natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai panāktu ilgtspējīgus uzlabojumus bērnu labā, mums pirmām kārtām jācenšas novērst bērnu tiesību pārkāpumu galvenos cēloņus.
To achieve sustainable improvements for children, we must focus on the root causes of child rights violations.
Tas nozīmē nabadzības mazināšanu, kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu un diskriminācijas apkarošanu.
This means reducing poverty, providing quality education and tackling discrimination.
Tādēļ, cenšoties apzināt nelabvēlīgos apstākļus, ar kuriem nākas saskarties bērniem, mūsu galvenais uzdevums ir virzība uz TAM.
Making progress on the MDGs is therefore a key activity in all our efforts to identify the disadvantages children face.
Varam atzinīgi vērtēt ES atkārtoto apņemšanos finansēt TAM, vienlaikus atzīstot, ka virkne dalībvalstu pašlaik nav uzņēmušās vajadzīgās budžeta atbalsta saistības saskaņā ar grafiku, lai mēs varētu sasniegt 2010. gada atskaites punktus.
We should welcome the repeated EU commitments to financing the MDGs, but also recognise that a number of Member States are failing to make the necessary commitments to timetabled budgetary aid to meet the 2010 benchmarks.
Ņemot vērā pašreizējo finanšu krīzi, nebūtu jābrīnās, ja kāds teiktu, ka tagad sasniegt mērķus, visticamāk, būs grūtāk kā jebkad.
In light of the current financial crisis, some might argue that meeting the targets is now likely to be more difficult than ever.
Tomēr ir skaidrs, ka mēs nedrīkstam nolaist rokas, zinot, ka pasaulē ik pēc trim sekundēm mirst kāds bērns un ka katru minūti kāda sieviete mirst dzemdībās.
However, we surely can't stand by when we know that a child dies every 3 seconds, or a woman dies in childbirth every minute.
Lai novērstu bērnu tiesību pārkāpumus, būtiski svarīgi ir sasniegt TAM 2, kas paredz nodrošināt pamatizglītību visiem iedzīvotājiem.
Achieving MDG 2 on universal primary education is central to efforts to prevent child rights violations.
Izglītība palīdz mazināt nabadzību un nevienlīdzību.
Education helps to reduce poverty and inequality.
Katrs skolā pavadīts gads sievietēm un vīriešiem palīdz nopelnīt vidēji par 10 procentiem lielākas algas.
Every year of schooling increases the wages which women and men earn by an average of 10 percent.
TAM 3 pirmām kārtām paredz nodrošināt dzimumu līdztiesību visos izglītības līmeņos.
Gender parity for all levels of education is a key target of MDG 3.
Divas trešdaļas no pasaules 800 miljoniem analfabētu ir sievietes un meitenes, kas vienkārši nav iekļautas izglītībai atvēlētajos ieguldījumos vai strādā smagu fizisku darbu, piemēram, gādājot malku un ūdeni.
Two thirds of the worlds 800 million illiterate are women and girls, who are simply not included in the investments made in education or are toiling, for example, collecting firewood and water.
Sieviešu izglītība ir atzīta par pašlaik pasaulē vienīgo sociālo ieguldījumu ar vislielāko atdevi.
Female education in particular is recognised as the single highest returning social investment in the world today.
Meiteņu izglītošana nozīmē, ka viņām paveras daudz labākas iespējas pašām pelnīt iztiku.
Educating girls means giving them a much better chance of earning a living.
Ir daudz mazāk ticams, ka pamatizglītību ieguvušas meitenes inficēsies ar HIV/AIDS, turklāt viņām būs mazāk bērnu, kas savukārt nozīmē, ka viņiem būs aptuveni divreiz lielākas iespējas nesaslimt un kļūt pieaugušām.
A girl who has finished primary education is less likely to contract HIV Aids and has fewer children who, in turn, are roughly twice as likely to be immunised and live to adulthood.
Konfliktu zonās un nestabilās situācijās kvalitatīvai izglītībai jāpiešķir prioritāra loma: no 72 miljoniem bērnu, kas pasaulē neapmeklē skolu, vairāk nekā puse (37 miljoni) dzīvo konfliktu skartās, nestabilās valstīs.
