natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bet, ja dalībvalstis sagatavojas un plāno pasākumus, pamatojoties uz vispārējo samazinājumu tikai par 20%, daudz grūtāk būs vēlāk pasākumus padarīt stingrākus.
But if Member States prepare themselves and plan measures based on an overall reduction of just 20 %, it will be much more difficult to tighten the measures later.
Tīrās attīstības mehānisma izmantošana/Kopīga izpilde
Use of Clean Development Mechanism/Joint Implementation
Komisijas priekšlikums pieļauj diezgan izšķērdīgus iekšzemes emisiju kompensācijas līmeņus, izmantojot samazinājumus ārpus ES, 3% no emisijām no nozarēm, kas neietilpst emisiju tirdzniecības sistēmā, 2005. gadā pat pie „nav starptautiska nolīguma” scenārija ar 20% samazināšanas mērķi.
The Commission proposal allows for a rather generous level of offsetting domestic emissions by using emissions reductions outside of the EU, 3 % of the emissions of the non-ETS sectors in 2005, even in the "no-international-agreement" scenario with 20 % reduction target.
Kopējais samazinājums no 2005. līdz 2020. gadam līdz 20% scenārijā nozarēs, kas neietilpst emisiju tirdzniecības sistēmā, ir 1200 miljoni tonnu.
The total reduction from 2005 to 2020 in the -20 % scenario in the non-ETS sectors is 1200 Mt.
Komisijas priekšlikums nozīmētu līdz 700 miljoniem tonnu potenciālo kompensāciju ar TAM/KI, kas ir vairāk nekā 50% no samazinājumiem, kuri vajadzīgi šajās nozarēs.
The Commission proposal would mean up to 700 Mt of potential offsets with JI/CDM, which is more than 50 % of the reductions required in these sectors.
Šī plašā TAM/KI kredītu izmantošana neatbilst samazināšanas kursam, kas dots Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā industrializētajām valstīm, palikt pie 2 grādu mērķa.
This large use of JI/CDM credits is not in line with the reduction path given in the IPCC 4th Assessment Report to the industrialised countries to stay within the 2 degrees objective.
Vajadzīgs samazinājums par 25–40% salīdzinājumā ar 1990. gadu.
A reduction of 25-40% compared to 1990 is required.
Tas tika apstiprināts seminārā (2008. gada 3. jūnijā) par TAM nozīmi klimata paketē, ko organizēja referente.
This was confirmed at a workshop (3 June 2008) on the Role of CDM in the climate package, hosted by the rapporteur.
Viens no galvenajiem secinājumiem bija, ka industrializētajām valstīm vajadzētu samazināt savas siltumnīcas gāzu emisijas par 25–40% salīdzinājumā ar 1990. gadu un vienlaikus attīstītajām valstīm vajadzētu ierobežot savas emisijas par 15–30% salīdzinājumā ar pašreizējo uzņēmējdarbības scenāriju.
One of the key conclusions was that industrialised countries would need to reduce their greenhouse gas emissions with 25-40% compared to 1990 and at the same time the developed countries would need to limit their emissions with 15-30% compared to their business as usual scenario.
Emisiju kompensēšana industrializētajās valstīs ar TAM kredītiem nozīmētu, ka jaunattīstības valstīm vajadzētu panākt 15–30% samazinājuma papildus emisiju samazinājumiem no TAM projektiem.
Offsetting emissions in industrialised countries by using CDM credits would mean that developing countries would need to do 15-30% in addition to emissions reductions from the CDM projects.
Turklāt plaša TAM/KI izmantošana neļauj ES gūt labumu no fosilās degvielas izmantošanas samazināšanas, kas radītu enerģijas drošības un gaisa kvalitātes uzlabošanos.
The large use of JI/CDM furthermore prevents the EU from benefiting from reducing the use of fossil fuels, resulting in improved energy security and air quality.
Samazinājuma sasniegšana ES iekšienē nodrošina daudz spēcīgāku motivāciju jauninājumiem.
Achieving the reduction within the EU provides a much stronger incentive for innovation.
Šo blakus ieguvumu vērtība pieaug, kad palielinās naftas cena.
The value of these co-benefits increases when the oil price goes up.
