natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Par juridisko saskaņotību un drošību var vispārīgi atzīt, ka, attiecinot uz tiesību aktu īpašu juridisko pamatojumu, tiek veicināta Kopienas rīcības pārredzamība un konstitucionālā leģimitāte.
With regard to legal coherence and security, it can be generally stated that the espousal of a specifically-directed legal basis promotes transparency and constitutional legitimacy in Community action.
Ir būtiski svarīgi ievērot šos principus šādā stratēģiski svarīgā un politiski jutīgā jomā.
It is especially important to respect these principles in such a strategically significant and politically sensitive area.
Tiesa atzinusi — ja kādā nozarē pieņemts specifisks juridiskai regulējums, prioritāri būtu jāizmanto šis regulējums, nevis vispārīgi noteikumi
The Court has held that where a sector-specific legal regime has been adopted, it should be used in preference to residual and general provisions
2000. gada 5. oktobra spriedums lietā C-376/98 Vācija pret Eiropas Parlamentu un Padomi, Recueil , I-8419. lpp. .
Case C 376/98 Germany v. European Parliament and Council [2000]ECR I-8419. .
Ierosinātās direktīvas mērķis un saturs
The aim and content of the proposed Directive
1992. gadā pieņemtā EMD veido struktūru, pamatojoties uz kuru Komisija ar ieviešanas pasākumiem var noteikt enerģijas marķējuma prasības attiecībā uz vairākām konkrētām mājsaimniecības precēm.
Adopted in 1992, the current ELD is a framework in the context of which the Commission can, through implementing measures, prescribe energy-labelling requirements for a relatively concise list of household appliances.
Tādējādi patērētāji var saņemt informāciju par preces efektivitāti un tiek mudināti, izdarot izvēli, ņemt vērā enerģijas izmaksu taupības faktoru, turpretī ražotājiem ir stimuls izstrādāt videi nekaitīgākas preces un tās atbilstoši laist tirgū.
Consumers presented with accessible information regarding the efficiency of appliances are thus encouraged to factor energy-cost savings into their choices while manufacturers are given an incentive to develop greener goods and market them accordingly.
Šī dinamika nepārprotami paātrina pašreizējās ekonomikas attīstību un palielina ieguvumus videi, kā arī ir saskaņā ar vairākām Kopienas politikas iniciatīvām
This dynamic manifestly precipitates concurrent economic and environmental benefits and is consistent with a number of Community policy initiatives
Kopienas Sestā vides rīcības programma, Lēmums Nr. 1600/2002/EK; „Integrēta ražojumu politika — vides aprites cikla skatījuma veidošana” , IRP (COM (2003) 302 galīgā redakcija) un normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija (COM (2005)535 galīgā redakcija) (25.10.2000.). .
Sixth Community Environment Action Programme, Decision No. 1600/2002/EC; Integrated Product Policy Building on Environmental Life-Cycle Thinking, IPP (COM (2003) 302 final) and the Better Regulation: Simplification Strategy, COM (2005) 535 final of 25.10.2000. .
EMD ietekmes novērtējums parādījis, ka papildus visaptverošai pašreizējā režīma ieviešanai šī režīma darbības jomas paplašināšana, iekļaujot tajā visus ar energotaupību saistītos ražojumus
Impact assessment of the ELD revealed that, in addition to the comprehensive implementation of its present regime, the extension of its scope so as to encompass all energy related products
piemēram, logi un elekroizolējoši ražojumi , varētu ievērojami veicināt energotaupību
Windows and insulating products, for example. could facilitate huge savings in energy resources
27 megatonnas naftas atbilst (enerģijas vienībai). .
27 mega tonne oil equivalent (a unit of energy). .
Tā rezultātā Komisija, izvēloties starp četrām politikas alternatīvam, kas izklāstītas pārskatīšanas procedūrā, izstrādāja pašreizējo priekšlikumu.
As a result, the Commission, in choosing between four policy options presented under the review procedure, went ahead with the current proposal.
Turpmākā analīze veikta, atsaucoties uz Juridiskā pamatojuma daļu Komisijas priekšlikumā.
Further analysis will be facilitated by reference at this point to the 'Legal Basis' section included in the Commission's proposal.
Izvēloties EK līguma 95. pantu (LESD 114. pantu) par juridisko pamatu Komisija norādīja:
In selecting Article 95 EC (114 TFEU) as legal basis the Commission stated:
EMD nodrošina labi funkcionējoša iekšējā tirgus ar godīgiem konkurences apstākļiem pilnveidošanu, kurā ir novērsti tehniskie šķēršļi tirdzniecībai, un to preču brīvu apriti, kuras ietilpst direktīvas darbības jomā, kas atbilst marķēšanas prasībām, kuras noteiktas direktīvas
The ELD ensures the completion of a well-functioning internal market with a level playing field excluding technical barriers to trade[and] the free movement of products falling within its scope that satisfy the labelling requirements laid down in the implementing measures adopted under the Directive
SEC(2008)2862 , 6.lpp. īstenošanas pasākumos.
