natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19. ar īpašu interesi atzīmē Komisijas apņemšanos regulāri novērtēt atbildes, ko dalībvalsts sniedz sūdzību iesniedzējiem; aicina Komisiju sagatavot šādu novērtējumu pēc lietas nekavējošas izskatīšanas, tam veltot īpašu uzmanību; prasa novērtējuma procesā precizēt sūdzības iesniedzēja lomu;
Notes with particular interest the Commission’s commitment to deliver systematically an evaluation of the reply to a complaint provided by a Member State; calls on the Commission to provide such an evaluation with the greatest attention and after prompt analysis of the dossier; calls for a clarification of the role of complainant in the evaluation process;
23. atgādina Padomes solījumu mudināt dalībvalstis sagatavot un publiskot tabulas, kuras atspoguļo saikni starp direktīvām un dalībvalstu transponēšanas pasākumiem; uzsver, ka šādas tabulas ir būtiski svarīgas, lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt īstenošanas pasākumus visās dalībvalstīs;
Recalls the Council’s pledge to encourage Member States to draw up and publish tables illustrating the correlation between directives and national transposition measures; stresses that such tables are essential in order for the Commission to be able to monitor implementation measures in all Member States effectively;
28. atgādina Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par juridisku apmācību civillietās un komerclietās; uzskata, ka ir ļoti svarīgi uzlabot juridisko apmācību, tostarp arī Stokholmas programmas rīcības plāna kontekstā;
Recalls its resolution of 17 June 2010 on judicial training in civil and commercial matters; takes the view that it is of fundamental importance that judicial training be enhanced, inter alia in the context of the Action Plan implementing the Stockholm Programme;
Ziņojumā ir novērtēts tas, kā Komisija 2008. gadā pārraudzīja Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu.
This report evaluates the Commission’s monitoring of the application of European Union law in 2008.
Tajā ietvertās analīzes galvenais objekts ir Komisijas EU Pilot novērtējuma ziņojums, kurā Komisija iesaka novērtēt ES Pilot projektā sasniegtos rezultātus pēc 22 mēnešu darbības.
It focuses its analysis on the Report from the Commission ‘EU Pilot Evaluation Report’ where the Commission proposes an evaluation of the performance of the ‘EU Pilot’ project after its 22 months of operation.
Komiteja aplūko dažus galvenos jautājumus saistībā ar EU Pilot projekta darbību un pilsoņu lomu Savienības tiesību aktu ievērošanas nodrošināšanā uz vietas un lūdz Komisiju sniegt atbilstīgu informāciju, kas ļautu novērtēt pievienoto vērtību, ko EU Pilot piešķir jau pastāvošajai pārkāpumu procedūrai
The Committee raises some key questions on the functioning of the EU Pilot and on the role of citizens in ensuring compliance with Union law on the ground and asks the Commission to provide relevant data to enable an analysis of the EU Pilot’s added value to the existing infringement process
Plašās apspriedes par Parlamenta bažām saistībā ar EU Pilot darbību ir izklāstītas Melanie Smith rakstā „ Enforcement, monitoring, verification, outsourcing; the decline of the infringement process ” („Izpilde, uzraudzība, pārbaudes, ārpakalpojumi; pārkāpumu procedūras noriets”), European Law Review (2008), 33. sējuma 777. lpp. .
Extensive discussion on Parliament’s concerns about the functioning of the EU Pilot can be found in the article of Melanie Smith ‘Enforcement, monitoring, verification, outsourcing; the decline of the infringement process’ (2008) 33 European Law Review 777. .
Komiteja arī ierosina aicināt Komisiju ieteikt „procesuālu kodeksu” saistībā ar pārkāpumu procedūru, ievērojot LESD 298. panta jauno tiesisko pamatu, lai tādējādi stiprinātu pilsoņu tiesības un pārredzamību.
