natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. tā kā pastāv risks, ka Eiropas konsensa par attīstību augstie mērķi, kā arī citi politiski mērķi, piemēram, migrācijas un tirdzniecības jomā, var vājināt uzsvaru uz attīstību un apdraudēt konsensu, kas panākts starptautiskā atbalsta darba kārtībā par nabadzības izskaušanu, jo trūkst saskaņotības starp dažādiem ES politikas virzieniem, un tā kā šajā sakarā Eiropas konsensa par attīstību 35. pantā norādīts: ".. ir svarīgi, lai ar attīstību nesaistītie politikas virzieni sniegtu palīdzību jaunattīstības valstu" centienos sasniegt TAM;
K. whereas there is a risk that the ambitious objectives of the European Consensus for Development, including other political ones such as migration and trade, could dilute the focus on development and undermine the consensus achieved in the international aid agenda on poverty reduction as a result of lack of consistency between the various EU policies, and whereas in this context Paragraph 35 of the European Consensus for Development states that 'it is important that non-development policies assist developing countries' efforts in achieving the MDGs',
L. tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija jau radījusi veselības aizsardzības jomas darbinieku un citu kvalificētu darbinieku kritisku trūkumu jaunattīstības valstīs, kas nereti liedz atbalstu īstenot praktiski;
L. whereas the brain drain has led to a critical shortage of health workers and other key skilled personnel in developing countries which in turn frequently prevents being effectively delivered on the ground,
M. tā kā atbalsta sistēma kļūst arvien sarežģītāka, ko veicina atbalsta kanālu izplatība, atbalsta plūsmu sadrumstalotība, arvien lielāka atbalsta saistīšana ar noteiktu tā sniedzēju, un tas, ka jaunās tirgus ekonomikas valstis kļūst ietekmīgākas sadarbībā ar jaunattīstības valstīm, tādējādi radot atbalsta sadrumstalotību un atbalsta sniedzēju darbību dublēšanos pasaules, valstu vai nozares līmenī;
M. whereas the aid system is getting increasingly complex, marked by a proliferation of aid channels, fragmentation of aid flows, increased earmarking of aid, emerging economies becoming more powerful actors in their co-operation with developing countries, leading to the fragmentation of aid and overlapping donor activities at global, country or sector level,
N. tā kā tuvākajos gados institucionālā problēma būs saistīta ar to, kā vislabāk iesaistīt 12 jaunās ES dalībvalstis to jaunajā atbalsta sniedzēju lomā, jo dažiem no šiem atbalsta sniedzējiem ir grūtības ievērot atbalsta sistēmas attīstības sadarbības standarta pamatnostādnes, ko izvirza ESAO Attīstības veicināšanas komiteja;
N. whereas in the coming years, one of the institutional challenges will be how to best integrate the 12 new members of the EU in their role as emerging donors, as some of these donors find it difficult to conform to the standard development co-operation guidelines of the aid system promoted by the OECD's DAC,
O. tā kā šāda situācija var traucēt atbalsta efektīvu sniegšanu,
O. whereas this situation could be an obstacle to effective aid provision,
P. tā kā pašreizējā atbalsta sniegšanas sistēma bieži ir nepietiekama, jo daudzas nabadzīgās valstis un kritiski svarīgas nozares, piemēram, veselība, izglītība, sociālā kohēzija un dzimumu līdztiesība saņem mazus atbalsta asignējumus;
P. whereas the current system of allocating aid too often falls short, with many poor countries and critical areas, such as health, education, social cohesion and gender equality, receiving small aid allocations,
Q. tā kā ES pienākums ir izskatīt jautājumu par t.s. „bāreņvalstīm” jeb novārtā atstātām valstīm un nozarēm saistībā ar iepriekš minēto rīcības kodeksu attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā, un sākt pievērst uzmanību asignējumiem nestabilās situācijās;
Q. whereas the EU is committed to tackling the question of ‘orphaned’ or neglected countries and sectors in the context of its above-mentioned Code of Conduct on Division of Labour in Development Policy, beginning to look at allocations into situations of fragility,
R. tā kā gan Eiropas Parlaments, izmantojot ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006
R. whereas Parliament, through the scrutiny mechanism of the Development Cooperation instrument (DCI) established by the Regulation (EC) No. 1905/2006
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).
Regulation (EC) No. 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p.
