natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdībām.
Instructs its President to forward its position to the Council and the Commission, and to the governments of the Kingdom of Belgium, the Czech Republic, the Federal Republic of Germany, the Kingdom of Spain, the French Republic, the Republic of Hungary, the Kingdom of the Netherlands, the Slovak Republic, the Republic of Finland, the Kingdom of Sweden and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland.
Eiropas Noziedzības novēršanas tīkls
European Crime Prevention Network
Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu ( EUCPN ) izveidoja 2001. gadā, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2001/427/TI
The European Crime Prevention Network (EUCPN) was set up in 2001 on the basis of Council Decision 2001/427/JHA
Padomes 2001. gada 28. maija Lēmums 2001/427/TI par Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla izveidi, sk.
2001/427/JHA: Council Decision of 28 May 2001 setting up a European crime prevention Network, see
Saskaņā ar minēto lēmumu EUCPN veic šādas darbības:
The decision states that the EUCPN shall be responsible for:
– valsts un Eiropas līmenī veicina sadarbību un informācijas un pieredzes apmaiņu noziedzības novēršanas jautājumos;
- facilitating cooperation and exchanges of information and experience at national and European level in respect of crime prevention;
– vāc un analizē informāciju par šiem jautājumiem, lai nodrošinātu paraugprakses apmaiņu;
- collecting and analysing information on the subject and exchanging best practices;
– rīko konferences, seminārus, sanāksmes, iniciatīvas un dažādas citas darbības, kas veicina un sekmē pieredzes un paraugprakses apmaiņu;
- organising conferences, seminars, meetings and other activities designed to encourage and promote exchanges of experience and best practices;
– sniedz savas zināšanas noziedzības novēršanas jautājumos Padomei un Komisijai.
- provide its expertise in the area of crime prevention to the Council and to the Commission.
Dalībvalstis cenšas nodrošināt pētnieku vai universitāšu locekļu, kā arī tādu noziedzības novēršanas procesa dalībnieku kā nevalstisko organizāciju, vietējo varas iestāžu un privātā sektora līdzdalību.
In any case, the Member States were to involve researchers, academics and other actors in crime prevention, such as non-governmental organisations, local authorities and the private sector.
Darbā ir iesaistīts Eiropols un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ( EMCDDA ), kā arī citas kompetentās struktūras.
Europol and the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) were to be associated with this work, along with other relevant bodies.
http://www.eucpn.org/ .. pārvaldību, kopš tā laika nodrošinot tās pastāvīgu atjaunināšanu.
The EUCPN’s website is http://www.eucpn.org/. .
Dalībvalstu pārstāvji 2007. gadā veica vēl vienu iekšēju tīkla darbības pārskatu, nonākot pie secinājuma, ka ir jāpaplašina sekretariāts (kura sastāvā līdz tam bija viens Komisijas ierēdnis, kas strādāja nepilnu slodzi), un norādot, ka trūkst līdzekļu pastāvīgo komiteju un valsts pārstāvju darbībai.
In 2007 the national representatives carried out a further internal review of the EUCPN’s performance, which highlighted the need to enlarge the Secretariat (hitherto consisting of one Commission official who ran the Network on a part-time basis) and address the issue of resources for the standing committees and the national representatives.
EUCPN darbības ārējo novērtējumu publicēja 2009. gada martā, un tajā, uzsverot tīklam noteikto mērķu un uzticēto pienākumu nozīmību, tika norādītas organizatoriskas nepilnības, kas nav ļāvušas tīklam pilnībā izmantot savu potenciālu un ietekmi.
An external evaluation of the functioning of the EUCPN was published in March 2009; while it emphasised the relevance of the Network’s objectives and tasks, it also identified organisational flaws that prevented it from maximising its potential and impact.
Cita starpā pētījumā bija norādītas šādas problēmas: līdzekļu trūkums, sekretariāta neefektīva darbība, valsts pārstāvju nepietiekama sadarbība, nepietiekami vērienīga darba programma, ārpakalpojumu izmantošana pētniecības darbībām kriminālistikā (kuras veica viens Vīnes universitātes pētnieks, strādājot nepilnu slodzi divas darba dienas nedēļā).
