natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā ar Lisabonas līgumu tiek izveidota jauna konstitucionāla ES iestāžu pārredzamības sistēma, ņemot vērā atvērtu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (LESD 298. pants), ieviešot noteiktas pamattiesības piekļūt ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem; tā kā Līgums garantē šīs tiesības ne tikai ES pilsoņiem, bet arī jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kas uzturas dalībvalstī, un tās ir jāīsteno saskaņā ar vispārējiem principiem un ierobežojumiem (lai aizsargātu noteiktas sabiedrības vai privātās intereses), kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumos (LESD 15. pants);
A. whereas the Lisbon Treaty introduced a new constitutional framework of EU institutional transparency, with a view to an open, efficient and independent European administration (Article 298 TFEU), by establishing a firm fundamental right of access to documents of EU institutions, bodies, offices and agencies; whereas this right is afforded by the Treaty not only to EU citizens but also to any natural or legal person residing in a Member State, and should be exercised in compliance with the general principles and limits (set with a view to protecting certain public or private interests) laid down by the regulations adopted by the European Parliament and the Council (Article 15 TFEU),
B. tā kā pilnīgi nodrošināt piekļuvi normatīviem dokumentiem tagad ir vispārējs noteikums, bet izņēmumi attiecībā uz nenormatīvajiem noteikumiem būtu jāsamazina, un tā kā abām pieejām nevajadzētu vienai otru vājināt;
B. whereas it is now a general rule that access to legislative documents should be fully provided, while exceptions regarding non-legislative documents should be narrowed, and whereas the two approaches should not undermine each other,
C. tā kā jaunajos Līgumos vairs nav minētas atsauces uz „Padomes lēmuma pieņemšanas procesa efektivitātes saglabāšanu” (bijušā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 255. pants un 207. panta 3. punkts) — tā saukto „telpu pārdomām”, kas iespējams var ierobežot pārredzamību attiecībā uz likumdošanas procedūrām; tā kā attiecībā uz administratīvajām procedūrām „telpai pārdomām” ir jāpiemēro LES 1. pants un LESD 298. pants, kurā minēta prasība pēc atvērtas, efektīvas un neatkarīgas administrācijas;
C. whereas the new Treaties no longer mention ‘the preserving of the effectiveness of the Council’s decision-making process’ (Articles 255 and 207 (3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – as a possible limit to transparency as far as legislative procedures are concerned; whereas for administrative procedures the ‘space to think’ should be framed in line with Article 1 TEU and Article 298 TFEU, which require an open, efficient and independent administration,
D. tā kā pārredzamība ir būtiska līdzdalības demokrātijas daļa, kas papildina pārstāvības demokrātiju, uz kā pamatojas Savienības darbība, kā tas skaidri norādīts LES 9.–11. pantā, ļaujot pilsoņiem piedalīties lēmumu pieņemšanā un īstenot sabiedrisko kontroli, tādējādi nodrošinot demokrātiskas politiskās sistēmas leģitimitāti;
D. whereas transparency is an essential part of participatory democracy, being complementary to representative democracy, on which the functioning of the Union is based, as explicitly stated in Articles 9-11 TEU, allowing the citizen to participate in decision-making and to exercise public scrutiny, and thus ensuring the legitimacy of a democratic political system,
E. tā kā iedzīvotāji aicina uzlabot demokrātiju, pārredzamību, iestāžu un politisko dalībnieku atvērtību un stingrākus korupcijas apkarošanas pasākumus; tā kā piekļuve dokumentiem un informācijai ir viens no veidiem, kā nodrošināt, ka iedzīvotāji var iesaistīties demokrātiskajos procesos un ka korupcija tiek novērsta un apkarota;
E. whereas citizens are calling for more democracy, transparency, openness of institutions and of political actors and a stronger fight against corruption; whereas access to documents and information is one of the ways to make sure citizens can be involved in the democratic process and that corruption is prevented and fought,
F. tā kā turklāt ES draud arvien lielāks risks saņemt kritiku par ilgstošu pārredzamības, atvērtības un pieejas dokumentiem un informācijai trūkumu iedzīvotājiem, par ko liecina nespēja pieņemt jaunu regulu par tiesībām piekļūt dokumentiem, jo Komisija atteicās pieņemt Parlamenta grozījumus un dalībvalstis nevēlējās iedzīvotājiem un Parlamentam atklāt savus dokumentus, diskusijas un apspriedes;
