natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis instruments mudinātu kompetentas valsts iestādes pirmstiesas izmeklēšanas laikā neturēt apcietinājumā personas, kuras nav ES iedzīvotāji, baidoties no slepenas bēgšanas draudiem, bet ļaut tām atgriezties tanī dalībvalstī, kura pašlaik ir to likumīgā un parastā dzīvesvieta.
This instrument would encourage competent national authorities not to detain EU non-residents in pre-trial process due to the danger of absconding but let them return to the Member State of their current lawful and ordinary residence.
Referents uzskata, ka ir svarīgi noskaidrot dzīvesvietas definīciju.
In the opinion of the rapporteur it is important to clarify the definition of the residence.
Ņemot vērā šī priekšlikuma mērķi, ir būtiski neierobežot dzīvesvietas nozīmi līdz „pastāvīgai dzīvesvietai”, kas jau ir visnotaļ pieņemts Kopienas termins.
In the light of the aim of the proposal, it is vital not to restrict the meaning of the residence to the `permanent` residence which is already well-accepted Community terminology.
Tomēr būtu jāpaskaidro, ka personas dzīvošanai attiecīgajā dalībvalstī vajadzētu būt likumīgai un parastai.
However, it should be clarified that the stay of the person in a respective Member State should be lawful and ordinary.
Faktu, ka uzturēšanās ir likumīga un parasta, būtu jānosaka, pamatojoties uz de facto apstākļiem.
The fact if the residence is lawful and ordinary should be determined by de facto circumstances.
Turklāt referents ierosina paplašināt pamatlēmuma darbības jomu un iekļaut tajā iespēju aizdomās turētajam lūgt izsniegšanas kompetentajai iestādei ļaut viņam atgriezties citā dalībvalstī, nevis tajā, kas ir viņa vai viņas parastās un likumīgās dzīvesvietas dalībvalsts.
Moreover, the rapporteur proposes to widen the scope of the Framework Decision and to include a possibility of a suspect to request the issuing competent authority to return to other Member State than his or her ordinary and lawful Member State.
Lielākoties tā varētu būt viņa/viņas izcelsmes dalībvalsts gadījumā, kad persona strādā citā dalībvalstī.
Mostly, it could be the Member State of his/her nationality in situations when a person works in another Member State.
Referents uzskata, ka Komisijas priekšlikums izveidot īpašu atsevišķu to personu nodošanas mehānismu, kuras pārkāpj Eiropas uzraudzības rīkojumu (EUR), varētu apdraudēt un sarežģīt pašreizējo nodošanas sistēmu.
In opinion of the rapporteur the Commission's proposal to create a specific separate transfer mechanism of persons who breach the European supervision order (ESO) could endanger and complicate current system of surrender/transfer.
Eiropas apcietināšanas orderim paralēlas sistēmas efektivitāte ir diskutējama.
The efficacy of the parallel system to EAW is questionable.
Eiropas apcietināšanas ordera ieviešana ir pabeigta, un to jau praktiski izmanto.
The implementation of the EAW is completed and it is already being used by practitioners.
EAO iegūst aizvien lielāku to juristu uzticību, kas šo orderi izmanto praksē.
EAW gains more and more trust among practitioners.
Nevajadzētu par zemu novērtēt uzticēšanās lomu, piemērojot savstarpējās atzīšanas instrumentus.
One should not underestimate the element of trust in applying instruments of mutual recognition.
Šajā sakarā referents ierosina pielāgot Eiropas apcietināšanas ordera procedūras Eiropas uzraudzības rīkojumiem (EUR) tajās situācijās, kurās EUR tiek pārkāpts.
In this regard the rapporteur proposes to adjust the procedures of the EAW to the ESO in situations when there is a breach of the ESO.
Pašlaik EAO ietver tādus nodarījumus, kuri ir sodāmi ar izdevējas dalībvalsts tiesību aktiem ar brīvības atņemšanas sodu vai paredz apcietināšanas rīkojumu vismaz uz 12 mēnešiem.
At the moment the EAW covers such acts which are punishable by the law of the issuing Member State by a custodial sentence or a detention order for a maximum period of at least 12 months.
