natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7. prasa Komisijai un Padomei atbalstīt pozitīvas un negatīvas formas priekšnoteikumus attiecībā uz valstu, reģionālām un vietējām valdībām, ja tās efektīvi nesadarbojas cīņā pret terorismu; prasa Komisijai pārbaudīt minēto pasākumu pareizu ieviešanu un regulāri par to informēt Parlamentu un Padomi;
Calls on the Commission and Council to encourage positive and negative conditionality in relation to national, regional and local governments, should they fail to contribute effectively to counter-terrorism; calls on the Commission to ascertain whether counter-terrorism measures are being implemented properly and to report regularly to Parliament and the Council on its findings;
9. turklāt uzskata, ka ir jāpanāk vislabākais iespējamais līdzsvars starp valsts iestāžu pienākumiem ES un dalībvalstu līmenī, lai aizsargātu iedzīvotājus un garantētu viņu drošību, un nepieciešamību aizsargāt viņu individuālās tiesības;
Considers also that the best possible balance must invariably be achieved between, on the one hand, the obligation incumbent on public authorities, at EU level and in Member States, to protect their citizens from injury and guarantee their security and, secondly, the need to safeguard their individual rights;
11. turklāt prasa, lai pasākumos, kas pieņemti attiecībā uz terorisma apkarošanu, tiktu ņemts vērā proporcionalitātes princips un ievērotas iedzīvotāju pamattiesības, un lai tie būtu pielāgoti tiesību aktiem un tiesiskuma principam;
Calls in addition, as far as counter-terrorism measures are concerned, for the proportionality principle to be taken into account and the fundamental rights of citizens to be observed, bearing in mind that all such measures have to be in accordance with the law and the rule of law;
14. aicina Komisiju, Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomi steidzami īstenot pasākumus saistībā ar Lisabonas līgumā iekļauto solidaritātes klauzulu;
Calls on the Commission, the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Council to quickly implement arrangements for the solidarity clause introduced by the Lisbon Treaty;
par Struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu apgūšanu — pieredze turpmākas ES kohēzijas politikas veidošanai
on absorption of Structural and Cohesion Funds: lessons learnt for the future cohesion policy of the EU
Referents: Michael Theurer
Rapporteur: Michael Theurer
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu „Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” ( COM(2011)0017 ),
– having regard to the Commission’s Communication of 26 January 2011: ‘Regional Policy Contributing to Sustainable Growth in Europe 2020’ ( COM(2011)0017 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” ( SEC(2011)0092 ),
– having regard to the Commission’s Staff Working Document on Regional Policy contributing to sustainable growth in Europe 2020 ( SEC(2011)0092 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Communication from the Commission on ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu par tematu “Kā veicināt efektīvu partnerību kohēzijas politikas programmu pārvaldībā, pamatojoties uz 2007.–2013. gada cikla labu praksi” (ECO/258),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010: ‘How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle’ (ECO/258),
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2010. gada 1. un 2. decembra atzinumu par dokumentu „Kohēzijas politika — 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” (CdR 159/2010),
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Cohesion policy: strategic report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ of 1-2 December 2010 (CdR 159/2010),
– ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par 2010. gada ziņojumu par kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmu īstenošanu
– having regard to its resolution of 23 June 2011 on the Report 2010 on the implementation of the cohesion policy programmes for 2007-2013
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0283 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2011)0283 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 14. decembra rezolūciju par patiesas teritoriālās, sociālās un ekonomikas kohēzijas sasniegšanu Eiropas Savienībā — nepieciešams priekšnoteikums pasaules mēroga konkurētspējai?
– having regard to its resolution of 14 December 2010 on achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness?
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0473 .
