natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sešus gadus pēc pirmā dzelzceļa infrastruktūras pasākumu kopuma pieņemšanas pastāv bažas par to, vai dzelzceļa infrastruktūras finansējums ir pietiekams, lai garantētu nozares kvalitāti un sniegumu.
Six years after the adoption of the rail infrastructure package, there is still concern about the sustainable financing of existing rail infrastructure, the quality of infrastructure service and how to get infrastructure managers to perform better.
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, ko rīkoja no 2006. gada maija līdz 2007. gada septembrim, apstiprināja šīs bažas.
Stakeholder consultations conducted between May 2006 and September 2007 confirmed these concerns.
Nepietiekams finansējums kavē nepieciešamos tīkla uzturēšanas darbus.
A shortage of funding is consequently causing delays in the necessary maintenance of networks.
Daudzgadu līgumi nodrošina dzelzceļa tīkla uzturēšanu ilgtermiņā.
Multi-annual contracts offer a longer-term perspective for the maintenance of rail networks.
Tā kā daudzgadu līgumus izmanto tikai puse no dalībvalstīm, turklāt to izmantošanas līmenis ievērojami atšķiras, ir nepieciešama daudzgadu līgumu izmantošanas saskaņošana.
Since such contracts are as yet used to very differing extents by only half of the Member States, there is a need for harmonisation of their use.
Referenta būtiskākie ierosinājumi
Rapporteur’s main comments
Ņemot vērā Eiropas Savienības ierobežotās pilnvaras un līdzekļus, referents ierosina galveno uzmanību pievērst pragmatiskām prioritātēm:
In view of the limited powers and resources of the European Union, your rapporteur proposes concentrating more closely on pragmatic priorities:
– līdz 2008. gadam Komisijai būtu jānosaka desmit pārrobežu transporta koridori un desmit svarīgākās problēmas, kā arī jāierosina konkrēti risinājumi,
- The Commission should designate ten cross-border corridors and ten bottlenecks, and should propose solutions before the end of 2008.
– jāprecizē „zaļo” koridoru ilgtspējas jēdziens, ņemot vērā Eiropas vides kritērijus attiecībā uz troksni, klimata pārmaiņām, gaisa piesārņojumu un enerģijas patēriņu vai atjaunojamiem enerģijas avotiem,
- The ‘green’ corridors should be defined more clearly in terms of sustainability, taking account of existing European environmental criteria on noise, climate change, air pollution and energy use/renewable energy sources;
– pārrobežu līmenī jāstandartizē un jāvienkāršo infrastruktūras pārvaldība un administratīvais process,
- Infrastructure management and administrative procedures should be internationally harmonised and simplified;
– kopējais ES transporta infrastruktūras līdzfinansējums būtu jāizmanto, lai saskaņā ar izvirzītajiem mērķiem veidotu videi draudzīgu transporta sistēmu.
- All EU co-financing of transport infrastructure should be aligned with declared objectives for improving the environmental performance of transport systems.
Lai gan no kravu pārvadājumu politikas vides un sociālo aspektu viedokļa ir svarīgi internalizēt ārējās izmaksas un līdz 2008. gada 10. jūnijam iesniegt priekšlikumus attiecībā uz infrastruktūras nodevu aprēķiniem („ Eurovignette ”), te referents atturas no jauniem priekšlikumiem, jo vēl nesen Eiropas Parlaments izskatīja šo jautājumu, piemēram, ziņojumā par ilgtspējīgu transporta politiku Eiropā, ņemot vērā Eiropas enerģētikas un vides politiku.
Although the internalisation of external costs and the proposals for the amendment of the Eurovignette by 10 June 2008 are very important for an environmentally and socially successful transport policy, your rapporteur has refrained from making further amendments here, since Parliament voted on this topic not long ago, e.g. on the report on the sustainable European transport policy, taking into account European energy and environment policies.