The Committee also suggests calling on the Commission to propose a ‘procedural code’ on the infringement procedure under the new legal basis of article 298 TFEU, in order to enforce citizens’ rights and transparency.
par 26. gada pārskatu par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2008. gads)
on 26th Annual Report on Monitoring the Application of European Union Law (2008)
5. mudina stiprināt Parlamenta lomu vienotā tirgus noteikumu piemērošanas, izpildes un pārraudzības jomā; atbalsta domu par ikgadēju vienotā tirgus forumu;
Urges the strengthening of Parliament’s role in the areas of the application, enforcement and monitoring of single market rules; supports the idea of an annual Single Market Forum;
10. lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, aicina Komisiju sniegt plašāku informāciju par pārkāpumu tiesvedību, tostarp par iemesliem, kāpēc Komisija uzsāk vai pārtrauc lietas izskatīšanu;
In order to ensure greater transparency, calls on the Commission to provide more information about infringement proceedings, including the reasons why the Commission chooses to open or to close a case;
par 26. gada pārskatu par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību
on the 26th Annual Report on Monitoring the Application of European Union Law (2008)
Aicina Komisiju pienācīgi atzīt lūgumrakstu nozīmi Kopienu tiesību konkrētajā piemērošanā; lūgumraksti bieži vien ir pirmās pazīmes, ka dalībvalstis pēc transponēšanas neievēro grafiku attiecībā uz tiesību normu īstenošanu;
Calls on the Commission to properly acknowledge the role of petitions in monitoring the actual application of Community law; petitions are very often first indicators that, beyond transposition, the Member States are lagging behind in implementing legal measures;
Tā kā pilsoņu līdzdalības instrumentu klāstam ir nākusi klāt plaši popularizētā pilsoņu iniciatīva (Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punkts), vajadzība pēc skaidrojumiem un vadlīnijām ir pieaugusi eksponenciāli.
With the addition of the widely publicised Citizens’ Initiative (Art 11(4) TEU) to the list of instruments for citizens’ participation, the need for explanation and guidance has increased exponentially.
Eiropas Parlaments vēlētos iesaistīties šā portāla izstrādē, lai nodrošinātu, ka šis portāls atbilst arī Parlamenta plāniem sniegt iedzīvotājiem labākus skaidrojumus;
The European Parliament would like to be involved in the development of this portal in order to ensure coherence with its own plans for providing better guidance for citizens;
Turklāt aicina Komisiju noskaidrot veidus, kā Lūgumrakstu komitejai izskatīt lūgumus un sūdzības, ko iesūta iedzīvotāji;
Calls on the Commission, furthermore, to clarify the circuits for dealing with enquiries and complaints for the Committee on Petitions and the public at large;
par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības un Zālamana salu partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē
on the proposal for a Council decision on the conclusion of a Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Solomon Islands
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (09335/2010),
– having regard to the proposal for a Council decision (09335/2010),
– ņemot vērā Eiropas Savienības un Zālamana salu zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma tekstu,
– having regard to the draft Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Solomon Islands,
– ņemot vērā lūgumu sniegt piekrišanu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu ( C7-0338/2010 );
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 43(2) and Article 218(6), second subparagrph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0338/2010 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus ( A7-0292/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Budgets ( A7‑0292/2010 ),
3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Zālamana salu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward its position to the Council, the Commission, and the Governments and Parliaments of the Member States and Solomon Islands.
Partnerattiecību nolīgumu vispārējais konteksts
Partnership agreements – the general context
Divpusēju zivsaimniecības nolīgumu noslēgšana starp Eiropas Kopienu un trešām valstīm ir kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) standartprakse un nozīmīgs tās ārējās darbības elements.
The conclusion of bilateral fisheries agreements between the European Community and non-member countries has been standard practice under the common fisheries policy (CFP) and is central to the policy’s external dimension.
Ar KZP 2002. gada reformu ieviesa jēdzienu „partnerattiecības”, lai nostiprinātu nolīgumos ietvertos EK mērķus, proti, atbalstīt valsts zivsaimniecības nozari partnervalstīs.