The problems highlighted by the external report included a lack of adequate resources, an ineffective Secretariat, a lack of commitment on the part of the national representatives, a scant work programme, the outsourcing of its criminological research function (carried out by the University of Vienna, with a part-time researcher working two days a week).
Novērtējumā bija paredzēta arī iespēja izbeigt EUCPN darbību.
The evaluation also raised the possibility of dismantling the Network.
Tāpēc tīkls izveidoja darba grupu, lai izvērtētu 2009. gada martā publicētā ārējā novērtējuma ieteikumus, un nolēma, ka ir jāgroza tiesību akts, ar kuru tīkls ir izveidots.
The Network then formed a working group to discuss the recommendations made in the March 2009 external evaluation, and established that the decision setting up the Network would have to be amended.
Jo īpaši tika ierosināts izveidot sekretariātu, kura funkcijas uzticētu ārpakalpojumu sniedzējam un kuru finansētu no Kopienas budžeta, izmantojot finansējuma programmu „Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību”, kas ir daļa no vispārīgās programmas „Drošība un brīvību garantēšana”.
In particular, it was proposed that an external Secretariat be set up, funded by the Community programme entitled ‘Prevention of and Fight against Crime’ (under the general programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’).
Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu ( EUCPN ) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI
(EUCPN) and repealing Decision 2001/427/JHA
Izskatāmajā priekšlikumā ir paredzēts atcelt Lēmumu 2001/427/TI.
The proposal under consideration provides for the repeal of Decision 2001/427/JHA .
Dokumentā ir ierosinātas dažas izmaiņas, tostarp tīkla ierobežota pārstrukturēšana, izveidojot sekretariātu, kura funkcijas uzticētu ārpakalpojumu sniedzējam, kā arī darbības, lai skaidri noteiktu gan paša tīkla, gan tā struktūrā darbojošos vienību funkcijas, uzdevumus un kompetences jomas.
The few changes proposed in the document include limited restructuring of the Network through the establishment of an external secretariat, and an effort to clarify the functions, roles and responsibilities of both the Network itself and the bodies operating within it.
Saskaņā ar ierosināto jauno — un sarežģīto — tīkla struktūru to veidotu valde, sekretariāts un kontaktpunkti, kurus izraudzījusies katra dalībvalsts.
Under the proposed new – and somewhat complicated – structure, the Network would consist of a Secretariat, contact points designated by each Member State, and a Board.
Valdi veidotu dalībvalstu izraudzītie pārstāvji, un no šo pārstāvju vidus ieceltais valdes priekšsēdētājs vadītu izpildkomiteju, kuras sastāvā būtu ne vairāk kā seši citi valdes locekļi un viens Komisijas pārstāvis.
The latter would be made up of national representatives appointed by the Member States, and headed by a Chair (chosen among the national representatives) who would lead an Executive Committee (composed of up to six further members of the Board and a Commission representative).
Jāņem vērā, ka jaunajā priekšlikumā nav skaidri nošķirami valsts pārstāvji un kontaktpunkti.
It should be noted that the new proposal creates confusion between the contact points and the national representatives.
Turklāt daļēji ir svītrotas atsauces uz ekspertu, universitāšu, NVO un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību gan Eiropas, gan valsts līmenī.
In addition, it partially removes the references to the involvement of experts, academics, NGOs and civil society at both European and national level.
Likvidētas arī dažas strukturālas tīkla saiknes ar citām Kopienas iestādēm un struktūrām, kas darbojas noziedzības apkarošanas un novēršanas jomā.
Furthermore, it severs some of the structural links between the Network and other institutions and Community bodies dealing with crime prevention.
Jo īpaši lēmumā nav paredzēta nekāda veida sadarbība ar Eiropas Parlamentu.
