natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kopumā šajā plānā ir paredzēts pakāpeniski samazināt nozvejas kvotu (2010. gadā panākot līdz pat 20 % samazinājumu salīdzinājumā ar 2006. gadu) un palielināt minimālo svaru no 10 kg līdz 30 kg, izņēmumu (8 kg) attiecinot uz zveju Biskajas līcī un uz Adrijas jūrā nozvejotām zivīm, kas paredzētas audzēšanai būros.
In brief the plan provides for a steady reduction in the catch quota (by 20% between 2006 and 2010), an increase in minimum size from 10 to 30 kilograms, with derogations (8 kilograms) for fishing in the Bay of Biscay and for catches in the Adriatic intended for fish farms.
Turklāt ir paredzēts ierobežot zvejas periodus un zveju aizliegt attiecībā uz zveju ar āķu jedām no 1. jūnija līdz 31. decembrim un attiecībā uz zveju ar riņķvadiem no 1. jūlija līdz 31. decembrim, kā arī ir jāpastiprina kontroles pasākumi, kuru mērķis ir novērst nelegālo zveju.
Furthermore, the fishing period for longline vessels is to be restricted from 1 June to the end of each year and for purse seine vessels from 1 July to 31 December.
Referents visumā atbalsta izskatāmo regulas priekšlikumu.
Control measures are to be stepped up in order to combat illegal fishing.
Tomēr ir jāpiezīmē, ka daži jautājumi vēl ir jāatrisina.
On the whole the proposal for a regulation meets with the rapporteur's approval, although he notes that certain matters have not been fully dealt with.
Zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plāns ir izpelnījies dažādu kritiku, kura sasaucas ar zinātnisko ekspertu un zvejas jomā ieinteresēto pušu atšķirīgo attieksmi pret resursu saglabāšanas pienākumu.
The bluefin-tuna recovery plan has been criticised in a variety of ways, which illustrates the fact that scientific experts and fishermen hold differing views regarding the need for stocks to be protected.
Tāpēc ir jāuzsver nepieciešamība labāk pārzināt savāktos datus un izstrādāt vienotu to interpretācijas kritēriju, lai resursu stāvokli varētu novērtēt uz stabila zinātniskā pamata.
Attention is drawn to the need for the data gathered to be more widely disseminated and for a uniform data-interpretation criterion to be established in order to provide a sound scientific basis for assessing the state of fish stocks.
Referents atzinīgi vērtē minimālā svara palielināšanu līdz 30 kg ar nosacījumu, ka šis noteikums attiecas uz visām flotēm vienādi.
The rapporteur welcomes the fact that the minimum size is to be increased to 30 kilograms, provided that all fleets are required to observe the same rules.
Šī vienlīdzīgā attieksme ir jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai ir izveidojusies diferenciācija uz zvejas darbības tradicionālā rakstura pamata.
Differing treatment may, however, be justified by the inherent characteristics of traditional fishing.
Nav iespējams pieļaut izņēmumus attiecībā uz minimālo svaru un vēl mazāk attiecībā uz zvejas aizlieguma periodiem, ja no tā ir atkarīga krājumu saglabāšanās.
If the situation regarding the survival of fish stocks is really so critical, the derogations regarding both minimum size and – to a lesser extent – closed seasons are unacceptable.
Šādi izņēmumi no bioloģiskā viedokļa patiešām nav pieņemami, jo ir jautājums par vieniem un tiem pašiem krājumiem gan Vidusjūrā, gan Atlantijas okeānā.
Derogations would not be justified from a biological point of view on account of the fact that the Mediterranean and the Atlantic are populated by a single tuna stock.
Tas samazinātu arī kontroles efektivitāti.
Derogations would also make controls less effective.
Nelegālā zveja tiek uzskatīta par vienu no galvenajiem zilās tunzivs krājumu aizsardzības šķēršļiem.
Illegal fishing is regarded as one of the major scourges undermining the protection of bluefin-tuna stocks.
Regulas priekšlikumā problēma ir aprakstīta un risināta bez aplinkiem.
In the proposal for a regulation the problem is described and tackled incisively, through provision for more stringent checks to be carried out during the various stages of the fishing process.
Izskatāmajā regulā atsevišķos zvejas posmos ir paredzēta stingrāka kontrole.
What effect the controls will have on illegal fishing remains to be seen.
