natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārskatot noteikumus 2003. gadā, prasību ieviest pamatsaistības un kopējus standartus izsvītroja un aizstāja ar Kopienas mehānismiem, lai nodrošinātu kopēju kodoldrošības principu ievērošanu, jo īpaši iekļaujot Kopienas pārbaudes sistēmu.
In the 2003 revision the requirement for introducing basic obligations and common standards was removed and replaced by Community mechanisms to ensure adherence to common nuclear safety principles, notably including a Community verification scheme.
Šajā pēdējā izstrādātajā priekšlikumā šādi mehānismi nav paredzēti, un Kopienas pārbaudes sistēma netiks ieviesta.
In this latest proposal no such mechanisms are provided for, and there will be no Community verification.
Tā vietā direktīvas priekšlikums tikai īstenos Starptautiskās atomenerģētikas aģentūras Konvencijas par kodoldrošību ( CNS ) prasības.
Instead, the draft directive will only enforce the requirements of the International Atomic Energy Agency’s Convention on Nuclear Safety (CNS).
Pēc Komisijas ierosinājuma juridisko pamatu veido EURATOM līguma 31. un 32. pants.
The legal basis proposed by the Commission consists of Articles 31 and 32 of the Euratom Treaty.
Rodas jautājums, vai vajadzētu papildināt juridisko pamatu, iekļaujot tajā arī EK līguma 175. panta 1. punktu un tādējādi ļaujot Eiropas Parlamentam izmantot priekšrocības, kuras paredz koplēmuma procedūra.
The question arises as to whether Article 175(1) of the EC Treaty should be added, thereby giving Parliament the benefit of the codecision procedure.
Alternatīvi tiek izvirzīti argumenti, ka vajadzētu izmantot EURATOM līguma 203. pantu saistībā ar 31. un 32. pantu vai to vietā, lai tiktu aptverti kodoldrošības tehnisko paņēmienu aspekti, kā arī vides aspekti.
In the alternative, it has also been argued that Article 203 EURATOM should be used in conjunction with or instead of Articles 31 and 32 in order to cover the technological aspects of nuclear safety and the environmental aspects.
Apspriežamie juridiskie pamati
The legal bases under consideration
Vienkāršības labad tiek norādīti attiecīgie Līguma panti.
For the sake of convenience, the relevant Treaty provisions are set out below.
EURATOM līguma 31. pants
Article 31 EURATOM
Pamatstandartus izstrādā Komisija, saņēmusi atzinumu no personu grupas, ko iecēlusi Zinātnes un tehnikas komiteja no dalībvalstu zinātnieku un jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības ekspertu vidus.
The basic standards shall be worked out by the Commission after it has obtained the opinion of a group of persons appointed by the Scientific and Technical Committee from among scientific experts, and in particular public health experts, in the Member States.
Komisija saņem Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par šiem pamatstandartiem.
The Commission shall obtain the opinion of the Economic and Social Committee on these basic standards.
Apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Padomi, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saņēmusi no tās minēto komiteju atzinumus, nosaka pamatstandartus; padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.
After consulting the European Parliament the Council shall, on a proposal from the Commission, which shall forward to it the opinions obtained from these Committees, establish the basic standards; the Council shall act by a qualified majority.
EURATOM līguma 32. pants
Article 32 EURATOM
Pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts lūguma pamatstandartus var pārskatīt vai papildināt saskaņā ar 31. pantā paredzēto procedūru.
At the request of the Commission or of a Member State , the basic standards may be revised or supplemented in accordance with the procedure laid down in Article 31.
Komisija izskata katru lūgumu, ko iesniegusi kāda dalībvalsts.
The Commission shall examine any request made by a Member State .
Jēdziens „pamatstandarti” EURATOM līguma 30. pantā ir definēts šādi:
The expression "basic standards" is defined in Article 30 EURATOM as follows:
EURATOM līguma 30. pants
Article 30 EURATOM
Pamatstandarti tiek noteikti Kopienā darbinieku un sabiedrības aizsardzībai pret jonizējošu izstarojumu draudiem.