F. whereas furthermore the EU progressively risks to become the target of criticism because of the continuous lack of transparency, openness and access to documents and information for citizens, as demonstrated by the impossibility to adopt a new Regulation on the right of access to documents, due to the Commission refusal to accept Parliament’s amendments and Member States’ unwillingness to open up their documents, discussions and deliberations to citizens and the Parliament,
G. tā kā ES līmenī jāveic turpmāki un stingrāki pasākumi korupcijas apkarošanai, lai nodrošinātu, ka ES iestādes visur un visos līmeņos ir no tās pasargātas, un tā kā Parlamentam ir jāmācās no nesenās negatīvās pieredzes un jāizstrādā noteikumi par Eiropas Parlamenta deputātu un darbinieku attiecībām ar lobijiem un interešu grupām, tostarp noteikumi par pastiprinātu pārredzamību;
G. whereas further and more stringent measures against corruption should be taken at EU level to ensure that EU institutions are immune from it, at all levels and everywhere, and whereas Parliament should learn from recent negative experiences by drawing up rules, including rules providing for enhanced transparency, on the relations of MEPs and Parliament’s staff with lobbyists and interest groups,
H. tā kā, lai garantētu demokrātiskas politiskās sistēmas atbildību un leģitimitāti, pilsoņiem ir tiesības zināt, kā viņu pārstāvji rīkojas, kad ir ievēlēti vai iecelti publiskās struktūrās vai pārstāv dalībvalsti Eiropas vai starptautiskā līmenī (atbildības princips), kā darbojas lēmumu pieņemšanas process (tostarp dokumenti, grozījumi, grafiks, iesaistītie dalībnieki, balsojumi utt.), kā tiek piešķirti un izlietoti publiskie līdzekļi un kādi rezultāti tiek sasniegti (finansējuma izsekojamības princips);
H. whereas, in order to guarantee the accountability and legitimacy of a democratic political system, citizens have a right to know how their representatives act, once elected or appointed to public bodies or representing the Member States at European or international level (principle of accountability), how the decision-making process works (including documents, amendments, timetable, players involved, votes cast, etc), and how public money is allocated and spent, and with what results (principle of traceability of funds),
I. tā kā pašreizējā Regula (EK) Nr. 1049/2001 nesniedz skaidru definīciju attiecībā uz vairākiem svarīgiem jautājumiem, piemēram, dalībvalstu veto tiesībām, „telpas pārdomām” ierobežošanu, skaidrām un sašaurinātām izņēmumu definīcijām, dokumentu klasificēšanu un līdzsvaru starp pārredzamību un datu aizsardzību;
I. whereas the current Regulation (EC) No 1049/2001 does not provide clear definitions of several important issues, such as Member States’ veto right, limitations of the ‘space to think’, clear and narrow definition of the exceptions, classification of documents, and equilibrium between transparency and data protection,
J. tā kā ES līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ir ieguvusi jaunu kompetenci krimināltiesību (LESD 82. un 83. pants) un policijas sadarbības jomā; tā kā šāda jauna kompetence var ietekmēt cilvēka pamattiesības un uzsvērt atvērtākas likumdošanas procedūras nepieciešamību;
J. whereas with the entry into force of the Lisbon Treaty the EU acquired new competences in the fields of criminal law (Articles 82 and 83 TFEU) and police cooperation; whereas such new competences could affect basic human rights and highlight the need for a more open legislative procedure,
K. tā kā ar LESD 15. pantu un Pamattiesību hartas 42. pantu tiek ieviests plašs skaidrojums jēdzienam „dokuments”, kas nozīmē informāciju neatkarīgi no tās pasniegšanas veida;
K. whereas Article 15 TFEU and Article 42 of the Charter of Fundamental Rights introduce a broad notion of the term ‘document’ which covers information whatever its medium of storage,
L. tā kā Regula (EK) Nr. 1049/2001 netiek piemērota vienādi, jo statistika liecina par atšķirībām dažādu iestāžu starpā; tā kā 2009. gada ziņojumos ietvertie kvantitatīvie dati attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanu, ko īsteno ES iestādes, liecina par vispārēju atteikumu skaita un procentuālās attiecības samazinājumu līdz 12 %
L. whereas the application of Regulation (EC) No 1049/2001 is not uniform as statistics show a variation between different institutions; whereas quantitative data contained in the Annual Reports for 2009 in relation to the application of Regulation (EC) No 1049/2001 by the EU institutions suggest a general decrease in the number and rate of refusals, to 12 %
2010. gadā 9 %.
