natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai gan valstu valdības un ES šajā ziņā īsteno ievērojamus centienus, vēl ir nepieciešams veikt daudz darba, lai izveidotu efektīvas, modernas pārvaldes sistēmas.
Although national governments and the EU are making great efforts, a great deal must still be done to put in place efficient, modern systems of government.
Šajā sakarā referents ierosina ES dalībvalstīm izveidot „valdība — valdībai” programmas, lai Rietumbalkānu valstis saņemtu to vajadzībām departamentu līmenī piemērotu atbalstu un palīdzību.
In this connection your rapporteur suggests the establishment of ‘government-to-government’ programmes by the EU Member States, so that the Western Balkan countries receive support and assistance that are tailored to their needs at departmental level.
Pirmkārt, jāreformē nodokļu sistēma, jāstiprina visu Rietumbalkānu valstu muitas departamenti un efektīvi jāapkaro korupcija un organizētā noziedzība kopumā.
First and foremost, the tax system needs to be reformed, the customs departments of the individual Western Balkan countries strengthened, and corruption and organised crime in general effectively combated.
Referents ir pārliecināts, ka pretējā gadījumā šie traucēkļi būtiski aizkavēs ekonomisko izaugsmi Balkānu valstīs un to ciešāku saišu veidošanu ar ES.
Your rapporteur is convinced that economic growth in the Balkan countries and their formation of closer links to the EU will otherwise be significantly delayed by these handicaps.
Ir arī vēlams rūpīgi pārbaudīt banku un apdrošināšanas sistēmas, lai tādējādi nodrošinātu labāku ekonomikas pārvaldību, atvieglotu kredītu pieejamību vietējiem uzņēmumiem un efektīvu naudas atmazgāšanas apkarošanu.
It is also desirable for the banking and insurance systems to be overhauled, thus ensuring better management of the economy, easier access to credit for local businesses and effective combating of money laundering.
Rūpniecības, lauksaimniecības un pakalpojumu politika
Industry, agriculture and services policy
Rietumbalkānu valstu ekonomiskā izaugsme šobrīd vēl ir diezgan stabila un vieš cerības nākotnei.
The economic growth of the countries of the Western Balkans is currently still fairly strong and offers hope for the future.
Taču makroekonomiskā līmenī vēl ir daudz problēmu, kurām nepieciešams rast risinājumus.
At macro-economic level, however, there are still many problems that require answers.
Nopietnais tirdzniecības deficīts (piemēram, ar ES), nepiemērota, iznīkstoša rūpniecība, ekonomikas pārmērīga fragmentācija, kurā dominē MVU un bieži vien mikrouzņēmumi, un bezdarba līmenis, kas dažos gadījumos ir aptuveni 50 % no darbaspēka, ir tie faktori, kas var apdraudēt reģiona valstu ekonomisko izaugsmi un tādējādi to virzību uz iestāšanos ES.
The serious trade deficit (for example with the EU), inadequate, obsolescent industry, the inordinate fragmentation of the economy, in which SMEs and, often, micro-businesses predominate, and an unemployment rate that in some cases lies at around 50% of the workforce are all factors that can undermine the economic growth of the region’s countries and hence their development towards accession to the EU.
Tomēr referents uzskata, ka šos mērķus var sasniegt, ievērojot vides prasības, kā arī Kopienas un starptautiskos tiesību aktus sociālajā jomā attiecībā uz darba aizsardzību, tajā pašā laikā visām etniskajām minoritātēm nodrošinot vienādu piekļuvi darba tirgum un augstākajai izglītībai.
Your rapporteur takes the view, however, that these objectives can be achieved with full respect for the environment and the Community and international social legislation that protects labour, with at the same time equal access to the employment market and higher education being guaranteed for all ethnic minorities.
Nobeiguma piezīmes
Some concluding remarks
Rietumbalkānu politiskā integrācija Eiropas Savienībā var notikt tikai labākas un aktīvākas reģionālās un starptautiskās ekonomiskās sadarbības rezultātā.
The political integration of the Western Balkans into the EU can only take place as a result of better, more intensive regional and international economic cooperation.
Rietumbalkānu valstu pievienošanās notiks ātrāk, ja šīs valstis varēs apliecināt efektīvas pārvaldības sistēmas un stabilas, dinamiskas ekonomikas esamību.
Accession by the Western Balkans will happen all the more quickly if their component countries can demonstrate that have an efficient system of government and a sound, dynamic economy.
Šajā procesā Savienībai ir jāizrāda Rietumbalkāniem patiesa apņemšanās.
In this process the Union must show genuine commitment to the Western Balkans.