Komisijas analīzē 50 miljardi eiro, kas ietaupīti uz fosilo degvielu enerģijas rēķina 2020. gadā, bija pamatoti uz 60 dolāriem par barelu, lai gan mēs esam jau pārsnieguši 120 dolārus par barelu un prognozes liek domāt par cenu 200 dolāru par barelu tuvākajos gados.
The Commission analysis of 50 billion € saved on our fossil fuel energy bill in 2020 was based on 60 $/barrel, whereas we have already passed 120 $/ barrel and predictions go as far as suggesting a price of 200 $/barrel in the next years.
Lai atbilstu IPCC padomam un nodrošinātu spēcīgu motivāciju jauninājumiem, referente ierosina samazināt kompensāciju līmeni no 3% līdz 1% attiecībā uz 2005. gada emisijām no nozarēm, kas nav ietvertas ETS.
To be in line with the advice of IPCC and to ensure a strong incentive for innovations, the rapporteur proposes to reduce the level of offsets from 3% to 1 % in relation to 2005 emissions in the non-ETS sector.
Ir vairāki neseni pētījumi, kuri ir likuši domāt par ievērojamiem draudiem TAM/KI emisiju samazinājumu vienotībai un papildināmībai.
There are several recent studies, which have suggested significant misgivings regarding the integrity and additionality of the CDM/JI emission reductions.
Gadījumā ja kompensācijas nav papildināmas un „reālas”, to izmantošanai, lai panāktu atbilstību, nevis samazinātu iekšzemes emisijas, būtu negatīva ietekme uz klimatu.
In the case where offsets are not additional and "real", their use for compliance, instead of domestic emissions reductions will have a net negative effect on climate.
Līdz jaunam starptautiskam nolīgumam referente ierosina, ka šādi kredīti, kas izmantoti pēc 2012. gada, jādiskontē par 50%.
Until a new international agreement rapporteur proposes that such credits used after 2012 should be discounted by 50%.
Pēc starptautiskā klimata nolīguma laikam pēc 2012. gada noslēgšanas ierosināta papildu ārējo emisiju samazināšanas apņemšanās, lai aizvietotu TAM/KI kompensācijas kā finansēšanas instrumentu mīkstināšanas centieniem jaunattīstības valstīs.
After the finalisation of an international post 2012 climate agreement, an additional external emissions reduction commitment is proposed to replace CDM/JI offsets as a financing tool for mitigation efforts in developing countries.
Turklāt referente uzskata, ka būtu nekonsekventi pieļaut kompensācijas tādās rūpniecības nozarēs, kurām ir tendence uz oglekļa noplūdi, ja atbilstoši ETS plānoti īpaši pasākumi, lai aizsargātu šīs nozares.
Furthermore the rapporteur thinks that it would be inconsistent to allow for offsets in such industrial sectors which are prone to carbon leakage, when special measures under the ETS are planned to protect the same sectors.
Kredītu atzīšana no TAM investīcijām šajās nozarēs faktiski nozīmētu finansiālu stimulu, kas veicinātu oglekļa noplūdi.
Recognising credits from CDM investments in these sectors would de facto mean financial incentives promoting carbon leakage.
Šo iemeslu dēļ referente ierosina ierobežot ne tikai apjomu, bet arī TAM/KI kompensāciju veidus.
For these reasons the rapporteur proposes to restrict not only the quantity but also the types of CDM/JI offsets.
Līdz starptautiskā klimata nolīguma laikam pēc 2012. gada noslēgšanai pēc 2012. gada atļautie un pieejamie TAM kompensāciju veidi nebūs zināmi, jo tie būs vispārējo sarunu daļa.
Until the finalisation of an international post 2012 climate agreement, the types of CDM offsets allowed and available after 2012 will not be known, as this will be part of the overall negotiations.
Referente ierosina, lai tiktu pieņemti tikai atjaunojamās enerģijas un patēriņa puses energoefektivitātes projekti.
The rapporteur proposes that only renewable energy and demand side energy efficiency projects are accepted.
Papildu ārējo emisiju samazināšanas pienākums
Additional external emissions reduction obligation
Referente ierosina atsevišķu ārējo emisiju samazināšanas pienākumu, kurš stātos spēkā tikai pēc starptautiskā klimata nolīguma laikam pēc 2012. gada noslēgšanas.