– ņemot vērā tā 2001. gada 6. septembra rezolūciju „25 gadu ilga Kopienas tiesību aktu piemērošana lauksaimniecībai kalnu apvidos”
– having regard to its resolution of 6 September 2001 on 25 years' application of Community legislation for hill and mountain farming
– ņemot vērā tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par ES mežu stratēģijas īstenošanu
– having regard to its resolution of 16 February 2006 on the implementation of a European Union forestry strategy
– ņemot vērā tā 2008. gada 12. marta rezolūciju par KLP „veselības pārbaudi”
– having regard to its resolution of 12 March 2008 on the CAP 'Health Check'
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0093 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0093 . ,
– ņemot vērā Reģionu komitejas patstāvīgo atzinumu „Par Zaļo grāmatu: Ceļā uz Eiropas Savienības kalnu apvidu politiku: Eiropas redzējums kalnu apvidiem”
– having regard to the Committee of the Regions own-initiative opinion entitled 'For a Green Paper – Towards a European Union policy for upland regions: a European vision for upland regions'
Reģionu komiteja, 23–2008. ,
Committee of the Regions, 23-2008. ,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6-327/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0327/2008 ),
A. tā kā kalnu apvidi aizņem 40 % no Eiropas teritorijas un tur dzīvo 19 % Eiropas iedzīvotāju
A. whereas mountain areas account for 40 % of Europe's total surface area and are home to 19 % of Europe's population
Nordregio (2004), Kalnu apvidi Eiropā — kalnu apvidu analīze ES dalībvalstīs, kandidātvalstīs un citās Eiropas valstīs. ;
Nordregio (2004), Mountain areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU Member states, acceding and other European countries. ,
B. tā kā kalnu apvidi dažās dalībvalstīs, piemēram, Grieķijā, Spānijā, Itālijā, Austrijā un Portugālē aizņem vairāk nekā 50 % no valsts teritorijas un lauku iedzīvotājiem šajos apvidos joprojām ir nozīmīga loma,
B. whereas mountain areas cover more than 50 % of the territory of some Member States, such as Greece, Spain, Italy, Austria and Portugal and the farming community remains a significant element in those areas,
C. tā kā kalnu apvidus (jo īpaši augstkalnu apvidus un augstienes) veido kultūrainavas, kas atspoguļo harmonisku mijiedarbību starp cilvēku un biosistēmām un pieder pie dabas mantojuma;
C. whereas mountain areas (particularly high mountains and highlands) are cultural landscapes that reflect the harmonious interaction between humans and biosystems and form part of our natural heritage,
D. tā kā kalnu apvidus ļoti ietekmē klimata pārmaiņas un ekstremāli laika apstākļi, piemēram, sausums un ugunsgrēki;
D. whereas mountain areas suffer intensely from the effects of climate change and extreme weather phenomena, such as drought and fires,
E. tā kā kalnu apvidu ainavas nav vienveidīgas, bet ļoti atšķiras pēc kalnu formas un augstuma (augstkalnāji, augstienes, ledāji, neauglīgi apgabali);
E. whereas the landscape of mountain areas is not uniform but made up of very diverse forms of mountain range at varying altitudes (high mountains, highlands, glaciers, unproductive areas),
F. tā kā kalnu apvidi ar savām īpatnībām (virsmas slīpums, atšķirīgs augstums, nepieejamība, augu sega, īsāks veģetācijas laiks, zema augsnes kvalitāte, laika un klimata apstākļi) atšķiras no citām dabas sistēmām Eiropas Savienībā un daudzējādā ziņā pastāvīgi atrodas nelabvēlīgos dabas apstākļos un tā kā dažos kalnu apvidos tas pamazām noved pie šo apvidu pārtuksnešošanās un lauksaimnieciskās ražošanas apjoma samazināšanās;
F. whereas mountain areas have specific features (gradient, varied altitude, inaccessibility, growth, shorter growing seasons, low soil classification, weather and climatic conditions) which make them different from other landscapes in the European Union and they are in many respects 'disadvantaged' due to permanent natural handicaps, and whereas in some mountain areas this results in their gradual desertification and declining agricultural production,