Visbeidzot, daļa ekonomisko problēmu šajā reģionā ir saistītas ar tā slikto tēlu.
Part of the economic problems in the area is, after all, related to the region’s bad image.
Šis tēls ievērojami uzlabosies, ja Savienība parādīs patiesu apņemšanos izpildīt savu solījumu, nodrošinot šīm valstīm iespēju iestāties ES plānotajā laikā.
This image will be significantly improved if the Union indicates its genuine intention of fulfilling its pledge to enable these countries to accede to the EU on schedule.
ES kā atbalstu periodam no 2007. līdz 2010. gadam ir piešķīrusi gandrīz 8 miljardus eiro, tomēr, neīstenojot attiecīgu sadarbību un neradot sajūtu, ka visi strādā kopīga mērķa sasniegšanai, cerētie rezultāti netiks sasniegti.
The EU has set aside almost EUR 8 billion in support for the 2007-2010 period, but without appropriate cooperation and without creating a sense that everyone is working together towards a common goal, the hoped-for results will not be achieved.
Tāpēc ir vēlams, lai Rietumbalkānu valstis justos atbildīgas par savu reformu procesu.
It is therefore desirable that the countries of the Western Balkans should feel responsible for their own reform process.
Šai atbildībai ir jāizpaužas pietiekami labu projektu izstrādē, lai varētu iespējami efektīvi izmantot pieejamo ES finansējumu.
This responsibility must translate into the formulation of sufficiently good projects to allow the available EU funds to be used to optimum effect.
ES un pārējiem reģionālajiem dalībniekiem savukārt ir jācenšas rast galīgu risinājumu reģionā vēl joprojām pastāvošajiem strīdiem, un šajā procesā ir jānodrošina vienlīdzīga attieksme un vienlīdzīgas attīstības iespējas visām Rietumbalkānu iedzīvotāju grupām.
The EU and the other regional actors must in their turn make efforts to find a definitive solution to the disputes with which the region is still faced, in which process equal treatment and equal development chances must be guaranteed for all the population groups in the Western Balkans.
par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Rietumbalkānu valstīm
on trade and economic relations with the Western Balkans
3. uzsver, cik svarīga Rietumbalkānu valstu iedzīvotājiem ir vienkārša piekļuve Eiropas Savienībai, un to vajadzētu veicināt ar atbilstīgu vīzu režīmu; saistībā ar to atzinīgi vērtē nolīgumus par vīzu režīma atvieglojumiem un personu atpakaļuzņemšanu, kuri stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī; taču uzsver, ka šo valstu pilsoņi joprojām saskaras ar problēmām ES valstu vīzu saņemšanā; aicina Komisiju veltīt visus centienus, lai turpinātu dialogu ar šā reģiona valstīm un īstenotu pamatnostādnes, kuru mērķis ir izveidot bezvīzu režīmu, līdzko šīs valstis būs izpildījušas nepieciešamos kritērijus;
Stresses the importance of easy access for the citizens of Western Balkan countries to the European Union, which should be facilitated by an appropriate visa regime; welcomes, in this context, the visa facilitation and readmission agreements which entered into force on 1 January 2008;emphasises, however, that citizens of those countries continue to face problems in obtaining visas for EU countries; calls on the Commission to make every effort to proceed with dialogue with the countries of the region and the implementation of the road maps with the objective of establishing a visa-free regime as soon as those countries fulfil the necessary criteria;
6. aicina Komisiju nodrošināt turpmāku institucionālu atbalstu Rietumbalkānu valstīm, jo īpaši saistībā ar kvalitātes sertifikāciju un eksporta veicināšanu, vienlaikus atkārtoti aicinot Rietumbalkānu valstis uzlabot savas institucionālās spējas;
Calls on the Commission to provide further institutional support to Western Balkan countries, particularly with regard to quality certification and export facilitation, whilst calling on the Western Balkan states once again to improve their institutional capabilities;
9. norāda, cik svarīga Rietumbalkānu valstu tautsaimniecībā ir ekoloģiskā dimensija; uzsver, ka nodomu deklarācijas vides jomā ir jāatbalsta ar praktiskiem pasākumiem un efektīvām struktūrām; mudina Rietumbalkānu valstu valdības attīstīt atjaunojamās enerģijas avotus, uzlabot atkritumu apsaimniekošanas politikas īstenošanu un turpināt ekoloģiskā ziņā ilgtspējīga tūrisma veicināšanu, lai saglabātu īpaši skaisto dabas un arhitektūras mantojumu;