The rapporteur proposes a separate external emissions reduction obligation, which would be only effective after the finalisation of an international post 2012 climate agreement.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā rakstīts, ka, lai ierobežotu globālo sasilšanu līdz 2 o C, arī jaunattīstības valstīs vajadzīga ievērojama novirzīšanās no tradicionālās uzņēmējdarbības.
The IPCC 4AR says that to limit the global warming below 2 o C significant deviation from business as usual path also in the developing countries is needed.
Referente uzskata, ka attīstītajām valstīm ir pienākums palīdzēt sasniegt vajadzīgo emisiju ierobežojumu jaunattīstības valstīs.
The rapporteur is of the position that the developed countries have a responsibility to contribute to the required emissions limitation in developed countries.
Klimata aizsardzības investīciju finansēšanai jaunattīstības valstīs, ko veiktu attīstītās valstis, jānāk papildus obligātajiem iekšzemes samazinājumiem, un to nedrīkst izmantot, lai kompensētu pašām savas emisijas.
Co-financing of climate protection investments in developing countries by developed countries must come in addition to their mandatory domestic reductions and should not be used for offsetting their own emissions.
Tāpēc jārada jauna apņemšanās par ES ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma finansēšanā jaunattīstības valstīs, ja panākts starptautiskais nolīgums.
Therefore a new commitment for an EU contribution in financing greenhouse gas emission reductions in developing countries must be put in place once the international agreement is reached.
Šī apņemšanās par ārējo emisiju samazināšanu jāsadala starp dalībvalstīm, pamatojoties uz IKP uz iedzīvotāju, un tai jābūt saistošai.
This external emissions reduction commitment should be divided among the Member States on the basis of GDP/capita and should be binding.
Ārējo emisiju samazinājuma lielums, sākot no 250 miljoniem tonnu CO 2 ekvivalenta gadā 2013. gadā un pieaugot līdz 850 miljoniem tonnu gadā 2020. gadā, tiek pamatots ar Vupertāles Institūta un Ecofys analīzi.
The magnitude of the external emission reduction, starting from 250 Mt of CO 2 equivalent per year in 2013, and increasing to 850 Mt/year in 2020 is based on an analysis by the Wuppertal Institute and Ecofys.
Viņi lēš, ka papildus 30% iekšzemes emisiju samazinājumam I pielikuma valstīs apmēram 5,7 miljardu tonnu samazinājums salīdzinājumā ar parasto darbību vajadzīgs valstīs, kas nav I pielikumā.
They estimate that, on top of the 30 % domestic emission reductions in Annex I countries, approximately 5.7 Gt reduction compared to business as usual is needed in non-Annex I countries.
Ja pusi no šiem centieniem finansē I pielikuma valstis un ja tas tiek sadalīts atbilstoši 1990. gada emisijām, ES daļa ir ap 880 miljardiem tonnu CO 2 ekvivalenta.
If half of this effort is financed by the Annex I countries and if this is divided according to the 1990 emissions, the share of EU is around 880 Gt of CO 2 -eq.
Samazinājuma kurss pēc 2020. gada
Reduction pathway beyond 2020
Eiropadome 2007. gada martā brīdināja, ka 2050. gadā vajadzīgs 60–80% samazinājums.
The European Council in March 2007 signalled 60-80 % reductions are necessary by 2050.
Lai samazināšana varētu notikt, dalībvalstīm jābūt ilgtermiņa politikai vairākās nozarēs, piemēram, mājokļu, zemes izmantošanas un transporta jomā, lai novērstu turpmākas investīcijas infrastruktūrā, kas nesader ar klimata aizsardzības mērķiem.
In order to make such reductions happen, Member States must have a long term policy in several sectors, e.g. housing, land-use and transport, to avoid further investment into infrastructure which is not compatible with climate protection targets.
Arī ETS priekšlikums paredz samazinājumus pēc 2020. gada.
Also the ETS proposal has a reduction pathway beyond 2020.
Lai nodrošinātu, ka ES emisijas turpina samazināties pēc 2020. gada, jāpievieno samazinājuma kurss pēc šī gada, kas 2050. gadā paredz samazināt gada emisijas par 80% salīdzinājumā ar 1990. gadu.