G. tā kā kalnu apvidiem (jo īpaši augstkalnu apvidiem un augstienēm) ir liels potenciāls un tie spēj nodrošināt kvalitatīvus produktus, augstvērtīgus pakalpojumus un atpūtas teritorijas, bet to ilgtspējīgu attīstību var garantēt tikai ar integrētu un ilgtermiņā vērstu resursu un tradīciju izmantošanu;
G. whereas mountain areas (particularly high mountains and highlands) have the potential or could be a model for high-quality products, services and recreational areas, that can only be sustainably developed through the integrated and long-term use of resources and traditions,
H. tā kā kalnu apvidos ražotai lopkopības produkcijai ir īpaša kvalitāte un tās ražošanas gaitā vispusīgi un ilgtspējīgi izmanto dabas resursus, ganības un īpaši pielāgotas ganību augu varietātes, kā arī tradicionālus lauksaimniecības paņēmienus;
H. whereas stockfarming products of particular quality are produced in mountain areas and whereas their production process makes integrated and sustainable use of natural resources, pastureland and specially adapted varieties of grazing crops as well as traditional technology,
I. tā kā kalni (jo īpaši augstkalnāji un augstienes) ir „daudzfunkcionāla” dzīves telpa, kurā lauksaimniecība un ekonomika ir cieši saistīta ar sociālajiem, kultūras un ekoloģiskajiem aspektiem, un tāpēc šo apvidu atbalstam ir jāpiešķir pienācīgs finansējums;
I. whereas mountains (particularly high mountains and highlands) are 'multifunctional' habitats, in which the (agricultural) economy is closely tied to social, cultural and ecological issues, and whereas such areas should therefore be given support in the form of appropriate funding,
J. tā kā pastāvīgo strukturālo nepilnību dēļ kalnu apvidu ekonomika ir īpaši jutīga pret ekonomikas cikla svārstībām un ilgtermiņā ir atkarīga no ražošanas procesu daudzveidības un specializācijas;
J. whereas the economy of mountain areas is particularly sensitive to fluctuations in the economic cycle, because of permanent structural shortcomings, and, in the long term, is dependent on the diversification and specialisation of production processes,
K. tā kā līdz ar Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju Eiropā ir radīti juridiskie instrumenti atsevišķu kalnu apvidu aizsardzībai, kas savukārt ievērojami palīdz veidot vienotu politiku attiecībā uz kalnu apvidiem, lai gan šie instrumenti vēl nav pilnībā ratificēti un ieviesti;
K. whereas there are already European legal instruments for the protection of a number of mountain areas - the Alpine Convention and the Carpathian Convention - which, accordingly, are important instruments for an integrated policy on mountain areas, although they have not been fully ratified and implemented,
L. tā kā kalnu apvidu ekonomika, kas balstās uz zemes, mežu un ganību izmantošanu un kurai bieži vien ir daudznozaru raksturs, ir ekoloģiskā līdzsvara paraugs, ko nedrīkst neņemt vērā;
L. whereas the agro‑sylvo‑pastoral economies of mountain areas, which often comprise multiple activities, are an example of environmental balance that cannot be overlooked,
M. tā kā lauku saimniecības kalnu apvidos lielākoties ir ģimenes uzņēmumi ar paaugstinātu finansiālo risku,
M. whereas the majority of farms in mountain areas are family farms with high financial risk,
2. uzsver, ka ar Lisabonas līgumu grozītā EK līguma 158. pantā par kohēzijas politiku ir norādīts, ka kalnu reģioni pastāvīgi piedzīvo nopietnas dabīgas grūtības, vienlaikus atzīstot to daudzveidību, un aicina pievērst tiem īpašu uzmanību; tomēr pauž nožēlu, ka Komisija par spīti vairākkārtējām Parlamenta prasībām vēl joprojām nav izstrādājusi visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi atbalstītu kalnu apvidus un citus reģionus, kas pastāvīgi piedzīvo dabīgas grūtības;
