natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija 3. novembrī publiskoja direktīvas priekšlikumu, kurā izklāstīts ES tiesiskais regulējums attiecībā uz lietoto kodoldegvielu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu (COM(2010)618).
On 3rd November, the Commission released a proposal for a directive which sets out an EU legal framework for spent fuel and radioactive waste management (COM(2010)618).
Priekšlikumā ir izvirzītas konkrētas prasības, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis iedibina reglamentatīvu un organizatorisku valsts struktūru un izstrādā atbilstīgas valsts programmas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai no to rašanās brīža līdz noglabāšanas brīdim.
The proposal lays down specific requirements to ensure that member States establish a national regulatory and organisational framework and draw up appropriate national programmes for spent fuel and radioactive waste management, from their generation to their disposal.
Referente atzinīgi vērtē un atbalsta priekšlikuma kopējo shēmu.
The Rapporteur welcomes and supports the general scheme of the proposal:
Eiropas Parlaments ir vienmēr prasījis saskaņotus standartus un stingrus tiesību aktus attiecībā uz radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, konkrēti rezolūcijā par „Eiropas Atomenerģijas kopienas darbības novērtēšanu — Eiropas kodolenerģētikas politikas 50 gadi”
The European Parliament has always called for harmonised standards and robust legislation for radioactive waste management, notably through its Resolution on ' Assessing Euratom - 50 years of European nuclear energy policy '
E. Maldeikis ziņojums, 2007. gada 10. maijs. .
Mr Maldeikis Report, 10 May 2007 .
Tādējādi pēc 2009. gada jūnijā pieņemtās Kodoldrošības direktīvas, kas attiecas tikai uz lietotās kodoldegvielas glabātavām, kas tieši saistītas ar kodoliekārtām, tagadējais priekšlikums palīdz veidot saskaņotu tiesību aktu kopumu, kura nolūks ir nodrošināt esošo un turpmāk radušos radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas ilgtermiņa drošību neatkarīgi no turpmākās kodolenerģijas lietojuma perspektīvas enerģētikā un citām vajadzībām.
To this end, following the adoption of the Nuclear Safety Directive in June 2009, which only covered spent fuel storage facilities directly related to nuclear installations, the current proposal contributes to build a consistent legislative corpus in order to assure safety in the long term of the management of existing and future radioactive waste regardless of the perspectives of nuclear power and non-power applications.
Referente atzinīgi vērtē to, kā strukturēts šis priekšlikums, kurā, ievērojot jau iedibinātos starptautiskos principus
The Rapporteur welcomes the structure of the proposal which, following the principles already existing at the international level
SAEA 1997. gada 24. decembra Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvencija („Kopējā konvencija”) INFCIRC/546 un izstrādātie drošības standarti. , ir tālāk izvērsta pieeja, ko izmanto šajā jomā lielākus panākumus guvušās dalībvalstis, un kurš nodrošina pamatu atbildīgākai apsaimniekošanai ar (i) valsts sistēmu, kas skaidri nosaka katra dalībnieka pienākumus un atbildību, (ii) ar valsts programmu, kas nodrošina starpposma mērķus, termiņus un skaidrību par lemšanas procesu attiecībā uz radioaktīvajiem atkritumiem, (iii) ar harmoniskiem noteikumiem par pārredzamību un informāciju, uzraudzību un kontroli.
IAEA Joint Convention on the Safety of Spent Fuel Management and on the Safety of Radioactive Waste Management ('Joint Convention') INFCIRC/546 of 24 December 1997 and the Safety Standards developed. , builds on the approach adopted in the most advanced Member States and provides a framework for a more responsible management with (i) a national framework relying on clear duties and responsibilities of each actor, (ii) a national programme ensuring milestones, timeframes and clarity of the decision making process on radioactive waste, (iii) balanced rules on transparency and information, oversight and control.