Quality education must be a priority in situations of conflict and fragility: of the 72 million children who are out-of-school around the world, over half of them (37 million) live in conflict-affected fragile states.
Šādās valstīs izglītība ir īpaši svarīga, jo tā palīdz bērnos radīt parastas dzīves izjūtu.
In these states, education is particularly important as it brings an element of normality into children’s lives.
Tā ir arī svarīgs faktors, kas kara plosītās sabiedrībās palīdz risināt konfliktus un veicina reintegrāciju.
It is also an important ingredient to overcoming conflict and promoting re-integration in war-torn societies.
Bet atbalsta saistības joprojām nav pietiekamas – izglītības atbalstam konfliktu skartās valstīs ir atvēlēti tikai 5 % no OAP.
But aid commitments are still insufficient, with only 5% of ODA to conflict affected states supporting education.
Komisijas plāns humānās palīdzības pasākumos iekļaut atbalstu izglītībai ir apsveicams sasniegums.
The Commission’s plan to address education in its humanitarian aid operations is a welcome development.
Pašlaik svarīgs uzdevums ir celt darbinieku informētības līmeni un ECHO izstrādāt darbības pamatnostādnes, kas liktu ES iekļaut izglītību ikvienā humānās palīdzības pasākumā, ievērojot Starptautiskā aģentūru tīkla izglītībai ārkārtas situācijās ( INEE ) noteikto standartu minimumu izglītībai ārkārtas un pastāvīgu krīžu situācijās un atjaunošanas sākumā.
It is important now to raise awareness among staff, and develop operational guidelines within ECHO committing the EU to include education in every humanitarian response and in line with the Inter Agency Network for Education in Emergencies (INEE) Minimum Standards for Education in Emergencies, chronic crises and early reconstruction.
Vienlaikus ar Komisijas rīcības plānā minētajiem prioritārajiem pasākumiem, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta „galarezultātiem”, ir jāpastiprina preventīvi pasākumi.
Alongside the priority actions listed in the Commission's action plan, which focus on targeting “end effects”, preventive measures must be strengthened.
Valsts līmenī īpaši svarīgs uzdevums ir veicināt bērnu aizsardzības valsts stratēģijas un sistēmas, kas aptver tiesību aktus, politiku un pakalpojumus.
At the national level, the promotion of national child protection strategies and systems, encompassing laws, policies and services, is paramount.
Būtu jāatbalsta labklājības un tieslietu ministrijas un bērnu aizsardzības tīkli, lai tie varētu apzināt riskam pakļautus bērnus un ģimenes un sniegt atbalsta pakalpojumus, pirms bērniem tiek nodarīts ļaunums.
Ministries of Welfare and Justice as well as child protection networks should be supported so that they can identify children and families at risk and provide them with support services before children are harmed.
Būtu jāatbalsta un jāstiprina bērniem draudzīga budžeta izstrādes metodes, bērnu uzraudzības un ziņošanas mehānismu izveide, koordinācijas struktūras un neatkarīgas iestādes, piemēram, valsts mēroga bērnu tiesību ombudi .
Methods for child-friendly budgeting, monitoring and reporting mechanisms for children, coordination bodies, and independent institutions such as Ombudspersons for children at national level should be supported and strengthened.
Prioritāra nozīme būtu jāpiešķir vispārējai jaundzimušo reģistrācijai.
Promoting universal birth registration should be a priority.
Ja bērnu uzreiz pēc dzimšanas nereģistrē, viņam tiek liegtas tiesības uz oficiālu identitāti, atzītu vārdu, ģimenes vēsturi un tautību.
A baby not registered at birth is denied the right to an official identity, a recognised name, a family history and a nationality.
Reģistrācija katram bērnam ļauj iegūt atsevišķu, juridisku identitāti.
Registration confers a distinct, legal identity in every child.
Ja bērniem nav šīs aizsardzības, viņi ir neaizsargātāki un vieglāk iesaistāmi bērnu darbā, karaklausībā, agrās laulībās utt.