Points out the importance of the environmental dimension in the economic life of the Western Balkan countries; stresses that the declarations of environmental intent need to be backed up by practical measures and effective structures; urges the Western Balkan governments to develop renewable energy sources, improve waste management policy implementation and further build up environmentally sustainable tourism in order to preserve this exceptionally beautiful natural and architectural heritage;
11. ņemot vērā to, ka starptautiskā finanšu krīze ir sasniegusi Eiropu un varētu netieši ietekmēt tirdzniecību un ārvalstu ieguldījumus Rietumbalkānu valstīs, aicina Komisiju uzraudzīt tendences un vajadzības gadījumā pieņemt atbilstīgus pasākumus, lai garantētu stabilizācijas un asociācijas procesa vienmērīgu turpinājumu, kas ir svarīgs stabilitātes faktors reģionā un atbilst arī pašas ES būtiskajām interesēm;
Given that the international financial crisis has reached Europe and may have an indirect effect on trade and foreign investment in the Western Balkans, calls on the Commission to monitor developments and, if necessary, to adopt adequate measures in order to guarantee the smooth continuation of the Stabilisation and Association Process, which is an important factor for stability in the region and in the best interests of the EU itself;
14. norāda, ka ES ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar atsevišķām Rietumbalkānu valstīm ir ievērojami atšķirīgas; tādēļ, pamatojoties uz līdzšinējo paplašināšanās procesā gūto pieredzi, prasa izdarīt nepieciešamos secinājumus un izmantot IPA dažādos komponentus, lai elastīgāk, koncentrētāk un atbilstošāk faktiskajām vajadzībām veicinātu attiecīgā reģiona ilgtspējīgu attīstību.
Points out that there are significant differences in the EU’s economic and trade relations with the individual countries of the Western Balkans; calls, therefore, in the light of the experience gained with the enlargement process thus far, for the requisite conclusions to be drawn and for the various components of the IPA instrument to be made more flexible, to be tailored more closely to actual needs and to focus more specifically on the sustainable development of the regions concerned.
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. neatlaidīgi prasa, lai prioritāri tiktu atbalstītas tās valstu attīstības programmas, kurās tiek ņemta vērā gan pilsētu, gan lauku teritoriju attīstība; uzsver šajā kontekstā attiecīgo apmācības, izglītības un kvalifikācijas celšanas programmu īpašo nozīmi;
Calls for support to be given, as a matter of priority, to national development plans which take account of the economic development of both urban centres and rural areas; in that connection, emphasises the particular importance of providing support for corresponding training, further training and in-service training programmes;
5. uzskata, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgā attīstībā un pilsoniskas sabiedrības stiprināšanā, nosakot valsts un Kopienas prioritātes projektos, kas veido partnerību ar valsts un privātā sektora dalībniekiem;
Takes the view that the local and regional authorities play a decisive role in bringing about sustainable economic development and in reinforcing civil society by giving specific shape to the national and community priorities through projects creating partnerships with players in the public and private spheres;
9. uzsver, ka ir jāņem vērā sadarbības attīstība tautsaimniecības un tirdzniecības jomā Donavas īpašajā zonā, lai veicinātu šīs teritorijas, kura ir Eiropas Savienības un Rietumbalkānu saskares punkts, potenciāla izmantošanu.
Stresses the need to take account of the development of economic and trade cooperation in the specific area of the Danube with a view to contributing to the exploitation of the potential of this area, the point at which the European Union and the Western Balkans region meet.
