natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par kohēzijas politikas papildināšanu un saskaņošanu ar lauku attīstības pasākumiem
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on complementarities and coordination of cohesion policy with rural development measures
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of debate on the future reform of cohesion policy
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0163 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2009)0163 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the implementation of the synergies of research and innovation earmarked funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development in cities and regions as well as in the Member States and the Union
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0189 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0189 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas „ES 2020” mērķu sasniegšanā
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU 2020 objectives
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0191 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0191 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on EU cohesion and regional policy after 2013
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0356 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0356 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 14. decembra rezolūciju par labu pārvaldību attiecībā uz ES reģionālo politiku
– having regard to its resolution of 12 December 2010 on good governance with regard to the EU regional policy
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0468 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0468 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra ziņojumu „20. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2008)” ( COM(2009)0617 /2),
– having regard to the Commission’s 20th annual report on implementation of the structural funds (2008), of 21 December 2009 ( COM(2009)0617 /2),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”( COM(2010)2020 ),
– having regard to the communication from the Commission of 3 March 2010 on ‘EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumu „Kohēzijas politika — 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” ( COM(2010)0110 ),
– having regard to the communication from the Commission of 31 March 2010 on ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē” ( COM(2010)0553 ),
– having regard to the communication form the Commission of 6 October 2010 on ‘Regional Policy contributing to smart growth in Europe 2020’ ( COM(2010)0553 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumu „ES budžeta pārskatīšana” ( COM(2010)0700 ),
– having regard to the communication from the Commission of 19 October 2010 on ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ),
– ņemot vērā 2010. gada novembrī publicēto piekto Komisijas ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījums Eiropas nākotnē („Piektais kohēzijas ziņojums”);
– having regard to the Commission’s fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy (the ‘Fifth Cohesion Report’), of November 2010,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu par secinājumiem piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ( COM(2010)0642 ),
– having regard to the communication from the Commission of 9 November 2010 on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion ( COM(2010)0642 ),
– ņemot vērā reģionālās politikas komisāra, jūrlietu un zivsaimniecības komisāres, nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības komisāra un lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra vēstuli Komisijas priekšsēdētājam,
– having regard to the letter addressed to the President of the Commission by the Commissioners for Regional Policy, for Maritime Affairs and Fisheries, for Employment, Social Affairs and Inclusion, and for Agriculture and Rural Development,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus ( A7‑0141/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0141/2011 ),
A. tā kā LESD 174. pantā paredzēts, ka Savienība vispārējas harmoniskas attīstības veicināšanai izstrādā un veic darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;
A. whereas Article 174 TFEU provides that the Union, in order to promote its overall harmonious development, shall develop and pursue its actions leading to the strengthening of its economic, social and territorial cohesion,
B. tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 40. apsvērumā ir norādīts, ka plānošanai būtu jānodrošina fondu koordinācija savā starpā un ar citiem pašreizējiem finanšu instrumentiem, kā arī ar EIB un Eiropas Investīciju fondu (EIF) un ka šādai koordinācijai būtu jāattiecas arī uz sarežģītu finanšu shēmu sagatavošanu un valsts un privātā sektora partnerībām;
B. whereas recital 40 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 states that programming should ensure coordination of the funds between themselves and with the other existing financial instruments, the EIB and the European Investment Fund (EIF), and that such coordination should also cover the preparation of complex financial schemes and public-private partnerships,
C. tā kā stratēģijā „Eiropa 2020” Komisija apņēmās izmantot ES finanšu instrumentus — cita starpā lauku attīstības instrumentu, struktūrfondus, pētniecības un izstrādes programmas, Eiropas komunikāciju tīklus ( TEN ), Konkurences un inovāciju pamatprogrammu ( CIP ) un EIB — kā daļu no saskanīgas finansēšanas stratēģijas, apvienojot ES un valstu publiskā un privātā sektora finansējumu pamatiniciatīvas „Resursu ziņā efektīva Eiropa” kontekstā, tādējādi atspoguļojot nepieciešamību saskaņot politikas virzienus un instrumentus;
C. whereas the Commission, in the Europe 2020 strategy, pledged to mobilise the EU financial instruments – namely the rural development and the structural funds, R&D programmes, Trans-European Networks (TENs), the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) and the EIB, among others – as part of a consistent funding strategy, pulling together EU and national public and private funding, in the context of the flagship initiative entitled ‘Resource efficient Europe’, thus reflecting the need for coherence between policies and instruments,
D. tā kā Piektais kohēzijas ziņojums skaidri apliecina, ka efektīvai reģionālās attīstības īstenošanai ir nepieciešama cieša publiskā sektora pasākumu koordinācija visos līmeņos;
D. whereas the Fifth Cohesion Report clearly acknowledges that pursuing regional development effectively requires close coordination of public policies at all levels,
E. tā kā Padome 2010. gada 14. jūnija secinājumos attiecībā uz Komisijas 2010. gada stratēģisko ziņojumu par kohēzijas politikas programmu īstenošanu uzsvēra, ka „kohēzijas politikas un pārējo ES un valstu politikas jomu koordinācija vajadzības gadījumā ir vēl vairāk jāuzlabo, lai vairotu efektivitāti, saskaņotāk nosakot kopīgus mērķus”, kā arī akcentēja „patieso papildu vērtību, ko vispārējā kohēzijas politikas sistēmā dod vienota stratēģiska pieeja un vienādi īstenošanas noteikumi attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu”;
E. whereas the Council, in its conclusions of 14 June 2010 on the Commission’s Strategic Report 2010 on the implementation of cohesion policy programmes, stressed ‘the need to further improve the co-ordination of Cohesion policy and other EU and national policies, where necessary in order to increase the effectiveness in delivering common objectives in a common coordinated way’, as well as ‘the real added value generated by one strategic approach and by common implementation rules for the ERDF, the Cohesion Fund and the ESF, within the general framework of the cohesion policy’,
F. tā kā Komisijas priekšsēdētājam J. M. Barroso adresētā vēstulē reģionālās politikas komisārs, jūrlietu un zivsaimniecības komisāre, nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības komisārs un lauksaimniecības un lauku attīstības komisārs atzina, ka, „lai panāktu ilgtspējīgu un integrējošu ekonomisko attīstību, kas ir Savienības mērķis, ir jāpastiprina dažādu ES politikas jomu integrācija”, ierosinot „izveidot kopēju ES līmeņa stratēģisku satvaru attiecībā uz ERAF, ESF, Kohēzijas fondu, ELFLA un EZF laika posmam pēc 2013. gada”;
F. whereas, in the letter they addressed to Commission President Barroso, the Commissioners for Regional Policy, for Maritime Affairs and Fisheries, for Employment, Social Affairs and Inclusion, and for Agriculture and Rural Development acknowledged ‘the need to strengthen the integration of the different EU policies to attain the sustainable and inclusive economic development the Union must achieve’, proposing the ‘drawing-up of a common EU-level strategic framework for the ERDF, the ESF, the Cohesion Fund, the EAFRD, and the EFF, for the period after 2013’,
G. tā kā struktūrpolitikas reformas rezultātā 2007.–2013. gada plānošanas periodā lauku attīstība tika nodalīta no vispārējās struktūrfondu sistēmas;