Children without this protection are more vulnerable to child labour, conscription into armies, early marriage etc.
Pārsvarā nereģistrēti bērni dzimst jaunattīstības valstīs, no kurām trešdaļā reģistrē mazāk nekā 50 % jaundzimušo .
The very large majority of unregistered children are born in developing countries, one third of which have a birth registration rate of less than 50%.
Atbilstošas iestādes ir vajadzīgs, bet nepietiekams nosacījums, lai kopumā nodrošinātu ES cilvēktiesību un bērnu aizsardzības politikas īstenošanu.
Proper institutions are a necessary, but not a sufficient condition for more generally ensuring the implementation of the EU's human rights and child policy.
Nesenie jaunumi ES līmenī ir iedvesmojoši
Recent developments at EU level have been encouraging,
ES Bērnu tiesību forums, Starpdienestu grupa bērnu tiesību jautājumos ar apakšgrupu ārējo attiecību jautājumos, Komisijas koordinators bērnu tiesību jautājumos, UNICEF praktiskā rokasgrāmata un bērnu tiesībām veltītā mācību procesa sākums. , bet iestāžu arhitektūra joprojām nav atbilstoša.
The EU Forum on the rights of the child, the Inter-Service Group on Children’s rights with a sub-group on external relations, the Commission Coordinator for Children's rights, the development of the UNICEF toolkit and the start of training process on child rights but the institutional architecture remains inadequate.
Ir skaidri jānosaka, kas atbild par ES Bērnu tiesību stratēģijas īstenošanu, un jārada struktūras koordinācijas atvieglināšanai.
Responsibility for the implementation of the EU’s Strategy on Children's Rights must be clearly defined and structures developed to facilitate coordination.
Ierosinātajai neformālajai ES dalībvalstu ekspertu darba grupai bērnu tiesību jautājumos pēc iespējas ātrāk vajadzētu sākt darbu.
The proposed informal EU Member State experts working group on children’s rights should take up its work as soon as possible.
Grupai būtu jāseko arī Padomes secinājumu īstenošanai un jāziņo par konkrētiem, izmēģinājuma valstīs veiktiem pasākumiem.
The group should also follow the implementation of the Council Conclusions and report on specific actions taken in the pilot countries.
Būtu jānodrošina ikdienas un periodiska koordinācija gan starp dažādajām Padomes darba grupām bērnu jautājumos, gan nostiprinātajā Iestāžu grupā bērnu tiesību jautājumos .
Routine and periodic coordination should take place both between different Council working groups on children's issues and within a strengthened Inter-Institutional Group on Children's rights.
Padomes secinājumos paziņoto kartēšanas un īstenošanas pasākumu izmēģinājuma valstīs vajadzētu sākt pēc iespējas ātrāk, lai pārbaudītu pastāvošās iestādes un iegūtu pieredzi, no kuras mācīties.
The mapping and implementation exercise in pilot countries, announced in the Council Conclusions, should begin as soon as possible so as to test the existing institutions and provide lessons to learn.
Būtu jāpievērš uzmanība faktam, ka DG RELEX Briselē ar bērnu jautājumiem nodarbojas tikai viens pusslodzes darbinieks.
The fact that DG Relex in Brussels employs only half a person for children's issues should be addressed.
Patiesībā arī visās ES delegācijās vajadzētu būt par bērnu tiesībām atbildīgiem darbiniekiem.
Indeed there should also be someone responsible for child rights in every EU Delegation.
Padomes līmenī redzamību un vadību varētu nodrošināt ES īpašais pārstāvis bērnu tiesību jautājumos ar pieredzi un zināšanām šajā jomā.
At Council level, an EU Special representative on Children’s Rights, with experience and knowledge in the field, could ensure visibility and leadership.
Ne vien speciālisti, bet viss Komisijas personāls būtu jāapmāca un jānodrošina ar metodiskām norādēm par būtiskiem bērnu tiesību jautājumiem, kā arī par dažāda veida programmu iespējamo ietekmi uz bērnu tiesībām.
