natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the communication from the Commission of 3 March 2010 on Europe 2020: a strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. janvāra paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums: ES visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide” ( COM(2011)0011 ) un tam pievienoto Vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu,
– having regard to the communication from the Commission of 12 January 2011 on the Annual Growth Survey: advancing the EU’s comprehensive response to the crisis ( COM(2011)0011 ), and the Draft Joint Employment Report annexed thereto,
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. februāra paziņojumu „Pārskats par „Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu”” ( COM(2011)0078 ),
– having regard to the communication from the Commission of 23 February 2011 on the Review of the ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2011)0078 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu „Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne” ( COM(2010)0642 ),
– having regard to the communication from the Commission of 9 November 2010 on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy ( COM(2010)0642 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Panākumi kopējo Eiropas mērķu sasniegšanā izglītības un apmācības jomā” ( SEC(2011)0526 ),
– having regard the Commission staff working document on ‘Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training’ ( SEC(2011)0526 ),
– ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās stāšanos spēkā Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par Eiropas Kopienas secinājumiem par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force in the Union on 21.01.2011, according to the Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities
– ņemot vērā Eiropas Pakalpojumu sniedzēju asociācijas personām ar invaliditāti ( EASPD ) ziņojumu, kurā norādīts, ka, pieaugot bezdarba līmenim Eiropā, personām ar invaliditāti kļūst grūtāk iegūt un saglabāt darbu, un ņemot vērā, ka daudzās valstīs peronu ar invaliditāti bezdarba līmenis ir augstāks nekā personām bez invaliditātes,
– having regard to the report by the European Association of Service Providers for Persons with Disabilities (EASPD) indicating that, with unemployment in Europe on the increase, it is becoming harder for people with disabilities to obtain and remain in work, and to the fact that in many countries the level of unemployment among people with disabilities is higher than that among non-disabled people,
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam,
– having regard to the Council conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for gender equality for the period 2011-2020,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu attiecībā uz Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus ( COM(2008)0639 ), un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par šo paziņojumu
– having regard to the communication from the Commission of 3 October 2008 on a Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market ( COM(2008)0639 ) and its resolution thereon of 6 May 2009
OV C 292E, 5.8.2010., 23. lpp. ,
OJ C 212E, 5.8.2010, p.23. ,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7-0320/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0320/2011 ),
A. tā kā globālā ekonomikas krīze Eiropas Savienībā ir palielinājusi bezdarbu, kas atbilstīgi jaunākajiem Eirostata rādītājiem pašreiz sasniedz 9,5 % līmeni un ietver 22 828 miljonus cilvēku, no kuriem 19,4 % ir ilgstoši bezdarbnieki; tā kā jauniešu bezdarbs ir 20,4 % līmenī, dažās dalībvalstīs sasniedzot pat 40 % robežu;
A. whereas the global economic crisis has raised the unemployment rate in the European Union to a current 9.5 %, which represents 22 828 million people in total, of whom 19.4 % are long-term unemployed, according to recent EUROSTAT figures; whereas youth unemployment stands at 20.4 %, reaching as much as 40 % in some Member States,
B. tā kā MVU, kas ir ekonomikas izaugsmes, darba vietu radīšanas un 2020. gada mērķu sasniegšanas dzinējspēks, ekonomikas krīzes dēļ ir likvidējuši vairāk nekā 3,5 miljonus darba vietu;
B. whereas SMEs, which are a driving force for economic growth, job creation and the achievement of the 2020 goals, have shed more than 3.5 million jobs as a result of the economic crisis,
C. tā kā 2008. gada ekonomikas krīzes dēļ primārās un ražošanas nozarēs tika likvidētas vairāk darba vietu, nekā prognozēts, un tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam tajās tiks likvidētas vēl apmēram 2,5 miljoni darba vietu;