Stresses that Article 158 of the EC Treaty, on cohesion policy, as amended by the Treaty of Lisbon, identifies mountain regions as suffering from severe and permanent handicaps, whilst acknowledging their diversity, and calls for particular attention to be paid to such areas; regrets, however, that the Commission has not yet been able to draw up a comprehensive strategy effectively to support mountain areas and other regions suffering from permanent natural handicaps, despite numerous requests to that effect from Parliament;
5. ierosina, lai Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, ņemot vērā 2008. gada rudenī paredzamo Zaļās grāmatas par ES teritoriālo kohēziju pieņemšanu, kā arī teritoriālās attīstības programmas un Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvas mērķus, pieņem teritoriālo pieeju, lai risinātu problēmas dažādās kalnu teritorijās, un paredz šos pasākumus nākamajā struktūrfondu politikas tiesību aktu paketē;
Proposes that, in the context of the Green Paper on territorial cohesion to be adopted in autumn 2008, and in keeping with the objectives of the territorial agenda and the European Spatial Development Perspective, the Commission should, in cooperation with the Member States, adopt a territorial approach to address the problems in different types of mountain territories and make provision for such measures within the next legislative package on the Structural Funds;
Skatīt Tiroles pavalsts iniciatīvu „ ZukunftsraumTirol ” Austrijā. ;
'ZukunftsraumTirol' initiative of the state of Tyrol in Austria. , accordingly;
10. aicina Komisiju zināšanu nodošanas un inovāciju veicināšanas nolūkā sagatavot pārskatu par finansētajām programmām un projektiem par tematiem, kas attiecas uz kalnu apvidiem;
Calls on the Commission to produce an overview of programmes and projects funded on topics of relevance to mountain areas for the purpose of transferring knowledge and promoting innovation;
12. uzsver kalnu lauksaimniecības nozīmi ražošanā, ainavu visaptverošā saglabāšanā un izmantošanā, kas kalpo arī par citu ekonomikas nozaru multifunkcionālu pamatu un tradicionālo kultūrainavu un sociālās iekārtas raksturīgu elementu;
Emphasises the role played by hill and mountain farming in production, in the cross-sectoral maintenance and utilisation of landscapes and as a multifunctional basis for other sectors of the economy and characteristic feature of traditional cultural landscapes and social fabrics;
atzīmē, ka dabas apstākļu un riska dēļ lauksaimniecība kalnu apvidos (jo īpaši augstu kalnos) prasa smagāku darbu (kas paredz arī lielāku darba intensitāti un roku darbu) un lielākas izmaksas (arī īpašu tehniku un paaugstinātas transporta izmaksas);
Notes that farming in mountain areas (in particular in highland and high mountain areas) involves greater effort (inter alia. high labour intensity and the need for manual labour) and higher costs (inter alia, the need for special machinery and the high cost of transport) due to natural conditions and risks;
17. uzsver, ka kompensācijas maksājumi kalnu apvidos (jo īpaši augstkalnu apvidos) arī turpmāk jāizlieto, lai tikai atlīdzinātu nelabvēlīgos dabas apstākļus un nelabvēlīgu saimniecisko apstākļu radītās papildu izmaksas, ka šie maksājumi ir attaisnojami ilgtermiņā, jo nepastāv ražošanas alternatīvas, un ka pilnīga nosacījumu atcelšana pakāpeniski novedīs pie ekonomiskās aktivitātes sašaurināšanās, kas skars visas nozares; uzsver, ka kalnu apvidu vajadzības nevar apmierināt, izmantojot tikai finansējumu lauku attīstībai;
Emphasises that compensatory payments for mountain areas (in particular in highland and high mountain areas) should continue, in future, to be exclusively geared towards offsetting permanent natural disadvantages and additional costs stemming from farming difficulties, that such payments are justified in the long term due to the lack of alternative production and that full decoupling would lead to a systematic reduction in activity affecting all sectors; emphasises that the needs of mountain areas cannot be met by rural development funding alone;
