natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– kontroles un uzraudzības pakalpojumu izveide, jo šīm valstīm trūkst nepieciešamo tehnisko resursu un cilvēkresursu šo uzdevumu veikšanai, izveidojot kontroles centrus, sagatavojot inspektorus vai iegādājoties patruļkuģus un gaisa transporta līdzekļus;
– monitoring and surveillance services, since these countries lack the necessary technical and human resources to carry out these tasks, by setting up monitoring centres, training inspectors or acquiring patrol vessels and airborne resources;
– juridiska pamata izveide pašreizējo un potenciālo Kopienas ieguldījumu aizsardzībai, kuri pārsvarā rodas, veidojot kopuzņēmumus, kuru ieguldījumiem trešās valstīs pašlaik tiek likti pārāk daudzi šķēršļi, jo uzņēmumi zaudē kontroli un pastāv juridiska nenoteiktība, kas raksturīga gandrīz visām šīs zonas valstīm; šādi kopuzņēmumu nedrīkst izraisīt zvejas jaudas palielināšanos ne vietēja, ne reģionālajā līmenī
– creation of a legal framework that will guarantee protection for current and potential Community investment stemming chiefly from the creation of joint ventures, which presently encounter too many obstacles to investment in the third country, mainly owing to the loss of control over the business and legal uncertainty in almost all countries in the region; such joint ventures should not result in excess fishing capacity either at local or at regional level;
– jāievieš ilgtspējīgas zvejas pārvaldības programmas, lai organizētu vietējo nozaru darbību un ierobežotu brīvu piekļuvi resursiem, kas pašlaik ir izplatīta, bet nav bioloģiski dzīvotspējīga.
– introduction of sustainable fisheries management plans that will regulate the activities of local sectors, restricting the widespread and biologically unsustainable practice of free access;
30. aicina Eiropas Savienību rīkoties un veikt šādas darbības, lai padarītu zvejas darbības Rietumāfrikā ilgtspējīgas un saskaņotas ar Kopienas attīstības politiku, neatkarīgi no tā, vai rīcība notiek saskaņā ar partnerības nolīgumiem vai privātiem līgumiem:
Calls on the European Union to conduct the following actions in order to render the fishing activities in West Africa sustainable and coherent with the Community development policy, whether conducted under the terms of a partnership agreement or under private agreement:
- veikt ticamu novērtējumu par attiecīgo zivju krājumu pārpilnību pirms zvejas darbību uzsākšanas, kā arī periodiski pēc šo darbību uzsākšanas,
- conduct a reliable assessment of the abundance of relevant fish stocks prior to the commencement of fishing operations and at regular intervals thereafter;
- ja Āfrikas zivju krājumi ir izsmelti, Eiropas Savienības un citiem ārvalstu kuģiem veikt pirmie pasākumi, lai samazinātu izķerto zivju apjomu,
- if African fish stocks are depleted, the European Union and other foreign vessels need to take the first steps to reduce the amount of fish caught;
- radīt ilgtermiņa programmas zinātnisku novērtējumu veikšanai par zivju krājumu pārpilnības statusu un tendencēm un to ekoloģisko saistību, kā arī par zvejniecības ietekmi uz tiem; atbalstīt arī Rietumāfrikas pētniecības spējas,
- create long-term programmes to conduct scientific assessments of the status and trends in abundance of fish stocks and their ecological relationships, as well as the impact of fishing on them; and support West African research capacities,
- sniegt precīzus, ticamus un savlaicīgus publiskus ziņojumus par to ES kuģu nozveju un citām darbībām, kurus ekspluatē trešās valstīs,
- make accurate, reliable and timely public reporting on catches and activities of European Union vessels operating in third countries;
- sniegt palīdzību references laboratoriju attīstībai, lai ļautu tām vieglāk izpildīt fitosanitārās prasības eksportam uz Eiropas Savienību,
- provide aid to develop reference laboratories to enable them to more easily fulfil the phyto-sanitary requirements for export to the European Union;