Texts Adopted, P7_TA(2010)0473 . ,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0287/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0287/2011 ),
A. tā kā apguves spēja nozīmē to, cik lielā mērā dalībvalsts un tās reģioni spēj tērēt no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda piešķirtos finanšu līdzekļus efektīvi un iedarbīgi, un tā kā šī spēja ir nepieciešama, lai dotu maksimāli iespējamo ieguldījumu ekonomikas, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā ar tiem līdzekļiem, kas pieejami no ES fondiem;
A. whereas absorption capacity is the extent to which a Member State and its regions are able to spend the financial resources allocated from the Structural and Cohesion Funds in an effective and efficient manner, and whereas this capacity is necessary for making a maximum contribution to economic, social and territorial cohesion with the resources available from the EU funds,
B. tā kā ES kohēzijas politikai ir izšķirošā loma, lai veicinātu saskaņotu ES attīstību, un tā kā, neskatoties uz panākumiem, kas gūti attīstības nevienlīdzības mazināšanā starp dažādiem reģioniem, tomēr joprojām pastāv ļoti būtiskas atšķirības to ekonomiskās, sociālās un teritoriālās attīstības līmenī;
B. whereas the EU’s cohesion policy is crucial for promoting the harmonious development of the EU and whereas, despite the progress achieved in reducing inequalities in development between regions, there remain major differences in terms of their level of economic, social and regional development,
C. tā kā vismazāk attīstītajos reģionos un mikroreģionos nav vajadzīgo finanšu līdzekļu, cilvēkresursu un administratīvā atbalsta, lai sekmīgi izmantotu tiem pieejamos ES fondus;
C. whereas the most disadvantaged regions and microregions lack the financial and human resources and administrative support needed to make good use of the EU funds accessible to them,
D. tā kā ES reģionālā politika ir nozīmīgs instruments, kas veicina ekonomikas un sociālo kohēziju, un tā kā tas ļauj ES veikt pasākumus, lai samazinātu reģionālās atšķirības, veicinātu īstenu konverģenci un stimulētu attīstību, kvalitatīvu nodarbinātību un sociālo progresu, un arī labvēlīgi ietekmē mazāk attīstītos reģionus;
D. whereas EU regional policy is a vital instrument in promoting economic and social cohesion, and whereas it enables the EU to take measures to reduce regional disparities, promote real convergence and stimulate development, quality employment and social progress, and also benefits less developed regions,
E. tā kā apguves spēja ir nevis parametrs, bet gan mainīgais lielums, un tā kā tas ļoti atšķiras gan starp dalībvalstīm un reģioniem, gan to ietvaros, tā ka ir vajadzīgi individuāli risinājumi, lai šo spēju palielinātu;
E. whereas absorption capacity is not a parameter but a variable and whereas it differs widely between and within the different Member States and regions, so that individual solutions are necessary to increase this capacity,
F. tā kā tiekšanās apgūt pēc iespējas vairāk finanšu atbalsta prasa no dalībvalstīm un pārvaldības iestādēm pastāvīgus centienus un vietējā un reģionālā pārvaldes līmeņa iesaistīšanu ikvienā procesa posmā, kā arī pietiekamu iestāžu infrastruktūras spēju un efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas;
F. whereas aiming at absorbing as much financial support as possible requires continuous efforts by the Member States and management authorities and the involvement of the local and regional levels of administration at every stage of the process, as well as appropriate capacity within institutional structures and efficient management and control systems,
G. tā kā administratīvā spēja, sevišķi projektu plānošanas un īstenošanas ziņā, ir īpaši svarīgs jautājums attiecībā uz apguves spēju, kas ir jānostiprina, jo īpaši liekot uzsvaru uz tām dalībvalstīm, kuras atpaliek un kurām ir zemi apguves rādītāji;
G. whereas administrative capacity, especially in terms of project planning and implementation, is a key issue for absorption capacity and needs to be strengthened, with particular emphasis on those Member States lagging behind and that have low absorption rates,
H. tā kā noteikumi, kas attiecas uz struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, ir kompleksi un tādējādi to pareiza transponēšana valstu tiesību aktos un ievērošana sagādā grūtības un var viegli novest pie kļūdām, tā ka dalībvalstis un reģioni tērē nesamērīgi daudz laika, cenšoties novērst un labot šīs kļūdas, un tādēļ šiem noteikumiem ir jābūt stabiliem laika gaitā, lai veicinātu lielāku atbildību; turpretī ir jāveicina visi vienkāršojumi, kas sekmē finanšu instrumentu īstenošanu; tā kā tomēr būtu jāveicina finanšu instrumentu īstenošanas vienkāršošana;