In particular, it does not provide for any form of cooperation with the European Parliament.
Tajā nav iekļauta arī iepriekš paredzētā prasība attiecībā uz valodu prasmi.
It also omits the previous requirement for language knowledge.
Komisijai apspriežot šo priekšlikumu ar dalībvalstīm Padomē, pretrunīgākie un visvairāk diskutētie jautājumi bija saistīti ar sekretariātu, tā finansējumu, iespēju piesaistīt ārpakalpojumu sniedzējus, sekretariāta neatkarīgu darbību, vadošo lomu, kas būtu jāuzņemas Komisijai un Padomei, kā arī ar personālu saistītās problēmas.
In the course of the discussion of the proposal by the Commission and the Member States in Council, the most contentious, controversial issues were the Secretariat, its funding, the possibility of outsourcing it, its independence, the leadership role to be played by the Commission and the Council, and staffing problems.
Referentes nostāja
Rapporteur ’ s position
Referente ir ļoti vīlusies, ka tīkls nav spējis darboties saskaņā ar tā izveidošanas lēmumu un attaisnot uz to liktās cerības un nav arī spējis sniegt ieguldījumu, kas atbilstu augstajam mērķim — novērst noziedzību Eiropas Savienībā.
The rapporteur is extremely disappointed by the Network’s inability to operate in accordance with the decision setting it up, to fulfil expectations and to make a contribution commensurate with the crucial objective of preventing crime in the European Union.
Komisijas, Padomes un dalībvalstu sadarbības trūkuma dēļ ir izveidojusies situācija, kas kaitē gan tīkla darbībai, gan plašākam Eiropas Savienības mērķim apkarot noziedzību, tostarp organizēto noziedzību, to novēršot profilaktiski.
The lack of cooperation between the Commission, the Council and the Member States has helped to create a situation that has essentially sabotaged the Network, as well as the European Union’s wider objective of fighting crime, including organised crime, by means of prevention.
Noziedzības un jo īpaši organizētās noziedzības novēršanu nevar nodrošināt tikai ar paraugprakses apmaiņu retās, slikti organizētās sanāksmēs, piedaloties dalībvalstu pārstāvjiem, kuri valodu prasmes trūkuma dēļ nespēj savā starpā sazināties, kā rezultātā šis process ierēdņiem kļūst vienkārši par tūrisma braucienu.
Crime prevention, particularly in the area of organised crime, cannot be confined to exchanges of best practice conducted at poorly attended, badly organised meetings between national representatives unable to communicate with one another owing to a lack of language competence, thereby reducing the whole process to a tourist trip for national officials.
Cita starpā pilsoniskās sabiedrības, akadēmisko aprindu pārstāvju un NVO līdzdalības trūkums un tas, ka nav nodrošināts tīkla tīmekļa vietnē ievietoto dokumentu un informācijas tulkojums un ka nav sagatavoti materiāli par noziedzības novēršanu (piemēram, skolām, skolotājiem un skolēniem paredzēti dokumenti), — tie visi ir iemesli, kuru dēļ tīklu neatpazīst citas iestādes un šajā jomā strādājošās personas.
Among other things, the failure to involve civil society, academia and NGOs, the failure to translate the documents and information featured on the Network’s website, and the failure to develop material on prevention (such as documentation for schools, teachers and pupils) all meant the Network was overshadowed by the other institutions and players working in this sector.
Šķiet, ka izskatāmais priekšlikums ir absolūti nepiemērots to problēmu atrisināšanai, kuras konstatētas vairākos tīkla darbības novērtējumos — kas skaidri liecina, ka tīklam šīs darbības nepilnības ir zināmas —, jo tās kļūst aizvien sarežģītākas, nevis tiek pienācīgi risinātas.
The proposal under consideration seems utterly inadequate to solve the problems highlighted by the repeated evaluations of the Network – clearly indicating an awareness of its operational failings – since it appears to complicate them further rather than identifying suitable solutions.