S. tā kā daudzos pētījumos apliecināts, ka efektīva atbildība par atbalsta izmantošanu ar iedzīvotāju iesaisti ir viens no galvenajiem atbalsta efektivitātes rādītājiem, taču atbalsta sniegšanā vēl arvien ir par maz pārredzamības un atvērtības; tā kā pārredzamības trūkums kavē saņēmējvalstu valdību, pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piekļuvi informācijai, tādējādi būtiski traucējot atbalsta labāku izmantošanu;
S. whereas a large number of studies have shown that effective accountability for the use of aid involving citizen participation is one of the main indicators of aid effectiveness, but aid is still suffering from a lack of transparency and openness; whereas this lack of transparency hampers access to information for governments, local authorities and civil society in the recipient countries and in this sense constitutes a major obstacle to better appropriation of aid,
T. tā kā atbalsts bieži tiek nodrošināts atbilstoši atbalsta sniedzēju prioritātēm un grafikam, nepietiekami ievērojot un pieskaņojoties valstu plāniem un attīstības prioritātēm vai arī šo valstu budžeta veidošanas grafikam, kas ārkārtīgi apgrūtina atbalsta saņēmēju spēju sagatavot efektīvu budžetu vai plānot turpmākās darbības, un apgrūtina parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un citu dalībnieku spēju uzraudzīt atbalsta plūsmas un efektivitāti;
T. whereas aid is often disbursed according to donors’ own priorities and timetables, without making sufficient efforts to respect and conform to national planning and development priorities, or the national budgeting timeframe, which makes it very difficult for recipients to prepare effective budgets, or to plan ahead, and makes it hard for parliaments, civil society and others to monitor aid flows and effectiveness,
U. tā kā valstu sistēmu izmantošana ir atbalsta efektivitātes galvenā sastāvdaļa un uzskatāma par svarīgu līdzekli, kā uzlabot partnervalstu dalību politikas veidošanā un īstenošanā; tā kā ir sagaidāms, ka valstu sistēmu izmantošana stiprinās partnervalstu attīstības stratēģijas un īstenošanas struktūras;
U. whereas the use of country systems is a key component of aid effectiveness and is deemed to be an important means of increasing partner countries‘ ownership over policy design and delivery; whereas, therefore, using country systems is expected to strengthen partner countries' national development strategies and implementation frameworks,
V. tā kā jaunākajā pārskatā par ESAO Parīzes deklarācijas uzraudzību norādīts, ka galvenā jaunattīstības valstu valdību problēma ir tādas tehniskās palīdzības trūkums, kuras pamatā ir pieprasījums, jo tehniskā palīdzība daudzējādā ziņā joprojām ir saistīta ar noteiktu piegādātāju un ir pārāk dārga, kā arī bieži neefektīva vietējo resursu stiprināšanā, kas prasīts ASI regulas 31. pantā;
V. whereas according to a recent Survey on Monitoring the Paris Declaration by the OECD, the lack of demand-driven technical assistance is a key issue for developing country governments due to the fact that much technical assistance continues to be tied and overpriced, and is often ineffective at building local capacity as established in Article 31 of the DCI Regulation,
W. tā kā valstu parlamentiem ir svarīga loma, vairojot izpratni un veicinot atbalsta sistēmas reformu, piemēram, rīkojot diskusijas un apstiprinot attīstības programmas un budžetus, piešķirot finansējumu ar nabadzību saistītām jomām, sekmējot darba dalīšanu un prasot valdībām atskaitīties par Parīzes deklarācijas īstenošanu;
W. whereas the role of national parliaments is paramount for raising awareness and pushing for reform of the aid architecture, i.e. through the debate and approval of development frameworks and budgets, allocation of funding to poverty related sectors, promotion of the division of labour and holding governments to account for delivering on the Paris Declaration,
X. tā kā pašvaldības iestādes ir svarīgākais attīstības politikas elements, jo pieredze un zināšanas par vietējiem apstākļiem tām ļauj ik brīdi būt informētām par iedzīvotāju vajadzībām un nodrošināt viņu saikni ar valsti;
X. whereas local authorities are key players in development policies, as their expertise and knowledge of local needs enable them to convey, on a daily basis, the expectations of the people and to bridge the gap between the latter and the State,
Y. tā kā pilsoniskās sabiedrības loma ir ļoti svarīga, jo tā ir gan partneris politiskajā dialogā par atbalsta efektivitāti un atbalsta prioritāšu noteikšanu, gan arī uzraugs pār valdības izdevumiem;