SEC (2008) 2862, at p.6. .
Komisija ieviesa EK līguma 95. pantu kā atbilstošu juridisko pamatojumu, atsaucoties tikai uz iekšējo tirgu.
The Commission couch their justification of Article 95 EC as the appropriate legal basis in terms exclusively referential of the internal market.
Tas ir svarīgi, ņemot vērā, ka lielākā daļa paskaidrojuma raksta attiecas uz energotaupību un tas pozitīvo ietekmi uz vidi, ko varētu apnākt ar priekšlikuma palīdzību.
This is noteworthy given that the vast bulk of the explanatory memorandum deals with the energy-savings and consequential environmental benefits achievable by way of the proposal.
Priekšlikuma 3. pants to ļoti plaši parāda, tādēļ būtu vērts to citēt pilnībā:
Recital 3 of the proposal itself is illustrative to the extent that it is probably worth quoting it in full :
8. apsvērumā norādīts, ka īstenošanas tiesību akti ir jāattiecina tikai uz tiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir ievērojama ietekme uz energopatēriņu vai resursu patēriņu, turpretī 12. apsvērums precizē, ka energoefektivitātes veicināšanai nevajadzētu iespaidot šo ražojumu vispārējo ietekmi uz vidi.
Recital 8 states that only energy-related products which have a significant impact on the consumption of energy or the consumption of resources should be subject to implementing legislation, while Recital 12 specifies that energy-efficiency should not be promoted to an extent that produces detrimental environmental consequences overall.
Neviens no priekšlikuma apsvērumiem tieši neattiecas uz iespējamo labumu iekšējam tirgum.
None of the proposal's recitals expressly deal with its potential benefits for the internal market.
Šīs procedūras nolūkā ir svarīgi, ka 8. apsvērums pilnībā tiek ieviests ar direktīvas priekšlikuma 1. pantu („darbības joma”), ar kuru šādi ierobežo tā piemērošanas jomu attiecībā uz: „ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu un kuri to izmantošanas laikā būtiski ietekmē enerģijas patēriņu un attiecīgā gadījumā citus nozīmīgus resursus”.
It is significant, for the purposes of the present exercise, that Recital 8 is substantially implemented by Article 1 of the proposed Directive (entitled 'Scope') which limits its ambit to: "energy-related products which have a significant impact on the consumption of energy and, where relevant, on other essential resources during use" .
Iepriekšminēto noteikumu konstatētais nolūks, kuru papildina politikas noteikumi, ko ņēma par pamatu, veicot ietekmes novērtējumu par EMD, un priekšlikumam pievienotā paskaidrojuma raksta kopējā koncepcija skaidri parāda, ka 194. pants ir daudz piemērotāks juridiskais pamats nekā visas pārējās pieejamās alternatīvas.
The purpose evidenced by the foregoing provisions, in conjunction with the policy backdrop against which impact assessment was carried out on the ELD and the general tenor of the explanatory memorandum attending the proposal, make it clear that Article 194 is by far the more appropriate legal basis as between the available alternatives.
Ar priekšlikumu vēl vairāk tiek saskaņots iekšējais tirgus, un tas labvēlīgi ietekmē galveno mērķi, proti, energoefektivitātes veicināšanu un ar to saistītos ekonomikas un vides ieguvumus.
Any additional coherence granted the internal market by way of the proposal is a benefit incidental to its primary aim, namely the promotion of energy-efficiency and its attendant economic and environmental gains.
Tas, ka priekšlikums var izraisīt visas minētās sekas, pilnībā atbilst saistībai starp iepriekšminēto LESD 114. un 194. pantu.
That all of these effects can result from the proposal is entirely in line with the analysis of the relationship between Articles 114 and 194 TFEU provided above.
Mūsu izpētes noteicošais faktors ir tiešais veids, kādā priekšlikuma mērķis atbilst 194. pantam.
The determinative factor in our present inquiry is the direct manner in which the purpose of the proposal matches that of Article 194.
Tādēļ var uzskatīt, kas šis tiesību akts galvenokārt attiecas uz energoefektivitātes un energotaupības veicināšanu LESD 194. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē.
Consequently, this particular measure can be regarded as being primarily directed towards promoting energy efficiency and saving within the meaning of Article 194(1)(c) TFEU.
Ja līdzīgi ar enerģētikas politiku saistītā priekšlikuma mērķis būtu bijis iekšējā tirgus izveide un darbība, tā pamatā vajadzētu būt 114. pantam.
If the proposal, albeit concerned with energy policy, had had as its principal objective the establishment and functioning of the internal market, it would have had to have been based on Article 114.