The 2002 reform of the CFP introduced the concept of ‘partnership’, the idea being to bolster the EC’s intention underlying the agreements, namely to support the development of the national fisheries sector in partner countries.
Kopš 2004. gada nolīgumus dēvē par zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (ZPN).
Since 2004 the agreements have been termed ‘fisheries partnership agreements’ (FPAs).
Parakstot partnerattiecību nolīgumus, puses apņemas veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu zveju visā pasaulē, kur vien zvejo to zvejas kuģi.
The partnership agreements thus amount to a commitment to promoting responsible, sustainable fishing wherever in the world EU vessels might be operating.
Līdz ar to ikviena zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma pamatā jābūt rūpīgam, iepriekš veiktam pieejamo resursu novērtējumam un Eiropas Savienībai arī jānodrošina, ka zvejas iespējas, ko tā izmantos, ir izvērtētas, saņemot ticamus un oficiālus zinātniskos atzinumus, lai novērstu risku, ka varētu tikt iznīcināti vietējie krājumi.
That is why, moreover, each FPA has to be based on thorough prior assessment of the resources available, and the EU must also make sure that the fishing opportunities which it may use have been vouched for by credible scientific opinions of recognised validity; the risk of destroying local stocks has to be ruled out.
Ar Āfrikas un Klusā okeāna valstīm noslēgtajos nolīgumos ES finansiālā ieguldījuma ievērojama daļa ir īpaši paredzēta valsts zivsaimniecības politikas atbalstam, pamatojoties uz ilgtspējības un zivsaimniecības resursu pareizas apsaimniekošanas principu.
Under the agreements with African and Pacific countries, the EU’s financial contribution is to a large extent expressly intended to support national fisheries policies based on the principle of sustainability and sound management of fishery resources.
Pašlaik ES ir spēkā 16 ZPN, kas Kopienas flotei ļauj piekļūt zvejas resursiem, kurus partnervalstis dažādu iemeslu dēļ nespēj vai nevēlas izmantot.
At present the EU has 16 FPAs in force, enabling the Community fleet to have access to stocks which, for one reason or another, partners are unable or do not intend to fish.
ES attīstības sadarbības politikai un kopējai zivsaimniecības politikai jābūt savstarpēji saskaņotai, papildinošai un koordinētai, lai kopīgi varētu samazināt nabadzību valstīs, kurās ir neizmantoti zvejas resursi un kurus tās vēlas izmantot ilgtspējīgi, vienlaikus nodrošinot vietējo kopienu attīstību.
EU development cooperation policy and the common fisheries policy have to be brought into a coherent, complementary, and coordinated relationship so that they can together help to reduce poverty in countries which have untapped fishery resources that they are seeking to exploit sustainably, while endeavouring to develop their local communities.
Eiropas Parlaments un izskatāmais priekšlikums
Parliament and the current proposal
Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā palielinājās Parlamenta pilnvaras saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem.
Because of the entry into force of the Treaty of Lisbon, increased powers have been conferred on Parliament regarding fisheries partnership agreements.
Tagad saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu Parlamentam ir jāsniedz iepriekšējs apstiprinājums nolīguma noslēgšanai, un šī kārtība aizstāj agrāko parasto apspriežu procedūru.
Under Article 218(6)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) Parliament now has to give its prior consent to conclusion of an agreement, a requirement that replaces the earlier ordinary consultation procedure.
Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām
Point 19 of the framework agreement on relations between the European Parliament and the Commission
OV C 117 E, 18.05.2006., 123. lpp.
OJ C 117 E, 18.5.2006, p.
19. pants paredz: „Saistībā ar starptautiskajiem nolīgumiem, tostarp tirdzniecības nolīgumiem, Komisija laikus sniedz Parlamentam skaidru informāciju gan nolīgumu sagatavošanas posmā, gan starptautisko sarunu norises un noslēgšanas laikā.