- kopā ar Eiropas Savienības Rietumāfrikas partneriem izveidot programmu nelegālas, nepieteiktas un nekontrolētas zvejas apkarošanai, tostarp reģionālas uzraudzības plānu visos nolīguma aspektos, kurš noslēgts starp Indijas okeāna reģionu un Komisiju; atbalstīt Rietumāfrikas spējas gan iekšzemes, gan ārvalstu kuģu zvejas darbību efektīvai kontrolei un uzraudzībai,
- establish, together with the European Union’s West African partners, a programme to fight illegal, unreported and unregulated fishing, including a regional surveillance plan along the lines of the agreement concluded with the Indian Ocean Commission; and support West African capacities for effective control and surveillance of fishing activities by both domestic and foreign vessels;
- konsultēt vietējās kopienas par nolīgumu noteikumiem;
- consult local communities about the terms of the agreements;
- veikt pasākumus, lai noskaidrotu, vai vietējiem zvejniekiem un flotēm ir prioritāra piekļuve zivju krājumiem;
- take measures to ascertain that local fishermen and fleets have priority access to fish stocks;
- izveidot ilgtermiņa programmas, kas palielinātu vietējās pārstrādes rūpniecības pievienoto vērtību, ļaujot vietējiem uzņēmumiem apstrādāt uz vietas noķertās zivis un pēc tam eksportēt tās uz Eiropas Savienību;
- set up long-term programmes that increase added value for the local processing industries by allowing for locally caught fish to be processed locally and subsequently exported to the European Union;
31. ir spiests atzīt, ka sadarbību ilgtspējīgas attīstības nolūkā nebūtu iespējams īstenot tikai ar kopējās zivsaimniecības politikas palīdzību, lai gan zvejas nolīgumu finansiālā atlīdzība pašlaik ir būtiska dažu trešo valstu kopējā budžeta daļa, kam jāpieskaita arī kuģu īpašnieku veiktie ieguldījumi, kā arī sadarbība, tostarp arī finansiāla, kuru dalībvalstis ir uzsākušas pēc bilaterāla principa; norāda, ka ir jāpiesaista arī citas Kopienas politikas jomas, bet jo īpaši attīstības sadarbības politika, lai izveidotu tādus politiskos un sociāli ekonomiskos apstākļus, kas ļautu šīm valstīm pārorientēt vēlamos administratīvos un finansiālos ieguldījumus, lai būtu iespējams pilnībā un ilgstoši izmantot savu bioloģisko dabas resursu sniegto potenciālu;
Is obliged to recognise that, even though the financial contributions under the fisheries agreements have come to represent a substantial share of the total budgets of some third countries, to which must be added the investment made by shipowners and the cooperation, including financial cooperation, provided by the Member States on a bilateral basis, cooperation for sustainable development cannot come from the common fisheries policy alone and the remaining Community policies also need to be brought into play, particularly development cooperation policy, in order to bring about political and socio-economic conditions that will enable those countries to redirect administrative and financial efforts so that they can fully and sustainably benefit from the potential offered by their natural biological resources;
- vispār nodrošinātu arvien precīzākus ilgtspējības ietekmes novērtējumus;
- generally conduct more and more detailed SIAs;
- pilnīgāk iekļautu attīstības politikas saskaņotības jautājumus ilgtspējības ietekmes novērtējumos;
- mainstream PCD questions more thoroughly into the SIAs;
- uzdotu veikt divus ilgtspējības ietekmes novērtējumus Rietumāfrikā attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, īpaši koncentrējoties uz attīstības politikas saskaņotības jautājumiem zivsaimniecības un mežsaimniecības nozarēs, tostarp novērtējot ietekmi uz vietējām un iedzimto kopienām;
- commission two SIAs for the EPA in West Africa with a special focus on PCD in the fish and timber sectors, including an assessment of the impact on local and indigenous communities;
36. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ĀKK valstu grupas sekretariātam, Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības ( ECOWAS) , Āfrikas Savienībai, ESAO, Reģiona daļas zivsaimniecības komisijai (SRFC) un Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komitejai(CECAF), visu ECOWAS valstu, kā arī Mauritānijas un Kamerūnas valdībām .