Tāpēc ir nepieciešams nodrošināt dalībvalstu līdzdalību Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā, tām piešķirot iniciatīvas tiesības.
To this end the Member States must be involved in the EU's decision-making process through the introduction of the principle of Member-State initiative.
Atliek vēl noteikt arī sankcionēšanas kārtību un to personu loku, uz kurām tas attiecas, ieviest efektīvus un savstarpēji pieņemamus pasākumus nelegālās zvejas apkarošanai dažādās valstīs un paredzēt to uzņēmumu aizsardzību, kas darbojas pilnīgi pārskatāmi.
How and on whom penalties should be imposed is still an open question, involving effective joint measures to enable illegality to be combated in the various countries and arrangements for protecting those whose operations are transparent.
Flotes samazināšana
Fleet reduction
Nopietnu bažu iemesls ir arī fakts, ka tunču uzbarošanas būru kompleksu skaits ir palielinājies neticamā ātrumā un šo iekārtu jauda būtiski pārsniedz pieejamo kvotu kopējo apjomu.
The fact that the number of cages for tuna fattening has been greatly increased – with the result that capacity will greatly exceed the sum total of the quotas available – is also very worrying.
Papildu uzbarošanas iespēju pastāvēšana, kas parasti pilnīgi nemaz nav saistīta ar zilās tunzivs kvotām, var arī tieši veicināt zvejošanas spiediena palielināšanos.
The existence of additional fattening capacity which bears no relation to the value of the bluefin-tuna fishing quotas held will inevitably lead – inter alia – to more intensive fishing efforts.
Trešo valstu flotēm piemērojamais savstarpīguma princips
Reciprocity for non-EU fleets
Vidusjūras zvejas resursu pārvaldība ir sarežģīts fenomens, jo Vidusjūras krastos ir valstis, kas nav Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas biedres.
Stock management is a complex issue in the Mediterranean area, where other non-ICCAT countries are present.
No 29. līdz 31. janvārim Tokijā notika starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas sapulce ar mērķi noteikt visu līgumslēdzēju pušu kopējās kvotas sadales pamatprincipu.
An ICCAT meeting was held from 29 to 31 January in Tokyo for the purpose of dividing up the total quota amongst all the contracting parties.
Eiropas Savienībai piešķīra 55,7 %, kas nozīmē nelielu samazinājumu attiecībā pret 57,1 %, kas bija spēkā līdz 2006. gadam.
The EU was assigned 55.7% of the total, which represents a slight reduction in the entitlement – 57.1% – which it had been granted up to 2006.
Tieši Vidusjūrā mēs saskaramies ar trešo valstu flotu konkurenci — ne vien Lībijas un Turcijas, bet arī Ķīnas un Japānas.
Hence there is competition – in particular within the Mediterranean – from other non-EU fleets: from Libya and Turkey and also from China and Japan.
Šī regula nebūs efektīva, kamēr minētās trešās valstis nepiekritīs šiem principiem un orientācijai.
Hence the regulation will achieve its objective only if its principles and provisions are also applied by the above-mentioned non-EU countries.
Sociāli ekonomiskā ietekme
Socio-economic impact
Tunča zvejošana ir labi iesakņojusies tradicionāla un sena nodarbe.
Bluefin-tuna fishing is an ancient and well-established tradition.
Referentu interesē, vai atbildīgās personas ir ņēmušas vērā šīs nodarbes samazināšanās sociāli ekonomisko ietekmi uz zvejniecības uzņēmumu ekonomisko līdzsvaru un uz nodarbinātību.
The rapporteur questions whether the socio-economic impact which will be caused by the reduction in fishing activity in order to preserve the economic balance of fishing operations has been assessed.
Šajā regulas priekšlikumā nav minētas atsauces uz Kopienas noteikumos paredzētajiem atjaunošanas plāniem (Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. pants), lai gan šāda atsauce ir nepieciešama, lai zvejniekiem (kuģu personālam un īpašniekiem) varētu piešķirt finansiālu kompensāciju no Eiropas Zivsaimniecības fonda.
