natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekodizaina vispārējais mērķis ir uzlabot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus, vismaz to dzīves cikla izmaksas.
The overall aim of Eco-design is to improve the environmental performance of products at least life cycle costs.
Tiek uzskatīts, ka vairumam ražojumu raksturlielumus var uzlabot, kā arī samazināt to ietekmi uz vidi, patērētājiem maksājot tādu pašu vai nedaudz augstāku cenu.
It is assumed that the majority of products can perform better with less environmental impact at the same or only slightly higher costs for consumers.
Ja tiks pievienotas tikai dažas ražojumu grupas, ierobežota darbības jomas paplašināšana attiecībā uz ar enerģiju saistītiem ražojumiem neļaus iegūt visu potenciālu, ko sniegtu efektīvi izmaksu uzlabojumi ražojumu ietekmes uz vidi jomā.
A limited extension of the scope to energy related products will not allow achieving the full potential of cost efficient improvements of environmental impacts of products as only few new products groups would be added.
Tāpēc ir svarīgi, lai ES ekodizaina tiesiskais regulējums ļautu sistemātiski iestrādāt attiecīgos vides aspektus visu to ražojumu izstrādes fāzē, kuriem ir uzlabojumu potenciāls.
It is therefore crucial that the EU legal framework for eco-design allows for a systematic integration of environmentally relevant aspects into the design phase of all products presenting improvement potential.
Ekodizaina direktīvas darbības jomas paplašināšana nekavēs pašreizējo īstenošanas procesu, jo šī direktīva ir pamatdirektīva un tādējādi darbības jomas maiņa tieši neietekmēs ražojumu izvēli.
An extension of the scope of the eco-design directive will not hamper the ongoing implementation process since the directive is a framework directive and a change in scope would therefore not have a direct impact on the choice of products.
Komisijai arvien vēl saskaņā ar regulatīvu komitoloģijas procedūru ir jāpieņem lēmums par to, uz kuriem ražojumiem attiecināt īstenošanas pasākumus un kā noteikt to prioritāti.
It is still up to the Commission to decide under the regulatory comitology procedure which products to address by implementing measures and how to prioritize them.
Nebūtu attaisnojama nosacīti patvaļīga iepriekšēja novērtējuma pievienošana, kā tas ir gadījumā ar paplašināšanu tikai attiecībā uz ar enerģiju saistītiem ražojumiem.
It would not be justified to add a relatively arbitrary pre-assessment, like the extension to energy related products only.
Darbības jomas paplašināšana ārpus ar enerģiju saistītu ražojumu ierobežojuma sniegtu lielāku elastīgumu, lai noteiktu to ražojumu prioritāti, kuriem ir būtiska ietekme uz vidi un augsts uzlabojuma potenciāls, lai tie kļūtu videi draudzīgāki.
Extending the scope beyond energy related products would provide more flexibility to prioritise products that have a significant impact on the environment and a high potential to be made more environmentally friendly.
Tas ļautu noteikt obligātās vides prasības plašākam ražojumu klāstam, tādējādi uzlabojot ražojumu ekoloģiskos raksturlielumus un sniedzot patērētājiem ilgtspējīgu ražojumu lielāku dažādību.
It would allow for the setting of environmental minimum requirements to a broader range of products thus improving the environmental performance of products and provide consumers with a wider variety of sustainable products.
Laikā, kad dabas resursu kļūst mazāk, videi draudzīgi un energoefektīvi ražojumi ne tikai būs ieguvums patērētājiem, bet arī vairos Eiropas uzņēmumu panākumus un konkurētspēju.
In times of narrowing natural resources, environmentally friendly and energy efficient products will not only be for the benefit of consumers and the environment, but will also increasingly determine the success and competitiveness of European companies.
Ņemot vērā referenta priekšlikumu tūlīt paplašināt darbības jomu attiecībā uz visiem ražojumiem, turpmākas paplašināšanas „atbilstības” novērtējums kļūst lieks.
Given the suggestion by your rapporteur to extend the scope to all products now, makes the assessment for "appropriateness" for a further extension obsolete.
Tajā pašā laikā arvien vēl ir vajadzība pārskatīt visus direktīvas mehānismus.
At the same time, there is still a need to review all the mechanisms of the directive.
Turklāt ir jāpārbauda īstenošanas pasākumu sagatavošanas izpētes metodes.