22. uzsver, ka ražotāju apvienības, zemnieku kooperatīvi, lauksaimnieku kolektīvas tirdzniecības iniciatīvas un starpnozaru partnerība, kas, īstenojot integrētu attīstības plānu (piemēram, Leader grupas), veido reģionu pievienoto vērtību un saskaņā ar ilgtspējīgas lauksaimniecības stratēģiju ievērojami veicina lauksaimnieciskās ražošanas ienesīgumu un drošību tirgū un tas attiecīgi vēl vairāk jāatbalsta;
Emphasises that producer associations, farming cooperatives, collective marketing initiatives driven by farmers and inter-sectoral partnerships that create added value within regions through an integrated development approach (e.g. Leader-groups) and in line with sustainable farming strategies, make an important contribution to the stability of income positioning and security of agricultural production on markets and should be given greater support accordingly;
25. norāda, ka uzņēmumi kalnu apvidos, mūsdienu apstākļos izmantojot tradicionālās zināšanas un ražošanas paņēmienus, ražo kvalitatīvus produktus un ir galvenie darba devēji nodarbinātības jomā, tādēļ tiem jāpiemēro ES atbalsta režīms;
Points out that undertakings in mountain areas produce high-quality products by making renewed use of traditional know-how and manufacturing procedures and play a key role in the field of employment and should thus be included in EU aid systems;
29. aicina izveidot fondu nelabvēlīgiem apvidiem, tostarp kalnu apvidiem (piemēram, piešķirot līdzekļus no otrā pīlāra, ja tie paliek neizmantoti trūkstoša valsts līdzfinansējuma dēļ);
Calls for the establishment of a fund for disadvantaged areas, including mountain areas (containing, for example, resources from the second pillar which have not been used on account of a lack of national co-financing);
32. aicina dzīvnieku veselības, aizsardzības un selekcijas veicināšanas noteikumos (piemēram, ciltsdarba programmās, ciltsgrāmatu uzturēšanā, atbilsmes pārbaudēs) ievērot lauksaimniecības dzīvnieku (jo īpaši vietējo šķirņu) audzētāju un turētāju intereses kalnu apvidos, ņemot vērā pašreizējos riska faktorus un spiedienu, ko tie izjūt;;
Calls for the interests of breeders and farmers of livestock in particular of indigenous breeds) in mountain areas and in view of the current risks and pressures to which they are subject, to be taken into account in animal health, animal protection and animal breeding provisions; (e.g. breeding programmes, the retention of herd books, compliance checks);
37. uzsver, ka dažos ES kalnu apvidos, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, pieaug depopulācijas un vietējo kopienu sociālās aktivitātes mazināšanās risks, kā arī lauksaimnieciskās darbības apsīkuma vai pat pārtraukšanas risks, kas var ietekmēt ainavas un radīt izmaiņas ekosistēmā;
Stresses that in some EU mountain areas, particularly in the new Member States, there is a growing risk of depopulation and an impoverishment of the social life of local communities, which are also facing the threat of a curtailment or even a discontinuation of farming and which are likely to result in changes to the landscape and the ecosystem;
40. uzsver ūdens resursu apsaimniekošanas nozīmi kalnu apvidos un aicina Komisiju mudināt vietējās un reģionālās varas iestādes ievērot lejteces un augšteces ūdens resursu lietotāju intereses, cita starpā piešķirot atbilstīgu finansējumu, lai atbalstītu ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu šajos apvidos ;
Stresses the importance of the issue of water management in mountain areas and calls on the Commission to encourage local and regional authorities to develop a sense of solidarity between downstream and upstream users, including through appropriate funding to support the sustainable use of water resources in these areas;
42. norāda, ka kalnu apvidos ir vajadzīgi jauni pasākumi, lai aizsargātos pret plūdiem (pirmkārt, lai tos nepieļautu), tikmēr lauksaimnieki un mežsaimnieki var atbalstīt preventīvus pretplūdu pasākumus ar tiešiem platībatkarīgiem maksājumiem, kurus tie saņem saskaņā ar KLP;