Tas, ka tagad pastāv jauns īpašs juridiskais pamats enerģijas jomā nenozīmē, ka visiem ar enerģiju saistītiem pasākumiem ir jābalstās uz šo pantu.
The fact that a new specific legal basis for energy now exists does not mean that all measures concerned with energy must be based on that article.
Tiesa ir noteikusi, ka gadījumos, kad ir pieņemts īpašs nozares juridiskais režīms, tas prioritāri jāizmanto, izstrādājot citus vai vispārējus noteikumus
The Court has held that where a sector-specific legal regime has been adopted, it should be used in preference to residual and general provisions
Skatīt 8. zemsvītras piezīmi. , un ka pasākuma pamatā principā jābūt tikai vienam juridiskajam pamatam
See footnote 8 and that in principle a measure is to be founded on only one legal basis
Lieta C-91/05, Komisija/Padome [2008], ECR I-3651. .
Case C-91/05 Commission v. Council [2008]ECR I-3651. .
Ņemot vērā šos principus un šajā dokumentā veikto analīzi, LESD 194. pants tiek uzskatīts šim priekšlikumam atbilstošs juridiskais pamats.
In light of these principles and of the foregoing analysis, it is considered that Article 194 TFEU is the appropriate legal basis for this proposal.
2010. gada 28. aprīļa sanāksmē Juridiskā komiteja vienprātīgi
At its meeting of 28 April 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Galīgajā balsojumā piedalījās Klaus-Heiner Lehne (priekšsēdētājs), Luigi Berlinguer, Evelyn Regner, Sebastian Valentin Bodu (priekšsēdētāja vietnieki), Kurt Lechner (atzinuma sagatavotājs), Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Christian Engström, Eva Lichtenberger, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka . nolēma ieteikt, ka LESD 194. pants ir šim priekšlikumam atbilstošs juridiskais pamats.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), , to recommend that to you that the appropriate legal basis is Article 194 of the Treaty on the functioning of the European Union.
par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanā
on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives
Referents: Ricardo Cortés Lastra
Rapporteur: Ricardo Cortés Lastra
par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanā
on the contribution of the cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU 2020 objectives
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174.-178. pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. ,
OJ L 210, 31.7.2006, p.25. ,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu (EK) Nr. 702/2006 par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm
– having regard to Council Decision (EC) No 702/2006 of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion
OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp. ,
OJ L 291, 21.10.2006, p.11.
– ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju „Struktūrfondu regulas 2007.-2013. gada plānošanas periodam īstenošana — pārrunu rezultāti saistībā ar valsts kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām”
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on 'The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes'
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0165 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2009)0165 . ,
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 14. novembra darba dokumentu „Kohēzijas politika paver jauninājumu iespējas reģionos” ( SEC(2007)1547 ),
– having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on 'Regions delivering innovation through the cohesion policy' ( SEC(2007)1547 )
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībā — jauns posms Lisabonas stratēģijā” ( COM(2005)0024 ),
– having regard to the Commission communication 'Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy' ( COM(2005)0024 )
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Lisabonas stratēģijas izvērtējuma dokuments” ( SEC(2010)0114 ),
– having regard to the Commission staff working document 'Lisbon Strategy evaluation document' ( SEC(2010)0114 )
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu „Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.-2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2007)0798 ),
– having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on 'Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013' ( COM(2007)0798 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu „Par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.-2013. gada plānošanas periodam” ( COM(2008)0301 ),
– having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on 'The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013' ( COM(2008)0301 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra paziņojumu „20. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2008)” (COM (2009)0617),
– having regard to the Commission's Communication of 21 December 2009 on the 20th annual report on implementation of the Structural Funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
– ņemot vērā 2000.–2006. gada plānošanas perioda ex-post novērtējumus,
– having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 24. novembra darba dokumentu „Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam” ( COM(2009)0647 ),
– having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
– ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālās sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
– ņemot vērā Komisijas sākto sabiedrisko apspriešanu saistībā ar ES stratēģiju 2020. gadam un tās rezultātus (SEC2010)0116),
– having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta stratēģisko ziņojumu par to, lai ES veicinātu diskusijas par kohēziju;