C. whereas as a consequence of the economic crisis of 2008, primary and manufacturing sectors lost more jobs than expected and are still projected to lose around 2.5 million jobs by 2020,
D. tā kā 2008. gada ekonomikas lejupslīde ietekmēja gan prasmju pieprasījumu, gan piedāvājumu nodarbinātības jomā, tādējādi strauji palielinot nedrošību par nodarbinātības izredzēm un palielinot vajadzību cilvēkiem būt labāk informētiem par nodarbinātības izredzēm darba tirgū;
D. whereas the economic recession of 2008 affected both skill demand and supply in the employment sector, thus increasing dramatically the uncertainty about job prospects and fostering the need for people to be better informed about employment prospects of the labour market,
E. tā kā vairākās dalībvalstīs īstenotie taupības pasākumi notika vienlaikus ar būtisku bezdarba pieaugumu un šie pasākumi daļēji ir bezdarba pieauguma cēlonis;
E. whereas austerity measures being pursued in a number of Member States have coincided with, and are partly responsible for, very significant increases in unemployment,
F. tā kā politikas veidotājiem ir jāaizsargā iedzīvotāji pret bezdarba risku, nodrošinot, ka darbaspēkam ir vajadzīgās prasmes, kas palielina iedzīvotāju nodarbinātības iespējas;
F. whereas policy-makers need to protect citizens against the risk of unemployment, by ensuring that the workforce has the suitable skills to maximise its employability,
G. tā kā jaunu tehnoloģiju ieviešanas un Eiropas tautsaimniecību struktūras pārmaiņu dēļ iedzīvotājiem ir radusies nepieciešamība atjaunināt un uzlabot savas prasmes darba dzīves laikā;
G. whereas advances in new technologies and changes in the structure of the European economies have made it indispensable for individuals to update and ameliorate their skills during their working life,
H. tā kā sociālas, resursu ziņā efektīvas, ekoloģiskas un konkurētspējīgas ekonomikas veicināšana ir viens no stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem,
H. whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the objectives of the Europe 2020 strategy,
I. tā kā tiek sagaidīts, ka pakalpojumu nozare, piemēram, pārdošana un drošības, tīrīšanas, ēdināšanas, aprūpes un individuālie pakalpojumi, laikposmā līdz 2020. gadam joprojām nodrošinās ievērojamu darba vietu skaita pieaugumu un šie pakalpojumi varētu būt visstraujāk augošā joma;
I. whereas the service sector, such as sales, security, cleaning, catering, caring and personal services, is still expected to provide substantial job growth between now and 2020 and could be the fastest growing area,
J. tā kā lauksaimniecības pārtikas nozare atgūst globālo nozīmi, radot nepieciešamību pēc dažādām un kvalificētākām prasmēm, taču ievērojami samazinot mazkvalificētu darba vietu skaitu;
J. whereas the agrifood sector is regaining global importance requiring different and higher level skills but strongly reducing low skilled jobs,
K. tā kā, lai sasniegtu ilgtspējīgu izaugsmi un pārietu uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku, vides aizsardzību un jaunu ekoloģisku tehnoloģiju attīstību, būs nepieciešama atbilstīgu prasmju pieejamība;
K. whereas achieving sustainable growth and the transition to low carbon economy, environment protection and development of new green technologies will require availability of appropriate skills,
L. tā kā nozaru tehnoloģijas pārmaiņas un jauni darba organizācijas modeļi pašsaprotami ietekmē nodarbinātības modeļus dažādās profesijās un kvalifikācijas līmeņos nepieciešamo prasmju ziņā;
L. whereas technological change and new patterns of work organisation in sectors naturally influence the employment patterns in terms of skills needs in occupations and qualification levels,
M. tā kā tautsaimniecības arvien vairāk pieprasa radošās, interaktīvās, komunikācijas un problēmrisināšanas prasmes darba vietā, bet mazkvalificētajam darbaspēkam vai darba ņēmējiem, kuri veic standarta funkcijas, draud darba zaudējums;
M. whereas economies increasingly demand creative, interactive, communication and problem-solving skills in the workplace while low-skilled jobs or workers performing routine functions are at major risk of loss of employment,
N. tā kā darba ņēmējiem ar zemu izglītības un prasmju līmeni, kā arī personām no mazāk aizsargātām grupām vairāk draud darba zaudējums, nestabili darba nosacījumi un nabadzība, ja vien šiem cilvēkiem nav pienācīgas apmācību un pārkvalificēšanās iespējas, kas viņiem ļautu atbilst darba tirgus prasībām;