H. whereas the rules relating to Structural and Cohesion Funds are, by their very nature, complex and therefore difficult to transpose properly into national law and to comply with, and are liable to lead to errors, so that Member States and regions spend a disproportionate amount of time trying to manage and control these errors, and therefore these rules need to remain stable over time in order to promote a better sense of ownership; whereas, however, simplification of the implementation of financial instruments should be encouraged,
I. tā kā, neskatoties uz kļūdu līmeņa un struktūrfondu finansējuma nelietderīgas izmantošanas gadījumu skaita samazināšanos, ir jāpastiprina dalībvalstu pieņemtie pasākumi, lai ierobežotu finansējuma nelietderīgu izmantošanu un atgūtu nepareizi izmaksātos līdzekļus;
I. whereas, in spite of a reduction in the number of errors and in the misappropriation of structural funding, the measures taken by the Member States need to be reinforced to reduce the misappropriation of funding and recover sums unduly paid,
J. tā kā tās dalībvalstis, kas pievienojās ES pašreizējā plānošanas periodā, jo īpaši saskaras ar lielām grūtībām attiecībā uz apguvi, kuras izriet no tā, ka ievērojami pieauga pieejamie līdzekļi salīdzinājumā ar pirmspievienošanās līdzekļiem un trūka administratīvo struktūru, lai varētu sagatavot, atbalstīt un novērtēt projektus;
J. whereas the Member States that joined the EU in the current programming period in particular are facing substantial difficulties as regards absorption resulting from the significant increase in the amount of funds available in comparison with the pre-accession funds and the shortcomings of the administrative structures for setting up, supporting and evaluating projects,
K. tā kā līdzekļu izmantošanas līmeņa pārredzamības trūkums īsā un vidējā termiņā kavē apguves spēju un tā kā visos pārvaldes līmeņos ir nepieciešama lielāka pārredzamība;
K. whereas the lack of visibility regarding the levels of uptake of short- and medium-term funds is an obstacle to absorption capacity and whereas better transparency is needed at all levels of governance,
1. norāda uz līdzekļu apguves spēju un kohēzijas politikas budžeta izpildes tempu pieaugumu 2010. gadā, neraugoties uz minētajām problēmām, un atzīst pozitīvo lomu, kādu deva Eiropas ekonomikas atveseļošanās plāna intervences attiecībā uz kohēzijas politiku, pasteidzinot programmu īstenošanu un paātrinot finansējuma nodošanu saņēmēju rīcībā, un prasa Komisijai turpināt veikt šīs intervences laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam;
Points to the efforts made to ensure an acceleration in absorption capacities and budgetary implementation of cohesion policy during 2010, despite the aforementioned problems, and acknowledges the positive effect of the cohesion-policy-related interventions by the European Economic Recovery Plan in speeding up implementation of programmes and accelerating provision of financing to beneficiaries; asks the Commission to continue these interventions in the period 2014-2020;
· grūtības atbilstības novērtējuma procedūru izpildē, kas attiecas uz jauno pārvaldības un kontroles sistēmu — parasti plānošanas perioda sākumā,
· difficulties with completing the compliance assessment procedures concerning the new management and control system, that generally fall at the beginning of the programming period;
· globālā ekonomikas lejupslīde, kas tieši ietekmē budžeta ierobežošanas pasākumus, kurus piemēro valstu budžetiem, un grūtības saņemt iekšējo finansējumu,
· global economic recession,which has a direct effect in the form of the budgetary restraint measures applied to public budgets and difficulties in obtaining internal financing;
· resursu nepietiekamība projektu līdzfinansēšanai,
· insufficient resources to co-finance projects;
· aizkavēšanās ES un valstu noteikumu vai ar to saistītu norādījumu izveidē un ieviešanā un nepilnīgi vai neskaidri noteikumi,
· delays in the establishment and introduction of EU and national rules or related guidance, and incomplete or unclear rules;
· kavēšanās ar norādījumu tulkošanu un paskaidrojumu saņemšanu no Komisijas un konsekvences trūkums Komisijas sniegtajos norādījumos,
· delays in the translation of the guidance notes and in obtaining clarification from the Commission, and inconsistency of Commission guidance;
· pārāk sarežģītas un pārāk stingras valstu procedūras un biežas izmaiņas šajās procedūrās,
· over-complicated and over-strict national procedures, and frequent changes therein;
· nepieciešamība programmu īstenošanai veidot jaunas iestādes, kas var aizkavēt to uzsākšanu un darbību,
· the need to establish new institutions institutions to implement programmes, which can delay their launch and running;
· nepietiekama funkciju nošķiršana starp valsts iestādēm dalībvalstīs, ar iestāžu hierarhiju saistītas problēmas un iekšējas grūtības sadalīt pienākumus un atbildības jomas,