Apart from specialists, the entire Commission staff should be trained and supplied with guidance notes on relevant children’s rights issues, as well as the potential impacts of different types of programmes on children’s rights.
Instrumenti un procedūras
Instruments and procedures
Pret racionalizāciju nekas nav iebilstams, bet bez skaidra procesa izvirzītos mērķus neizdosies sasniegt.
Mainstreaming is all very well but if there is not a clear process, the stated objectives will not be achieved.
Bērnu aizsardzības tīklu pārstāvji būtu jāaicina uz plānu apspriešanu, bet pilsoniskās sabiedrības padomdevējām grupām un ANO aģentūrām būtu jāpalīdz tehniskos jautājumos.
Representatives of Child Protection Networks should be invited to programming discussions, and civil society advisory groups and UN agencies should contribute with technical expertise.
Saistībā ar katru valsts un tematisko stratēģiju dokumentos minēto svarīgāko pamatjomu būtu jāizdod metodiskas norādes, kurās būtu noteikti bērnu tiesību jautājumi, norādīts, kā bērnu tiesības racionalizēt, un minēti būtiski datu avoti un rādītāji.
In the Country and Thematic Strategy Papers guidance notes should be issued for each of the key focal sectors that identify children’s rights issues, identifying how children’s rights can be mainstreamed and relevant data sources and indicators.
Budžeta atbalsta pasākumos, tostarp TAM līgumos, būtu jāiekļauj konkrēti bērnu tiesībām veltīti mērķi un rādītāji.
In Budget Support operations, including MDG contracts, specific objectives and indicators on children should be included.
Šajā sakarā var tikai apsveikt Komisijas ieceri rosināt partnervalstis izstrādāt valsts rīcības plānus bērnu tiesību jomā ar skaidriem atskaites punktiem, izmērāmiem mērķiem, termiņiem un pārskata mehānismiem.
In this respect, the Commission's intention to encourage partner countries to create National Action Plans for Children with clear benchmarks, measurable targets, and timelines and review mechanisms is welcomed.
DCI valsts stratēģiju dokumentu un ĀKK valsts stratēģiju dokumentu termiņa vidusposma pārskati būtu jāizmanto ne vien pamatīgai bērnu tiesību situācijas analīzei, bet arī sistemātiskai līdz šim sasniegto rezultātu izvērtēšanai.
The mid term review of DCI Country Strategy Papers and ACP Country Strategy Papers should be used as an opportunity not only for a thorough child rights situational analysis but also for a systematic reviews of achievements so far.
Vajadzības gadījumā valsts un tematisko stratēģiju dokumenti būtu jāpielāgo saskaņā ar vietējās atbildības principiem un tā, lai nodrošinātu bērnu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību.
Where needed, Country Strategy Papers and Thematic Strategy Papers should be adapted, in accordance with the principles of local ownership, and ensuring participation of children and civil society organizations.
Ir ļoti svarīgi, lai Komisijai būtu skaidrs, kā tā iemiesos savu apņemšanos prognozējamos un ilgtermiņa plānos un finanšu saistībās.
It is essential that the Commission has a clear understanding on how to translate the commitments made into predictable and long-term programming and financing commitments.
Varbūt vajadzēs konkrētas bērniem veltītas programmas saskaņā ar DCI ģeogrāfiskajām programmām – iespējams, tās nebūs ar pamatjomām saistītas programmas –, kā arī programmas saskaņā ar EDF .
It may be necessary to have specific programmes on children under the DCI geographical programmes, possibly in non-focal sectors, as well as under the EDF.
Komisijai būtu jāpublicē pārskats par to, kur un kā ir izlietoti līdzekļi, lai atbalstītu bērniem veltītos TAM, tāpat kā tas tiek darīts 2008. gada Donoru atlantā, atskaitoties par dzimumu jautājumiem izlietotajiem līdzekļiem.
The Commission should publish an overview of where and how funds have been used to support children specific MDGs - in the same way as is done for gender in the 2008 Donor Atlas.