123. states that ‘In connection with international agreements, including trade agreements, the Commission shall provide early and clear information to Parliament both during the phase of preparation of the agreements and during the conduct and conclusion of international negotiations.
Šī informācija ietver sarunu direktīvu projektus, sarunu direktīvas, kā arī sarunu norisi un noslēgšanu.”
This information covers the draft negotiating directives, the adopted negotiating directives, the subsequent conduct of negotiations and the conclusion of the negotiations’.
Minēto informāciju „laikus iesniedz Parlamentam, lai tas vajadzības gadījumā varētu paust viedokli, un Komisijai, lai tā, cik vien iespējams, varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli.”
The above information ‘shall be provided to Parliament in sufficient time for it to be able to express its point of view if appropriate, and for the Commission to be able to take Parliament’s views as far as possible into account ...’.
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 10. punktā ir skaidri norādīts, ka: „Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informē visos procedūras posmos.”
Article 218(10) of the TFEU has provided for ‘Parliament ... [to] be immediately and fully informed at all stages of the procedure’.
Tādēļ šī prasība ir pilnībā jāievēro, kā to aicināja darīt Parlaments 2010. gada 9. februāra rezolūcijas par pārskatīto Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām
This stipulation must therefore be put fully into effect, as Parliament called for in paragraph 3(h) of its resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement between the European Parliament and the Commission
Pieņemtie teksti, P7_TA (2010) 009.
Texts Adopted, P7_TA(2010)0009 . .
EK/ES un Zālamana salu partnerattiecību nolīgumi
EC/EU-Solomon Islands partnership agreements
2004. gada februārī Zālamana salas un Eiropas Kopiena uz trim gadiem parakstīja partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, kurš stājās spēkā 2006. gada 9. oktobrī.
In February 2004 Solomon Islands and the European Community signed a three-year Fisheries Partnership Agreement, which entered into force on 9 October 2006.
Šā nolīguma, kurš tagad ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu, pārskatītā versija (pašreizējais priekšlikums) ir daļa no triju nolīgumu paketes, kuri noslēgti ar Klusā okeāna centrālā un rietumu reģiona valstīm, ietverot arī partnerattiecību nolīgumus ar Kiribati un Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm.
That agreement, which is now to be repealed and replaced by a new revised version (contained in the proposal currently under consideration), belongs to a set of three agreements with the central and western Pacific region that also comprises the partnership agreements with Kiribati and the Federated States of Micronesia.
Saskaņā ar pilnvarām, ko Padome piešķīrusi Komisijai, EK un Zālamana salas sāka sarunas un 2009. gada 26. septembrī parakstīja atjauninātu partnerattiecību nolīgumu, kam pievienoti protokols un pielikumi, un šis nolīgums attiecas uz triju gadu periodu un ir atjaunināms.
In keeping with the brief which the Council had given the Commission, the EC and Solomon Islands entered into fresh negotiations and, on 26 September 2009, initialled the resulting new partnership agreement, together with a protocol and the annexes thereto; this agreement will cover a further three-year period and is renewable.
Lai Kopienas kuģi varētu turpināt zvejas darbības, abas puses nolīgumu parakstīja vēstuļu apmaiņas veidā, un, kamēr jaunais nolīgums nav stājies spēkā, to no 2009. gada 9. oktobra piemēro pagaidu režīmā.
To make for continuity in the fishing activities of Community vessels, the two parties have initialled an Agreement in the form of an exchange of letters whereby the new agreement is to be applied on a provisional basis, as from 9 October 2009, pending its entry into force.
Lēmumu par pagaidu režīma piemērošanu pieņēma Padome 2010. gada 11. jūnijā.
The decision on this provisional application arrangement was adopted by the Council on 11 June 2010.