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the governments and parliaments of the Member States, the Secretariats of the African, Caribbean and Pacific Group of States, ECOWAS, the African Union, the OECD, the Sub-Regional Fisheries Commission and the Fisheries Committee for the Eastern Central Atlantic, the governments of all ECOWAS countries, as well as Mauritania and Cameroon.
2005. gada decembra Eiropas konsensā par attīstības politiku Eiropas Kopienas iestādes kopīgi ar ES dalībvalstīm izskaidro savu mērķi panākt attīstības politikas saskaņotību.
The ‘European consensus on development’ of December 2005 jointly agreed by the EU institutions and Member States declares their common objective of ensuring policy coherence for development.
Ar to tiek saprasta sistemātiska dažādu ES politisko jomu, piemēram, tirdzniecības, lauksaimniecības vai zvejas politikas ietekmes pārbaude jaunattīstības valstīs.
This involves systematically assessing the impact of various EU policies - such as trade, agricultural and fisheries policy - on developing countries.
Tāpat 35. pantā par jaunajiem sadarbības instrumentiem attīstības jomā ( DCI ) tiek uzsvērta attīstības politikas saskaņotība.
Article 35 of the European Consensus on Development also highlights the importance of policy coherence for development (PCD).
Ņemot vērā, ka PKE šobrīd ir svarīga ES sadarbības sastāvdaļa attīstības jomā, citu politikas jomu saskaņotības pārbaude ar attīstības politiku ir Attīstības komitejas uzdevums.
As PCD has become an important component of the EU’s development cooperation effort, the Committee on Development’s tasks now include checking whether policies in other areas are compatible with the EU’s development policy.
Tādejādi no Eiropas konsensa 35. panta tieši izriet, ka Attīstības komitejai ir jauns likumīgs pienākums — saskaņotības prasību īstenošanas parlamentārā kontrole.
The Committee on Development’s new statutory duty of providing parliamentary oversight of the implementation of the requirement for coherence derives directly from Article 35 of the European Consensus.
Pēc Padomes lūguma 2007. gada 20. septembrī Eiropas Komisija pirmo reizi izveidoja detalizētu ziņojumu par PKE , kas turpmāk jāpublicē ik pēc diviem gadiem.
On 20 September 2007 the Commission, at the request of the Council, submitted the first of the comprehensive reports on PCD which are due to appear every two years from now on.
No šī apjomīgā dokumenta, kas sagatavots, pamatojoties uz dalībvalstu aptauju anketām, Komisija konstatēja:
This extensive document, which the Commission drew up on the basis of a questionnaire addressed to all the Member States, includes the following findings:
Ø ES atrodas PKE ieviešanas sākumā.
Ø EU implementation of PCD is still at an early stage.
Koncepcija vēl nav pietiekamā apmērā pārņemta visās politikas jomās;
The concept has not yet been adequately incorporated into all policy fields.
Ø galvenais PKE šķērslis ir politiskās prioritātes un interešu konflikti gan starp ES dalībvalstīm, gan arī starp trešajām valstīm.
Ø The main obstacle to enhanced policy coherence is the existence of differing priorities and conflicts of interests between EU Member States and between developing countries.
PKE var tikt īstenota, ja to atbalsta augstākajos politiskajos līmeņos;
Consequently, it will not be possible to translate PCD into action without political commitment at the highest level.
Ø daudzos līmeņos vēl pietrūkst apzināšanās un izpratnes par to, kā politika ietekmē citu valstu attīstības iespējas.
Ø There is still a lack of awareness and knowledge at many levels about the impact of policies on other countries’ development prospects.
Ar šo ziņojumu arī Parlaments, kas pagātnē no attīstības politikas viedokļa daudzkārt pauda kritiku par politikas saskaņotības trūkumu, apzinās, ka tam jāpiedalās PKE tēmas apspriešanā.
In the present report, Parliament too is now addressing the subject of PCD, after having repeatedly criticised the consequences of insufficiently consistent policies on development policy.
Lai šo tēmu varētu atbilstoši un kodolīgi iztirzāt pašiniciatīvas ziņojumā, to bija nepieciešams tematiski un pēc apjoma ierobežot.