– having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion ;
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7‑0129/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0129/2010 ),
A. tā kā jāņem vērā, ka kohēzijas politikas galvenais mērķis ir samazināt atšķirību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu un salu (tostarp lauku teritoriju) atpalicības apmēru, un kopš 2007. gada struktūrfondu regulās ir ietverta obligāta prasība ES-15 dalībvalstīm piešķirt finansējumu Lisabonas mērķu sasniegšanai, turklāt līdzīgs neobligāts finansējuma piešķiršanas mehānisms brīvprātīgi ir piemērots ES-12 dalībvalstīs, kohēzijas politikas resursus piešķirot dalībvalstu un reģionu pievilcības uzlabošanai, izaugsmei un nodarbinātībai;
A. whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
B. tā kā — jo īpaši pašreizējās ekonomikas lejupslīdes apstākļos — kohēzijas politika ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko veicināt izaugsmi, konkurētspēju un darbavietu radīšanu ES, cita starpā pateicoties gan no tās piešķirtajam pastāvīgam finansējumam ilgtermiņa attīstības programmām un politikas virzieniem, gan decentralizētai pārvaldības sistēmai, gan Kopienas ilgtspējīgas attīstības prioritāšu iekļaušanai tās pamatmērķos;
B. whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
C. tā kā divas trešdaļas publiskā sektora ieguldījumu ES tiek veikti reģionālā un vietējā līmenī, reģionālajām un vietējām varas iestādēm bieži ir ievērojama pieredze saistībā ar šo politiku, un tām ir nozīmīga loma gan pašreizējās Lisabonas stratēģijas, gan turpmākās stratēģijas „ES 2020” īstenošanā;
C. whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
D. tā kā kohēzijas politikai un stratēģijai „ES 2020” vajadzētu būt integrētām, jo kohēzijas politika ir ietverta Lisabonas līgumā izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanai, kas ir arī stratēģijas galvenie mērķi;
D. whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
E. tā kā ierosinātajā „ES 2020” stratēģijā līdzīgi kā Lisabonas stratēģijā pietiekami nav atspoguļoti reģionu un dalībvalstu dažādie attīstības līmeņi un tāpēc pietiekami nav uzsvērta ekonomiskā kohēzija paplašinātajā ES;
E. whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
Kohēzijas politika un Lisabonas stratēģija
Cohesion policy and Lisbon Strategy
2. atzīmē, ka piešķīrumi būtiski atšķiras dažādās dalībvalstīs un dažādu mērķu sasniegšanai; uzsver, ka nepastāv universāla politika attiecībā uz visām jomām un ka mēģinājums tādu izveidot izraisītu atbildības trūkumu un vāju saikni ar izaugsmes stratēģiju un tas apgrūtinātu īstenošanu;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
6. kritizē to, ka nav vispārēja novērtējuma par kohēzijas politikas izdevumu ietekmi uz reģionu attīstību; aicina Komisiju novērtēt struktūrfondu piešķīrumu Lisabonas stratēģijas īstenošanai teritoriālo ietekmi un novērtēt, vai šī sistēma tiešām veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
10. uzsver, ka partnerības principa piemērošana Lisabonas stratēģijai ir palielinājusi vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī ekonomiski un sociāli ieinteresēto personu līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem un paaugstinājusi intervences pasākumu ilgtspēju; aicina Komisiju efektīvāk uzraudzīt partnerības principa īstenošanu dalībvalstīs;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
Kohēzijas politika un „ES 2020” stratēģija
Cohesion policy and EU2020
16. pauž nožēlu, ka šī stratēģijas tika ierosināta vēl pirms pabeigta pašreizējās Lisabonas stratēģijas pārskatīšana; stingri iesaka Komisijai sagatavot atklātu novērtējumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanas trūkumiem; uzsver, ka šī Parlamenta ziņojuma ieteikumus vajadzētu iekļaut jaunās stratēģijas galīgajā variantā;
Regrets that this strategy has been proposed before the completion of the review of the current Lisbon Strategy; strongly recommends the Commission to prepare a forthright evaluation of the shortcomings in the Lisbon strategy implementation; stresses that the recommendations of this parliamentary report should be included in the final version of the new strategy;
22. pauž pārliecību, ka izglītība un arodapmācība ir galvenie priekšnoteikumi ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajā jomā jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress;
Is convinced that education and training are the fundamental preconditions for the development of the EU and can make it more competitive in the face of global challenges; believes that investment has to be regularly ensured in this domain and that progress on achievements must be regularly assessed;
26. atzīmē, ka jo īpaši attiecībā uz pieeju platjoslas infrastruktūrai lauku apgabalos ir liela atpalicība, kas jānovērš atbilstoši Digitālajā programmā noteiktajiem uzdevumiem, lai sekmētu šo reģionu ekonomikas ilgtspējīgu attīstību;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;
Tās galvenie mērķi — reģionālo atšķirību novēršana un reālas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ieviešana Eiropā — un principi — integrēta pieeja, vairāku līmeņu pārvaldība un reāla partnerība — ir izšķirošie papildu elementi stratēģijas panākumu nodrošināšanai, un šos principus vajadzētu ar to saskaņot;
Its main goals - overcoming the disparities between regions and introducing real economic, social and territorial cohesion in Europe - and principles - an integrated approach, multi-level governance and real partnership - are key complementary elements for the success of the strategy and should be coordinated with it;