Turklāt 2010. gada 3. jūnijā Padome, pamatojoties uz LESD 43. panta 3. punktu, pieņēma regulu, ar ko nosaka dalībvalstu zvejas iespējas jaunā partnerattiecību nolīguma darbības periodā, kā arī pagaidu režīma laikā.
In addition, on 3 June 2010 the Council adopted a regulation based on Article 43(3) of the TFEU allocating fishing opportunities among the Member States for the duration of the new partnership agreement as well as for the provisional application period.
Turpmāk norādītajā tabulā ir salīdzināti iepriekšējā un jaunā nolīguma nosacījumi.
The terms of the initial and the new agreement are compared in the tables below:
trīs gadi, atjaunināms
3 years, renewable
2004. gada 28. janvārī
28 January 2004
2009. gada 26. septembrī
26 September 2009
Nolīguma veids
T ype of agreement
Tunzivju zvejniecības nolīgums
Tuna fisheries agreement
EUR 4000 000 ( 30 % piešķirti Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas atbalstam, lai veicinātu valsts ūdeņu ilgstpējību)
€ 400 000 ( 30% earmarked as support for the Solomon Islands sectoral fisheries policy to promote sustainability in the country’s waters)
EUR 4000 000 ( 50 % piešķirti Zālamana salu zivsaimniecības nozares politikas atbalstam, lai veicinātu valsts ūdeņu ilgstpējību)
€ 400 000 ( 50% earmarked as support for the Solomon Islands sectoral fisheries policy to promote sustainability in the country’s waters)
Kuģu īpašnieku nodeva
Fee for shipowners
EUR 35 par nozvejoto tonnu
€ 35 per tonne caught
Avansa maksājumi
Ad vances
– Tunzivju seineri: EUR 13 000 gadā (nozvejas references daudzums — 371 t)– Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai:
- Tuna purse seiners: €13 000 per year (reference catches: 371 t)-
EUR 3000 gadā (nozvejas references daudzums — 80 t)
Surface longliners: €3 000 per year (reference catches: 80 t)
– Tunzivju seineri: EUR 13 000 gadā (nozvejas references daudzums — 371 t)
- Tuna purse seiners: €13 000 per year (reference catches: 371 t)
References tonnāža
Reference tonnage
6000 tonnas gadā
6 000 ton nes per year
4000 tonnas gadā
4 000 ton nes per year
Tunzivju seineri (2006/2009)
Tuna purse seiners (2006- 2009 )
Tunzivju seineri
Tuna purse seiners
4 kuģi
4 vessels
10 kuģi
10 vessels
0 kuģi
0 vessels
Referentes piezīmes
Rapporteur’s comments
Izvērtējot ES un Zālamana salu partnerattiecību nolīgumu, ir jānorāda uz vairākiem jautājumiem.
There are several specific points to be made about the EU-Solomon Islands Partnership Agreement.
Pirmkārt, Zālamana salu ekskluzīvā ekonomiskā zona (EEZ) atrodas Klusā okeāna rietumdaļā, kas ir viena no pasaulē lielāko tunzivju krājumu zonām.
First of all, the Solomon Islands EEZ lies in the western Pacific, one of the world’s richest tuna fishing grounds.
Zālamana salu zivsaimniecības nozare veido ap 14 % no valsts IKP, tādēļ zvejas resursu izmantošanai ir ārkārtīgi liela nozīme šajā valstī.
The fact that the Solomon Islands fisheries sector accounts for some 14% of national GDP is the reason why the exploitation of fishery resources is a matter of such immense importance.
Zivsaimniecības ministrijas piešķirtais budžets šīs nozares attīstībai ir ap 2,5 miljoniem euro, un lielākā šīs summas daļa ir finansiālais ieguldījums, ko nodrošina ar trešām valstīm noslēgtie nolīgumi, tostarp ar Jaunzēlandi, Japānu un ES.
The budget provided by the Ministry of Fisheries in order to develop the sector amounts to about €2.5 million, most of which comes from financial contributions under agreements with other countries, including New Zealand, Japan, and the EU.