Tomēr, ņemot vērā priekšlikuma par Eiropas uzraudzības rīkojumu mērķi, vajadzētu ietvert visus nodarījumus (neatkarīgi no tā, kādu sodu par tiem iespējams piemērot).
However, taking into account the aim of the proposal on the ESO, all offences should be covered (without setting a threshold).
Tādēļ, piemērojot Eiropas uzraudzības rīkojumus, ir jāpaplašina Eiropas apcietināšanas ordera darbības joma tā, lai tajā iekļautu visus nodarījumus.
Therefore, when applying the ESO, the EAW should be extended to cover all offences.
Pirms detalizētu grozījumu ieviešanas EUR attiecībā uz EAO paplašināšanu, attiecinot to uz visiem nodarījumiem, ir jāveic padziļināta analīze un konsultācijas.
Before introducing detailed amendments to the ESO with regard to extension of the EAW to all offences, in-depth analyses and consultation should be done.
Tādēļ referents aicina Eiropas Komisiju, kurai ir visi vajadzīgie resursi, pārskatīt priekšlikumu par Eiropas uzraudzības rīkojumu un ieviest nepieciešamās izmaiņas, lai nodrošinātu iespēju piemērot Eiropas apcietināšanas ordera nodošanas procedūras.
Therefore, the rapporteur calls on the European Commission, which has all necessary resources, to revise the proposal on ESO and to introduce necessary changes in order to provide for an opportunity to apply the surrender procedures of the EAW.
Ja Eiropas Komisija uzskata par vajadzīgu, referents aicina to iesniegt nepieciešamās izmaiņas EAO.
If the European Commission considers it necessary, the rapporteur calls on it to submit needed changes to EAW.
Savstarpējas atzīšanas instrumenti vienmēr ietver apmaiņu ar jutīgu un personīga rakstura informāciju lielā apjomā.
Instruments of mutual recognition always involve a high level of exchange of sensitive and private information.
Tādējādi ir svarīgi nodrošināt datu aizsardzību.
Therefore, it is important to provide for data protection.
Tomēr pašreizējam iepriekš minētā pamatlēmuma trūkumam nevajadzētu pazemināt un apdraudēt datu aizsardzības atbilstīgu līmeni.
However, current absence of the above-mentioned Framework Decision should not reduce and endanger appropriate level of the protection of data.
Tādējādi referents ierosina priekšlikumā iekļaut īpašus pantus par datu aizsardzību.
Thus the rapporteur proposes to insert in the proposal specific articles on data protection.
par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par Eiropas uzraudzības rīkojumu pirmstiesas izmeklēšanas gaitā Eiropas Savienības dalībvalstīs
on the proposal for a Council framework decision on the European supervision order in pre-trial procedures between Member States of the European Union
Pamatlēmums par uzraudzības rīkojumu pirmstiesas izmeklēšanas gaitā ir ļoti svarīgs likumdošanas priekšlikums, kura mērķis ir ne tikai nodrošināt daudz efektīvāku tiesisko sadarbību Eiropas Savienības likumdošanas jomā, bet arī izveidot tiesisko pamatojumu, lai samazinātu apcietināšanas piemērošanas jomu un piemērotu ar brīvības atņemšanu nesaistītu drošības līdzekli (it īpaši nenozīmīgu pārkāpumu gadījumos).
The Framework Decision on the supervision order in pre-trial procedures is a very significant legislative proposal, aimed not only at ensuring more efficient legal cooperation within the legislative area of the European Union but also at creating the legislative background for reducing the scope of the application of arrest – a non-custodial supervision measure (especially in cases of minor offences).
Pēc atzinuma sagatavotāja domām, var nepārprotami apgalvot, ka šis likumdošanas priekšlikums ir ne vien svarīgs, bet katrā ziņā arī nepieciešams.
In your Draftsman's opinion, it can be unambiguously stated that this legislative proposal is not only important but absolutely necessary.
Taču ir vairāki principiāli jautājumi, par kuriem jāvienojas, pirms šī likumdošanas priekšlikuma noteikumi tiek novērtēti no juridiskā viedokļa:
There are, however, several matters of principle that have to be agreed upon in advance in order to assess the provisions of this legislative proposal from a legal point of view:
- Ierosinātais sadarbības veids ir ļoti līdzīgs procedūrai, kas tiek piemērota unitārā valstī, un tas būtu jāapspriež, jo patlaban tas nozīmē „durvju atvēršanu uz nekurieni” (no juridiskā viedokļa, protams).