9 % in 2010.
(2008. gadā 16 %) Parlamentā (33 gadījumi), 22,5 %
(16 % in 2008) in Parliament (33 cases), 22.5 %
36,1 %, neskaitot daļēji publiskotos dokumentus.
36.1 % without the partially disclosed documents.
Atteikumu rādītājs 2010. gadā bija 13,3 % (29,1 %, neskaitot daļēji publiskotos dokumentus).
In 2010 the refusal rate was 13.3 % (29.1 % without the partially disclosed documents).
(2008. gadā 28 %) Padomē (2254 gadījumi) un 11,65 % (2008. gadā 13,99 %) Komisijā (589 gadījumi), turklāt atteikumu iemesli dažādās ES iestādēs 2009. gadā bija atšķirīgi; viens no visbiežāk izmantotajiem izņēmumiem bija lēmumu pieņemšanas procesa aizsardzība (Parlamentā 39,47 %
(28 % in 2008) in the Council (2254 cases) and 11.65 % (13.99 % in 2008) in the Commission (589 cases), while reasons for refusal varied among EU institutions in 2009, one of the most used exceptions being the protection of the decision-making process (Parliament (39.47 %
2010. gadā 37 %. , Padomē 39,2 %
37 % in 2010. ), Council (39.2 % for initial applications)
2010. gadā 33 % attiecībā uz sākotnējiem pieteikumiem. (attiecībā uz sākotnējiem pieteikumiem) un Komisijā 26 %
33 % in 2010 for initial applications. , and Commission (26 %))
Pārējie galvenie iemesli atteikumam 2009. gadā bija šādi: attiecībā uz Eiropas Parlamentu privātuma aizsardzība (26 %) un aizsardzība pārbaužu, izmeklēšanas un revīzijas nolūkā (15 %), attiecībā uz Padomi (sākotnējie pieteikumi) sabiedrības interešu aizsardzība saistībā ar starptautiskajām attiecībām (22 %), valsts drošību (5,6 %), aizsardzību un militāro jomu (3,5 %), un attiecībā uz Komisiju (sākotnējie pieteikumi) pārbaužu aizsardzība (27,6 %) un komerciālo interešu aizsardzība (13,99 %). );
Other main reasons in 2009 were: for the European Parliament the protection of privacy (26 %) and protection of the purpose of inspections, investigations and audits (15 %), for the Council (initial applications) the protection of public interests as regards international relations (22.7 %), public security (5.6 %), and defence and military matters (3,5 %), and for the Commission (initial applications) the protection of inspections (27.6 %) and of commercial interests (13,99 %). ,
M. tā kā Vispārējā tiesa lietā Toland/Parlaments
M. whereas the General Court in the case Toland v Parliament
2011. gada 7. jūnija spriedums lietā T-471/08 Toland/Parlaments , Krājumā vēl nav publicēts. anulēja Eiropas Parlamenta lēmumu, ar kuru tika liegta piekļuve Iekšējās revīzijas dienesta 2008. gada 9. janvāra ziņojumam „Parlamentārās palīdzības piemaksas revīzija”;
Judgment of 7 June 2011 in case T-471/08, Toland v Parliament , not yet published in the ECR. annulled the decision of the European Parliament refusing access to an Internal Audit Service report of 9 January 2008 entitled ‘Audit of the Parliamentary Assistance Allowance’,
N. tā kā attiecībā uz slepeniem dokumentiem Komisija un Parlaments 2009. gadā savos reģistros nav iekļāvuši nevienu šādu dokumentu, bet Padome savā reģistrā iekļāvusi 157 dokumentus, kas klasificēti kā „KONFIDENCIĀLI” (CONFIDENTIEL UE) vai „SLEPENI” (SECRET UE), no kopumā 445 šādi klasificētiem dokumentiem;
N. whereas, as regards sensitive documents, in 2009 the Commission and Parliament did not enter any such documents in their registers, while the Council entered 157 sensitive documents classified ‘CONFIDENTIEL UE’ or ‘SECRET UE’ out of 445 documents classified in that way,
O. tā kā starptautiskiem nolīgumiem, līdzīgi kā ES iekšējiem tiesību aktiem, ir juridiskas sekas ES tiesiskajā sistēmā, kā tas norādīts Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma ( ACTA ) gadījumā, un tā kā pieaug sabiedrības interese par piekļuvi ar tiem saistītiem dokumentiem;