Basic standards shall be laid down within the Community for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
a) lielākās pieļaujamās devas, kas ir savienojamas ar pietiekamu drošību;
a. maximum permissible doses compatible with adequate safety;
b) lielākos pieļaujamos apstarojuma un piesārņojuma līmeņus;
b. maximum permissible levels of exposure and contamination;
c) darbinieku veselības uzraudzības pamatprincipus;
c. the fundamental principles governing the health surveillance of workers.
Jānorāda, ka šie noteikumi ir iekļauti EURATOM līguma II sadaļas 3. nodaļā „Veselības aizsardzība un darba drošība”.
It should be noted that these provisions are located in Chapter 3 of Title II of the EURATOM Treaty, Health and Safety .
Ir saņemts ierosinājums papildināt juridisko pamatu, pievienojot tam arī EK līguma 175. panta 1. punktu:
The suggestion has been made that Article 175(1) EC be added as a legal basis:
Padome saskaņā ar 251. pantā minēto procedūru, apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, pieņem lēmumu par to, kā jārīkojas Kopienai, lai sasniegtu 174. pantā minētos mērķus:
The Council, acting in accordance with the procedure referred to in Article 251 and after consulting the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, shall decide what action is to be taken by the Community in order to achieve the objectives referred to in Article 174.
174. pantā, uz kuru ir atsauce 175. panta 1. punktā, paredz:
Article 174, to which Article 175(1) refers, provides as follows:
– apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus,
— prudent and rational utilisation of natural resources,
– pieejamos zinātnes un tehnikas datus;
— available scientific and technical data,
– vides apstākļus dažādos Kopienas reģionos;
— environmental conditions in the various regions of the Community,
– iespējamos ieguvumus un izmaksas darbības vai bezdarbības gadījumā;
— the potential benefits and costs of action or lack of action,
– vienotu Kopienas ekonomisku un sociālu attīstību, kā arī tās reģionu līdzsvarotu attīstību.
— the economic and social development of the Community as a whole and the balanced development of its regions.
Šā punkta iepriekšējā daļa neskar dalībvalstu kompetenci piedalīties sarunās starptautiskās organizācijās un slēgt starptautiskus nolīgumus.
The previous subparagraph shall be without prejudice to Member States' competence to negotiate in international bodies and to conclude international agreements.
EURATOM līguma 203. pants
Article 203 EURATOM
Ja izrādās, ka ir vajadzīga Kopienas rīcība, lai sasniegtu kādu no Kopienas mērķiem, bet šis Līgums neparedz vajadzīgās pilnvaras, Padome, pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar vienprātīgu lēmumu veic attiecīgus pasākumus.
If action by the Community should prove necessary to attain one of the objectives of the Community and this Treaty has not provided the necessary powers, the Council shall, acting unanimously on a proposal from the Commission and after consulting the European Parliament, take the appropriate measures.
Analīzes pamats
Bases for the analysis
Jāpaskaidro, kāpēc juridiskā pamata izvēle ir tik svarīga.
It is important to make it clear why the choice of legal basis is important.
No vienas puses, Eiropas Kopienu Tiesa ir norādījusi, ka šai izvēlei ir „konstitutīva nozīme”
On the one hand, as the Court of Justice has pointed out, this choice is of "constitutional significance"
2001. gada 6. decembra atzinums Nr. 2/00 par Kartahenas protokolu, Recueil , 2001. g., I–9713. lpp. , jo Kopienas darbību regulē kompetences piešķiršanas princips.
Opinion No 2/00 of 6 December 2001 on the Cartagna Protocol [2001] ECR.I-9713. because the Community is governed by the principle of conferral of powers.
Konkrēti tas nozīmē, ka Kopiena var rīkoties vienīgi tad, ja dibināšanas Līgumos tai piešķirtas attiecīgas pilnvaras.
In plain terms, this means that the Community can act only where the founding Treaties empower it to do so.