- The suggested type of cooperation is very similar to a unitary State and should be discussed, because at present it means ‘opening the door to nowhere’ (from a legal aspect, of course).
Tas neapšaubāmi ir politisks jautājums, taču, tā kā rezolūcija nopietni ietekmēs tiesību aktus, likumdošanas priekšlikuma juridiskajam formulējumam ir jābūt skaidram un nepārprotamam.
It is undoubtedly a political issue, yet as its resolution will have a serious legislative impact, the legal wording of the legislative proposal must therefore be clear and unambiguous.
Pēc atzinuma sagatavotāja domām, teksts diemžēl rada vairāk jautājumu nekā atbilžu, un tādēļ būtu vēlams izvēlēties klasisko sadarbības un tiesiskā regulējuma metodi (piemēram, kā Eiropas apcietināšanas ordera gadījumā);
In your Draftsman's opinion, the text unfortunately raises more questions than it answers and it would therefore be preferable to opt for a classical method of cooperation and legal regulation (as in the case of the European arrest warrant, for example);
- Ierosinātajā likumdošanas priekšlikumā ir skaidri jādefinē, vai ar to vienādo vai koordinē valsts tiesību aktus (nosakot, kādā mērā valsts var papildināt tiesiskā regulējuma jautājumus savos tiesību aktos).
- The proposed legislative proposal needs to define clearly whether it unifies or coordinates State laws (prescribing to what extent States can expand on the legal regulation of issues within their national laws).
Atzinuma sagatavotājs uzskata, ka likumdošanas priekšlikumam ir vairākas būtiskas juridiskas nepilnības, kuras varētu radīt nopietnas juridiskas sekas cilvēktiesību un brīvību aizsardzības nodrošināšanā, piem., nav skaidrs, kura valsts ir atbildīga par nelikumīgas uzraudzības rezultātā radīto kaitējumu; tāpat nav pilnībā skaidri noteikti arī procedūras aspekti, piemēram, aizdomās turētās personas tiesības pārsūdzēt Eiropas uzraudzības rīkojumu utt.
In your Draftsman's opinion, the legislative proposal has a considerable number of legal gaps, which could have grave legal consequences for guaranteeing the protection of human rights and freedoms, e.g. it is not clear which State is responsible for damage caused through illegal supervision; also certain procedural aspects, e.g. the suspect’s right to appeal against the European supervision order etc., are not completely clear.
Atzinuma sagatavotāja komentāri par I. Varvitsiotis darba dokumentu ir izteikti, pamatojoties uz šādu principu: aspekti, kuri ir a) minēti gan likumdošanas priekšlikumā, gan I. Varvitsiotis darba dokumentā; b) minēti vienīgi I. Varvitsiotis darba dokumentā; c) nav minēti, taču, pēc atzinuma sagatavotāja domām, ir juridiski nepieciešami.
Your Draftsman's comments on Mr Varvitsiotis's working document are made according to the following logic: aspects that are: a) mentioned in both the legislative porposal and the Varvitsiotis working document; b) mentioned in the Varvitsiotis working document only; and c) not mentioned, but are legally necessary in your Draftsman's opinion:
Parasti galvenais jautājums saistībā ar likumdošanas priekšlikumiem, kuru mērķis ir juridiskā sadarbība, ir par nozieguma savstarpēju atzīšanu tiesību aktos (saskaņā ar šo noteikumu dalībvalstis sadarbojas vienīgi tad, ja abas valstis darbības vai bezdarbību uzskata par kriminālnodarījumu).
Traditionally the main issue concerning legislative proposals aimed at legal cooperation is the rule of double crime (according to which Member States cooperate only when an act is deemed criminal in both States).
Eiropas Komisija turpina centienus noraidīt šo noteikumu vai vismaz sašaurināt tā piemērošanas jomu.
The European Commission keeps trying to reject this rule or at least limit its scope.