· insufficient separation between the authorities in the Member States, hierarchy problems between the institutions and internal difficulties over the allocation of tasks and responsibilities;
· reģionālā un vietējā līmeņa nepietiekama līdzdalība darbības programmu izstrādē,
· insufficient involvement of the regional and local level in the establishment of the operational programmes;
· valsts un reģionālā līmenī strādājošo darbinieku ierobežotais skaits un nepietiekami apmācīts personāls, kā arī grūtības ar personāla saglabāšanu,
· limited staff numbers, inadequately trained staff at national and regional level, and difficulties with staff retention;
· grūtības informācijas tehnoloģiju sistēmu izveidē,
· difficulties with establishing information technology systems;
· neatbilstība starp kontroles līmeni un projekta mērogu,
· disproportion between the degree of control and the scale of the project;
· nepietiekama sākotnējā sagatavošana, lai īstenotu projektus, un sagatavošanas procesā esošu projekta dokumentu trūkums,
· insufficient initial preparation for implementation of projects, and missing project pipeline;
3. uzskata, ka daudzas atklātās problēmas varētu novērst, jau plānošanas posma sākumā iesaistot visas ieinteresētās puses valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai nodrošinātu turpmāko pamatdokumentu un darbības programmu priekšlikumu maksimāli iespējamo atbilsmi to vajadzībām, kas ļautu sniegt lielāku un skaidrāku ieguldījumu ES mērķu sasniegšanā;
Considers that many of the problems identified could be avoided by involving, right from the start of the programming stage, all the relevant players at national, regional and local level, in order to match the proposals in future framework documents and operational programmes as closely as possible to their needs, hence enabling a greater and clearer contribution to be made to meeting EU objectives;
7. aicina racionalizēt kohēzijas politikas plānošanu, uzraudzību un novērtēšanu, lai uzlabotu Komisijas padomdevējas lomu un samazinātu ar kontroli un revīziju saistīto administratīvo slogu;
Calls for programming, monitoring and evaluation of cohesion policy to be streamlined with a view to improving the advisory role of the Commission and decreasing the administrative burden related to control and audit;
9. uzsver, ka proporcionalitātes principa piemērošana kontroles procedūrām, kas izriet no projekta mēroga, būtu jāpastiprina, vienkāršojot prasības kas reglamentē informēšanas un kontroles pienākumus neliela mēroga projektu un programmu īstenošanā; tomēr norāda, ka vienkāršoti noteikumi nedrīkst negatīvi ietekmēt pārredzamību un atbildību; prasa pastiprināt un uzlabot revīzijas koordināciju, atcelt nevajadzīgu kontroli dalībvalstīs, kurās ir atbilstīga fondu pārvaldības sistēma, un nākamajā plānošanas periodā pieņemt vienotās revīzijas principu un uzskata, ka tāpat kā „uzticības līgumu” to vajadzētu īstenot cik vien bieži iespējams;
Stresses that application of the proportionality principle to control procedures determined by the scale of the project should be strengthened by simplifying the requirements governing information to be supplied and monitoring when implementing small-scale projects and programmes; points out, however, that simplified rules must not have a negative impact on transparency and responsibility; calls for the coordination of audit activity to be reinforced and improved, for redundant controls to be removed in Member States which have an adequate fund management system and for the single audit principle to be adopted in the next programming period and that, as with the ‘contract of confidence’ principle, it should be implemented as often as possible;
11. aicina dalībvalstis ātrāk transponēt Kopienas tiesību aktus valsts tiesību aktos; uzsver, ka ir svarīgi rast pietiekamu skaitu apmācītu darbinieku, lai efektīvāk risinātu problēmas uz vietas;
Calls on the Member States to transpose Community legislation more rapidly into national law; stresses the importance of mobilising trained personnel in sufficient numbers to address challenges on the ground more effectively;
13. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ESF efektīvāku izmantošanu pašreizējos apstākļos visos līmeņos un visās dalībvalstīs, lai reaģētu uz finanšu krīzes izraisītajām aktuālajām sociālekonomiskajām problēmām, un nodrošināt, ka turpmāk ESF kā atpazīstams, pārredzams, efektīvs, elastīgs, vienkāršs un praktisks instruments, ko izmanto cilvēkkapitāla attīstībai, vienlaicīgi atspoguļojot dalībvalstu un reģionu specifiku un vajadzības, efektīvi un mērķtiecīgi veicina stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu nodarbinātības un sociālās politikas jomā;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the ESF is used in a more efficient way today, to respond to the ongoing socio-economic challenges brought about by the financial recession, at all levels and in all Member States, and to ensure that the future ESF makes a meaningful, targeted contribution to implementation of the Europe 2020 strategy in the fields of employment and social inclusion as a visible, transparent, efficient, flexible, simple and user-friendly instrument that is brought to bear to develop human capital, while reflecting the specificities and needs of Member States and regions;