N. whereas workers with a low level of education and skills, in addition to those from other vulnerable groups, are at greater risk of loss of employment, precarious conditions and poverty unless they are provided with appropriate training and retraining possibilities that enable them to keep pace with labour market requirements,
O. tā kā apmācības un augstākās izglītības ilgtermiņa efektivitāte ir atkarīga no daudziem aspektiem, tādiem kā kvalitatīvas izglītības pieejamība un apmācības nodrošināšana, iespēju vienlīdzība un bezšķēršļu piekļuve ikvienam, aprūpes pakalpojumu pieejamība, ilgtspējīgi valsts ieguldījumi, valsts finanšu stāvoklis un efektīva šo finanšu pārvaldība, kā arī labāka indivīdu un darba tirgus vajadzību saskaņošana;
O. whereas the long-term effectiveness of training and higher education depends on various things, such as availability of quality education and training provision, equal opportunities and barrier-free access for all, availability of care services, sustained public investment, the state and efficient management of public finances, and better articulation of individual and labour market needs,
P. tā kā ES ir apņēmusies uzlabot izglītības līmeņus, līdz 2020. gadam panākt, ka mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skaits ir zem 10 % līmeņa un palielināt augstākās vai līdzvērtīgas izglītības iegūšanas līmeni vismaz līdz 40 %;
P. whereas the EU has undertaken to improve education levels, to reduce the school drop-out rate to less than 10 % by 2020 and to increase the rate of completion of tertiary or equivalent education to at least 40 %,
Q. tā kā sagaidāms, ka pieaugs pieprasījums pēc darba vietām, kurās nepieciešama augsta tehniskā un zinātniskā kvalifikācija, un 2020. gadā apmēram pusi no visām darba vietām aizņems darba ņēmēji ar vidēja līmeņa kvalifikāciju, savukārt salīdzinājumā ar šodienas 29 % līmeni augsta līmeņa kvalifikācija būs vajadzīga 35 % darba vietu, un tā kā ekonomikas ilgtspējībai būs vajadzīgas papildu kvalifikācijas visās profesijās un visos prasmju segmentos;
Q. whereas the number of jobs demanding high-level technical and scientific qualifications is expected to rise, and around half of all jobs in 2020 will be for workers with medium-level qualifications, while 35% of jobs will require high-level qualifications, as compared to 29 % today, and whereas additional qualifications for a sustainable economy will be required across all occupations and in all skill segments,
R. tā kā migrācija gan ES iekšienē, gan uz ES un no tās, kā arī demogrāfiskās izmaiņas daudzējādā ziņā ietekmēs darba ņēmēju turpmāko skaitu un sastāvu dalībvalstīs un būtiski izmainīs prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, jo īpaši dalībvalstīs, kurās iedzīvotāju skaits strauji sarūk vai no kurām lielā skaitā emigrē intelektuālais darbaspēks;
R. whereas migration, within, as well as into and out of, the EU, and demographic change will in many ways influence the future size and composition of the working population in Member States and have important implications for skill demand and supply, especially in those Member States in which the population is rapidly declining or which are subject to large-scale brain drain,
S. tā kā migrējošo darba ņēmēju kompetences un prasmes bieži vien netiek nedz pienācīgi atzītas, nedz optimāli izmantotas, un tā kā migrējošiem darba ņēmējiem nereti ir grūtības piekļūt darba tirgum, izglītībai un apmācībai arī tādēļ, ka viņi nepārzina savas darba un sociālās tiesības un nav iesaistījušies darba ņēmēju apvienībās; tā kā līdz ar to nozīmīgu ieguldījumu turpmāko darba tirgus vajadzību apmierināšanā var sniegt integrācijas politika, ar ko atbalsta imigrantu piekļuvi izglītībai, apmācībai un nodarbinātībai;
S. whereas the competences and skills of migrant workers are often neither properly recognised nor made the best use of, and whereas migrant workers often face difficulties in accessing the labour market, education and training, also because of the lack of knowledge of their labour and social rights and their lack of involvement in workers' associations; whereas integration policies which favour access to education, training and employment for the immigrant population can therefore make an important contribution to meeting future labour market needs,
T. tā kā, lai gan mikrokredīts ir būtisks mehānisms sieviešu uzņēmējdarbībai un ģimenes uzņēmumu dibināšanai, sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas uzņēmējdarbībā Eiropas Savienībā, un sieviešu īpatsvars uzņēmēju vidū ir vidēji 30 %;
T. whereas, even though microcredit is a vital tool for female entrepreneurship and the creation of family businesses, women remain underrepresented in business in the European Union, representing an average of 30% of all entrepreneurs,