Moreover the methodology of the preparatory studies for implementation measures should be checked.
Darbības jomas paplašināšana attiecībā uz visiem ražojumiem novedīs pie dziļākiem pētījumiem par citiem ekoloģiskiem parametriem, ne tikai energoefektivitāti.
The extension of the scope to all products will lead to more in depth-consideration of other environmental parameters than energy efficiency.
Briselē 2008. gada 6. septembrī
Brussels, 6 September 2008
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy related products
COM(2008)0399 galīgā versija, 16.7.2008 – 2008/0151(COD)
COM(2008) 399 final of 16.7.2008 - 2008/0151 (COD)
Ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, it īpaši tā 9. punktu, konsultatīvā darba grupa, kuru veido attiecīgie Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridiskie dienesti, sapulcējās 2008. gada 24. jūlijā, lai cita starpā izskatītu iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu.
Having regard to the Inter-institutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, and in particular to point 9 thereof, the Consultative Working Party consisting of the respective legal services of the European Parliament, the Council and the Commission met on 24 July 2008 for the purpose of examining, among others, the aforementioned proposal submitted by the Commission.
Konsultatīvās darba grupas rīcībā bija priekšlikuma angļu, franču un vācu valodas versijas, un tā strādāja, izmantojot angļu valodas versiju, kura ir apspriežamā teksta oriģinālvalodas versija. , izskatot priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem, un grozīta Padomes Direktīva 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK, konsultatīvā darba grupa vienojās, ka 20. pantā vārda „ sankcijas ” aizstāšanai ar vārdu „ noteikumi ” un pēdējā teikuma pievienošanai (teikums „Dalībvalstis ne vēlāk kā 23. panta 1. punktā noteiktajā datumā paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem.” ) ir jābūt izceltai pelēkā krāsā, ko parasti izmanto, lai izceltu būtiskas izmaiņas.
The Consultative Working Party had at its disposal the English, French and German language versions of the proposal and worked on the basis of the English version, being the master-copy language version of the text under discussion. , an examination of the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council recasting Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products and amending Council Directive 92/42/EEC and Directives 96/57/EC and 2000/55/EC of the European Parliament and of the Council resulted in the Consultative Working Party’s establishing, by common accord, that in Article 20 the replacing of the word " penalties " with the word " rules " and the adding of a final sentence (which reads " The Member States shall notify those provisions to the Commission by the date specified in Article 23(1) at the latest and shall notify it without delay of any subsequent amendment affecting them ") should have been identified by using the grey shaded type generally used in connection with substantive changes.
Eiropas Komisija 2008. gada jūlijā iesniedza „Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas rīcības plānu”.
In July 2008, the European Commission tabled a "Sustainable Consumption and Production Action Plan".
Darbību un priekšlikumu paketē ietilpst „Enerģiju patērējošu ražojumu ekodizaina direktīvas”
The package of actions and proposals includes a recast of the "Eco-design of energy-using products Directive"
Direktīvas 2005/32/EK pārstrādātās redakcijas vispārējais mērķis ir paplašināt direktīvas darbības jomu, lai ekodizaina prasības attiecinātu arī uz ražojumiem, kas saistīti ar enerģiju.
The overall objective of the recast of the Directive 2005/32/EC is to extend its scope to allow for the setting of eco-design requirements also for energy-related products.
Tādējādi direktīvu attiecinās arī uz ražojumiem, kuri nepatērē enerģiju kā tādu, bet kuriem ir ietekme uz enerģijas patēriņu, piemēram, logi un ūdeni izmantojošas ierīces.
Hence, products which do not use energy as such, but which have an impact on energy consumption, such as windows and water-using devices, will also be covered by the framework directive.
Ekodizaina dušas uzgaļi, piemēram, var samazināt ūdens patēriņu, tādējādi samazinot kopējo enerģijas pieprasījumu siltā ūdens uzsildīšanai.
Eco-designed shower heads for instance can reduce water consumption and thereby reducing the overall energy demand for the heating of warm water.
1) Direktīvas darbības joma
1) Scope of the Directive
Ar piedāvāto Ekodizaina direktīvas darbības jomas paplašināšanu, tajā iekļaujot arī ar enerģiju saistītos ražojumus, būs pieejams liels, līdz šim enerģijas taupīšanai neizmantots potenciāls.