G. whereas the reform of structural policy for the 2007-2013 programming period led to the separation of rural development from the general framework of the structural funds,
H. tā kā izdevumu racionalizēšanas nolūkā ir vajadzīga lielāka politikas pasākumu efektivitāte un lietderība ES līmenī, kā arī valsts, reģionālā un vietējā līmenī un tā kā būtiski kohēzijas politikas turpmākās modernizācijas elementi ir ciešāka koordinācija un savstarpējā papildināmība;
H. whereas the rationalisation of spending calls for greater effectiveness and efficiency of policies at EU level as well as at national, regional and local levels, and whereas closer coordination and complementarity are essential elements in the modernisation of cohesion policy in the future,
I. tā kā, nepastāvot atbalstošai politikas sistēmai, faktiskās sinerģijas izpausmes lielā mērā ir atkarīgas no finansējuma saņēmēju organizatoriskās un stratēģiskās spējas savstarpēji apvienot atbalstu no dažādiem ES instrumentiem;
I. whereas, without a supporting policy framework, actual synergies depend to a great extent on the beneficiaries’ organisational and strategic capacity to combine support from different EU instruments,
J. tā kā uz vietējo attīstību vērsta pieeja var ievērojami palielināt kohēzijas politikas efektivitāti un lietderību un tā kā kohēzijas politika joprojām ir svarīgs instruments specifisku problēmjautājumu risināšanai jebkurā teritorijā, bet, koncentrējoties uz kohēzijas politikas pilsētvides aspektu, kas aptver plašākas funkcionālās jomas, līdztekus jāparedz līdzsvaroti nosacījumi pilsētu, piepilsētu un lauku teritoriju sinerģiskai attīstībai;
J. whereas a local-development-based approach can contribute significantly to the efficiency and effectiveness of cohesion policy, and whereas cohesion policy remains the key instrument in tackling the challenges particular to any territory, while focus on the urban dimension of cohesion policy reflecting wider functional areas has to be accompanied by balanced conditions for synergic development of urban, suburban and rural areas,
K. tā kā pastāv krasa nepieciešamība un arī spiediens konsolidēt valstu budžetus un tas prasa veikt vairāk novatorisku darbību, lai palielinātu pieejamā finansējuma ietekmi, un tā kā politikas jomu un instrumentu efektīva koordinācija ļaus ietaupīt laiku un resursus un nodrošinās patiesu efektivitātes un lietderības pieaugumu;
K. whereas there is an acute need, and also pressure, for consolidation of public budgets, and this requires more innovative actions to enhance the impact of any available funding, and whereas effective coordination of policies and instruments will make for savings of time and resources and for real efficiency and effectiveness gains,
L. tā kā koordināciju un sinerģiju jācenšas panākt gan horizontāli (panākot saskaņotību starp dažādām politikas jomām), gan vertikāli (ar dažādu pārvaldības līmeņu sadarbību un koordināciju);
L. whereas coordination and synergies have to be sought both horizontally (with consistency across different policies) and vertically (with cooperation and coordination between the various levels of governance),
M. tā kā sadrumstalotas pieejas rezultātā politika var izrādīties nepilnīga, politikas jomas var pārklāties vai pat būt pretrunā cita citai, ir iespējami pretrunīgi publiskā sektora pasākumi vai resursu dublēšanās, un tas var iespaidot gan valstu politikas reģionālo efektivitāti, gan ietekmi valsts līmenī, un tā kā Komisijas jaunākajos politikas dokumentos integrētas pieejas koncepcija šķiet nepietiekami uzsvērta856255;
M. whereas a fragmented approach may lead to policy gaps, overlapping or even conflicting policies, contradictory public actions and duplication of resources, with consequences both for the regional effectiveness of public policies and for their national impact, and whereas the concept of an integrated approach appears to be insufficiently emphasised in the Commission’s latest policy documents,
N. tā kā integrētākas, saskanīgākas, efektīvākas un iedarbīgākas kohēzijas politikas panākšanas nolūkā jāpieliek lielākas pūles, lai pielāgotu ES politiku dažādu Savienības teritoriju un reģionu īpašajām vajadzībām un esošajai situācijai;
N. whereas a more integrated, consistent, effective and efficient cohesion policy requires a greater effort to adapt EU policies to the specific needs and assets of the Union’s various territories and regions,
O. tā kā stratēģiskajās pamatnostādnēs — vispārējo pamatnostādņu par piekļuves finansējumam uzlabošanu kontekstā — ir prasīts uzlabot koordināciju starp fondiem;