Turklāt referente uzskata — lai tīkls beidzot sāktu strādāt, ir nepārprotami jāpaplašina tā kompetences jomas, iekļaujot arī jautājumu par to, kā novērst organizēto noziedzību, kas kā astoņkājis pleš savus taustekļus, aptverot aizvien vairāk ES dalībvalstu, jo īpaši kopš laika, kad beidza darboties Eiropas forums par organizētās noziedzības novēršanu.
In addition, the rapporteur is of the view that, if the Network is at last to become functional, its powers and responsibilities must be explicitly broadened to include the prevention of organised crime, which is continually spreading its tentacles to more European states – especially since the activities of the Forum on Organised Crime Prevention were suspended.
Referente nosoda dažu dalībvalstu noraidošo nostāju šajā jautājumā un pauž bažas, ka patiesībā šādas nostājas pamatā ir nevēlēšanās atzīt un risināt problēmu, kas kļūst aizvien satraucošāka, proti, organizētās noziedzības grupējumu darbības pakāpeniska izvēršana arvien lielākā skaitā ES dalībvalstu.
The rapporteur condemns some Member States’ opposition to the idea, fearing that their stance in fact reflects a desire to avoid having to acknowledge and address the issue of criminal organisations’ gradual, and increasingly worrying, penetration into an ever-growing number of European states.
Zviedrijas prezidentūra uzstāj, ka izskatāmais lēmums ir jāapstiprina Eiropas Parlamentam pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, taču referente tam pilnībā nepiekrīt, jo šis līgums var stāties spēkā jau tuvākajās dienās.
The Swedish Presidency is calling for the EP to approve the decision under consideration before the Lisbon Treaty enters into force: the rapporteur is utterly opposed to this idea, given that the Lisbon Treaty will now enter into force in a matter of days.
Saistībā ar iestāžu pilnvaru sadalījumu Parlamentam tiek prasīts atteikties no savām iestādes prerogatīvām, kas tam ar jauno līgumu noteiktas noziedzības novēršanas jomā, proti, no koplēmuma procedūras.
From an interinstitutional perspective, the EP is being asked to renounce institutional prerogatives to be conferred upon it by the new Treaty in respect of crime prevention: namely, co-decision powers.
Tas referentei būtu pieņemams tikai tādā gadījumā, ja Komisija un Padome stingri apsolītu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā iesniegt vērienīgu priekšlikumu, tajā iekļaujot ieceri izveidot noziedzības un jo īpaši organizētās noziedzības uzraudzības centru ar pamatīgām un visaptverošām pilnvarām, ar precīzi noteiktu kompetenci datu un informācijas vākšanas, salīdzināšanas, izvērtēšanas un ieteikumu sniegšanas jomā.
This would have been acceptable to the rapporteur only if the Commission and the Council had solemnly promised to present an ambitious proposal straight after the Lisbon Treaty enters into force, based on the possibility – already raised – of setting up an observatory on crime, in particular, organised crime, with wide-ranging powers and responsibilities, including specific powers to collect data, gather information, draw comparisons, conduct evaluations and make recommendations.
Referente uzskata — tā kā Parlaments gatavojas noraidīt priekšlikumus, kuri attiecas uz Eiropolu, un tā kā šādu iespēju sākotnēji bija apsvērušas arī dažas dalībvalstis un iestādes, šī iniciatīva ir jānoraida, lai vērienīgāk veiktu nopietnāku un strukturētāku tīkla reformu, pamatojoties uz patiesu Eiropas politiku noziedzības, tostarp organizētās noziedzības un terorisma, novēršanai, pēc tam, kad būs stājies spēkā Lisabonas līgums, kurā šim nolūkam ir noteikts konkrēts juridiskais pamats.
The rapporteur is of the view that, as the EP is preparing to do in respect of the Europol proposals, and as initially envisaged by a number of Member States and institutions, the initiative should be rejected in favour of more serious, structural and ambitious reform of the Network – based on a genuine European policy on the prevention of crime, including organised crime and terrorism – following the entry into force of the Lisbon Treaty, which establishes a specific legal basis for it.