No otras puses, ir problēma, ja nav juridiska pamata, ko iespējams attiecināt uz Kopienas darbībām (nav „pietiekamas kompetences”), vai kad juridiskā pamata grozīšanas rezultātā mainās tiesību akta pieņemšanas procedūra.
On the other hand, there is the problem where there is no legal basis capable of covering the Community action (where there is not "sufficient competence") or where changing the legal basis results in a change in the procedure for adoption.
Pārliecinošs piemērs tam ir ģenerāladvokāta atzinums tā dēvētajā Jacobs lietā C–314/99 Nīderlande/Komisija
An eloquent example can be found in the Opinion of Advocate General Jacobs Case C-314/99 Netherlands v. Commission
Recueil , 2002. g., I-5521. lpp. , kur juridiskā pamata grozīšana nozīmētu to, ka tiesību akts būtu bijis jāpieņem, izmantojot citu procedūru, nevis to, kura tā pieņemšanai faktiski tika izmantota.
[ 2002] ECR I-5521. , where the change in the legal basis would have meant that the act would have had to have been adopted using a different procedure than the one by which it was actually adopted.
Šādā gadījumā, kā to norādīja Parlamenta Juridiskais dienests arī British American Tobacco lietā
In such a case, as Parliament's Legal Service also pointed out in the British American Tobacco case
Lieta C–491/2001 Apvienotā Karaliste/ASV Veselības aizsardzības valsts sekretārs British — American Tobacco (Investments) Ltd and Imperial Tobacco Ltd interesēs, Recueil , 2002. g., I–11453. lpp. , kļūda attiecībā uz juridisko pamatu ir vairāk nekā tikai formāla kļūda, jo tā izraisa pārkāpumu, izvēloties piemērojamo procedūru tiesību akta pieņemšanai, un var izraisīt tā atcelšanu, tā kā tas veido daļu no satura būtības, izraisot tiesību akta nelikumību.
Case C-491/2001 The Queen v Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd and Imperial Tobacco Ltd [2002] ECR I-11453. , an error as to the legal basis is more than a purely formal defect when it gives rise to irregularity in the procedure applicable to the adoption of the act and can result in its annulment, since it partakes in its substance, causing it to be unlawful.
Šo iemeslu dēļ Eiropas Kopienu Tiesa aprakstījusi konsekventu kritēriju kopumu, kas jāpatur prātā, kad tiek apspriesta attiecīgā juridiskā pamata atbilstība:
It is for these reasons that the Court of Justice set forth a consistent set of criteria that have to be borne in mind when considering the appropriateness of a given legal basis:
(1) juridiskā pamata izvēle attiecībā uz kādu tiesību aktu jāpamato ar objektīviem faktoriem, kurus var pārbaudīt, pakļaujot izskatīšanai tiesā;
(1) The choice of the legal basis for a measure must rest on objective factors which are amenable to judicial review.
(2) būtiskākie šādi elementi ir pasākuma mērķis un saturs;
(2) Those factors include in particular the aim and the content of the measure.
C-269/97, Komisija/Padome, Recueil , 2002. g., I–2257, lpp., 43. un 44. punkts. .
Case C-269/97 Commission v. Council [2000] ECR I-2257, paras 43 and 44. .
Lai analizētu ierosinātā tiesību akta mērķi un saturu, ir nepieciešamas pārbaudīt sākotnējo Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā par jautājumu atbildīgās komitejas un Vides komitejas atzinumā ieteiktos grozījumus.
In order to analyse the aim and the content of the proposed measure, it is necessary to examine the original Commission proposal, taking into account amendments proposed in the main committee and in the opinion of the Environment Committee.