With the proposed extension of the Ecodesign Directive to energy related-products a large range of so far untapped potential for energy saving will be accessible.
Vides minimuma standartu paplašināšana, attiecinot tos uz plašāku ražojumu klāstu, dos ieguldījumu ražojumu ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanā.
By allowing extending the setting of environmental minimum standards for a broader range of products, it will contribute to improving the environmental performance of products.
Tas palīdzēs taupīt nepietiekamos resursus un iedzīvotāju naudu.
This helps to save scarce resources and citizens' money.
Tā kā visus ražojumus nevar izvērtēt vienlaicīgi, vēlamā pieeja drīzāk ir pakāpeniska darbības jomas paplašināšana.
As not all products can be addressed at the same time the rather step by step extension is a welcomed approach.
Tomēr nākotnē ražojumi būs jāražo un jālieto ne tikai energoefektīvi, bet arī ar lielāku resursu efektivitāti.
However, the products of the future will have to be produced and used not only energy-efficient, but also with greater resource-efficiency.
Tāpēc ir jāizstrādā skaidrs izpildes grafiks, kad Komisijai jāpārskata direktīva, lai izvērtētu visus ražojumus (21. pants), nevis lai līdz 2012. gadam tikai izskatītu „vajadzību paplašināt direktīvas darbības jomu, ietverot ar enerģiju nesaistītus ražojumus”.
Therefore, it is necessary to clearly set a timetable when the Commission shall review the Directive in order to cover all products (Art. 21) and not only leave it to an assessment of the "appropriateness of extension to non-energy related products" by 2012.
Ekodizaina direktīva, tāpat kā priekšlikums par tās darbības sfēras paplašināšanu, tajā iekļaujot ar enerģiju saistītos ražojumus, pieļauj rūpniecības pašregulāciju, piemēram, brīvprātīgas un vienpusējas saistības.
The Ecodesign Directive as well as the proposal for an extension to energy-related products allows for industry self-regulation, such as voluntary and unilateral commitments.
Šis noteikums paredzēts, lai direktīvas mērķus varētu sasniegt ar mazākām izmaksām, ātrāk un elastīgākā veidā.
This provision is meant to allow goals of the Directive to be met at lower costs and in a more rapid and flexible manner.
Tomēr, tā kā šie pasākumi ir brīvprātīgi, nav garantijas, ka praksē pienākumi tiks izpildīti.
However, as the measures are voluntary by nature, there is no assurance that the obligations are met in practice.
Turklāt brīvprātīgas saistības bieži vien nav pārredzamas un mērķtiecīgas.
Furthermore, voluntary commitments often lack transparency and ambition.
Eiropas nozaru pārstāvji vērš uzmanību uz to, ka šo noteikumu dēļ spekulatīviem izmantotājiem — tirgus dalībniekiem, kuri nedomā par nākotni un plāno pamest tirgu, — paveras iespēja laist tirgū neatbilstīgus ražojumus.
European industries are pointing out that this provision allows for "free-riders" - short-sighted actors, who plan to leave the market, may place non-compliant products on the market.
Tas rada netaisnīgas konkurences apstākļus un nopietnus šķēršļus vienlīdzīgām tirgus iespējām.
This constitutes an unfair competitive advantage and a serious obstacle for a real level-playing field.
Tāpēc svarīgāki ir tiesiski pasākumi, nevis brīvprātīgas vienošanās.
Therefore, legislative measures should be prior to voluntary agreements.
3) Pārredzamības uzlabošana
3) Enhancing transparency
Nostiprināšanai un pastāvīgai ražojumu uzlabošanai būtiska ir pārredzamība un skaidra informācija.
Transparency and clear information is key for reinforcement and constant product improvement.
Tomēr, kā liecina pieredze, ekodizaina ražojumu patērētājiem, nozares pārstāvjiem un īstenošanas iestādēm trūkst skaidras un viegli saprotamas informācijas.
However, experience has shown that clear and easy understandable information for consumers, industry and implementing bodies on ecodesign products is missing.
Turklāt pašreizējais īstenošanas/ ražojumu pētīšanas process ir laikietilpīgs un dārgs, kā rezultātā ieinteresēto personu sanāksmēs ir maz dalībnieku.