To ensure that the emissions of the EU continue to decline after 2020, a reduction pathway beyond that year must be added, which will reduce the annual emissions towards 80 % reduction by 2050 compared to 1990.
Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu dalībvalstīm savas emisijas ārpus ETS ik gadus jāsamazina lineārā veidā līdz 2020. gadam.
According to the Commission proposal Member States shall reduce their non-ETS emissions annually in a linear manner until 2020.
Tās var aizņemties no nākamā gada daudzumu, kas vienāds ar 2% no to emisiju robežas, vai pārcelt tādu pašu daudzumu uz nākamo gadu.
They may borrow from the next year a quantity equal to 2 % of their emission limit, or carry the same amount forward to the following year.
Lai sasniegtu vispārējo ES mērķi, ir svarīgi, lai visas dalībvalstis ievērotu juridiski saistošās emisiju robežas.
For achieving the overall EU objective it is important that all Members States comply with their legally binding emission limits.
Bet, lai nodrošinātu ievērošanu, ir tikai parastā pārkāpuma procedūra, kura šim nolūkam ir pārāk lēna un apgrūtinoša.
But to ensure compliance there is only the normal infringement procedure, which is far too slow and cumbersome for this purpose.
Tāpēc vajadzīgas stingrākas sankcijas.
Therefore more rapid sanctions are needed.
Referente ierosina soda naudu sistēmu, kas līdzīga tai, kura jau darbojas attiecībā uz iekārtām saskaņā ar ETS.
The rapporteur proposes fines which are similar to what is already there for installations under the ETS.
Papildus un atbilstoši tam, kas prasīts attiecībā uz iekārtām saskaņā ar ETS, ierosināts, ka tāds pats tonnu daudzums jāatskaita no kvotām, ko šī dalībvalsts izsolījusi ETS.
In addition, and in line with what is required of installations under the ETS, it is proposed that the same amount of tonnes shall be deducted from the quantity of allowances auctioned by the same member state in the ETS.
Šī sistēma saglabātu neskartu kopējo ES robežlielumu.
This arrangement would keep the total EU cap intact.
Visas nozares, kuras neaptver ETS, ir jāiekļauj pienākumu sadales lēmumā.
All sectors that are not covered by the ETS should fall under the Effort Sharing Decision.
Aviācijas nozare tuvākajā nākotnē būs ETS daļa.
The aviation sector will be part of the ETS in the near future.
Starptautiskās jūras emisijas neaptver neviens no Komisijas priekšlikumiem, ir daudz faktu par to ievērojamo ieguldījumu, un Eiropas Parlaments atkārtoti aicinājis veikt pasākumus, lai risinātu jūras emisiju jautājumus.
International maritime emissions are not covered by any of the Commission proposals, large evidence of their significant contribution and European Parliament's repeated calls for measures to tackle the maritime emissions.
Referente ierosina, lai šajā lēmumā iekļautu starptautiskā jūras transporta emisijas, ja vien tās neiekļauj ETS vai kādā citā Kopienas juridiskajā instrumentā.
The rapporteur proposes that emissions from international maritime transport are covered by this decision unless and until they will be included into ETS or any other Community legal instrument.
List of related stakeholder meetings on Effort Sharing decision with
List of related stakeholder meetings o n Effort Sharing decision with
Rapporteur Satu Hassi
Rapporteur Satu Hassi
Lēmuma projektā ietverti atsevišķi, visām dalībvalstīm saistoši mērķi samazināt emisiju tajās nozarēs, uz kurām neattiecas ES emisiju tirdzniecības sistēma (ETS).
The draft Decision sets separate, binding targets for each Member State to reduce emissions from sectors not covered by the EU ETS.
Priekšlikumi paredz, ka liela daļa no tā emisijas samazinājuma, kas jāpanāk saskaņā ar katru no šiem mērķiem, tiks īstenota ar ES ETS palīdzību.
The proposals anticipate that a large proportion of the emissions reductions required to deliver either target will be delivered though the EU ETS.
Nozarēs, uz kurām attiecas ES ETS, bieži ir pieejamas visrentablākās iespējas emisijas samazināšanai.
Sectors covered by the EU ETS often offer the most cost effective opportunities for emissions reductions.