O. whereas international agreements have legal effects in the EU legal order similar to those of EU internal legislation, and whereas the public should be informed of the international agreements and be granted access to documents relating to them,
P. tā kā Regula (EK) Nr. 1049/2001 paredz iestādēm pienākumu apsvērt daļējas piekļuves dokumentam piešķiršanu, ja izņēmumi attiecas tikai uz kādu tā daļu; tā kā piešķirtā daļējā piekļuve bieži vien ir pārāk ierobežota un attiecas vienīgi uz dokumentu nosaukumu vai ievaddaļu, taču piekļuve būtiskajai daļai ir liegta;
P. whereas Regulation (EC) No 1049/2001 establishes an obligation for the institutions to consider partial access to a document if only some parts of it are covered by an exception; whereas the partial access granted is often unduly limited and only extends to the title or the introductory paragraphs of the documents, while access to the substantive paragraphs is denied,
Q. tā kā Pamattiesību hartas 41. pants nosaka „ikvienas personas tiesības piekļūt materiāliem, kas uz to attiecas, ievērojot konfidencialitātes, kā arī profesionālā noslēpuma un komercnoslēpuma likumīgas aizsardzības apsvērumus”; un tā kā pastāv ievērojami trūkumi šo tiesību īstenošanā, kas rada nepieciešamību pēc publiskās piekļuves noteikumiem, lai piešķirtu personām piekļuvi materiāliem, kas uz tām attiecas;
Q. whereas Article 41 of the Charter of Fundamental Rights establishes ‘the right of every person to have access to his or her file, while respecting the legitimate interests of confidentiality and of professional and business secrecy’; and whereas serious gaps in the implementation of this right persist, which creates pressure to invoke rules of public access to gain access to one’s own file,
R. tā kā LESD 15. pantā skaidri paredzēts pienākums visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām darboties iespējami atklāti; tā kā šis pienākums attiecas arī uz komitejām, kas palīdz Komisijai tās uzdevumu izpildē; tā kā šis pienākums nav ievērots Komisijas komiteju standarta reglamentā, kas nosaka, ka visas komiteju diskusijas un dokumenti, kas attiecas uz komiteju procedūru, ir konfidenciāli,
R. whereas Article 15 TFEU establishes a clear obligation for all Union institutions, bodies, offices and agencies to ‘conduct their work as openly as possible’; whereas this obligation also applies to the committees assisting the Commission in its duties; whereas this obligation is not respected in the Commission’s standard rules of procedure for committees, which stipulate that all committee discussions and documents relating to ‘comitology’ procedures are to be confidential;
Piekļuve dokumentiem kā pamattiesības
Access to documents as a fundamental right
4. aicina visas ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras, tostarp jaunizveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu, nekavējoties un pilnībā piemērot Regulu (EK) Nr. 1049/2001 atbilstīgi līgumu prasībām un šajā saistībā publiskot gada ziņojumu, kā tas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā;
Calls on all the EU institutions, bodies, offices and agencies, including the newly created European External Action Service, to immediately and fully apply Regulation (EC) No 1049/2001 as required by the Treaties, and to publish in that regard an annual report as required by Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001;
6. uzskata, ka ir būtiski veikt Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšanu, lai precizētu dažus tajā ietvertos noteikumus, precīzi definētu un ierobežotu izņēmumu iespējas un nodrošinātu, ka šie izņēmumi neapdraud Līgumos un Hartā paredzētās pārredzamības īstenošanu; uzskata, ka ar šo pārskatīšanu ir jāstiprina tiesības uz piekļuvi dokumentiem, nekādā veidā nemazinot pašreizējos standartus šo tiesību aizsardzībai, un jāņem vērā Tiesas judikatūra; šajā sakarībā uzsver, ka pārskatītajai regulai jābūt vienkāršai un iedzīvotājiem pieejamai, lai sniegtu viņiem iespēju efektīvi izmantot savas tiesības;