U. tā kā vairāk nekā 60 % augstskolu absolventu ir sievietes, turpretim pārāk maz sieviešu un meiteņu izvēlas zinātnes jomu un tāpēc tajā vērojama spēcīga segregācija; tā kā atšķirības starp sieviešu un vīriešu nodarbinātību IT jomā laika gaitā vairāk tiecas palielināties nekā samazināties;
U. whereas over 60 % of students graduating from universities are women, whereas not enough women and girls go into science, leading to severe gender segregation by sector, and whereas the gender gap between women and men’s employment in the IT sector has tended to widen rather than narrow over time,
V. tā kā sievietes darba tirgū ir nelabvēlīgā situācijā un neproporcionālā pārsvarā ir to darba ņēmēju vidū, kuri strādā nepilnu darbalaiku, un iesaistītas jaunās, bieži vien nestabilās darba attiecībās, saskaroties ar šķēršļiem, ja viņas vēlas piekļūt pilnīgām sociālajām tiesībām, sociālajai aizsardzībai un pabalstiem;
V. whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, facing obstacles in seeking access to full social rights, social protection and benefits,
W. tā kā ilgtspējīga ekonomikas izaugsme var palielināt kvalitatīvu darba vietu skaitu un sekmēt tautsaimniecību atveseļošanos visā ES;
W. whereas sustainable economic growth has the potential to increase the number of decent jobs and to contribute to recovery of economies across the EU,
X. tā kā pētniecībā, inovācijās un izglītībā, kas ir izaugsmes un dzīves apstākļu uzlabošanas stūrakmeņi, Eiropas Savienība joprojām iegulda mazāk līdzekļu nekā tās ekonomiskie partneri un konkurenti pasaulē; tā kā ir vajadzīgi lieli ieguldījumi zinātības ekonomikā, tehniskajā apmācībā un profesionālajā pārkvalifikācijā;
X. whereas the EU still invests less than its world economic partners and competitors, in research, innovation and education, which are cornerstones for growth and improvement of living standards; whereas major investments are needed in the know-how economy, in technical training and in upgrading vocational training,
Y. tā kā mērķtiecīga un pielāgota prasmju uzlabošana ir būtiska, lai palīdzētu cilvēkiem iegūt jaunas prasmes, savukārt viņi varētu gūt labumu no pārejas uz ilgtspējīgāku ekonomiku; tā kā pastāv pārliecinoši ekonomiskie argumenti par labu prasmju uzlabošanai, darba tirgus integrācijai un sociālajai iekļaušanai; tā kā ieguldījumu samazināšana prasmju uzlabošanā radīs nelabvēlīgu ilgtermiņa ietekmi,
Y. whereas targeted and adapted up-skilling is essential to help people acquire new skills so that they can profit from the transition towards a more sustainable economy; whereas there are convincing economic arguments for up-skilling, labour market integration and social inclusion; whereas reducing investment in up-skilling will create a negative long-term impact,
Nodarbinātības politikas uzdevumi
Challenges facing employment policies
8. uzskata, ka jaunu prasmju un darba vietu programma ir jāskata kopā ar ES pētniecības pamatprogrammu un ka abu sinerģija var veicināt izaugsmi un darba vietu izveidi;
Considers that the Agenda for New Skills and Jobs should be seen in conjunction with the EU’s Research Framework Programme, and that synergies between the two could create growth and jobs;
10. uzsver, ka valstu elastdrošības pasākumi ir jāpārskata, ņemot vērā jauno sociālekonomisko situāciju, vajadzības gadījumā tie ir jānostiprina un jāpielāgo katras dalībvalsts konkrētajām vajadzībām, lai tādējādi nodrošinātu elastīgu, integrējošu un aktīvu darba tirgu, ikvienam pieejamas efektīvas apmācības un pienācīgas sociālās drošības sistēmas; aicina dalībvalstis, veicot darba tirgus reformas, nostiprināt tādu sociālo aizsardzību un aizsardzību no bezdarba, kas izskaustu nabadzību, kā arī uzlabot valstu nodarbinātības dienestu kvalitāti; uzsver, ka elastdrošība nav jāuztver kā universāls risinājums;
Stresses that national flexicurity arrangements must be reviewed in the light of the new socio-economic contexts, maintained, where appropriate, strengthened and adapted to the specific needs of each individual Member State, in order to ensure a flexible, inclusive and active labour market, efficient training accessible to all, and adequate social security systems; calls on the Member States to accompany their labour market reforms with strengthening poverty-proof social and unemployment protection and improving the quality of public employment services; stresses that flexicurity should not be perceived as a one-size-fits-all solution;
Kvalificēta darbaspēka pieejamības nodrošināšana
Ensuring the availability of a skilled labour force