Referente uzskata, ka, lai nodrošinātu atbildīgu un drošu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, vajadzētu paredzēt dažus uzlabojumus, neatliekot lēmumus, kas jāpieņem jau tagad.
The Rapporteur is of the opinion that some improvements should be envisaged with a view to ensuring a responsible and safe management of spent fuel and radioactive waste, not delaying the decisions to be adopted now.
Attiecībā uz ziņojuma projekta grozījumiem, kas iesniegti izskatīšanai šīs komitejas locekļiem, referente kā galveno prioritāšu atspoguļojumu vēlētos uzsvērt šādus priekšlikumus.
Amongst the amendments proposed in the draft report for the consideration of the Members of this Committee, the Rapporteur would like to emphasize here the following outlines figuring her main priorities:
Ø Radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas galīgā noglabāšana.
Ø Final disposal for radioactive waste and spent fuel:
(i) Referente uzskata, ka galīgās noglabāšanas koncepcijas un tehniskie risinājumi, jo īpaši attiecībā uz lietotas kodoldegvielas un augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu dziļu ģeoloģisku noglabāšanu, būtu jāplāno, pienācīgi ņemot vērā atgriezeniskuma principu.
(i) The Rapporteur considers that the concepts and technical solutions for final disposal, in particular the deep geological disposal for spent fuel and high level waste, should be envisaged with due regard to the reversibility principle.
Mērķis ir dot iespēju piekļūt atkritumiem un tos izņemt tehnisku apsvērumu dēļ vai arī gadījumā, ja pētniecības progress ilgākā laikposmā paver jaunus tehniskus risinājumus (piemēram, transmutācija).
The objective is to enable a potential access to and recovery of waste for technical reasons or if progress in researches allow the emergence of new technological solutions in a longer term (such as transmutation).
Tas nākamajām paaudzēm dod iespēju, kad pagājis noteikts ekspluatācijas un uzraudzības laiks, noglabāšanas vietu pēc vēlēšanās slēgt.
This does not hamper the closure of the disposal, after a certain period of operation and monitoring, if future generations so decide.
Tādēļ atgriezeniskums dod iespēju piesardzīgi virzīties uz drošāko risinājumu, pastāvīgas uzraudzības un pieredzes krāšanas procesā ļaujot nostiprināt izpētes posmā gūtās zināšanas.
Reversibility therefore leaves the possibility to progress cautiously towards the safest solution in allowing to reinforce, through continuous monitoring and experience, the knowledge gained during the research phase.
Referente uzskata, ka šāda atgriezeniskuma fāze nebūt nekaitē valstu galīgiem risinājumiem attiecībā uz dziļu ģeoloģisku apglabāšanu, palīdz šādu glabātuvi padarīt sabiedriski pieņemamu un ir saistīta ar vietas ilgtermiņa uzraudzību un zināšanu glabāšanu par to.
According to the Rapporteur, this phase of reversibility, far from weakening any final governmental solution on deep geological disposal, would be part of the social acceptability for such repository and is linked to the long-term monitoring of the site, and its memory keeping.
(ii) Turklāt referente visā tekstā ir ieviesusi vairākus grozījumus atbilstoši uzskatam, ka: ( a ) noglabāšana jāveic, ievērojot starptautiski pieņemtus drošības principus, prasības un metodiku.
(ii) In addition, the Rapporteur introduced a series of amendments throughout the text to reflect her views that (a) disposals have to be performed following internationally accepted safety principles, requirements and methodologies.
Šajā saistībā svarīga nozīme ir mācībām, zināšanu izplatīšanai un prasmju saglabāšanai; ( b ) katrai glabātuvei ir jāorganizē attiecīga zināšanu pārvaldība desmitiem gadu ilgai darbībai un jāsagatavo zināšanu glabāšana; patiesi izšķiroša nozīme ir iekārtu pārraudzībai un uzturēšanai un vides uzraudzībai pēc slēgšanas; (c) speciālo zināšanu apmaiņā un izplatīšanā būtiska nozīme ir starptautiskai sadarbībai, un svarīga nozīme būs arī kopīgām pētniecības un izstrādes programmām.