Y. whereas the role of civil society is essential, both as a partner in the political dialogue on aid effectiveness and setting aid priorities, and as a “watchdog” for monitoring government spending,
Z. tā kā ASI nosaka, ka ne mazāk kā 15 % no tematiskajām kredītlīnijām jāpiešķir nevalstiskiem dalībniekiem un pašvaldības iestādēm, un tā kā šī labvēlīgā tendence, atbilstoši kurai atbalsts var tikt izmantots efektīvāk, ir jāsaista ar dalībvalstu lielāku iesaisti decentralizētā sadarbībā;
Z. whereas the DCI provides for no more than 15% of the thematic credit line for non-state actors and local authorities to be assigned to the latter and whereas this favourable trend, which is likely to render aid more effective, should be accompanied by greater recourse to decentralised cooperation on the part of Member States,
AA. tā kā ES ir jānodrošina, lai nabadzības samazināšana un ilgtermiņā — tās izskaušana tiktu iekļauta atbalsta efektivitātes darba kārtībā, ko pieņems Akras Augsta līmeņa forumā par atbalsta efektivitāti 2008. gada septembrī;
AA. whereas the EU must ensure that the aid effectiveness agenda resulting from the Third High Level Forum on Aid Effectiveness to be held in Accra in September 2008 is focussed on the reduction and, in the long term, the eradication of poverty,
AB. tā kā atbalsta kvalitātes un apjoma palielināšana ir ļoti svarīga TAM sasniegšanai un atbalsta efektivitāte nevar būt aizbildinājums, lai dalībvalstis nepildītu savas saistības saskaņā ar iepriekš minēto Monterrejas konsensu;
AB. whereas both improving the quality of aid and increasing the quantity of aid are vital for achieving the MDGs and aid effectiveness cannot be a pretext for not reaching the commitments that the Member States made under the above-mentioned Monterrey Consensus,
AC. tā kā Eiropas konsensā par attīstību dzimumu līdztiesība atzīta par patstāvīgu mērķi un ES prasīts visās ES attīstības sadarbības jomās stiprināt dzimumu līdztiesības aspektu, un tā kā Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei „Dzimumu līdztiesība un sieviešu līdzdalība sadarbībā attīstības jomā” ( COM(2007)0100 ) ES atbalsta sniedzējiem prasīts nodrošināt tādu stratēģiju un pasākumu īstenošanu, kas patiesi uzlabo sieviešu stāvokli;
AC. whereas the European Consensus for Development recognises gender equality as a goal in its own right and commits the EU to strengthening its approach to gender equality in all EU development cooperation and whereas the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled 'Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation' ( COM(2007)0100 ) commits EU donors to ensure the effective implementation of strategies and practices that genuinely deliver for women,
1. aicina dalībvalstis un Komisiju kopīgi darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu viedokli, lai saskaņotu atbalsta sniegšanu ar partnervalstu prioritātēm un lai padarītu savas darbības vienotākas, pārredzamākas un kopumā efektīvākas;
Calls on the Member States and the Commission together to make every effort to ensure that the EU speaks with one voice, to align aid delivery with partner countries' priorities and to make their actions more harmonized, transparent, predictable and collectively effective;
3. uzsver, ka izejvielu cenu pieaugums ir galvenais cēlonis pašreizējai pasaules pārtikas krīzei, kura draud iznīcināt visus līdzšinējos sasniegumus atbalsta efektivitātes palielināšanā, un aicina Komisiju un visas dalībvalstis atbalstīt ikvienu pasākumu, ar kuru varētu stabilizēt izejvielu cenas jaunattīstības valstīm;
Stresses that the rise in the prices of raw materials played a crucial role in triggering the current global food crisis, which is in danger of wiping out all the efforts already made to improve the effectiveness of aid, and calls on the Commission and each Member State to support any measure which can help to stabilise raw material prices for developing countries;
6. aicina Komisiju un dalībvalstis kopīgi noteikt izpildes rādītājus, kas piesaistīti TAM rādītājiem, jo īpaši attiecībā uz budžeta atbalstu, lai valstu parlamenti, pašvaldības iestādes un vietējā pilsoniskā sabiedrība, kā arī Eiropas Parlaments varētu noskaidrot ES ieguldījumu rezultātus;
Calls on the Commission and the Member States jointly to identify performance indicators geared to the MDG indicators, in particular with regard to budgetary aid, so that national parliaments, local authorities and local civil society, as well as the European Parliament, can trace back the results of EU contributions;
9. prasa Komisijai un dalībvalstīm sniegt atbalstu novatorisku finansēšanas mehānismu izstrādei un īstenošanai, lai būtiski sekmētu TAM sasniegšanu noteiktajos termiņos; uzsver, ka šie papildu resursi nevar aizstāt jau esošās saistības saskaņā ar publisko atbalstu attīstības jomā;