Neļaujot šai ārkārtīgi nepatīkamajai situācijai ieilgt, šādi Eiropas Parlaments un Padome, īstenojot koplēmuma procedūru, varēs nodrošināt, lai cīņa pret noziedzību būtu konkrētas darbības tās novēršanai Eiropas Savienības mērogā, šajā nolūkā izveidojot noziedzīgu nodarījumu un organizētās noziedzības uzraudzības un novēršanas centru.
Without prolonging a wholly unsatisfactory situation, this will enable the European Parliament and the Council – via the co-decision procedure – to translate the fight against crime into action through EU-wide prevention, by setting up an observatory on crime, organised crime and prevention.
Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla ( EUCPN ) izveide
The setting up of a European Crime Prevention Network (EUCPN)
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................43
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................44
– ņemot vērā 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās
– having regard to the Act of 20 September 1976
OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp. ,
OJ L 278, 8.10.1976, p.
– ņemot vērā Reglamenta 3., 4. un 9. pantu un I pielikumu,
– having regard to Rules 3, 4 and 9 of, and Annex I to, its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A7‑0073/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A7-0073/2009 ),
A. tā kā 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punktā ir skaidri norādīti amati, kas nav savienojami ar Eiropas Parlamenta deputāta amatu;
A. whereas Article 7(1) and (2) of the Act of 20 September 1976 sets out the offices that are incompatible with the office of Member of the European Parliament,
B. tā kā, it īpaši ņemot vērā, ka kopš pašreizējā sasaukuma sākuma Eiropas Parlamenta deputāta amats nav savienojams ar jebkuras dalībvalsts, tostarp Apvienotās Karalistes (AK), valsts parlamenta deputāta amatu, vairs nepiemēro Akta 7. panta 2. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā paredzēto pagaidu atkāpi;
B. whereas, in particular, as from the beginning of the current legislative term, the office of Member of the European Parliament shall be incompatible with that of member of a national parliament of any Member State, including the United Kingdom, since the temporary derogation granted by Article 7(2), second subparagraph, second indent, of the said Act is no longer applicable,
C. tā kā Apvienotās Karalistes iestādes ir attiecīgi pieņēmušas 2008. gada Noteikumus par Eiropas Parlamentu (Pagaidu aizliegums ieņemt amatu Lordu palātā), saskaņā ar kuriem Lordu palātas locekļiem, kam pēra amats ir piešķirts uz mūžu, tiek liegtas tiesības piedalīties Lordu palātas vai šīs palātas komitejas sēdēs vai balsot tajās visu laiku, kamēr viņi ir Eiropas Parlamenta deputāti, un viņiem nevar nosūtīt pavēstes, kamēr viņiem piemēro pagaidu aizliegumu saskaņā ar šo noteikumu prasībām;
C. whereas the United Kingdom authorities accordingly adopted the 'European Parliament (House of Lords Disqualification) Regulations 2008', under which Members of the House of Lords holding the office of life peer are disqualified from sitting or voting in the House of Lords or in a committee thereof at any time during which they remain Members of the European Parliament, and no writ of summons can be issued to them while they are disqualified under the terms of those Regulations,
D. tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. pantu un I pielikumu deputātu pienākums ir sīki deklarēt savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību;
D. whereas, under Rule 9 of, and Annex I to, the Rules of Procedure, Members are required to make a detailed declaration of their professional activities and any other remunerated functions or activities,
E. tā kā visas dalībvalstis Eiropas Parlamentam ir paziņojušas ievēlēto deputātu kandidātu vārdus, bet dažas vēl nav paziņojušas — vai izdarījušas to novēloti — iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā, kā tiek prasīts saskaņā ar Reglamenta 3. panta 4. punkta noteikumiem;