In the proposal for a regulation there is no reference to the recovery plans provided for in Community law (Article 5 of Regulation (EC) No 2371/2002), even though such a reference is essential if fishermen – both crews and shipowners – are to receive financial compensation from the European Fisheries Fund.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 17
– ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) triju darba grupu 2007. gadā publicētos ziņojumus: „Klimata pārmaiņu mazināšana”, „Ietekme, adaptācija un neaizsargātība” un „Eksakto dabaszinātņu pamats”,
– having regard to the reports of the three working groups of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), "Mitigation of Climate Change", "Impacts, Adaptation and Vulnerability" and "The Physical Science Basis", published in 2007,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai
– having regard to its resolution of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0203 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0203 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomes secinājumus
– having regard to the conclusions of the European Council of 8 and 9 March 2007
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija – līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamie pasākumi” ( COM(2007)0002 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on "Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond" ( COM(2007)0002 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK tā, lai iekļautu aviācijas darbības Kopienas sistēmā siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai ( COM(2006)0818 ),
– having regard to the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2003/87/EC so as to include aviation activities in the scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community ( COM(2006)0818 ),
– ņemot vērā sera Nicholas Stern sagatavoto dokumentu „Pārskats par klimata pārmaiņu ekonomiku”, kas iesniegts 2006. gada 30. oktobrī,
– having regard to the "Review on the Economics of Climate Change" by Sir Nicholas Stern, presented on 30 October 2006,
– ņemot vērā IPCC trešās darba grupas līdzpriekšsēdētāja Bert Metz un Parlamenta iecelto ekspertu uzstāšanos 2007. gada 27. jūnija uzklausīšanas laikā,
– having regard to the presentations by the co-chair of IPCC Working group III, Bert Metz, and the experts appointed by Parliament, during the hearing of 27 June 2007,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par Komisijas gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret Kopienu (2004.)
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on the annual report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, anti-subsidy and safeguard action against the Community (2004)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par divpusējo tirdzniecību un investīciju attiecībām, jo īpaši 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecību perspektīvām
– having regard to its resolutions on bilateral trade and investment relations, notably those of 13 October 2005 on prospects for trade relations between the EU and China
OV C 233E, 28.9.2006., 103. lpp. un 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Indiju
OJ C 233 E, 28.9.2006, p.103. and of 28 September 2006 on the EU's economic and trade relations with India
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par to, kā samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām
– having regard to its resolution of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of aviation
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 16. novembra rezolūciju „Stratēģija cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē”
– having regard to its resolution of 16 November 2005 on "Winning the Battle Against Global Climate Change"
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0409/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0409/2007 ),
A. tā kā klimata pārmaiņu ekonomiskā un ekoloģiskā ietekme sasniedz satraucošus apmērus un Eiropas Savienībai, kura jau ir uzņēmusies politisko vadību šajā jomā, ir jādivkāršo tās pūliņi;
A. whereas the economic and ecological impact of climate change is assuming disturbing proportions and the EU, which has already taken on a political leadership role in this area, should redouble its efforts,
B. tā kā ir aprēķināts, ka globālo emisiju samazinājums jau līdz 2015. gadam, attīstītajās valstīs panākot 25–40 % samazinājumu līdz 2020. gadam, nenodrošinātu mērķa sasniegšanu, kas paredz ierobežot temperatūras palielināšanos līdz 2°C virs līmeņa pirmsindustrializācijas laikmetā;
B. whereas it is estimated that a reduction in global emissions by as early as 2015, with a 25% to 40% reduction by 2020 in developed countries, would not ensure that the objective of limiting temperature increases to 2°C above pre-industrial levels would be attained,
C. tā kā globālās sasilšanas ierobežošana līdz 2°C samazinātu, bet nenovērstu negatīvo ietekmi uz lauksaimniecību, bīstamiem meteoroloģiskiem apstākļiem, migrāciju un bioloģisko daudzveidību;