Atzinuma sagatavotājs uzskata, ka likumdošanas priekšlikums paredz pilnībā noraidīt šo noteikumu (10. pants), savukārt I. Varvitsiotis darba dokumentā (5. lpp.) tas tiek pieļauts (ierobežota apjomā), taču vienīgi apcietināšanas gadījumā.
In your Draftsman's opinion, this legislative proposal envisages to fully reject the rule (Article 10), whereas the Varvitsiotis working document (page 5) makes allowance for it (to a certain extent), but only in the event of an arrest.
Abus variantus var uzskatīt par „bīstamiem” vairāku iemeslu dēļ, jo Lietuvā (vismaz) var rasties konstitucionālas problēmas, ja cilvēktiesību un brīvību ierobežojumi tiek pieļauti attiecībā uz darbībām, kuras saskaņā ar Lietuvas Kriminālkodeksu netiek uzskatītas par kriminālnodarījumu.
Both attitudes are to be considered as ‘dangerous’ in several respects, because constitutional problems could arise in Lithuania (at least) if limitations on human rights and freedoms are imposed for acts that are not deemed criminal according to the Criminal Code of Lithuania.
No otras puses, ja tas attiecas vienīgi uz smagiem noziegumiem, tad uzdevums samazināt apcietināšanas gadījumus nebūs izpildīts.
On the other hand, if only more serious crimes are covered, the task of reducing the application of arrest will not be fulfilled.
Ņemot vērā iepriekš teikto, būtu vēlams bez citiem Eiropas uzraudzības rīkojuma noraidīšanas iemesliem paredzēt šādu: darbība valstī, kurai tiek lūgts veikt uzraudzību, netiek uzskatīta par kriminālnoziegumu (šis modelis varētu būt līdzīgs Eiropas apcietināšanas orderim).
In view of the above, it would be preferable to provide, among other grounds for refusing the European supervision order, the following: an act in a State that is asked to carry out supervision shall not be deemed criminal (this model might be like the European arrest warrant).
Ciktāl tas attiecas uz Lietuvu, tas ir galvenais punkts, kas attiecas uz konstitucionālajām saistībām.
As far as Lithuania is concerned, it is a key point related to constitutional obligations.
Atzinuma sagatavotājs pilnībā piekrīt I. Varvitsiotis darba dokumenta 2. un 3. punktam.
Your Draftsman fully agrees with points 2 and 3 of the Varvitsiotis working document.
Pēc atzinuma sagatavotāja domām, I. Varvitsiotis darba dokumenta 1. punkts ir jāpapildina šādi: a) saskaņā ar likumdošanas priekšlikuma 6. pantu uzraudzību var piemērot vienīgi tiesvedības laikā, bet šāda iespēja jānodrošina arī pirmstiesas izmeklēšanas gaitā (it īpaši izbraukšana no valsts, kurā tiek veikta izmeklēšana, piešķir tai tiesības izlemt pēc saviem ieskatiem); b) likumdošanas priekšlikuma 6. panta 4. punkta noteikumi ir pareizi un patiesi nepieciešami, taču tie ir neskaidri, jo nav skaidra frāzes „... veikt izmaiņas pienākumos” nozīme: vai tā attiecas uz ar brīvības atņemšanu nesaistītu drošības līdzekļu veidu (piem., darba dokumentā norādīta kā aresta uzlikšana drošības naudas daļai) vai tas attiecas vienīgi uz ar brīvības atņemšanu nesaistītu drošības līdzekļu piemērošanas jomu kā tādu?
In your Draftsman's opinion, point 1 in the Varvitsiotis working document should be supplemented by the following: a) according to Article 6 of the legislative proposal, supervision may be imposed during court proceedings only, but this possibility should also be ensured during the pre-trial investigation process (especially leaving the State conducting the investigation the right to decide at its own discretion); b) the provisions of Article 6(4) of the legislative proposal are correct and are indeed necessary, but they are unclear, because the meaning of ‘... modify the obligations’ is not clear: does it imply a type of non-custodial measure (e.g. working document seizure as part of cash bail) or does it relate only to the scope of the non-custodial measure itself?
Šis aspekts ir svarīgs, jo ir paredzētas vairākas sankcijas par uzraudzības rīkojuma neievērošanu (likumdošanas priekšlikuma 5. nodaļa).
This aspect is important because severe sanctions are envisaged for a breach of the supervision order (Chapter 5 of the legislative proposal).