To this effect, training, dissemination of knowledge and maintenance of the skills are important topics, (b) there is a need to organise a relevant knowledge management at each repository for operations lasting over decades and also to prepare memory keeping; surveillance and maintenance of facilities and monitoring of the environment after the post-closure are really crucial, (c) international cooperation is essential to exchange and disseminate expertise, joint R&D programmes will also play an important role.
Tādējādi šajā ziņā ir svarīgi, kādu ievērību gūst „starptautiska līmeņa ekspertu vērtējums” un paraugprakses apmaiņa, un šī pieredze būtu turpmāk izmantojama valstu programmās.
Thus, the place given to the 'international peer review' and exchange of best practices are important in that respect and national programmes should build on those experiences.
Ø Finanšu resursi.
Ø Financial resources:
Referente vēlētos minēt konkrētas Parlamenta rezolūcijas par ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģiju finansēšanu
The Rapporteur would like to refer here to specific parliamentary resolutions on the funding of decommissioning strategies
2010. gada 20. maija plenārsēdē pieņemtais R. Harms ziņojums par “Kozlodujas programmu”.
Ms Harms Report on the 'Kozloduy Programme', adopted in Plenary on 20th May 2010
2005. gada novembrī pieņemtais R. Harms ziņojums „Kodoldrošība: kodolelektrostaciju nojaukšanai paredzēto finanšu resursu izmantošana”. , proti, šajā jautājumā atgādinot par iekšējā tirgus aspektu.
Ms Harms report on 'Nuclear safety: financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants' - adopted in November 2005 , recalling notably the internal market dimension of this issue.
Ir atzīts, ka Komisijas piedāvājums pašlaik ir samērā vājš, jo dalībvalstīm neparedz nekādas obligātas saistības, kā vien vispārīgas saistības nodrošināt pietiekamus finanšu resursus.
As it stands, the proposal of the Commission is found as rather weak with no other binding commitment for the Member States as the general one to guarantee that adequate financial resources are available.
Referente uzskata, ka priekšlikuma mērķim vajadzētu būt nodrošināt, ka ir rezervēti tādi finanšu resursi, kas ir pietiekami kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanas, kā arī radušos radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas, sagatavošanas un galīgās noglabāšanas izmaksu segšanai, ka šie resursi vajadzības gadījumā ir pieejami un tiek pārredzami apsaimniekoti.
For the Rapporteur, the objective of the proposal should be to ensure that financial resources are set aside to meet the requirements of nuclear plant decommissioning as well as the management, conditioning and final disposal of the resultant radioactive waste and that they will be available when required and managed in a transparent manner.
Tāds nolūks ir piedāvātajiem 10. panta grozījumiem, kuros dalībvalstīm ir noteikti stingrāki pienākumi, kas jāīsteno saskaņā ar valsts procedūrām: ar atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju saistīto izmaksu novērtēšana; rezervju veidošana turpmākas ekspluatācijas pārtraukšanas vai atkritumu apsaimniekošanas darbību finansēšanai un vajadzīgo aktīvu atvēlēšana šo rezervju segšanai; rezervju līmeņa pienācīga kontrole un aktīvu pārvaldība; pārskatīšana, ko veic valsts neatkarīgas struktūras, lai pārbaudītu, vai šīm nākotnes darbībām gūtais finansējums ir paredzēts vienīgi ekspluatācijas pārtraukšanas vai atkritumu apsaimniekošanas darbībai; regulāri dalībvalstu ziņojumi Komisijai.