C. whereas limiting global warming to 2˚C would reduce, but not eliminate, dramatic consequences for agriculture, weather hazards, migration and biodiversity,
D. tā kā pēdējās desmitgadēs tirdzniecības apjoms ir pieaudzis vairāk nekā divas reizes straujāk nekā saražotās produkcijas apjoms pasaulē;
D. whereas global trade has increased at more than twice the rate of global economic output in recent decades,
E. tā kā jūras pārvadājumu apjoms ir 40 reižu lielāks par gaisa pārvadājumu apjomu (tonnas/km), bet līdz šim tie radījuši tikai divreiz vairāk siltumnīcefekta gāzu piesārņojuma, savukārt kravas automašīnas rada četras reizes vairāk siltumnīcefekta gāzu emisiju nekā vilcieni (tonnas/km);
E. whereas the volume of sea transport is 40 times that of air transport (in tonnes/km) and yet produces only twice its greenhouse gas (GHG) contamination, whilst lorries produce 4 times more GHG emissions than trains per tonne/km,
F. tā kā izvēles brīvība attiecībā uz izmantoto transportlīdzekļu veidu ir būtiski svarīga pasaules tirgū;
F. whereas freedom of choice as regards the means of transport used is essential to worldwide trade,
G. tā kā steidzami ir jāattīsta tādi ražošanas, patēriņa un tirdzniecības modeļi, kas mazina klimata pārmaiņas un to ietekmi uz ekonomiku un maksimāli veicina kopējo labklājību;
G. whereas there is an urgent need to develop production, consumption and trade patterns that mitigate climate change and its economic impact and maximise total welfare,
H. tā kā energoefektivitāte, ilgtspējīga satiksmes pārvaldība un īsāki maršruti starp ražotājiem un no ražotāja līdz patērētājam ir jāiekļauj jebkurā ES tirdzniecības politikas jomā, kas ir saistīta ar jautājumu par klimata pārmaiņām;
H. whereas energy efficiency, sustainable traffic management and shorter distances between producers and from producers to consumers are elements which must be included in any EU trade policy that has a bearing on the issue of climate change,
I. tā kā ilgtspējīgas attīstības veicināšanai joprojām ir jābūt ES tirdzniecības politikas galvenajam mērķim, tostarp cenšoties nodrošināt, lai tas paātrina pāreju uz zema oglekļa satura emisiju ekonomiku;
I. whereas promoting sustainable development should continue to be the main objective of EU trade policy, including through seeking to ensure that this accelerates the transition to a low carbon economy,
J. tā kā patērētājiem ir jāsaņem iespējami pilnīgāka informācija par savu pirkumu radīto ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām;
J. whereas consumers should receive the best possible information about the GHG emission effects of their purchases,
K. tā kā cenās ir jāiekļauj izmaksas, kas saistītas ar globāliem vispārīgiem jautājumiem, piemēram, nemainīgu klimatu;
K. whereas prices must internalise the cost of global commons such as a stable climate,
L. tā kā ANO konferencē par klimata pārmaiņām ( COP 13 ), kas notiks Bali 2007. gada decembrī, ir jāuzsāk sarunas par globālu un visaptverošu vienošanos, kas attiektos uz laiku pēc 2013. gada 1. janvāra un kas būtu nākamā pēc Kioto protokola, tajā iekļaujot siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošanas mērķi;
L. whereas the UN Climate Change Conference (COP 13) in Bali in December 2007 should launch negotiations to establish a global and comprehensive post-Kyoto agreement (covering the period from 1 January 2013), including binding GHG emission targets,
M. tā kā ilgtermiņa mērķim ir jāparedz līdz 2050. gadam nodrošināt starptautisku konverģenci attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju vienādu daudzumu uz vienu iedzīvotāju;
M. whereas the long-term objective should be to ensure the international convergence of equal per capita GHG emissions by 2050,
N. tā kā tās valstis, kas ir ratificējušas Kioto protokolu, nav mazinājušas savu konkurētspēju (ar vienu vērā ņemamu izņēmumu cementa ražošanas nozarē) un uzskata sevi par līderi pasaulē, kurā var noteikt siltumnīcefekta gāzu emisijas;
N. whereas the countries that have ratified the Kyoto Protocol have not damaged their competitiveness (with the notable exception of the cement sector) and have positioned themselves as leaders in a world where GHG emissions may be regulated,
O. tā kā tas nevarēs turpināt pēc Kioto protokola darbības beigām, ja atsevišķas valstis, jo īpaši ASV, Austrālija, Ķīna un Indija, neiesaistīsies „2°C” mērķa sasniegšanā, tādējādi kropļojot konkurenci to uzņēmumu labā, kuri pārvieto darbību uz neregulētām atrašanās vietām, un palielinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada ražošana un pārvadājumi;
O. whereas this may not continue in the post-Kyoto period if some countries, in particular the USA, Australia, China and India, amongst others, are not involved in the '+2°C' objective , thus distorting competition in favour of firms moving to unregulated locations and increasing GHG emissions from production and transport,