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes un Komisijas lēmumam ( COM(2007)0612 ),
– having regard to the proposal for a Council and Commission decision ( COM(2007)0612 ),
– ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 300. panta 2. panta pirmās daļas otro teikumu un 310. pantu ( C6–0463/2008 ),
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Article 300(2), first subparagraph, second sentence and Article 310 of the EC Treaty ( C6‑0463/2008 ),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu ( A6‑0490/2008 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0490/2008 ),
Protokols Eiropas Kopienu un Horvātijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
Protocol to the Stabilisation and Association Agreement between the EC and Croatia, to take account of the accession of Bulgaria and Romania to the EU
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6‑0491/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0491/2008 ),
A. tā kā, pamatojoties uz EK līgumā ietvertajiem demokrātijas un tiesiskuma principiem, likumdevējam ir jāpārrauga pieņemto tiesību aktu īstenošana;
A. whereas the principles of democracy and the rule of law, which are enshrined in the EC Treaty, make it appropriate for the legislator to monitor the implementation of the legislation which it has adopted,
B. tā kā Parlaments ir viens no likumdevējiem un tā uzdevums pārraudzīt Direktīvas 2002/73/EK īstenošanu ir sarežģīts, jo Komisija nav sniegusi pietiekamu informāciju; tā kā šā iemesla dēļ dalībvalstu parlamentu atbildīgajām komitejām un par dzimumu līdztiesību atbildīgajām iestādēm nosūtīja vēstules ar prasību sniegt informāciju, un atbildes tika saņemtas no 27 valstu parlamentārajām asamblejām un 16 iestādēm, kas atbildīgas par dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanu;
B. whereas the task of Parliament as co-legislator concerning monitoring of the implementation of Directive 2002/73/EC is complicated due to the little information made available by the Commission; whereas for that reason, letters were sent to the competent committees of national parliaments and equality bodies asking for information, to which 27 national parliamentary assemblies and 16 equality bodies replied,
C. tā kā Direktīvai 2002/73/EK ir liela nozīme sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanā un tādu jautājumu risināšanā, kas saistīti ar sabiedrībā kopumā pastāvošo diskrimināciju dzimuma dēļ;
C. whereas Directive 2002/73/EC is an important milestone in the process towards achieving equality between women and men and tackling discrimination on grounds of gender in society as a whole,
D. tā kā jēdzienu “seksuāla uzmākšanās” pirmo reizi ES līmenī definēja Direktīvā 2002/73/EK, kurā definēja arī tādus jēdzienus kā tieša diskriminācija, netieša diskriminācija un uzmākšanās, noteica aizliegumu diskriminēt sievietes grūtniecības vai dzemdību atvaļinājuma dēļ un paredzēja personu tiesības atgriezties tajā pašā darbā vai līdzvērtīgā darbā pēc dzemdību atvaļinājuma vai, ja šādas tiesības atzīst dalībvalstis, arī pēc paternitātes atvaļinājuma vai bērna adopcijas atvaļinājuma;
D. whereas a definition of "sexual harassment" was set out for the first time at EU level in Directive 2002/73/EC, which also defined direct discrimination, indirect discrimination and harassment, prohibited discrimination against women on the grounds of pregnancy or maternity leave, and which provided for the right of return to the same job or an equivalent post after maternity, paternity or adoption leave, where such rights are recognised by Member States,
E. tā kā dalībvalstis, apņemoties līdz 2005. gada 5. oktobrim īstenot Direktīvu 2002/73/EK, uzņēmās izpildīt vairākas saistības, piemēram:
E. whereas Member States undertook a number of obligations in implementing Directive 2002/73/EC by 5 October 2005, such as:
Ø noteikt iestādi vai iestādes, kuru pienākumos ir sekmēt, analizēt, pārraudzīt un atbalstīt vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm;
Ø the designation of a body or bodies whose competence includes the promotion, analysis, monitoring and support of equal treatment for men and women,
Ø veicināt darba devēju un darbinieku sociālo dialogu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi, tostarp pārraugot darbavietā pieņemto praksi, koplīgumu izpildi u.c.;
Ø the promotion of social dialogue between the social partners with a view to fostering equal treatment, including through the monitoring of workplace practices, collective agreements, etc.,
Ø sākt dialogu ar attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām nolūkā sekmēt vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanu;
Ø encouragement of dialogue with appropriate NGOs with a view to promoting the principle of equal treatment,
Ø plānveidīgi un sistemātiski sekmēt vienlīdzīgu attieksmi darbavietā, piemēram, sagatavojot uzņēmuma ziņojumus par līdztiesību un regulāri ietverot tajos informāciju par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm;
Ø promotion of equal treatment at the workplace in a planned and systematic way, for example through company equality reports with regular information on equal treatment of men and women,
Ø īstenot efektīvus pasākumus, lai noteiktu reālas sankcijas par šīs direktīvas neievērošanu, turklāt cietušajām personām izmaksājamo kompensāciju nedrīkst ierobežot (izņemot atsevišķos gadījumos), jau iepriekš nosakot tās maksimālo apmēru;