That is the purpose of the amendments suggested on article 10 which define more stringent obligations for Member States, to be implemented in accordance with their national procedures: assessment of the costs related to the waste management strategy; reserves established for the financing of future decommissioning or waste management activities and necessary assets earmarked for the coverage of these reserves; appropriate monitoring of the levels of the reserves and of the management of the assets; reviews by an independent national body to verify that the revenues raised for these future activities are only be used for decommissioning or waste management activities; regular reporting by the Member State to the Commission.
Vienlaikus 14. pantā tiek izvirzītas turpmākas prasības attiecībā uz valsts programmu saturu.
Subsequent requirements are in parallel introduced on the content of national programmes in article 14.
Ø Noglabāšanas iespēju izveide reģionos
Ø Development of regional disposal
Par radītās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu, tostarp noglabāšanu, galīgā atbildība ir attiecīgajām dalībvalstīm.
Member States bear ultimate responsibility for the safe management, including disposal, of spent fuel and radioactive waste that they generate.
Referente uzskata, ka šīs pamatprasības ievērošanu ir iespējams kombinēt, apsverot dalībvalstīm kopīgu risinājumu ar nosacījumu, ka šādu risinājumu ekspluatē saskaņā ar stingri noteiktiem pienācīgiem noteikumiem.
The Rapporteur deems that the respect of this fundamental requirement can be combined with the exploration of a shared solution for radioactive waste between Member States, provided that it is operated under certain tight conditions properly framed.
Lai gan ir ļoti svarīgi, lai katra dalībvalsts izstrādātu savu valsts programmu un pieņemtu galīgo lēmumu par lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, referente uzskata, ka ierosinātajā direktīvā — kuras 37. apsvērumā jau potenciāli ir atzīta kopīga risinājuma motivācija — vajadzētu noteikt priekšnosacījumus, kas jāizpilda, brīvprātīgi uzsākot šādus kopīgus projektus.
Though it is crucial that each Member States develop its own national programme and adopt final decision concerning spent fuel and radioactive waste, the Rapporteur is of opinion that the proposed directive - which potentially already recognises the interest of joint solution in its Recital 37 - should define the preliminary requirements to be fulfilled for the launching of such joint projects on a voluntary basis.
Starptautiskas sadarbības pētījumi vai projekti jau pastāv, piemēram, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras
Exploratory studies or projects on multi-national cooperation already exist such as the ongoing work carried out within the International Atomic Energy Agency
„Starptautisku radioaktīvo atkritumu repozitoriju izveide — infrastruktūras pamats un sadarbības scenāriji”, 2004. gada oktobris, IAEA-TECDOC -1413 pastāvīgais darbs, kas aktivizēts saistībā ar bažām par kodolneizplatīšanu, vai ERDO darba grupa
'Developing multinational radioactive waste repositories: infrastructural framework and scenarios of cooperation' October 2004, IAEA-TECDOC-1413 and revitalised for non-proliferation concern, or through the ERDO-Working group
www.erdo-wg.eu , kurā vairākas dalībvalstis
www.erdo-wg.eu associating several Member States
Austrija, Bulgārija, Īrija, Itālija, Nīderlande, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija. ir apvienojušās pētīt iespēju izveidot starptautisku Eiropas Glabātuvju izveides organizāciju.
Austria, Bulgaria, Ireland, Italy, Netherlands, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia, Slovenia to study the feasibility of establishing a multinational European Repository Development Organisation.
Šie darbi ir priekšdarbi tādas metodikas izstrādei, kas strukturētu koncepciju par kopīgu dziļu ģeoloģisku glabātuvi, kas būtu droša, nebīstama un sabiedrībai pieņemama.
Those works pave the way for the development of a methodology structuring the concept of a shared deep geological repository, safe, secure and socially accepted.
Pamatojoties uz šiem darbiem, un atzīstot, ka šī koncepcija noteiktos apstākļos var būt interesanta, referente tomēr atzīst, ka ar šāda risinājuma palīdzību dalībvalstis nedrīkst izvairīties pildīt pašreizējā priekšlikumā paredzētos to pienākumus vai atlikt galīgā lēmuma pieņemšanu par atkritumu apsaimniekošanu.
