr ir pētniecības resursi, kas ir saistīti ar BONUS un varētu veicināt tās īstenošanu.
(25) Whilst the Joint Research Centre is a department of the Commission, its institutes nevertheless possess research capabilities that are relevant to BONUS and could contribute to its implementation.
Tāpēc ir lietderīgi definēt Kopīgā pētniecības centra lomu attiecībā uz tā tiesībām saņemt finansējumu.
It is therefore appropriate to define the role of the Joint Research Centre in terms of its eligibility for funding.
(26) Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, vērtējot būtu jāievēro tie paši principi, kas piemērojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu iesniegtajiem priekšlikumiem.
(26) In order to assure equal treatment, the evaluation should follow the same principles applicable to proposals submitted under the Seventh Framework Programme.
Tāpēc priekšlikumu novērtējums būtu jāveic centralizēti, un tas jādara neatkarīgiem ekspertiem BONUS EEIG uzdevumā.
Therefore the evaluation of proposals should be performed centrally by independent experts under the responsibility of the BONUS EEIG.
Sarindojums prioritārā secībā būtu jāapstiprina BONUS EEIG, stingri ievērojot neatkarīgā novērtējuma rezultātus, kam jābūt saistošiem.
Ranking and priority order should be approved by the BONUS EEIG strictly following the outcome of the independent evaluation which should be binding.
(27) Ikvienai dalībvalstij un ikvienai Septītās pamatprogrammas asociētajai valstij vajadzētu būt tiesīgai iesaistīties BONUS .
(27) Any Member State and any country associated to the Seventh Framework Programme should be entitled to join BONUS .
(28) Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem jebkurām citām valstīm , jo īpaši Baltijas jūras piekrastes vai sateces baseina valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties BONUS , ja šādu līdzdalību paredz attiecīgais starptautiskais nolīgums un ja tai piekrīt gan Komisija, gan iesaistītās dalībvalstis.
(28) In line with the objectives of the Seventh Framework Programme, participation by any other countries in BONUS, in particular those countries bordering the Baltic Sea or providing its drainage basin, should be possible where such participation is provided by the relevant international agreement and where both the Commission and the participating Member States agree to it.
Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Savienībai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic Savienības finansiālo ieguldījumu BONUS programmā attiecībā uz citu valstu līdzdalību minētajā programmā.
In accordance with the Seventh Framework Programme, the Union should have the right to agree on the conditions relating to its financial contribution to BONUS with regard to the participation by other countries in accordance with the rules and conditions set out in this Decision.
OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. , Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām
1. , Regulation (EC, Euratom) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities' financial interest against fraud and other irregularities
OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. , un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )
OJ L 292, 15.11.1996, p 2. and Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF)
(30) ▌Saskaņā ar BONUS veiktajās pētniecības darbībās būtu jāievēro ētikas principi ▌ saskaņā ar Septītajā pamatprogrammā izklāstītajiem vispārīgajiem principiem , kā arī jāievēro dzimumu vienlīdzības nodrošināšanas un dzimumu līdztiesības principi un ilgtspējīgas attīstības princips .
(30) ▌The research activities carried out under BONUS should conform to ▌ethical principles, in accordance with the general principles of the Seventh Framework Programme , and follow the principles of gender mainstreaming and gender equality , and sustainable development .
(31) Ņemot vērā starpposma novērtējumu, ko veic Komisija, kurai palīdz neatkarīgi eksperti ar labām zināšanām par vietējiem apstākļiem, Komisijai būtu jānovērtē BONUS īstenošanas kvalitāte un efektivitāte un panākumi izvirzīto mērķu sasniegšanā, gan arī jāveic nobeiguma novērtējums.
(31) In the light of an interim evaluation conducted by the Commission, assisted by independent experts with a good knowledge of the local conditions, the Commission should assess the quality and efficiency of the implementation of BONUS and progress towards the objectives set, as well as conduct a final evaluation.
(32) BONUS dalībniekiem ▌ būtu jāpaziņo un jāizplata pētījumu rezultāti , jo īpaši citiem līdzīgiem reģionāliem jūras pētniecības projektiem, un jādara šī informācija publiski pieejama.
(32) The participants in BONUS should ▌communicate and disseminate their results widely , in particular to other similar regional marine research projects and to make this information publicly available.
(32a) Sekmīgā to projektu īstenošana, kuri jau ir veikti ERA-NET un BONUS ERA-NET PLUS, atklāja Baltijas jūras katastrofālo stāvokli; tāpēc būtu jāturpina Baltijas jūras vides stāvokļa pētniecība,
(32a) The successful implementation of the projects already carried out under BONUS ERA-NET and BONUS ERA-NET PLUS brought to light the disastrous condition of the Baltic Sea; the state of the Baltic Sea environment should therefore continue to be subject to further research activities.
Savienības ieguldījums
Union contribution
Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgajā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā BONUS (turpmāk “ BONUS ”), ko kopīgi īsteno Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (turpmāk “iesaistītās valstis”), nodrošina saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.
The financial contribution of the Union to the Joint Baltic Sea Research and Development Programme BONUS (" BONUS ") undertaken jointly by Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden ("Participating States"), shall be provided under the conditions set out in this Decision.
Savienība visā BONUS darbības laikā veic finansiālu ieguldījumu līdz EUR 50 miljonu apmērā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006 stratēģiskajā posmā un saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu īstenošanas posmā.
The Union shall make a financial contribution up to EUR 50 million for all the duration of BONUS in accordance with Regulation (EC) No 1906/2006 during the strategic phase and in accordance with Article 54(2)(c) of the Financial Regulation during the implementation phase.
Savienības ieguldījums šā maksimālā apjoma robežās ir līdzvērtīgs iesaistīto valstu ieguldījumam.
Within that ceiling, the Union contribution shall match the contribution of the Participating States.
Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgi maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas visām attiecīgajām īpašās programmas “Sadarbība” tēmām.
The Union financial contribution shall be paid jointly from the budget appropriations allocated to all the relevant themes of the Specific Programme "Cooperation".
BONUS īstenošana
Implementation of BONUS