Points out that mountain areas require new means of protecting their territory against flooding (with an emphasis on flood prevention), whilst farmers and foresters can support anti-flooding preventive measures by means of the direct area-related payments which they receive under the CAP;
45. atgādina ierosinājumu 2006. gada rezolūcijas 15. punktā, ka kalnu apvidos ir jācenšas nodalīt mežus no ganībām un jāievieš prasība izmantot takas, kas jādara ne tikai vispārēju drošības apsvērumu dēļ;
Recalls the suggestion in paragraph 15 of its resolution of 16 February 2006 that efforts be made to encourage the separation between forests and grazing land in mountain areas and to introduce the requirement to use paths (not least for safety reasons in general);
51. uzsver, ka apstrādāšanai un ražošanai nepiemērotu zemi vislabāk var izmantot meža kopšanai, ilgtspējīgām medībām, zvejai u. tml., lai nepieļautu tās aizaugšanu, ugunsgrēku risku, eroziju un bioloģiskās daudzveidības sarukšanu;
Emphasises that land that is not suitable for cultivation and production is best used to promote the preservation of forests, sustainable hunting and fishing etc. to prevent it reverting to its wild state and to prevent fire hazards, erosion and biodiversity loss;
53. aicina Komisiju pilnībā atbalstīt kalnu apvidu iekļaušanu pasaules dabas mantojuma sarakstā un izmantot visas esošās starptautiskās iespējas, lai aizsargātu minētos apvidus;
Calls on the Commission to give its full backing to nominating mountain areas for inclusion on the world heritage list and to avail itself of all the international opportunities available to protect those regions;
58. norāda uz daļlaika profesionālās pamatizglītības un tālākizglītības, kā arī „mūžizglītības” iniciatīvu un projektu nozīmi, kuru mērķis ir dažādot profesionālās prasmes un iespējas;
Points to the role played by the promotion of part-time basic and further vocational training and - in the interests of diversifying vocational capacities and opportunities - of 'lifelong learning' initiatives and projects;
61. norāda, ka apdzīvotības saglabāšanai un konkurētspējai ir vajadzīgi efektīvi vietējie dienesti; aicina mērķtiecīgi atbalstīt vietējās struktūras, kas darbojas publisko pakalpojumu jomā;
Points to the need for efficient local services in maintaining population levels and for competitiveness; calls for targeted support to be given to local entities working as services of general interest;
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/38/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 157, 9.6.2006., 8. lpp.). ;
Directive 2006/38/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 amending Directive 1999/62/EC on the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (OJ L 157, 9.6.2006, p.
aicina sniegt atbalstu, lai uzlabotu šādu objektu pieejamību, jo īpaši izmantojot sabiedrisko transportu;
Stresses the importance of 'transition zones' between plains and mountain areas for providing high-value private and public infrastructure facilities and services (e.g. universities, airports, hospitals); calls for support to make such facilities more easily accessible, particularly by means of public transport;
66. iesaka dalībvalstīm uzlabot kalnu apvidu attīstībai paredzētās finansiālās palīdzības nodrošināšanas struktūru un procedūras un vienlaikus vienkāršot administratīvās procedūras un piekļuvi līdzekļiem, kas paredzēti, lai aizsargātu un ilgtspējīgi izmantotu šo teritoriju vērtības — kultūras mantojumu un dabas un cilvēku resursus;
Advises the Member States to improve the structure of and the procedures for the provision of financial assistance intended to support the development of mountain areas and at the same time to simplify administrative procedures and access to resources intended to support the protection and sustainable use of territorial assets: the cultural heritage and natural and human resources;