16. aicina dalībvalstis uzlabot informētību par ESF un tā pieejamību un aktualizēt projektu izstrādes iespējas, lai veicinātu jaunu, kvalitatīvu darba vietu izveidi un efektīvāku sociālo integrāciju;
Calls on the Member States to improve awareness and accessibility of the ESF and to update project-building capacities in order to contribute to the creation of new, decent jobs and more effective social inclusion;
19. aicina Komisiju pārskatīt līdzfinansējuma līmeni, lai labāk atspoguļotu attīstības līmeni, ES pievienoto vērtību, pasākumu veidus un līdzekļu saņēmējus, kā arī saņēmēju līdzekļu apguves spējas un attīstības iespējas; tādēļ prasa, lai apstākļos, kad valstu un vietējo līdzekļu piešķiršanu apgrūtina valstu budžeta taupības politika, kohēzijas politikai tiktu piešķirts atbilstīgs Kopienas budžets; pauž nožēlu par to, ka daļa pieejamo ESF līdzekļu netiek izmantota, tomēr vienlaicīgi norāda, ka dažās dalībvalstīs šajā jomā gūti ievērojami rezultāti; tādēļ aicina dalībvalstis izveidot mehānismus, lai palīdzētu nelielajiem līdzekļu saņēmējiem (parasti vietējās NVO un MVU) sagatavot rezultatīvus pieteikumus un konsultētu viņus īstenošanas posmā, tādējādi uzlabojot procesa efektivitāti;
Calls on the Commission to review the level of co-financing to reflect better the level of development, EU added value, types of action, beneficiaries, their absorption capacities and development opportunities; calls, to this end, for an adequate Community budget to be allocated to cohesion policy at a time when national and local contributions are being hampered by national budgetary austerity policies; regrets the fact that a proportion of the ESF money available is not being used, while noting that in some Member States there is significant progress; calls, therefore, on the Member States to create mechanisms for helping the small beneficiaries (typically grassroot NGOs and SMEs) to prepare successful applications and mentoring them during the implementation period, thereby ensuring a more efficient process;
22. uzsver noteiktu reformu iespējamo nozīmi dažās dalībvalstīs, lai pastiprinātu apguves spējas, un līdz ar to nepieciešamību tās apspriest starp Komisiju un attiecīgajām dalībvalstīm, izstrādājot attīstības un ieguldījumu partnerības līgumu, lai tas kļūtu par valstīm saistošu nosacījumu; norāda uz decentralizācijas un reģionālajām un vietējām iestādēm piešķirto pilnvaru pastiprināšanas nozīmi;
Emphasises the importance that certain reforms can have in some Member States in increasing the absorption capacity and therefore the need for them to be negotiated between the Commission and the Member States concerned when defining the development and investment partnership contract, so as to make them a binding condition for the states; points out, in particular, the importance of decentralisation and of empowerment of regional and local authorities;
27. norāda — lai izmantotu pārvaldības jomā iegūto pieredzi un zināšanas, ir nepieciešama ilgstoša pārvaldības un kontroles sistēmu nepārtrauktība, un aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai novērstu par fondu pārvaldību atbildīgā administratīvā personāla mainību;
Notes that a high degree of continuity in management and control systems and capacity is necessary in order to build on acquired management experience and knowledge and calls therefore on the Member States to take measures to avoid fluctuations in the administrative staff dealing with the management of funds;
30. atgādina par starpreģionālās sadarbības programmu un tādu programmu kā INTERACT un URBACT nozīmi, lai noteiktu un izplatītu paraugpraksi un apmācītu politikas un pārvaldes dalībniekus, kā optimāli izmantot līdzekļus; prasa, lai pasākumi teritorijas labiekārtošanas un līdzekļu pareizas izmantošanas veicināšanai varētu pretendēt uz apropriācijām, kas paredzētas teritoriālās sadarbības mērķa sadaļā „starpreģionālā sadarbība”;
Points out the importance of inter-regional cooperation programmes and of programmes such as INTERACT and URBACT in identifying and disseminating best practices and in training the political and administrative actors in the optimum use of the funds; calls for actions promoting regional planning and effective use of funds to be eligible for appropriations under the ‘inter-regional cooperation’ part of the Territorial Cooperation Objective;