Ierosinātā tiesību akta mērķis un saturs
Aim and content of the proposed legislation
Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu Komisijas priekšlikumā
According to the explanatory memorandum to the Commission proposal
COM(2008) 790 galīgā redakcija. , direktīvas priekšlikuma mērķis un saturs ir šāds:
COM(2008) 790 final. , the aim and content of the proposal for a directive are as follows:
„Šī projekta direktīvai par Kopienas kodoldrošības sistēmas pamatstruktūru izveidošanu mērķis ir atsākt kopīgas ES kodoldrošības sistēmas izveides procesu, aktualizējot un aizstājot sākotnējā kodoldrošības dokumentu paketē ietverto Komisijas priekšlikumu Padomes (Euratom) Direktīvai, ar ko nosaka pamata pienākumus un vispārējos principus kodoliekārtu drošībai
“The present draft Directive setting up a Community framework on Nuclear Safety aims at re-starting the process of establishing a common EU framework on nuclear safety, by updating and replacing the Commission proposal for a Council (Euratom) Directive setting out basic obligations and general principles on the safety of nuclear installations
COM 2003/32, galīgā redakcija un COM (2004)526, galīgā redakcija. .
COM(2003)32 final and COM(2004)526 final , included in the initial Nuclear Safety Package.
Interese par kodoldrošību, ko no jauna ir paudušas vairākas dalībvalstis, ņemot vērā gaidāmo darbības laika pagarināšanu daudzām atomelektrostacijām un jaunu staciju būvi, padara šo pārskatīto priekšlikumu īpaši aktuālu.
The renewed interest in nuclear power expressed by a number of Member States, with the perspective of numerous life extensions and construction of new plants, makes the timing of this revised proposal particularly appropriate.
Ir acīmredzams, ka radioloģisku negadījumu ietekme sniedzas pāri robežām, radot potenciālu kaitējumu strādājošo un iedzīvotāju veselībai, kā arī visdažādākās ekonomiska rakstura sekas enerģētikas nozarei.
It is evident that the effects of radiological incidents do not stop at borders, with potential consequences both for the health of workers and citizens, but also wide ranging economic implications for the energy generating industry.
Starptautiski atzītu kodoldrošības principu iekļaušana saistošos Kopienas tiesību aktos, ar juridisku noteiktību nodrošina drošības garantiju papildu līmeni visiem ES iedzīvotājiem.
Enacting in binding Community legislation internationally endorsed nuclear safety principles would ensure an additional level of guarantee for the public in the EU at large, by providing legal certainty.
Sistēmas pamata pieeja ir tāda, ka jau Konvencijā par kodoldrošību ietvertos kopējos principus reglamentē Kopienas līmenī, un tos papildina ar papildu drošības prasībām par jauniem kodolreaktoriem, ko dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt saskaņā ar drošības pastāvīgas paaugstināšanas principu un pamatojoties uz WENRA izstrādātajiem drošības robežlīmeņiem un ciešā sadarbībā ar Augstākā līmeņa grupu (HLG) kodoldrošības un kodolatkritumu apsaimniekošanas jautājumos.
Its basic approach is that a set of common principles in the field of nuclear safety, already included in the CNS, are regulated at Community level, supplemented with additional safety requirements for new nuclear power reactors, which Member States are encouraged to develop in line with the principle of continuous improvement of safety, on the basis of the safety levels developed by WENRA and in close collaboration with the European High Level Group on Nuclear Safety and Waste Management (HLG).
Pamatojoties uz tās pieņemtajiem kodoldrošības reglamentācijas desmit principiem, šī grupa kļuvusi par kontaktpunktu reglamentējošo iestāžu sadarbībai, kuru pienākumos ietilpst kodoliekārtu drošības jautājumi dalībvalstīs, un kas dos ieguldījumu ES kodoldrošības sistēmas izveidošanā.
Based on the ten principles for the regulation of nuclear safety adopted by it, the group will become the focal point for cooperation between the regulatory bodies charged with the safety of nuclear installations in the Member States and will contribute to the development of the EU nuclear safety framework.
Šā priekšlikuma vispārējais mērķis ir nodrošināt un pastāvīgi paaugstināt kodoldrošību Kopienā un palielināt reglamentējošo iestāžu nozīmi.
The general objective of the proposal is to achieve, maintain and continuously improve nuclear safety in the Community and to enhance the role of the regulatory bodies.