Taču ES ETS ietver arī tādas rūpniecības nozares, kuras saskaras ar starptautisku konkurenci un kurās ir „oglekļa noplūdes” risks (t.i., ražošanas pārcelšana uz trešām valstīm ar mazāk stingru emisijas kontroli), ja izmaksas un regulatīvais slogs Eiropas Savienībā ir pārāk liels.
But the EU ETS also includes industrial sectors which are exposed to international competition and at risk of 'carbon leakage' (i.e. transfer of production to 3rd countries with less stringent emissions controls) if costs and regulatory burdens in the EU are too high.
Pārāk liels emisijas samazināšanas slogs ES emisiju tirdzniecības sistēmai ietemēs elektroenerģijas cenass un tādējādi visas ekonomikas nozares.
Placing too much of the burden of emissions reductions on the EU ETS will impact on all sectors of the economy through electricity prices.
Tāpēc atzinuma projekta sagatavotājs principā atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto lēmuma projektu, kurā skaidri izklāstīts ieguldījums, kas saistībā ar ES emisijas samazināšanas mērķiem jādod tām nozarēm, uz kurām neattiecas ETS.
In principle, therefore, your draftsman welcomes the draft Decision tabled by the Commission - which clearly set out the contribution that non-ETS sectors are to make to the EU's emissions targets.
Tomēr viņš uzskata, ka ir iespējami ievērojami uzlabojumi un precizējumi.
However, he believes that there is room for considerable improvement and clarification.
Atzinuma projekta sagatavotājs neierosina detalizētus grozījumus attiecībā uz tiem pantiem, kas attiecas uz kopējā emisijas samazināšanas mērķa palielināšanu līdz 30 % vai šī mērķa termiņa pagarināšanu pēc 2020. gada.
Your draftsman does not propose to table detailed amendments to the Articles aimed at increasing the overall emissions target to 30%, or extending the target beyond 2020.
Viņa nolūks nav arī iesniegt grozījumus attiecībā uz mērķiem, kas noteikti dalībvalstīm.
Nor does he intend to table any amendments to the targets established for individual Member States.
Abos gadījumos šis rezultāts ir panākts ilgstošās sarunās ar dalībvalstīm.
Both represent the results of long negotiations with Member States.
Šo mērķu grozījumi labākajā gadījumā varētu būt neauglīgi; sliktākajā gadījumā tie varētu kaitēt Padomē notiekošajām sarunām, kavēt paketes pieņemšanu un sarežģīt ES stāvokli attiecībā uz paredzamo starptautisko nolīgumu.
Amendments to these targets are, at best, likely to be ineffectual; at worst they may damage ongoing negotiations in Council, delay adoption of the package and complicate the EU's position on a future international agreement.
Komitoloģijas noteikumi
Comitology Provisions
Jauna starptautiska nolīguma gadījumā 6. pants ļauj Komisijai izmantot komitoloģiju, lai grozītu dalībvalstu emisijas samazināšanas mērķus, sadalot jebkuru emisijas papildu samazinājumu proporcionāli katras dalībvalsts daļai no kopējā Kopienas emisijas daudzuma, ko veido tie avoti, uz kuriem neattiecas ES ETS.
Article 6 enables the Commission to use Comitology to amend Member State emissions targets in the event of a new international agreement, so that any additional emissions reductions are distributed in proportion to each Member State's share of the Community's total emissions from non EU ETS sources.
Tajā paredzēts arī izmantot komitoloģiju, pieņemot „pasākumus, kas ļautu dalībvalstīm izmantot cita veida projektu kredītus vai citus starptautiskajā nolīgumā izveidotos mehānismus”, — šo plašo iespēju izmantošanai var būt liela nozīme attiecībā uz elastīgumu, ar kādu dalībvalstis var rīkoties, lai sasniegtu savus mērķus.
It also envisages the use of Comitology to adopt 'measures to provide for the use by Members States of additional types of project credits or other mechanisms created under the international agreement' - a sweeping power, use of which will have a potentially significant impact on the flexibilities available to Member States in meeting their targets.
Visbeidzot 6. pantā arī paredzēts, kādu daļu no jaunajā nolīgumā noteiktā emisijas papildu samazinājuma var sasniegt, izmantojot projektu kredītus no trešām valstīm.