Otrkārt, Zālamana salu EEZ tunzivju krājumu un jo īpaši svītraino tunzivju vispārējais stāvoklis ir apmierinošs.
Secondly, as regards the tuna populations in the Solomon Islands EEZ, in particular of skipjack tuna, their general status is satisfactory.
Tomēr Eiropas Komisijas pasūtītajā neatkarīgo konsultantu pētījumā norādīts, ka pastāv dzeltenspuru tunzivju un lielacu tunzivju pārzvejas risks.
However, the evaluation carried out for the Commission by independent consultants suggests that there may be a risk of overfishing where the yellowfin and bigeye species are concerned.
Pastāv arī vairāki ar procedūrām saistīti aspekti, kam jāpievērš uzmanība un kas raisa bažas:
There are also some procedural aspects on which we should focus our attention and which, indeed, give cause for disquiet:
1. no ekonomiskā viedokļa iepriekšējais nolīgums nebija sevišķi lietderīgs ES, jo tas nebija tik rentabls kā citos reģionos noslēgtie tunzivju zvejniecības nolīgumi;
1. from the economic point of view, the previous agreement did not prove very useful to the EU, as it was less profitable than other tuna fisheries agreements in other regions;
3. nodevas, kas kuģu īpašniekiem jāiemaksā novērotāju uz klāja programmai, kā tas paredzēts iepriekšējā nolīguma pielikuma VI nodaļā, nesaprotamu iemeslu dēļ ir ievērojami paaugstinātas — no EUR 400 uz EUR 1500;
3. the contribution to be paid by shipowners to the on-board observers’ programme, as set out in Chapter VI of the Annex to the Agreement, has been raised substantially – and incomprehensibly – from €400 to €1 500;
No otras puses, nolīgumā ir ietverti vairāki konstruktīvi aspekti:
On the other hand, the Agreement does offer a number of clear-cut advantages, namely:
1. gan Zaļajā grāmatā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu, gan Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcijā par šo jautājumu uzsvērts, ka ir jāturpina reģionālā sadarbība, lai panāktu ilgtspējību ārpus ES ūdeņiem.
1. the Green Paper on reform of the common fisheries policy and Parliament’s resolution of 25 February 2010 on that subject both point to the need to pursue cooperation on a regional basis with a view to achieving sustainability beyond EU waters.
ES stratēģijā ietilpst reģionālo zvejas pārvaldības organizāciju struktūras nostiprināšana, lai tādējādi veicinātu pārvaldību zvejas jomā.
It is part of the EU’s strategy to strengthen regional fisheries management organisations and in that way foster fisheries governance.
Nolīgums paredz sadarbības veicināšanu apakšreģionu līmenī, jo īpaši ar Klusā okeāna rietumu un centrālā reģiona zvejniecības komisiju ( WCPFC );
Under the Agreement cooperation is to be promoted at subregional level, specifically within the Western and Central Pacific Fisheries Commission (WCPFC);
2. nolīguma izvērtējumā ir apstiprinājies, ka ES ir ļoti ieinteresēta saglabāt zvejas attiecības ar Zālamana salām, jo tādējādi tiks sekmēta ES tunzivju zvejas ekonomisko pamatojumu Klusajā okeānā, ļaujot nozvejot 4000 tonnas zivju (references tonnāža), kas ir ievērojams daudzums Kopienas nozarei un tirgum.
2. the evaluation of the Agreement has made it clear that maintaining fisheries relations with Solomon Islands is very much in the EU’s interest, since this will help to enhance the viability of the EU tuna fishing sector in the Pacific by giving access to 4 000 tonnes of fish (the reference tonnage), a fairly substantial quantity for the industry and the market alike.
Šajā ziņā būtiski ir arī tas, ka nolīgums nodrošina stabilu tiesisko regulējumu.
The fact that the Agreement will provide a stable legal framework is also useful from that point of view.