16. pauž nožēlu, ka krīzes laikā dalībvalstis ir samazinājušas izglītības un apmācības budžetus, un mudina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt vairāk līdzekļu izglītības un apmācības sistēmās;
Regrets the fact that at a time of crisis Member States have reduced their education and training budgets, and urges the Commission and the Member States to invest more in education and training systems;
18. uzsver, cik būtiska ir agrīna vajadzīgo prasmju apzināšana, ietverot vismaz desmit gadu laikposmu, un aicina dalībvalstis un vajadzības gadījumā arī reģionus izveidot nodarbinātības uzraudzības centrus, galveno uzmanību pievēršot nākotnes vajadzībām; turklāt uzsver, cik būtiski ir izstrādāt uzticamākas sistēmas, kas ES un dalībvalstīs ļautu sagatavoties nākotnes prasmju vajadzībām un prasmju iztrūkumam, kā arī uzsver, cik būtiski ir turpināt ieguldījumus prasmju atjaunināšanā un kvalifikāciju labākā atbilsmē darba vietu prasībām; atkārtoti norāda, ka ir jānodrošina sabiedrības piekļuve kvalitatīvai informācijai, un šajā sakarībā aicina apmainīties ar pieredzi un labāko praksi; lai to panāktu, uzsver, ka efektīvāk ir jāsadarbojas izglītības un apmācības sniedzējiem, ietverot gan universitātes un pētniecības centrus, gan arī valsts nodarbinātības dienestus, sociālos partnerus, uzņēmumus un darba devējus;
Stresses the importance of early identification of skill needs, suggesting at least a 10-year time horizon, and calls on the Member States and, where warranted, the regions to set up employment monitoring centres focusing on future needs; stresses furthermore the importance of developing more reliable systems for the anticipation of future skill needs and skill shortages in the EU and Member States, as well as the importance of continued investment in skills upgrading and better matching of qualifications to jobs; reiterates the need to ensure that the public have access to qualitative information and calls for exchange of experience and best practice in that regard; to accomplish this, emphasises the need for stronger, more effective cooperation between education and training providers, including universities and research centres on the one hand, and public employment services, the social partners and enterprises and employers on the other hand;
21. norāda, ka apakšprogrammas Erasmus izpildes līmenis ir gandrīz 100 %; atgādina — ir dokumentēti pierādīts, ka Erasmus ievērojami atvieglina studijas ārzemēs un sniedz studentiem daudzpusīgākas iemaņas, un kas savukārt ievērojami uzlabo šajā programmā piedalījušos studentu nodarbinātības izredzes un līdz ar to būtiski veicina Eiropas konkurētspēju;
Notes that the Erasmus sub-programme has an implementation rate of close to 100%; recalls the well-documented evidence that Erasmus considerably facilitates study abroad and provides students with a wider range of skills, and that this, in turn, significantly improves subsequent employment prospects for those students participating in Erasmus and thereby contributes substantially to Europe’s competitiveness;
23. uzskata, ka ir svarīgi radīt apstākļus ciešai sadarbībai starp pētniecības institūtiem un ražotājiem un mudināt ražošanas uzņēmumus ieguldīt pētniecībā un izstrādē, kā arī atbalstīt šādu ieguldījumu veikšanu; atgādina, ka augstskolām un mācību iestādēm ir būtiska nozīme dalībvalstu reģionālajā ekonomikā un ka tās ir unikālas vietas, kurās saskaras inovācija, izglītība un pētniecība, kā rezultātā un var notikt jaunu darba vietu radīšana, uzņēmējdarbības un citu prasmju attīstība un nodarbinātības iespēju paplašināšanās; šajā ziņā atzīst augstskolu un uzņēmumu dialoga nozīmi; aicina vietējās un reģionālās varas iestādes popularizēt Eiropas vides vadības un audita sistēmu ( EMAS ) un mudināt visas ekonomikas nozares censties panākt reģistrēšanu EMAS ;
Believes that is vital to create an environment for close cooperation between research institutes and industry and to encourage and support industrial companies in investing in research and development; recalls that higher education institutes and training bodies play a key role in the regional economies of Member States and that they are unique places where innovation, education and research come together and can lead to job creation, development of entrepreneurial and other skills and to more employment opportunities; recognises the role of the University-Business Dialogue initiative in this context; calls on local and regional authorities to promote the European Eco-Management & Audit Scheme (EMAS) and to encourage all economic sectors to strive to achieve EMAS registration;