Building on those works and recognizing that this concept can be of interest under certain circumstances, the Rapporteur considers however that this solution cannot be a way for the Member States to avoid their national responsibilities, as laid down in the current proposal, or delay the adoption of a final decision on waste management.
Tādējādi, tāpat kā valstu risinājumus, jebkādas kopīgas vai reģionālas noglabāšanas iniciatīvas varētu aprakstīt attiecīgā valsts stratēģijā, ierosināt to plašu sabiedrisku apspriešanu un iniciatīvas sākt pēc tam, kad izpildīti 4. pantā ierosinātie priekšnosacījumi, konkrēti attiecībā uz drošības standartiem, saistību plāniem un finansējuma nodrošināšanu iekārtas mūžam un laikposmam pēc tās slēgšanas.
Thus, like for national solutions, any joint or regional disposal initiative could be described in respective national strategy, give rise to extended public consultation, and be launched after the fulfilment of preliminary requirements proposed in article 4, notably addressing the safety standards, the liabilities schemes, and the securing of the financing for the lifetime and post-closure of the facility.
Saistībā ar šo jautājumu 4. panta noteikumos jāatjauno iespēja veikt kodolatkritumu pārvadājumus pāri valstu robežām, kas ir atļauta, pamatojoties uz 2006. gada direktīvu.
Related to this issue, the possibility of transboundary shipments of nuclear waste, properly authorised on the basis of the directive 2006, has to be restored in the provisions of article 4.
Ø Pārredzamība un sabiedrības informēšana
Ø Transparency and participation of the public
Referente uzskata, ka ir būtiski ar sabiedrības līdzdalību veidot vienprātību attiecībā uz valsts programmas izstrādi un pārskatīšanu saskaņā ar Direktīvu 2003/35/EK
The Rapporteur deems essential to build consensus with public participation in respect of the elaboration and review of the national programme, in line with directive 2003/35/EC
2003. gada 26. maija Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē, OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. .
Directive 2003/35/EC of 26 may 2003 providing for public participation in respect of the drawing up of certain plans and programmes relating to the environment, OJ L 156, 25.6.2003, p.17. .
Sabiedrības līdzdalība nodrošina vienošanos un iesaistīšanos, un attiecīgi — radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju sabiedrisko leģitimitāti.
Public participation leads to agreement and involvement, then to the social legitimacy of the radioactive waste management strategies.
Īpaši noteikumi ir ieviesti ar 12.a pantu (jauns).
Specific provisions are introduced in article 12a (new).
Turklāt visā tekstā ir piedāvāti citi sīki grozījumi, piemēram, izmaiņas saistībā ar drošības analīzi, kas sākotnēji bija minēta atsevišķā 8. pantā un ar ko saistītie noteikumi tagad ir pārcelti uz attiecīgajiem pantiem — uz definīcijām un 7. pantu „Licences turētāji”, kā arī pārveidoti atbilstīgi direktīvas darbības jomai.
In addition, other detailed amendments are proposed throughout the text, such as the modifications related to the 'safety case' which originally appeared in a specific article 8 and whose provisions are now moved in the relevant articles - definitions and article 7 on 'Licence holder' - and reshaped in consistency with the scope of the directive.
Juridiskais pamats šim priekšlikumam Padomes direktīvai, par kuru ar Parlamentu tikai apspriežas, ir Euratom līgums.
This proposal for a Council Directive, on which Parliament is only consulted, has the EURATOM TREATY as its legal basis.
Komisija uzskata, ka Euratom līguma 3. nodaļa un 2. panta b) apakšpunkts un 30. pants nodrošina stabilu juridisko pamatu.
The Commission considers that Chapter 3 and Article 2(b) and Article 30 of the Euratom Treaty: provide a sound legal base.