Considers it necessary to revise Regulation (EC) No 1049/2001 in order to clarify some of its provisions, precisely define and narrow its exceptions and ensure that these exceptions do not undermine the transparency granted by the Treaties and the Charter; sees that this revision should strengthen the right of access to documents, without in any way reducing the existing standards for the protection of that right, and take into consideration the case-law of the Court of Justice; stresses in this context that the revised Regulation should be simple and accessible to citizens, to enable them to effectively use their right;
8. atgādina, ka Tiesa lietā Zviedrija/Komisija (lieta C-64/05 P)
Recalls that the Court of Justice clarified in the case Sweden v Commission (case C-64/05 P)
10. uzsver, ka dokumentu klasificēšana tieši ietekmē pilsoņu tiesības piekļūt dokumentiem; atgādina, ka pašreizējā klasifikācijas sistēma pamatota tikai uz iestāžu nolīgumiem, un tai ir tendence uz pārmērīgu klasificēšanu; aicina izstrādāt kopējus klasificēšanas noteikumus regulas veidā;
Stresses that classification of documents directly affects the citizen’s right of access to documents; recalls that the current system of classification functions only on the basis of interinstitutional agreements and is prone to over-classification; calls for common rules of classification in the form of a regulation;
12. uzsver atbilstošu klasificēšanas noteikumu nozīmi patiesā iestāžu sadarbībā; šajā saistībā atzinīgi vērtē iestāžu nolīgumus attiecībā uz klasifikāciju un piekļuvi dokumentiem, kaut arī tie nevar aizvietot pienācīgu tiesisko pamatu; šajā kontekstā aicina Padomi un Eiropas Arējās darbības dienestu par paraugu izmantot jauno iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Komisiju un steidzami noslēgt tādu pašu līgumu ar Parlamentu;
Stresses the important role of proper classification rules for sincere interinstitutional cooperation; welcomes in that regard interinstitutional agreements on classification and access to documents, although they can not replace a proper legislative basis; calls in this context on the Council and the European External Action Service to follow the model of the new IIA between Parliament and the Commission and to conclude a similar agreement with Parliament as a matter of urgency;
14. atgādina, ka Tiesas spriedumā apvienotajās lietās Zviedrija un Turco/Padome uzsvērts pārredzamības pienākums likumdošanas procedūrā, jo „pārredzamība šajā kontekstā palīdz stiprināt demokrātiju, dodot pilsoņiem iespēju pārbaudīt tiesību akta pamatā esošās informācijas kopumu”
Recalls that the judgment of the Court of Justice in the joined cases Sweden and Turco v Council stressed an obligation of transparency in the legislative procedure, as ‘openness in that respect contributes to strengthening democracy by allowing citizens to scrutinise all the information which has formed the basis of a legislative act’
Lieta T-452/10 ClientEarth/Padome . , ko patlaban izskata Vispārējā tiesa, par juridisko atzinumu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārstrādāšanu; atzīmē, ka dalībvalstu nostāju publiskošana Regulas (EK) Nr. 1049/2001 apspriešanas laikā un daudzi turpmāk veiktie pasākumi nekādā veidā nekaitēja Padomes lēmumu pieņemšanas efektivitātei, jo šī publiskošana neliedza sekmīgi īstenot attiecīgās likumdošanas procedūras;