O. whereas the Strategic Guidelines – in the context of the general guideline of improving access to finance – require better coordination between funds,
P. tā kā stratēģiskajās pamatnostādnēs ir skaidri prasīts veicināt sinerģiju starp struktūrpolitiku, nodarbinātības politiku un lauku attīstības politiku, uzsverot, ka šajā kontekstā dalībvalstīm ir jānodrošina sinerģija un saskaņotība starp darbībām, kas konkrētā teritorijā un konkrētā darbības jomā tiks finansētas no ERAF, Kohēzijas fonda, ESF, Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzekļiem; un tā kā minētās pamatnostādnes paredz arī to, ka galvenajiem pamatprincipiem attiecībā uz dažādo fondu atbalstītu darbību nodalīšanu un koordinācijas mehānismiem starp šīm darbībām vajadzētu būt noteiktiem valstu stratēģiskajos ietvardokumentos / valstu stratēģijas plānos;
P. whereas the Strategic Guidelines explicitly call for the encouragement of synergies between structural, employment and rural development policies, stressing that, in this context, Member States should ensure synergy and consistency between actions to be financed on a given territory and in a given field of activity by the ERDF, the Cohesion Fund, the ESF, the European Fisheries Fund (EFF) and the European Agricultural Fund for Regional Development (EAFRD); and whereas they also provide that the main guiding principles in relation to the demarcation line and mechanisms for coordination between actions supported by the various funds should be defined in national strategic reference frameworks/national strategy plans,
Q. tā kā Padome 2011. gada 21. februāra secinājumos attiecībā uz piekto ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot vairākfondu programmas;
Q. whereas, in its conclusions of 21 February 2011 on the Fifth Report on economic, social and territorial cohesion, the Council asked the Commission to consider the possibility of setting up multi-fund programmes,
R. tā kā daži Eiropas Savienības reģioni robežojas ar trešām valstīm, kas saņem atbalstu no Eiropas Attīstības fonda (EAF), un tā kā vajadzētu pastāvēt iespējām īpaši konkretizēt atsevišķu projektu finansēšanas sinerģiju, lai tādējādi uzlabotu attiecīgo Eiropas reģionu attīstības potenciālu;
R. whereas some regions of the European Union border on third countries which benefit from the European Development Fund (EDF), and whereas it should be possible for the funding synergies of some projects to be specifically highlighted, thereby enabling the development potential of European regions in this situation to increase,
S. tā kā, veicot starpposma pārskatīšanu, ir atzīts, ka budžeta elastība ir ierobežota un pastāv šķēršļi prioritāšu pārdalīšanai pat programmu ietvaros, vienlaicīgi atzīmējot arī to, ka efektivitāti mazina programmu savstarpēja neatbilstība un smags administratīvais slogs;
S. whereas the mid-term review acknowledges that budgetary flexibility is limited and that obstacles exist to reprioritisation even within programmes, while also noting that inconsistencies between programmes and heavy administrative burdens hamper effectiveness,
T. tā kā pašreizējā pēckrīzes situācijā svarīgāk nekā jebkad agrāk ir saprast dalībvalstu tautsaimniecībā notiekošos procesus un rezultātus, kas panākti, izmantojot ES resursus;
T. whereas, in the current post-crisis situation, it is more important than before to understand the processes in the Member States’ economies and the results achieved through the use of EU resources,
U. tā kā ir svarīgi nodrošināt ES ieguldījuma saskatāmību un Eiropas „pievienoto vērtību”,
U. whereas it is important to ensure the visibility and ‘European added value’ of the EU contribution,
1. prasa laikus ierosināt vienotu stratēģisko satvaru nākamajam finanšu plānošanas periodam pēc 2013. gada, lai nodrošinātu vienādu pieeju un izmantotu visu to darbību sinerģiju, kuras kalpo, lai veicinātu Līgumos noteiktos kohēzijas politikas mērķus, ko finansē ERAF, Kohēzijas fonds, ESF, ELFLA un EZF;
Calls for a single strategic framework to be proposed, in time for the next financing period after 2013, to ensure a common approach and to capitalise on synergies between all actions which serve on the ground to further cohesion policy objectives as defined by the Treaties and are funded by the ERDF, the Cohesion Fund, the ESF, the EAFRD and the EFF;
6. atzinīgi vērtē Piekto kohēzijas ziņojumu, kurā, kaut arī galvenokārt izcelts reģionu un kohēzijas politikas iespējamais ieguldījums „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, tomēr ietverti arī vairāki secinājumi, kas apliecina, cik izšķiroša loma ir sinerģijas palielināšanai struktūrfondu starpā, ieskaitot Kohēzijas fondu;