Tomēr atzinuma sagatavotāja uzskata, ka tas rada jautājumu par noteiktu standartu piemērošanu saistībā ar veselības aprūpi un drošību, apspriešanos ar darba ņēmējiem un citiem tiesību aktiem atbilstoši ES līgumiem, tādēļ atzinuma sagatavotājas pirmais grozījums attiecas uz juridisko pamatu.
However, your Drafter considers that this raises a question as to the applicability of certain standards relating to Health and Safety, consultation of workers and other legislation under the EU Treaties - hence your drafter's first amendment relating to the legal base.
Turklāt ar šādu izmaiņu Parlaments tiktu pilnībā iesaistīts koplēmuma procedūrā par šo svarīgo jautājumu.
Such a change would also bring the Parliament into full co-decision. on this important issue.
Komisijas atbalsta paskaidrojumā norādīts šādi:
The Commission's supporting explanation states:
„Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas pamatprincips ir atkritumus glabāt slēgtos konteineros un izolēt no cilvēkiem un biosfēras tik ilgi, kamēr tiem ir radioloģiska bīstamība.
'The basic principle of radioactive waste management is containment and isolation from humans and the biosphere for as long as the waste represents a radiological hazard.
Turklāt ir pieņemts ētisks princips, ka sabiedrībai jāvairās radīt nākamajām paaudzēm pārmērīgu slogu, tāpēc pašreizējai paaudzei, kura izmantojusi no kodolenerģijas ražotu elektrību vai kodolenerģijas sniegtās priekšrocības medicīnas nozarē, jāuzņemas atbildība par visu radīto atkritumu pareizu apsaimniekošanu.
Furthermore, it is an accepted ethical principle that society should avoid imposing undue burdens on future generations, and this places the onus on the current generation, which has benefited from nuclear electricity or medical interventions, to manage appropriately all existing waste.'
Ņemot vērā iespējamo katastrofālo ietekmi, kāda var būt cilvēku kļūdām radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanā, ir svarīgi noteikt stingrus apmācības, darbvietas drošības un neatkarīgu ekspertu inspekcijas standartus.
Given the potentially disastrous effects of human error in managing radioactive waste and spent fuel, it is essential that there are rigorous standards of training, workplace safety and inspection by independent forces.
Jāapspriežas ar pašiem darba ņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, un viņi jāiesaista drošības procedūru izveidē un piemērošanā.
Workers themselves, or their representatives, should be consulted and involved in the creation and application of safety procedures.
Tā kā uz darba ņēmējiem, kas strādā ar kaitīgākām vielām, attiecas noteikti bīstamās iedarbības ierobežojumi, svarīgi, lai būtu pieejams pietiekams skaits apmācīta personāla, kā arī līdzekļi darba ņēmēju veselības turpmākas kontroles nodrošināšanai.
Given that workers involved with the more dangerous substances are subject to certain limits in terms of exposure, it is crucial that there are sufficient trained personnel available and there also needs to be a means of follow-up regarding the health of workers.
Turklāt ir svarīgi, ka stingrus drošības un apmācības kritērijus ievēro arī apakšuzņēmējs, kurš ir kompetents veikt apsaimniekošanu, būvdarbus un citus nepieciešamos darbus.
It is also important that any sub-contractor fulfils rigorous safety and training criteria and is fully competent to carry out maintenance, construction or any other work required.
Atzinuma sagatavotāja iesniegusi priekšlikumus attiecībā uz visiem šiem jautājumiem, tostarp atbildību par ilgtermiņa ar darbu saistītu veselības stāvokli saistībā ar nepieciešamajiem līdzekļiem.
Your Drafter has tabled proposals relating to all these issues, including the question of liability for any long-term work-related condition in terms of necessary resources.
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 31 . un 32. pantu,
Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community , in particular Articles 31 and 32 thereof,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153 . pantu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union , and in particular Article 153 thereof,