P. tā kā rīcība cīņai pret klimata pārmaiņām ir jāveic plašā mērogā, un, lai tā izdotos, tajā jāapvieno visi pasaulē svarīgākie dalībnieki, ņemot vērā viņu attīstības līmeni, cenšoties ievērot šim mērķim atbilstošas tirdzniecības politikas nostādnes,
P. whereas action to combat climate change should be taken across a broad front and, if it is to succeed, requires the convergence of all the main players in the world, depending on their respective levels of development, towards trade policy positions compatible with that objective,
No vienprātības uz rīcību
From consensus to action
2. uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jācenšas stingri piemērot Kioto protokola izpildes mehānisma procedūru, kad tā stājas spēkā, lai nodrošinātu, ka valstis, kuras nav pieņēmušas mērķus vai tos neievēro, nebauda negodīgas priekšrocības; uzskata, ka gadījumā, kad pirmajā saistību periodā valsts pārsniedz atļautās emisijas, tai ir jāizlīdzina šī atšķirība otrajā saistību periodā, kā arī jāsamaksā sods 30 % apmērā;
Considers that the EU and its Member States must seek to rigorously apply the Kyoto Protocol's enforcement mechanism procedure, when it comes into force, in order to ensure that countries that have not accepted targets or are not meeting them do not enjoy an unfair advantage; considers that where a country exceeds its allowed emissions in the first commitment period, it should be required to make up the difference in the second commitment period, plus a penalty deduction of 30%;
6. pauž nožēlu, ka pašreizējā tirdzniecības sistēma paredz globālu darba dalīšanu, plaši izmantojot tādu homogēnu preču pārvadāšanu, kuras viegli varētu ražot uz vietas, kas neattaisno radītās vides izmaksas;
Regrets that the current trading system produces a global division of labour which is based on a very high input of transport - which does not bear its own environmental costs - of homogeneous products which could just as easily be produced locally;
9. atgādina, ka tirdzniecību traucējošus administratīvos šķēršļus var likvidēt un klimata pārmaiņu novēršanai paredzētās darbības var īstenot, tikai iespējami plaši starptautiski sadarbojoties, kas ir arī Eiropas Savienības interesēs, kurai ir vadošā loma abās šajās jomās, īpaši saistībā ar Eiropas konkurētspējas saglabāšanu,
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can only be achieved through the broadest possible international collaboration, this being also in the essential interests of the EU, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;
Ceļā uz daudzpusīgumu klimata pārmaiņu novēršanā
Towards multilateralism against climate change
14. aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka ES divpusējās tirdzniecības nolīgumus un PTO daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus noslēdz saskaņā ar Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kurā norādīts, ka starptautiskā tirdzniecība notiek, optimāli izmantojot pasaules resursus atbilstoši ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai aizsargātu un saglabātu vidi;
Calls on the Council and the Commission to ensure that EU bilateral trade agreements and WTO multilateral trade agreements are concluded in keeping with those provisions of the Agreement establishing the WTO, which specify that international trade should be conducted while allowing for the optimal use of the world’s resources in accordance with the objective of sustainable development, seeking both to protect and preserve the environment;
16. atzīmē, ka ES jau šobrīd ir pasaules līdere tādu alternatīvo energotehnoloģijas veidu jomā kā saules kolektori un vēja turbīnas, ka ES jābūt līderei videi labvēlīgu preču un pakalpojumu eksporta jomā pasaules tirgū, pateicoties efektīvajiem un tehnoloģiju jomā novatoriskajiem Eiropas uzņēmumiem, un ka CO 2 emisiju uzraudzībai var izmantot Galileo un Vides un drošības globālo monitoringu ( GMES );
Notes that the EU is already a world leader in alternative energy technologies, such as solar panels and wind turbines and that, thanks to efficient and technologically innovative European undertakings, the EU should be a market leader in the worldwide export of environmental goods and services (EGS) and that Galileo and the Global Monitoring for Environment and Security System (GMES) could be used to monitor CO 2 emissions;
18. aicina izveidot Starptautisko Vides organizāciju, kura uzņemtos atbildību par atbilstību starptautiskajiem līgumiem un nolīgumiem par vides aizsardzību un cīņu pret klimata pārmaiņām, un, cita starpā, strādātu un sadarbotos ar PTO attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecības ietekmi uz vidi;
Calls for the establishment of an International Environmental Organisation which would assume responsibility for compliance with international treaties and agreements on environmental protection and combating climate change, and which would, inter alia, work and cooperate with the WTO on issues concerning the impact of trade on the environment;