Finanšu instrumentiem un procedūrām būtu jākļūst „elastīgākām”, lai būtu iespējams ātri, bet vienlaikus ilgtspējīgi sniegt atbalstu programmām, kuru mērķis ir nodrošināt bērnu tiesības un vajadzības .
Financial tools and procedures should be made "more flexible" to provide quick yet sustainable responses for programmes addressing the rights and needs of children.
Politikas saskaņotība bērnu labā
Policy Coherence for Children
Ir tādas ES politikas jomas, kas tieši ietekmē bērnus, bet Paziņojumā nav minētas, piemēram, migrācija un drošības jomas reforma.
There are areas of EU policy which have direct effect on children which are not mentioned in the Communication – for example migration and security sector reform.
Mums jācenšas panākt ne vien dažādu jomu politikas saskaņotību (vienu un tos pašu mērķu labā), bet arī jāgādā, lai viena politikas joma „nekaitētu” citām.
Not only do we need policy coherence between different sectors (all supporting the same goals); we must also ensure that one policy area ‘does no harm’ to another.
Veicot, piemēram, tirdzniecības ietekmes novērtējumus, bērnus nedrīkstētu vērtēt tā, it kā viņi būtu tādi paši kā pieaugušie.
When impact assessments - such as on trade - take place, children should not be considered as if they were the same as adults.
Parlamentu loma
Parliamentary roles
Uzraugot ES saistības bērnu tiesību jomā, Parlamentam būtu jāuzņemas saskaņotāka un sistemātiskāka loma.
Parliament must play a more coordinated, systematic role in the monitoring of EU commitments on children.
Eiropas Parlamenta gada ziņojumā par cilvēktiesībām būtu jāiekļauj īpaša sadaļa, kurā būtu analizēts bērnu tiesībām veltīto saistību līmenis.
The European Parliament Annual Report on Human Rights should include a clear section analysing the level of commitment to children's rights.
Katrai Parlamenta komitejai būtu jāieceļ viens komitejas loceklis, kas sekotu bērnu tiesību jomai un uzņemtos kontaktpunkta lomu.
Parliamentary Committees should each appoint a Member to follow children's rights who would be a contact point.
Lai parlamentārieši iegūtu vajadzīgās zināšanas, varētu rīkot īpašas mācības.
Training sessions for parliamentarians could be organised to create the necessary expertise.
Parlamentāriešiem, kas piedalās Apvienotajā parlamentārajā asamblejā un pārstāv ĀKK un Eiropas Parlamentu, būtu jāturpina attīstīt pastāvošās bērnu līdzdalības un iesaistes iniciatīvas, uzaicinot uzņēmējas valsts bērnu organizācijas.
Parliamentarians attending the Joint Parliamentary Assembly and representing the ACP and the European Parliament should continue to build upon existing initiatives on the participation and involvement of children by inviting children’s organisations of the host country.
Tādus pašus pasākumus vajadzētu veikt EUROLAT .
Similar measures should be taken by Eurolat.
Cita iespēja būtu ES un Āfrikas jaunatnes platformas izveide, tādējādi palīdzot īstenot ES un Āfrikas kopīgos rīcības plānus, kā arī Apvienotās parlamentārās asamblejas jaunatnes platformas izveide .
Another option is the creation of an EU-Africa Youth Platform which could contribute to the Joint EU-Africa Action Plans and a Joint Parliamentary Assembly Youth Platform.
Eiropas Parlamenta loma stratēģiju un programmu veidošanā arvien pieaug, pateicoties tā demokrātiskās kontroles tiesībām.
The European Parliament plays an increasing role in the shaping of strategies and programmes through its right of democratic scrutiny.
Komitejām būtu jānosaka kopīgas Komisijas priekšlikumu analīzes pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka Parlaments savos apsvērumos un secinājumos ņem vērā bērnu tiesību jautājumus.
Committees should establish joint guidelines for the analysis of Commission proposals to ensure that child rights concerns are taken into account in Parliament's comments and conclusions.
Būtu jāpanāk lielāka jaunattīstības valstu parlamentu iesaiste un atbalsts.
There should be increased engagement and support of national parliaments in developing countries.