Calls on the Commission and the Member States to support the creation and implementation of innovative financing mechanisms to contribute significantly to attaining the MDGs within the deadlines set; stresses that these additional resources cannot replace the commitments already given in terms of public development aid;
15. aicina Komisiju nodrošināt lielāku atbildību, kā arī valstu publisko finanšu pārvaldības sistēmu pārredzamību gadījumos, ja ir garantija, ka atbalsts tiks izmantots paredzētajiem mērķiem, lai veicinātu gan līdzdalību, gan nabadzības samazināšanu;
Calls on the Commission to ensure greater accountability as well as transparency of countries' public financial management systems where there is assurance that aid will be used for the purposes intended, in order to facilitate both ownership and poverty reduction;
17. atbalsta Komisijas lomu dalībvalstu attīstības palīdzības saskaņošanā gan lēmumu pieņemšanas, gan praktiskās darbības vietās, un uzsver pievienoto vērtību, kas izriet no Komisijas gatavības uzņemties vadošo lomu politiskajā dialogā starp ES un partnervalstīm, balstot šo dialogu uz ES kopīgajām vērtībām, tostarp cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības veicināšanu;
Supports the role that the Commission is playing in order to co-ordinate development cooperation among Member States in headquarters and in the field and emphasises the added value provided by the Commission in taking a leading role in the political dialogue between the EU and the partner countries, based on the EU’s common values such as the promotion of human rights and gender equality;
19. aicina Komisiju veicināt arī regulārus kontaktus un sadarbību starp tās delegācijām un pilsonisko sabiedrību un pašvaldības iestādēm, lai labāk ņemtu vērā partnervalstu vajadzības un prioritātes, un tādējādi veicinātu labāku atbalsta izmantošanu, kas ir Parīzes deklarācijas svarīgākais uzdevums;
Calls on the Commission also to encourage regular contact and shared work between its delegations and civil society and local authorities, in order to take better account of the needs and priorities of the partner countries and thus promote better appropriation of aid, which is the principal objective of the Paris Declaration;
24. aicina ESAO Attīstības veicināšanas komiteju, kura šajā ziņā ir atbildīgā iestāde, cik iespējams ātri formulēt attīstības sadarbības definīciju, lai pilnībā pārtrauktu atbalsta līdzekļu izmantošanu vajadzībām, kam nav nekāda sakara ar attīstību, jo šāda neatbilstoša izmantošana iespējama vien tāpēc, ka pašlaik atbalsts attīstības jomā ir definēts ārkārtīgi plaši;
Calls on members of the OECD's DAC, which is the relevant authority, to formulate as soon as possible a definition of development cooperation which can put a permanent end to the diversion of aid in favour of purposes which have nothing to do with development, as this diversion is made possible only by the extremely broad nature of the current official definition of development aid;
29. uzsver vajadzību sniegt atbalstu saskaņā ar partneru prioritātēm un laika grafikiem, kā arī ievērot valstu plānus un attīstības prioritātes vai valsts budžeta sastādīšanas grafiku;
Stresses the need to disburse aid according to partners´ own priorities and timetables, and conform to national planning and development priorities, or the national budgeting timeframe;
34. uzsver vajadzību iesaistīt gan dalībvalstu, gan ES partneru pašvaldības iestādes Parīzes deklarācijas mērķu sasniegšanas procesā, jo īpaši visos posmos, kas saistīti ar attīstības politikas jomu noteikšanu, to īstenošanu un novērtējumu;
Stresses the need to involve local authorities of both Member States and EU partners in the process of achieving the goals of the Paris Declaration, particularly at all stages of the formulation, implementation and assessment of development policies;
45. uzsver, ka centieni īstenot efektīvu atbalstu ir jāsaista ar devēju valstu iedzīvotāju labāku informēšanu par attīstības atbalsta uzdevumiem, īstenošanas metodēm un saņēmējiem;
Stresses that efforts to render aid effective should be accompanied by better information for the citizens of donor countries regarding the aims, methods of implementation and recipients of development aid;
Atbalsta efektivitātes jēdziens starptautiskajās diskusijās kļuvis arvien svarīgāks, tāpēc šobrīd jau var runāt par „starptautisko darba kārtību attiecībā uz atbalsta efektivitāti”.
The concept of aid effectiveness has acquired growing importance in international discussions, so much that we could speak of and 'international aid effectiveness agenda'.