Ø effective measures to ensure real sanctions for breaches of the Directive, where compensation to victims may not be restricted by fixing a prior upper limit, except in very limited cases,
Ø nodrošināt tām personām, kuras sniedz atbalstu dzimumu diskriminācijas un uzmākšanās upuriem, tādu pašu aizsardzības pakāpi pret nelabvēlīgu attieksmi;
Ø ensuring that persons supporting the victims of gender discrimination and harassment enjoy the same protection against adverse treatment,
Ø ik pēc četriem gadiem iesniegt Komisijai ziņojumu gan par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu īpašas priekšrocības profesionālajā darbībā nepietiekami pārstāvētajam dzimumam, gan par šādu pasākumu īstenošanu;
Ø reporting every four years to the Commission on measures taken to provide specific advantages to the under-represented sex in professional activities, as well as the implementation of such measures,
Ø nodrošināt, ka līgumos vai vienošanās ietvertajos nosacījumos, kas ir pretrunā šai direktīvai, izdara izmaiņas vai tos pasludina par spēkā neesošiem un anulē;
Ø ensuring that provisions of contracts or agreements in breach of the Directive are amended or declared null and void,
F. tā kā Direktīvu 2002/73/EK īsteno lēni un nepietiekami kvalitatīvi un tādēļ pastāv risks, ka netiks sasniegti Lisabonas stratēģijas mērķi un pilnvērtīgi neattīstīsies ES spējas sociālajā jomā un ekonomikā;
F. whereas slow or low-quality implementation of Directive 2002/73/EC risks endangering the achievement of the Lisbon strategy and the development of the full potential of the EU's social and economic capacity,
G. tā kā daudzas dalībvalstis saskārās ar grūtībām, transponējot Direktīvu 2002/73/EK, jo īpaši ieviešot to tiesību aktos īpašus un piemērotus pasākumus dzimumu līdztiesības veicināšanai un diskriminācijas samazināšanai saistībā ar darba iegūšanu, profesionālo izglītību un karjeras izaugsmi, kā arī darba apstākļiem;
G. whereas many Member States faced difficulty in transposing Directive 2002/73/EC, especially in introducing into their legislation specific and appropriate measures for improving gender equality and reducing discrimination as regards obtaining employment, vocational training and promotion, and working conditions,
H. tā kā rādītāji liecina par to, ka pēc uzlaboto tiesību aktu par vienlīdzību stāšanās spēkā nav konstatēta vērā ņemama ietekme uz sieviešu spējām iegūt darbu un paaugstinājumu;
H. whereas indicators show that there were no effects worth mentioning on the ability of women to obtain employment and promotion in the years following the entry into force of the new, improved legislation on equal treatment,
I. tā kā daudzās dalībvalstīs, pieņemot politiskus un administratīvus lēmumus, integrēta pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai nav iespējama, jo trūkst zināšanu un informētības par šo pieeju;
I. whereas in many Member States, gender mainstreaming in political and administrative decisions is impossible due to a lack of knowledge and awareness of this approach,
J. tā kā dzimumu diskrimināciju no citu sociālo un politisko aspektu viedokļa padziļina pastāvošās darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, jo īpaši atšķirības starp tā saucamajām sieviešu un vīriešu ekonomikas jomām;
J. whereas gender discrimination in other social and political aspects is worsened by the persisting gender pay gap, especially between the so-called feminine and masculine economic sectors,
K. tā kā sieviešu ekonomiskā neatkarība ir ļoti svarīga viņu emancipācijai un tā kā darbs, kurā tiek ievērotas tiesības, ir garantija viņu personiskajai attīstībai un sociālajai integrācijai,
K. whereas the economic independence of women is fundamental to their emancipation, and employment with rights is therefore a guarantee for their personal development and for social inclusion,
3. atzīmē, ka cieša dalībvalstu parlamentu atbildīgo komiteju un Eiropas Parlamenta sadarbība, pārraugot tiesību aktu par dzimumu līdztiesību transponēšanu un īstenošanu, veicinātu pilsoņu izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību;
Notes that close cooperation between the competent committees in national parliaments and the European Parliament on monitoring the transposition and implementation of gender equality legislation would bring gender equality closer to policy-makers and citizens;
7. pauž bažas, ka vairākās dalībvalstīs neatļauto diskriminācijas veidu apjoms nav pietiekami plašs un tāpēc tas neatbilst Direktīvai 2002/73/EK; atgādina, ka neatļautie diskriminācijas veidi skar gan privāto, gan valsts sektoru;
Is concerned that in several Member States the scope of the prohibited types of discrimination is not sufficiently wide as to comply with Directive 2002/73/EC; recalls that the prohibited types of discrimination affect both the private and public sectors;
9. vērš uzmanību uz to, ka par diskrimināciju ir uzskatāma mazāk labvēlīga attieksme pret sievieti grūtniecības vai grūtniecības atvaļinājuma dēļ; pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs nav nepārprotami atzītas tiesības atgriezties tajā pašā darbā vai līdzvērtīgā darbā pēc dzemdību atvaļinājuma;
Draws attention to the fact that less favourable treatment of a woman related to pregnancy or maternity leave constitutes discrimination; deplores the fact that some Member States have not recognised in an explicit manner the right to return to the same job or an equivalent post after maternity leave;