Tās darbības joma attiecas uz kodoliekārtu projektēšanu, atrašanās vietas izvēli, būvniecību, uzturēšanu, darbību un ekspluatācijas izbeigšanu, kurām ir jāņem vērā drošības apsvērumi saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumdošanas sistēmu.
Its scope of application is the design, siting, construction, maintenance, operation and decommissioning of nuclear installations, for which consideration of safety is required under the legislative and regulatory framework of the Member State concerned.
Pilnībā tiek ievērotas katras dalībvalsts tiesības pieņemt lēmumu par kodolenerģijas izmantošanu vai no tās atteikties.
The right of each Member State to decide to use nuclear energy or not is recognised and fully respected.
Ar šīs Kopienas kodoldrošības sistēmas pamatstruktūru palīdzību ir paredzēts sasniegt vairākus mērķus, konkrēti: palielināt valstu reglamentējošo iestāžu nozīmi, nostiprināt licences turētāja galveno atbildību par drošību reglamentējošās iestādes uzraudzībā, nostiprināt reglamentējošo iestāžu neatkarību, nodrošināt augsta līmeņa pārskatāmību ar kodoliekārtu drošību saistītajos jautājumos, ieviest pārvaldības sistēmas, drošības regulāru uzraudzību, nodrošināt speciālo zināšanu pieejamību kodoldrošības jautājumos, drošības prioritāti.”
By means of this Community nuclear safety framework, several operational objectives are envisaged to be achieved, namely enhancing the role of national regulators, prime responsibility of the licence holder for safety under the control of the regulatory body, reinforcing the independence of the regulatory body, ensuring a high level of transparency on issues related to the safety of nuclear installations, implementation of management systems, regular safety supervision, availability of nuclear safety expertise, priority to safety.”
Ierosinātās direktīvas priekšrakstu daļa un apsvērumi
The enacting terms and recitals of the proposed directive
Šajā sadaļā uzmanība jāpievērš noteikumiem, kuros īpaši atsaucas uz vides aspektiem.
In this section, attention will be drawn to any provisions specifically referring to environmental aspects.
1. pantā noteikts šīs direktīvas mērķis un darbības joma, proti, „Kopienā nodrošināt, uzturēt un pastāvīgi paaugstināt kodoldrošību un palielināt valstu reglamentējošo iestāžu nozīmi”.
Article 1 sets out the objective and scope of the directive, namely “achieving, maintaining and continuously improving nuclear safety in the Community and to enhance the role of the national regulatory bodies”.
Direktīva attiecas uz kodoliekārtu projektēšanu, atrašanās vietas izvēli, būvniecību, uzturēšanu, ekspluatāciju un ekspluatācijas izbeigšanu, attiecībā uz ko ir jānodrošina atbilstība drošības prasībām, ievērojot attiecīgās dalībvalsts likumdošanas sistēmu.”
It is to apply to “the design, siting, construction, maintenance, operation and decommissioning of nuclear installations, for which consideration of safety is required under the legislative and regulatory framework of the Member State concerned”.
Ir paredzēts, ka direktīva neskar 1996. gada 13. maija Padomes Direktīvu 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām
The directive is stated to be without prejudice to Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionising radiation
Ar šo pantu arī noteikts, ka dalībvalstīm ir tiesības pieņemt lēmumus par savu kodolprogrammu izmantošanu civiliem mērķiem vai atteikšanos no tām.
This article also states that each Member State is free to decide whether or not to operate a civil nuclear programme of its own.
2. pantā paredzētas definīcijas.
Article 2 sets out the definitions.
Uzmanība jāpievērš tam, ka „kodoldrošība” definēta kā „piemērotu darbības apstākļu panākšana ar pasākumiem, kuru mērķis ir avāriju novēršana vai avāriju seku mazināšana, nodrošinot strādājošo un iedzīvotāju, un atmosfēras, ūdens un augsnes aizsardzību pret kodoliekārtu radītā jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību” (oriģināltekstā izcēlumu nav).