In order to deal with the subject adequately with the conciseness required of an own-initiative report, its length and breadth have had to be limited.
Šajā sakarā ir kļuvusi acīmredzama pamatproblēma saistībā ar saskaņotības prasību īstenošanas kontroli, ko ir jāveic Eiropas Parlamentam.
This has drawn attention to a fundamental problem in connection with the European Parliament’s task of assessing policy coherence.
Ņemot vērā, ka runa ir par vairāku politikas jomu mijiedarbību, parasti ir vairākas EP komitejas, starp kurām kompetence ir sadalīta tematiski, atbilstoši šīm politiskajām jomām.
As it focuses on the interaction between several policy areas, as a general rule several EP committees are responsible for dealing with subjects falling within the various policy fields.
Tādēļ starp institūcijām pastāv kompetences konflikti.
This gives rise to conflicts of competence within the institution.
Attīstības komitejas vadība saistībā ar kontroli no attīstības politikas viedokļa daļēji tiek apšaubīta, it īpaši tādēļ, ka nav pietiekamā apmērā novērtēts Attīstības komitejas kompetences palielināšanās, pateicoties relatīvi jaunajiem DCI .
The leading role of the Committee on Development in assessing how policies affect development policy has been called into question to some extent, particularly as the committee has not yet assumed to a sufficient extent the new responsibilities and powers conferred upon it by the relatively recent DCI.
Šī ziņojuma gadījumā pēc ilgām debatēm ar Zivsaimniecības komiteju izdevās vienoties par to, ka tajā ir jāaplūko to konkrēto dabisko, bioloģisko resursu, it īpaši mežu un zivju izmantošanas sekas, kurus ES izmanto Rietumāfrikā.
In the case of the present report, it was agreed after protracted discussions with the Committee on Fisheries that the report should be restricted to the effects of the EU’s exploitation of certain biological natural resources, particularly timber and fish, on development in West Africa.
Kalnrūpniecību un naftas atradnes mēs apzināti neiztirzājām, jo šajā gadījumā nav runa par atjaunīgiem un atkārtoti izmantojamiem resursiem
We deliberately excluded mining and oil, as these are not sustainably managed renewable resources
ĀKK asamblejas rezolūcijā šī nozare ir tematizēta: ĀKK valstu rezolūcija par labu pārvaldi, pārredzamību un atbildību saistībā ar dabas resursu izmantošanu ĀKK valstīs. .
The ACP resolution on good governance, transparency and accountability in relation to the exploitation of natural resources in the ACP countries tackles this subject. .
Parasti šeit pieskaita arī Kamerūnu.
Cameroon is also included.
Atbilstoši ES Tirdzniecības ģenerāldirektorāta ziņām, DG TRADE, ES saņem tieši 80 % no ECOWAS koksnes un zivju eksporta.
According to the Commission’s Directorate-General on Trade, more than 80% of the fish and timber exported by ECOWAS goes to the EU.
Ņemot vērā, ka ES ir galvenā pircēja, tai ir ievērojama ietekme šajā jomā.
As the main importer, the EU has considerable influence.
Mežu izstrādāšana un mežsaimniecība
Timber and forestry
Bali sapulcējušos valstu kopiena skaidri norādīja, ka mežu iznīcināšana ir galvenais iemesls klimata pārmaiņām, un tā ir steidzami jāaptur.
At Bali, the international community unambiguously recognised that the destruction of forests is one of the main causes of climate change and must be stopped as a matter of urgency.
Āfrika jau ir kļuvusi par vienu no pasaules reģioniem, ko visspēcīgāk ietekmējušas klimata izmaiņas.
Africa is already one of the regions of the world most affected by climate change.
Tādēļ Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) pušu 13. sanāksmē tika izveidots jauns fonds ( Forest Carbon Partnership Facility ), lai atbalstītu mežu aizsardzības programmas pasaules nabadzīgākajās valstīs.
At the 13th meeting of the Conference of Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) a new fund, the Forest Carbon Partnership Facility, was set up to support forestry protection programmes in the poorest countries of the world.