Turklāt likumdošanas priekšlikuma 6. panta 4. punkta noteikumi neatbilst šī paša dokumenta 13. pantam, kurā paredzēta Eiropas uzraudzības rīkojuma pārbaude (nav skaidrs, vai izdevēja valsts var tādējādi pārveidot noteikumus, kurus ir izmainījusi izpildes valsts).
Moreover, the provisions of Article 6(4) of the legislative proposal do not correspond with Article 13 of the same act, which provides for review of the European supervision order (it is doubtful whether the issuing State can thus modify obligations that have been changed by the executing State).
Pēc atzinuma sagatavotāja domām, likumdošanas priekšlikuma 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētais pienākums pieļauj, ka tiek pārkāptas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6. pantā noteiktās saistības.
In your Draftsman's opinion, the obligation provided for in Article 6(1)(c) of the legislative proposal permits breaching of the obligations in Article 6 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Likumdošanas priekšlikuma 6. panta 2. punkta e) apakšpunktā pēc vārda „darbs” būtu jāseko vārdam „pakalpojums utt.”, un h) apakšpunkta formulējums (vismaz ar atsauci uz lietuviešu valodas versiju) rada priekšstatu, ka ir pieprasīta obligāta pakļaušana ārstēšanai; tādēļ būtu vēlams šāds formulējums: „ ar brīvprātīgu aizdomās turētā piekrišanu”.
In Article 6(2)(e) of the legislative proposal the word ‘work’ should be followed by ‘service etc.’, and the wording of (h) (at least with reference to the Lithuanian version) raises suspicions that compulsory treatment is implied; the following wording would therefore be preferable : ‘to undergo specified medical treatment with the voluntary compliance of the suspect’.
Likumdošanas priekšlikuma 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā pēc vārda „darbībām” ir jāseko „vai bezdarbība”.
In Article 10(2)(a) of the legislative proposal the word ‘acts’ should be followed by the words ‘or omission of acts’.
Likumdošanas priekšlikuma 17. pantā minētā iespēja aizstāt ar brīvības atņemšanu saistītus mazāk stingrus pasākumus pret apcietināšanu gadījumā, ja tiek pārkāptas saistības, vismaz Lietuvā nav iespējama, jo apcietināt var vienīgi tad, ja ir izsniegti visi Kriminālprocesa kodeksā paredzētie pamatojumi un orderi un noteiktās procedūras ir ievērotas.
The possibility provided for in Article 17 of the legislative proposal to exchange milder custodial measures for arrest in the case of a breach of the obligations is not possible, at least not in Lithuania, because arrest can be imposed only if all grounds and warrants provided for in the Code of Criminal Procedure are present and the set procedures are followed.
Šajā ziņā valsts likumi ir daudz „bargāki” nekā likumdošanas priekšlikums, un tādēļ ir apšaubāmi, ka likumdošanas priekšlikuma noteikumi attiecībā uz pārkāpumiem, kad ir pārkāptas ar apcietināšanu saistītu pasākumu saistības, ir pieņemami Lietuvai.
In this respect, national law is more ‘severe’ than the legislative proposal, and it is therefore doubtful that the provisions of the legislative proposal regarding arrest for breaching the obligations of custodial measures are acceptable for Lithuania.
Likumdošanas priekšlikumam ir jāreglamentē šādi jautājumi:
The following issues must be regulated by the legislative proposal:
– aizdomās turamo tiesības pārsūdzēt Eiropas uzraudzības rīkojumu un grozīšanas un pārskatīšanas gadījumi;
- The suspect’s right to appeal against the European supervision order and instances of amendment and revision;
– noteikt, kura valsts ir atbildīga par zaudējumu atlīdzināšanu, kuri radušies nelikumīga Eiropas uzraudzības rīkojuma gadījumā.
- Establishing which State is to be held responsible for compensating for damage resulting from an illegal European supervision order.
Eiropas uzraudzības rīkojums ir tiesas nolēmums, ko izdevusi dalībvalsts kompetenta iestāde attiecībā uz aizdomās turēto, kas pastāvīgi nedzīvo šajā valstī , nolūkā nosūtīt šo personu atpakaļ uz tās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsti ar nosacījumu, ka tā ievēro uzraudzības līdzekļus , lai nodrošinātu pareizu tiesvedību un jo īpaši nodrošinātu, ka persona būs pieejama, lai stātos tiesas priekšā izdevējā dalībvalstī .