Attention is drawn to the fact that it defines “nuclear safety” as “the achievement of proper operating conditions through measures taken with a view to the prevention of accidents or mitigation of accident consequences, resulting in protection of workers, general public and the air, water and soil from undue radiation hazards arising from nuclear installations” (emphasis supplied).
3. pantā paredzēts, ka galvenā atbildība par kodoliekārtu drošību ir licences turētājam, un dalībvalstīm jāizveido un jāpiemēro tiesiskais regulējums un regulējošie noteikumi (valsts drošības prasības, licencēšanas un kontroles sistēma un reglamentējošas uzraudzības sistēma).
Article 3 provides that prime responsibility for the safety of nuclear installations lies with the licence holder and that Member States are to establish and maintain a legislative and regulatory framework (national safety requirements, a system of licensing and control and a system of regulatory supervision).
4. pantā reglamentēti jautājumi attiecībā uz reglamentējošām iestādēm (šo iestāžu neatkarība, pilnvaras, kompetence un pietiekams finansējums un personāls), kuras piešķir licences un kurām ir uzraudzības funkcijas.
Article 4 deals with regulatory bodies (with independence, authority, competence and sufficient funding and personnel), which are to grant licences and have monitoring functions.
Reglamentējošās iestādes un valsts reglamentācijas sistēmas reizi desmit gados jāpakļauj salīdzinošam vērtējumam.
The regulatory bodies and national regulatory systems are to be subject to international peer review every ten years.
5. pantā reglamentēta pārredzamība (sabiedrības informēšana).
Article 5 treats of transparency (public information).
6. pantā paredzēts, ka dalībvalstīm jāievēro SAEA drošības pamatprincipos noteiktie principi, kas garantē „kodoliekārtu augstu drošības līmeni, inter alia īstenojot reālus pasākumus jonizējošā starojuma bīstamības riska novēršanai, radioloģisku avāriju novēršanu un rīcību radioloģisku avāriju gadījumos, novecošanas pārvaldību, visu radušos radioaktīvo materiālu ilgtermiņa apsaimniekošanu, kā arī iedzīvotāju un kaimiņvalstu iestāžu informēšanu”.
Article 6 provides that the Member States are to respect the IAEA safety fundamentals so as to ensure “a high level of safety in nuclear installations, including inter alia effective arrangements against potential radiological hazards, accident prevention and response, ageing management, long term management of all produced radioactive materials and information of the population and the authorities of neighbouring States”.
Tām jāizstrādā arī papildu prasības drošības jomā, pamatojoties uz Rietumeiropas Kodolregulatoru asociācijas ( WENRA ) izstrādātajām drošības prasībām.
They are also to develop additional safety requirements on the basis of the safety requirements developed by the WENRA.
7. pantā noteikti licenču turētāju pienākumi, bet 8. pantā reglamentēta uzraudzība.
Article 7 sets out the obligations of licence holders and Article 8 deals with supervision.
9. pantā paredzēta izglītība un apmācība.
Article 9 provides for education and training.
10. pantā noteikts, ka dalībvalstis var paredzēt stingrākus drošības pasākumus.
Article 10 states that Member States may lay down more stringent safety measures.
11., 12., 13. un 14. pantā attiecīgi reglamentēta ziņošana, transponēšana, stāšanas spēkā un norādīti šīs direktīvas adresāti.
Articles 11, 12, 13 and 14 deal respectively with reporting, transposition, entry into force and the addressees of the directive.
Direktīvas preambulā iekļauta īpaša atsauce uz vides aizsardzību, īpaši 5. apsvērumā ir atsauce uz efektīvu aizsardzību pret radioloģiskajiem riskiem, nepieļaujot avārijas un negadījumus, kam varētu būt radioloģiskas sekas, kuras savukārt varētu radīt apdraudējumu videi.
The preamble to the directive contains no specific reference to environment protection, although recital 5 does refer to effective defences against radiological risks and accidents which could have radiological consequences, which could be construed as covering threats to the environment.