Finally, Article 6 also sets out what proportion of the increased emissions reductions established by the new agreement can be met though use of project credits from 3rd countries.
Atzinuma projekta sagatavotājs uzskata, ka ir pāragri izstrādāt stingrus pasākumu sadales un jaunā starptautiskā nolīgumā noteiktā mērķa sasniegšanas principus.
Your draftsman believes that it is premature to establish firm principles for the distribution of effort and delivery of a new target established by a new international agreement.
Šāds starptautisks nolīgums var izpausties daudzās formās, un galvenie faktori, piemēram, uz kurām valstīm tas attieksies, cik plašas būs ieceres un vai nolīguma pamatā tiešām būs juridiski saistoši mērķi, vēl nebūt nav atrisināti.
Such an international agreement could come in many forms - and key factors such as which countries will be covered, what level of ambition is envisaged and whether, indeed, the agreement will be based on legally binding targets are still far from being resolved.
Daudz svarīgāk ir tas, lai komitoloģija principā attiektos tikai uz tām jomām, kas pēc būtības ir tehniskas un „nebūtiskas”.
More importantly, as an important matter of principle , Comitology should be limited to areas which are technical and 'non essential' by nature.
Ir skaidrs, ka jautājums par to, kādi mērķi katrai dalībvalstij ir jāsasniedz un cik elastīgi tās var rīkoties šo mērķu sasniegšanā saskaņā ar jauno starptautisko nolīgumu, nav „nebūtisks” aspekts.
It is clear that the question of what targets individual Member States have to meet, and what flexibilities they should have to meet them under a new international agreement are not 'non-essential' issues.
Pasākumu tirdzniecība dalībvalstu starpā
Trading of Effort between Member States
Atzinuma projekta sagatavotājs atzīmē, ka 20 % mērķis ir kopīgs visai ES.
Your draftsman notes that the 20% target is a collective EU goal.
Pamatojoties uz šo principu, ES emisijas samazināšana iespēju robežās būtu jārealizē tur, kur tā ir visrentablākā.
On this principle, emissions reductions should, as far as practical, be delivered wherever in the EU they are most cost effective.
Attiecībā uz ES ETS to ļauj panākt tirdzniecība starp struktūrām ES noteikto griestu robežās.
For the EU ETS, this is allowed for via trading between installations under an EU cap.
Savukārt šajā lēmumā, izņemot projektu kredīta pārvedumus no trešām valstīm, nav paredzēti skaidri šādas tirdzniecības noteikumi.
This Decision, however, makes no explicit provision for such trading - beyond the transfer of project credits from 3rd countries.
Atzinuma projekta sagatavotājs to uzskata par nopietnu trūkumu un ir pārliecināts, ka dalībvalstīm ir jābūt iespējai nodot citām dalībvalstīm virsnormas sasniegumu gan attiecībā uz ikgadējiem, gan 2020. gada mērķiem; šis process ir atbilstīgi jākontrolē un jāsniedz attiecīgas atskaites.
Your draftsman regards this as a serious omission, and believes that Members should be able to transfer overachievement - on annual and 2020 targets - to other Member States, subject to appropriate controls and properly reporting.
Tas stimulētu dalībvalstis pārsniegt tām noteiktos mērķus un sniegtu papildu elastību tām dalībvalstīm, kuru mērķu sasniegšanu kavē, iespējams, no tām neatkarīgi apstākļi.
This will provide incentives for Member States to overachieve on their targets, and provide further flexibilities for those Member States who, possibly for reasons beyond their control, find themselves unable to deliver their targets.
Projektu kredīti no trešām valstīm
Project Credits from 3rd Countries
Atzinuma projekta sagatavotājs ņem vērā bažas par to, ka nevajadzētu ieplānot trešo valstu projektu kredītu izmantošanu, kamēr ES vienpusējais mērķis ir zemāks — 20 %.
Your draftsman notes the concerns that have been raised that use of project credits from 3rd countries should not be envisaged whilst the EU is aiming for its lower, unilateral target of 20%.
Šis jautājums ir diskutējams.
This remains questionable.
Atzinuma projekta sagatavotājs uzskata, ka dalībvalstu rīcībā jābūt iespējami lielam elastīgumam.
Your draftsman believes that Member states should be offered a maximum level of flexibility.