Šo parlamentu veiktās programmu (un ĀKK gadījumā valsts un reģionālo stratēģijas dokumentu) pārbaudes būs svarīgs faktors, lai nodrošinātu, ka valstu valdības bērnu tiesībām un interesēm piešķir pienācīgi prioritāru nozīmi.
Their scrutiny of programmes (and in the case of the ACP, of Country Strategy and Regional Strategy papers) will provide an essential component of efforts to ensure that the rights and interests of children are given proper priority by their governments.
3. aicina Komisiju un ES dalībvalstis veicināt Konvencijas par bērna tiesībām un tās protokolu izpildi, kā arī pastiprināt palīdzību, ko sniedz trešo valstu tiesību sistēmu reformām, kas paredzētas bērnu aizsardzībai;
Calls on the Commission and EU Member States to promote the implementation of the Convention on the Rights of the Child and the protocols thereto, and to enhance the support given to reforms of third countries' legal systems which are designed to protect children;
5. pieprasa, lai Komisija savā politikā attiecībās ar austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm iekļautu jautājumus par ielu bērniem un cīņu pret bērnu tirdzniecību un lai tā koordinētu ENPI un EIDHR resursus ar nolūku sasniegt šo mērķi; uzsver nepieciešamību analizēt un apkarot bērnu un iekšējo orgānu tirdzniecības cēloņus, īpaši attiecībā uz gadījumiem, kuros upuri ir romu bērni;
Requests the Commission to include the issues of street children and the fight against child trafficking in its policies vis-à-vis Eastern and Southern Neighbourhood countries, and to coordinate ENPI and EIDHR resources with a view to achieving that goal; stresses the need to analyse and combat the causes of child trafficking and organ trading, especially where the victims are Roma children;
8. pieprasa Komisijai tās ārējās darbībās un attiecībās ar trešām valstīm iekļaut cīņu ar nesodāmību kā nozīmīgu pasākumu bērnu tiesību pārkāpumu novēršanai;
Requests the Commission to include the fight against impunity in its external actions and relations with third countries, as an important measure to prevent violations of children's rights;
10. aicina Padomi un Komisiju, apspriežot ar trešām valstīm rīcības plānus tieslietu un iekšlietu jautājumos, pievērsties nepilngadīgo tiesībām, ņemot vērā ne vien attiecīgo starptautisko un reģionālo normu ratificēšanu, bet arī to efektīvu īstenošanu;
Calls on the Council and the Commission, when negotiating action plans on justice and home affairs with third countries, to address the issue of juvenile justice, having regard not only to the ratification of relevant international and regional standards but also to the effective implementation thereof;
12. uzsver, ka ES attiecībās ar attīstītajām valstīm un valstīm ar vidējiem ienākumiem ārkārtīgi būtiska nozīme ir projektiem, kas paredzēti bērnu sociālo prasmju, iecietības, solidaritātes un atbildīgas attieksmes pret vidi attīstīšanai, jo īpaši cīņas ar klimata pārmaiņām kontekstā;
Emphasises that, in EU relations with developed and middle-income countries, projects for the development of children's social competences, tolerance, solidarity and responsibility for their environment, especially in the context of fighting climate change, are of the utmost importance;
par īpašo vietu bērniem ES ārējās darbībās
on a special Place for Children in EU external action
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par to, vai spēkā esošajos starptautiskajos nolīgumos starp Eiropas Savienību un trešām valstīm ir iekļauta juridiski saistoša klauzula par bērnu tiesību aizsardzību, bet ja nē — vai šādu klauzulu nolīgumos varētu iekļaut;
Calls on the Commission to draw up a report examining whether the existing international agreements between the European Union and third countries already contain a legally binding clause on the protection of children's rights or, if not, whether such a clause could be inserted into agreements;
7. aicina Komisiju aktīvāk rīkoties, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm transponēt ANO Bērna tiesību konvencijas un fakultatīvo protokolu prasības valstu tiesību aktos;
Calls on the Commission to step up its efforts to support developing countries in transposing the provisions of the UN Convention on the Rights of the Child and the optional protocols into national law;