Welcomes the Fifth Cohesion Report which, although mostly focused on highlighting the contribution that regions and cohesion policy can make to meeting the Europe 2020 objectives, contains nonetheless a number of conclusions which prove the crucial role of increased synergies among the structural funds, including the Cohesion Fund;
11. uzsver, ka ekonomiskā krīze ir vēl vairāk pastiprinājusi steidzamo nepieciešamību veikt pasākumus ESF aptvertajās nozarēs, it īpaši veicināt nodarbinātību, profesionālo pārkvalifikāciju un sociālo integrāciju un mazināt nabadzību;
Stresses that the economic crisis has still further increased the urgent need for measures in the sectors covered by the European Social Fund, promoting in particular employment, career reorientation, social inclusion and poverty reduction;
17. uzskata, ka šī ES politikas jomu savstarpējā pastiprināšana un koordinācija neapšaubāmi var nodrošināt optimālus ES budžeta izmantojuma rezultātus; aicina izstrādāt finanšu inženierijas iniciatīvas, piemēram, EIB finansētus instrumentus, un aktīvāk izmantot šos instrumentus;
Believes that this mutual reinforcement and coordination of EU policies can undoubtedly ensure the best possible results from the EU budget; calls for the development of financial engineering initiatives such as the instruments financed by the EIB, and for greater recourse to these instruments;
20. atgādina, ka viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ ERAF un pārējie struktūrfondi saskārās ar grūtībām efektīvi novirzīt naudas līdzekļus projektiem ar lielāku ekonomiskās izaugsmes un darba vietu radīšanas potenciālu, ir bijis pārmērīgais uzsvars uz apguves spēju, nevis rezultātiem;
Recalls that one of the main reasons why the ERDF and the other structural funds have struggled to effectively channel money towards projects with a greater possibility of generating economic development and employment creation has been an excessive emphasis on absorption capacity rather than on results;
Viens mērķis — kohēzija, viens instrumentu kopums, lai to sasniegtu
One goal: cohesion ; one set of instruments to achieve it
27. aicina Komisiju apsvērt vairākfondu programmu izveidi dalībvalstīm un reģioniem, kas vēlētos tās izmantot; uzskata, ka tādējādi darbs noritētu integrētākā un elastīgākā gaisotnē un tiktu palielināta dažādu fondu (ERAF, ESF, Kohēzijas fonda, ELFLA, EAF un Septītās pētniecības pamatprogrammas) efektivitāte;
Calls on the Commission to consider multi-fund programmes for Member States and regions that want to use them; considers that this would contribute to working in a more integrated and flexible manner and would increase the effectiveness of the different funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund, EAFRD, EEF and the Seventh Framework Programme for Research);
33. aicina Komisiju uzlabot valstu, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādēm paredzēto tehnisko atbalstu un apmācību, lai pilnveidotu spējas un zināšanas par problēmām, kas saistītas ar īstenošanas noteikumiem;
Calls on the Commission to enhance both technical assistance and training for national, regional and local administrations in order to increase the capacities and knowledge of rules on implementation-related problems;
39. aicina Komisiju, veidojot jauno kopējo stratēģisko satvaru un izvirzot priekšlikumus regulām, paredzēt noteikumus, kas ļautu veidot vietējās un reģionālās partnerības (lielpilsētas, pilsētas, funkcionālie reģioni, vietējo pašvaldību grupas), lai ietvertu dažādās ES finansējuma plūsmas saskaņotā integrētā satvarā to attiecīgajās teritorijās;
Calls on the Commission, when establishing the new Common Strategic Framework and bringing forward proposals for regulations, to include provisions enabling local and regional partnerships (cities, towns, functional regions, groups of local authorities) to incorporate the various EU funding streams into a consistent and integrated framework in their respective territories;
Īstais laiks uzlabot koordināciju un panākt lielāku sinerģiju
The time and place for greater co-ordination and synergies
Referents uzskata, ka pamatojums mēģinājumam vairāk koordinēt ES fondus un programmas izriet no pēckrīzes laikmeta, kurā Eiropa ir nonākusi.
Your rapporteur believes that the rationale for a greater attempt to co-ordinate the efforts from EU funds and programmes stems more critically from the post-crisis era that Europe has entered.
Kā daudzi ir atzinuši, šī ir iespēja to sasniegt.
This is the opportunity for that as many have recognized.