E. whereas all of the Member States have notified the European Parliament of the names of the elected candidates, although some have still not forwarded – or have done so belatedly – the lists of any substitutes together with their ranking in accordance with the results of the vote, as required under Rule 3(4) of the Rules of Procedure,
F. tā kā dažos gadījumos dalībvalstis iesniedza daļēju paziņojumu par ievēlētajiem deputātu kandidātiem un pārējo informāciju atsūtīja vēlāk;
F. whereas in some cases Member States provided partial notification of elected candidates and forwarded further details subsequently,
G. tā kā dažās dalībvalstīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem joprojām izskata iebildumus par dažu Parlamenta deputātu ievēlēšanu un tā kā šo procedūru rezultātā attiecīgo deputātu ievēlēšana varētu tikt anulēta;
G. whereas in some Member States objections to the election of some Members of Parliament are being considered in accordance with national legislation and whereas these procedures could result in the annulment of the election of the Members concerned,
H. tā kā saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 12. pantu Eiropas Parlamentam ir jāizšķir visas domstarpības attiecībā uz EP deputātu mandātu derīgumu tikai tad, ja ir pārkāpti minētā akta noteikumi, un nav jāizskata domstarpības, kas rodas saistībā ar šajā aktā norādītajiem dalībvalstu vēlēšanu noteikumiem,
H. whereas, pursuant to Article 12 of the Act of 20 September 1976, the European Parliament is required to rule on any disputes concerning the validity of the mandate of its Members only where these relate to breaches of the provisions of the abovementioned Act, and not in the case of breaches of the national electoral provisions to which the Act refers,
3. aicina dalībvalstu kompetentās iestādes iespējami drīz pabeigt tām iesniegto iebildumu izskatīšanu un informēt Eiropas Parlamentu par rezultātiem;
Calls on the competent authorities of the Member States to complete as soon as possible the examination of the objections submitted to them and to inform the European Parliament of the outcome;
To Eiropas Parlamenta deputātu saraksts, kuru mandāti ir atzīti par derīgiem
ANNEX : List of Members of the European Parliament whose mandate is declared valid
(2009. gada 14. jūlijs)
(14 July 2009)
Beļģija (22 deputāti)
Belgi um (22 Members )
(*) Deputātam Jean-Claude MARCOURT pilnvaras beidzās 2009. gada 16. jūlijā.
(*) Mr Jean-Claude MARCOURT's mandate ended on 16 July 2009.
(**) Mandāts derīgs, sākot ar 2009. gada 16. jūliju — dienu, kad kompetentā valsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Marc TARABELLA aizstāj deputātu Jean-Claude MARCOURT.
(**) Mandate valid with effect from 16 July 2009, date of the notification by the competent national authority of the election of Mr Marc TARABELLA to replace Mr Jean-Claude MARCOURT.
Bulgārija (17 deputātu)
Bulgari a (17 Members )
(*) Deputātei Rumiana JELEVA pilnvaras beidzās 2009. gada 27. jūlijā.
(*) Ms Rumiana JELEVA's mandate ended on 27 July 2009.
(**) Mandāts derīgs, sākot ar 2009. gada 24. augustu — dienu, kad kompetentā valsts vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Andrey KOVATCHEV aizstāj deputāti Rumiana JELEVA.
(**) Mandate valid with effect from 24 August 2009, date of the notification by the competent national authority of the election of Mr Andrey KOVATCHEV to replace Ms Rumiana JELEVA.
Čehijas Republika (22 deputāti)
Czech Republic (22 Members )
Dānija (13 deputātu)
D en mark (13 Members )
Vācija (99 deputāti)
Germany (99 Members )
Igaunija (6 deputāti)
Estoni a (6 Members )
Īrija (12 deputātu)
Ir e land (12 Members )
Grieķija (22 deputāti)
Gr ee ce (22 Members )
Spānija (50 deputātu)
Spain (50 Members )
Francija (72 deputāti)
France (72 Members )
Itālija (72 deputāti)
Italy (72 Members )
Kipra (6 deputāti)
Cyprus (6 Members )