ClientEarth v Council , case T-452/10. , pending before the General Court, on a legal opinion regarding the recast of Regulation (EC) No 1049/2001; notes that the public disclosure of Member States’ positions during the negotiation of Regulation (EC) No 1049/2001 and many subsequent adopted measures did not in any way undermine the decision-making capacity of the Council, since these disclosures did not prevent the successful conclusion of the relevant legislative procedures;
18. aicina Komisiju publiskot darba kārtības, protokolus un interešu deklarācijas attiecībā uz ekspertu grupām un komitoloģijas komiteju locekļu vārdiem, procesiem un balsojumiem, kā arī visus dokumentus, ko izskatījušas šādas grupas un komitejas, tostarp deleģēto aktu projektus un īstenošanas aktu projektus; aicina Parlamentu pieņemt pārredzamākas un atvērtākas procedūras, tostarp iekšējās procedūras, šo dokumentu izstrādei;
Calls on the Commission to make publicly available agendas, minutes and declarations of interest relating to expert groups, and names of members, proceedings and votes of the ‘comitology’ committees, as well as all of the documents considered by such groups and committees, including draft delegated acts and draft implementing acts; calls on the Parliament to adopt a more transparent and open procedure, including internally, to deal with these documents;
20. pauž nožēlu, ka nesenās ES iestāžu sarunas par vienotu izpratni par deleģētajiem aktiem un par jaunu pamatnolīgumu starp Komisiju un Parlamentu nav bijušas pilnībā pārredzamas; apņemas nodrošināt pilnīgu pārredzamību tā sarunās ar Padomi un Komisiju par uzsāktajiem vai nākotnē paredzētajiem iestāžu nolīgumiem vai līdzīgiem nolīgumiem;
Regrets that recent negotiations between the EU institutions for a ‘common understanding’ on delegated acts and for a new framework agreement between the Commission and the Parliament have not been fully transparent; commits itself to making fully transparent its negotiations with the Council and Commission on ongoing or future interinstitutional agreements or comparable agreements;
Sūdzība 2493/2008/(BB)TS. un klīniskās izpētes ziņojumu izpaušanu
Complaint 2493/2008/(BB)TS. and clinical study reports
Sūdzība 2560/2007/BEH. ; uzsver, ka ES struktūru sagatavotajai informācijai jābūt publiski pieejamai;
Complaint 2560/2007/BEH. ; stresses that data produced by the EU entities should be in general available to the public;
23. uzsver — lai gan LES 15. pants īpaši attiecas uz Tiesas administratīvajiem dokumentiem, saskaņā ar LES 1. pantu Tiesai tāpat kā visām citām ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām sava darbība ir jāveic pēc iespējas atklātāk; šajā ziņā aicina Tiesu izpētīt veidus, kā palielināt tās tiesisko darbību pārredzamību, jo „taisna tiesa ir ne tikai jāspriež; tai arī jābūt redzamai”
Emphasises that while Article 15 TEU only specifically applies to the administrative documents of the Court, the Court of Justice, like all other EU institutions, bodies, offices and agencies, must carry out its work ‘as openly as possible’, pursuant to Article 1 TEU; to this end, invites the Court to explore ways to increase the transparency of ìts judicial activities, ‘as not only must justice be done; it must also be seen to be done‘
R v Sussex Justices , Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)). , un attiecībā uz administratīvajām darbībām aicina pilnībā ievērot Regulu (EK) Nr. 1049/2001;
R v Sussex Justices, Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)). , and fully to respect Regulation (EC) No 1049/2001 as regards its administrative activities;
„Telpa pārdomām”
‘ Space to think ’
19. pants, „Sabiedrības tiesības zināt.
In accordance with the best international standards developed by major non-governmental organisations