Šajā darba kārtībā, ko 2005. gadā izveidoja līdz ar Parīzes deklarāciju, vērsta uzmanība uz kopējo situāciju, lai nodrošinātu, ka kopumā tiek īstenoti atbalsta sistēmas galīgie mērķi; ka starptautiskā atbalsta sistēma joprojām ir vērsta uz savu galveno uzdevumu, proti, cīņu pret nabadzību; un ka visu iesaistīto pušu rīcībā ir sistēma, lai noskaidrotu plašus labas prakses piemērus un panāktu vienprātību par to, kā atbalstu varētu uzlabot.
This agenda, established by the Paris Declaration in 2005 draws attention to the big picture, to ensure that the ultimate objectives of the aid system as a whole are being met; that the international aid system remains true to its primary purpose, that is, fight against poverty; and that all parties concerned have a framework for enquiring into broad lessons of good practice and establishing a consensus on how aid could be improved.
Turklāt Parīzes deklarācija sniedzas vēl tālāk, nosakot īpašas saistības, kas paredzētas, lai uzlabotu atbalsta efektivitāti, pamatojoties uz starptautiskām sarunām un dialogu, savstarpējo atbildību un virkni rādītāju progresa pārraudzībai.
What is more interesting is that the Paris Declaration goes further by establishing specific commitments intended to promote enhanced aid effectiveness, based on international negotiations and dialogue, mutual accountability, and a set of indicators for tracking progress.
2008. gada septembrī ministri no visām valstīm, kā arī attīstības aģentūru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju vadītāji no visas pasaules tiksies Akrā Trešajā augsta līmeņa forumā (ALF) par atbalsta efektivitāti (2.–4. septembris).
In September 2008, ministers from all countries, heads of development agencies and civil society organisations from around the world will gather in Accra for the Third High-Level Forum (HLF) on Aid Effectiveness (2-4 September).
Viņu kopīgais mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm un atstumtiem cilvēkiem cīņā pret nabadzību, padarot atbalstu pārredzamāku un vairāk vērstu uz rezultātu sasniegšanu, kā arī paredzot lielāku atbildību par to.
Their common objective is to help developing countries and marginalised people in their fight against poverty by making aid more transparent, accountable and results-oriented.
Tas nekādā gadījumā nenozīmē atbalsta efektivitātes darba kārtības beigas.
This is, by no means, the end of the aid effectiveness agenda.
Gluži pretēji — šādi tiek izvirzīti mērķi, kurus jāsasniedz atbalsta finansēšanas posmā pēc Monterrejas konsensa darbības beigām, tādēļ jāapsver Eiropas Savienības centieni šajā jomā arī pēc Akras foruma.
On the contrary, it sets the goals to be attained in the post-Monterrey financing of aid scenario, therefore the European efforts on this subject should be considered beyond Accra.
Tiek sagaidīts, ka forumā tiks panākta vienošanās par konkrētu Akras rīcības darba kārtību, nosakot konkrētus pasākumus ātrākai Parīzes deklarācijas īstenošanai.
Expectations are that the Forum will agree on an Accra Action Agenda identifying concrete steps to accelerate the implementation of the Paris Declaration.
Pirmā uzraudzības kārta, kas tika realizēta 2006. gadā, parādīja, ka joprojām ir vajadzīgi būtiski centieni, lai īstenotu Parīzes deklarācijā apstiprinātās saistības un izmantotu visas iespējas uzlabot attīstības efektivitāti valstu līmenī.
A first round of monitoring conducted in 2006 suggests that important efforts are still needed if we are to achieve the commitments agreed in the Paris Declaration and realise the full potential for improving development effectiveness at the country level.
Tā kā galvenais diskusiju temats Akras ALF būs Parīzes deklarācijas īstenošana, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība un jo īpaši Eiropas Parlaments apsvērtu, kā foruma darbs veicinās šo īstenošanas procesu un kā Parīzes deklarācijā iekļautie atbalsta efektivitātes principi līdz šim palīdzējuši sniegt plašāku un labāku atbalstu.
As the central thrust of discussions in the Accra HLF will be the implementation of the Paris Declaration, it is thus important that the European Union, and especially the European Parliament, consider how its own work will contribute to this implementation process and how the aid effectiveness principles embedded in the Paris Declaration have contributed, so far, to deliver more and better aid.
Tādēļ šī ziņojuma mērķis ir izstrādāt kopēju Eiropas Parlamenta nostāju, gatavojoties Akras ALF, kas var noderēt atbalsta efektivitātes debatēs starp attīstības veicināšanā iesaistītajām pusēm no Eiropas.
Therefore, the aim of this report is to establish a common position of the European Parliament on the run up for the Accra HLF which could be of valuable use in the aid effectiveness debate among the European development actors.