ES un tās dalībvalstīm steidzami ir nepieciešams veikt lielāka apmērā ieguldījumus šajā fondā.
There is an urgent need for the EU and its Member States to increase their contributions to this fund.
Finansējumam ES varētu izmantot budžeta pārpalikumu, kas regulāri veidojas lauksaimniecības nozarē.
The EU could use the regular surpluses from its agricultural budget for that purpose.
Papildus iepriekš minētajam pētījumu rezultāti skaidri norāda uz mijiedarbību, kas vērojama starp mežu izciršanu, tuksnešu veidošanos klimata pārmaiņu rezultātā un pastiprināto migrāciju no Āfrikas iekšzemes reģioniem uz piekrastēm.
Various studies provide further clear information about the interaction of deforestation, climate-related desertification and increased migration flows from inland regions of Africa to the coast.
Eiropas Savienībai, pamatojoties uz šiem pētījumiem, jāizdara secinājumi un šai sakarībai starp attīstības un ārējās ekonomikas politikas jomām jāpiešķir lielāka nozīme.
The EU must draw the necessary conclusions from these findings and take greater account of these interrelated factors in its development and external economic policies.
Mežu izstrādāšanas nozarē Kamerūnas un citās Rietumāfrikas valstīs dominē Eiropas uzņēmumi.
In Cameroon and other West African countries, forestry is dominated by European companies.
Ņemot vērā, ka nav pietiekams tiesiskais regulējums un kontrole, ievērojamu daudzumu mežus izcērt nelegāli un bez ataudzēšanas.
Because of a lack of regulation and control, a significant proportion of timber is logged illegally and unsustainably.
ES atbildes reakcija uz šo situāciju bija 2005.gadā izdotā regula FLEGT ( Forest Law Enforcement, Governance and Trade ).
The EU reacted to this situation in 2005 by adopting the Forest Law Enforcement, Governance and Trade Regulation (FLEGT).
Ar tās palīdzību jāapkaro nelegālā mežu izciršana.
It is designed to combat illegal logging.
Tomēr šajā sakarā pārāk maza uzmanība ir veltīta nepieciešamībai attīstīt ekoloģisku un ilgtermiņā sabiedrībā noturīgu meža izstrādāšanu.
However, the need to develop an environmentally and socially sustainable forestry sector has not been taken sufficiently into account.
Vairāk ir jāņem vērā arī mežu iedzīvotāju, kā arī no mežu attīstības atkarīgo iedzīvotāju tiesības un intereses.
More attention must be paid to the rights and interests of the people who live in the forests or are dependent upon them.
ES vajadzētu nekavējoties vairāk atbalstīt vietējās iniciatīvas saistībā ar atjaunojamu, ekoloģiski ilgtspējīgu un cilvēktiesības aizsargājošu mežu apsaimniekošanu.
There is an urgent need for the EU to give greater support to local initiatives to ensure that forests are managed on a sustainable and environmentally acceptable basis which takes due account of human rights.
Par pamatu kritērijiem vajadzētu izmantot Forest Stewardship Council ( FSC ) preču zīmi.
The criteria for compliance with the Forest Stewardship Council (FSC) label should serve as a model.
Arī ES un dalībvalstu publiskajām iepirkuma procedūrām soli pa solim vajadzētu vadīties no šiem kritērijiem.
Public procurement authorities in the EU and the Member States should also progressively adopt these criteria.
Mērķim ir jābūt, ka uz ES drīkst importēt tikai koksni un koksnes izstrādājumus ar skaidru norādi par to izcelsmi un no noturīgām saimniecībām.
The objective must be to ensure that only timber and wood products whose provenance is clearly certified, and which derive from resources managed in a sustainable way, are allowed to be imported into the EU.
Šajā sakarā efektīvi jāpārtrauc aplinkus darījumi ar trešo valstu, piemēram, Ķīnas un Krievijas starpniecību.
Effective measures must be introduced to prevent imports being rerouted via third countries such as Russia and China.