A European supervision order is a judicial decision issued by a competent authority of a Member State in respect of a non-resident suspect for the purpose of the return of that person to his Member State of residence under the condition that he complies with supervision measures, in order to ensure the due course of justice and, in particular, to ensure that the person will be available to stand trial in the issuing Member State.
Eiropas uzraudzības rīkojums ir tiesas nolēmums, ko izdevusi dalībvalsts kompetenta iestāde attiecībā uz aizdomās turēto, kas pastāvīgi nedzīvo šajā valstī, lai nodrošinātu pareizu tiesvedību un jo īpaši nodrošinātu, ka persona būs pieejama, lai stātos tiesas priekšā dalībvalstī , kas izsniegusi rīkojumu. .
A European supervision order is a judicial decision issued by a competent authority of a Member State in respect of a non-resident suspect in order to ensure the due course of justice and, in particular, to ensure that the person will be available to stand trial in the issuing Member State.
(h) pakļaušana noteiktai ārstēšanai ar aizdomās turētā brīvprātīgu piekrišanu .
(h) to undergo specified medical treatment with the voluntary compliance of the suspect .
Šo noteikumu piemēro tikai attiecībā uz tādu pieņemto uzraudzības pasākumu darbības jomu, kas nav saistīti ar brīvības atņemšanu, un Eiropas uzraudzības rīkojumā paredzēto pienākumu jebkāda grozīšana nekādā gadījumā nevar traucēt šā rīkojuma pārskatīšanu, ievērojot šā pamatlēmuma 13. pantu.
This provision shall only apply to the scope of the non-custodial measure adopted and in no case may any modification of the obligations in question prejudice the review of the European supervision order pursuant to Article 13 of this Framework Decision.
6. panta 4.a punkts (jauns)
Article 6, paragraph 4a (new)
Tiesa, tiesnesis, izmeklēšanas maģistrāts vai prokurors tajā valstī, kas saņem rīkojumu, atsakās atzīt un pildīt Eiropas uzraudzības rīkojumu, ja ir skaidrs, ka krimināllieta par likumpārkāpumu, attiecībā uz kuru ir izdots rīkojums, pārkāpj ne bis in idem principu .
A court, a judge, an investigating magistrate or a public prosecutor , in the requested State shall refuse to recognise and execute a European supervision order if it is clear that criminal proceedings for the offence in respect of which that order has been issued would infringe the ne bis in idem principle .
Tiesa, tiesnesis, izmeklēšanas tiesnesis vai prokurors tajā valstī, kas saņem rīkojumu, atsakās atzīt un pildīt Eiropas uzraudzības rīkojumu, ja dalībvalstu starpā esošā situācija atbilst kādam no gadījumiem, kas minēti 3. un 4. pantā Padomes 2002. gada 13. jūnija pamatlēmumā par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm 1 .
A court, a judge, an investigating magistrate or a public prosecutor in the requested State shall refuse to recognise and execute a European supervision order where the situation existing between the Member States corresponds to one of the cases referred to in Articles 3 and 4 of the Council Framework Decision of 13 June 2002 on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States 1 .
Tiesa, tiesnesis, izmeklēšanas maģistrāts vai prokurors tajā valstī, kas saņem rīkojumu, var atteikties atzīt un pildīt Eiropas uzraudzības rīkojumu uz šāda viena vai vairākiem pamatiem:
A court, a judge, an investigating magistrate or a public prosecutor , in the requested State may refuse to recognise and execute a European supervision order on one or more of the following grounds :
1. punktu jo īpaši piemēro:
Paragraph 1 shall apply in particular :
(a) ja saskaņā ar valsts, kas saņem rīkojumu, tiesību normām aizdomās turēto tā vecuma dēļ nevar saukt pie kriminālatbildības par darbībām, uz kurām pamatojas Eiropas uzraudzības rīkojums;
(a) if, under the law of the requested State, the suspect may not, owing to his age, be held criminally responsible for the acts on which the European supervision order is based;