Zivis un jūras fauna
Fish and marine fauna
Rietumāfrikas tautsaimniecības lielā mērā ir atkarīgas no zvejas kā no pārtikas ieguves avota, eksporta preces un tautsaimniecības nozares, kura nodrošina darba vietas.
The West African economies are highly dependent on fisheries for food, for exports and as an economic sector which provides jobs.
Zinātniskajos pētījumos ir konstatēts, ka Rietumāfrikas jūras reģions ir viens no ar zivīm bagātākajiem ūdens reģioniem pasaulē.
Scientific studies show that the seas around West Africa are some of the most extensively fished waters in the world.
Daudzām šķirnēm jau parādās pārāk lielas nozvejas pazīmes.
There are clear signs that many species are being overfished.
Starptautiskā flošu konkurence, un nepietiekamie Rietumāfrikas piekrastu uzraudzības mehānismi izraisījuši to, ka nelegāla nozveja notiek lielā apmērā.
International competition between the various fleets fishing off the coast of West Africa, and the absence of sufficient monitoring mechanisms, have led to illegal fishing on a grand scale.
Tā rezultātā ir ievērojami samazinājušies vietējo zvejnieku lomi.
It has also led to a noticeable decline in catches by local fishermen.
Kopš 2002. gada ar partnerattiecību nolīgumu palīdzību tiek mēģināts izsecināt noteiktas konsekvences no šīm atziņām, tomēr, diemžēl, tie tikai daļēji atbilst ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksam.
Since 2002, fisheries partnership agreements have sought to draw certain consequences from this knowledge but regrettably meet the standards set by the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries only in part.
Turklāt zvejniecības partnerattiecību nolīgumi aptver tikai daļu no attiecībām starp ES un Rietumāfriku jūrniecības nozarē.
Moreover, fisheries partnership agreements (FPAs) cover only one area of maritime relations between the EU and West Africa.
· zivju krājumu zinātniska izpēte,
· scientific research into fish stocks,
· ūdeņu pārraudzība un kontrole,
· surveillance and control of waters,
· eksports un ES kuģu kuģošana zem trešo valstu karoga
· export and foreign flagging of EU ships
nav pietiekami apskatītas.
are not sufficiently covered.
Jo īpaši ūdeņu pārraudzības jomai jāpievērš lielāka uzmanība un tājāattīsta.
In particular, greater account should be taken of the surveillance of waters, which must be further developed.
Ir nepieciešami:
There is a need for:
· Rietumāfrikas ūdeņu uzraudzības programmas — kā pozitīvu piemēru šajā sakarā var minēt vairākus gadus Luksemburgas finansēto programmu, kura diemžēl ir pārtraukta, kā arī pašreizējo Indijas okeāna programmu.
· surveillance programmes for West African waters - the programme funded by Luxembourg for several years, which has regrettably now been discontinued, might serve as a positive example here, along with the current programme for the Indian Ocean.
Uz šo jomu attiecas arī ES kuģu stingrāka kontrole.
Surveillance also includes increased monitoring of EU vessels.
Šajā sakarā jāpārbauda, vai saistībā ar sadarbību attīstības jomā Eiropas Savienība mērķtiecīgi nevarētu atbalstīt sistemātisku infrastruktūras attīstīšanu starptautisko zvejniecības flošu uzraudzībai;
Consideration should be given to whether the systematic development of infrastructure for the surveillance of international fishing fleets in waters off West Africa can also be given targeted support as part of the EU's development cooperation;
· ilgtermiņa pētniecības programmas, lai vispārīgi attīstītu zivju krājumus un jūras faunu;
· long term research programmes on the development of fish stocks and marine fauna in general;
· pētījumi par jautājumu, vai tirdzniecība ir pārmērīgas nozvejas cēlonis un kā to var novērst labāk nekā līdz šim.
· studies on the question of whether trade is a cause of overfishing and how overfishing can better be prevented;
· Zvejniecības nolīgumu ietekmes un savietojamības ar attīstību uzraudzība principā jāveic plašāk un sistemātiskāk.
· more comprehensive and systematic assessment of the impact and development compatibility of fisheries agreements.