Additionally, the current implementing/product studies process is time consuming and expensive leading to a rather small number of participants in stakeholders meetings.
It īpaši nav pietiekami pārstāvēti mazie un vidējie uzņēmumi (MVU).
SMEs in particular are not adequately represented.
Ekodizaina ražojumu datubāzes izveide (jaunais 18.a pants) būtu liela pievienotā vērtība rūpniecībai un patērētājiem Eiropā, tādā veidā nodrošinot viegli pieejamu informāciju un sekmējot ieinteresēto personu ātru un elastīgu līdzdalību.
Setting up a database on ecodesign products (Art. 18a new) would be of great added value for European industry and consumers alike by providing for easy accessible information and facilitating quick and flexible participation of stakeholders.
Turklāt liela nozīme ir tam, ka Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu (3.panta 3. punkts) par dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu uzraudzības rezultātiem, it īpaši — neatbilstību gadījumā.
Furthermore, it is of utmost importance that the Commission immediately informs the European Parliament (Art. 3.3) on findings of national market surveillance authorities, especially in the case of non-compliance.
Pašreizējā finanšu krīze drīzāk pastiprina Eiropas Savienības atbildību par tās enerģijas un vides saistību pildīšanu.
The current financial crisis rather reinforces the EU`s responsibility to honour its energy and environmental commitments.
Tā ir iespēja pārskatīt Eiropas prioritātes un Eiropas ražojumus izvirzīt vadībā starptautiskajā konkurencē.
It constitutes a chance of redefining Europe`s priorities and bringing European products at the fore of international competition.
Patērētāji pietiekami neņem vērā energoefektīvu ierīču un iekārtu priekšrocības.
Consumers do not take into account to a sufficient degree the economic benefits of energy efficient appliances and equipment.
Patērētāju iepirkšanās lēmumos izšķirošie tomēr ir veiksmīgi rezultāti.
Consumers' buying decisions are however crucial to successful results.
Energoefektivitātei un resursu efektivitātei ir jākļūst par galvenajiem elementiem patērētāju lēmumu pieņemšanā.
Energy efficiency and resource efficiency should become a key element in the consumers' decisions.
Dinamisku standartu izmantošana kopā ar snieguma novērtējuma un marķēšanas sistēmas izmantošanu ir iedarbīgs instruments patērētāju informēšanai un tirgus pārveidei ceļā uz ekonomisko un resursu efektivitāti.
The use of dynamic standards combined with performance rating and labelling schemes is a powerful tool for informing consumers and transforming the market towards economic and resource efficiency.
Tā kā dabas resursi nav neizsmeļami, videi nekaitīgi un efektīvi ražojumi ne tikai samazinās Eiropas Savienības atkarību enerģijas importa jomā un palīdzēs samazināt klimata pārmaiņas, bet arī sniegs ieguldījumu Eiropas uzņēmumu konkurētspējā un panākumos.
As natural resources are finite, environmental friendly and energy efficienct products will not only reduce EU`s energy import dependency and help mitigating climate change, but will also significantly contribute to the competitiveness and success of European companies.
(5a) Eiropadomes prezidentvalsts 2007. gada 8.–9. marta secinājumos ir uzsvērts, ka Kopienā jāpanāk tāds energoefektivitātes palielinājums, lai sasniegtu mērķi par 20 % samazināt Kopienā patērēto enerģiju salīdzinājumā ar plānoto ietaupījumu 2020. gadā, un prasīts pilnībā un ātri īstenot galvenās jomas, kas noteiktas Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojumā „Energoefektivitātes rīcības plāns: potenciāla izmantošana”.
(5a) The Presidency conclusions of the European Council of 8 - 9 March 2007 emphasised the need to increase energy efficiency in the Community so as to achieve the objective of saving 20 % of the Community's energy consumption compared to projections for 2020 and called for a thorough and rapid implementation of the key areas identified in the Commission Communication of 19 October 2006 entitled Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential.
Rīcības plānā akcentēja milzīgās iespējas taupīt enerģiju ražošanas nozarē.
The action plan highlighted the enormous energy savings opportunities in the products sector.
Eiropas Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā par rīcības plānu prasīja stiprināt Direktīvas 2005/32/EK noteikumus.
The European Parliament, in its resolution of 31 January 2008 on the action plan, called for strengthening of the provisions of Directive 2005/32/EC.
Pieeja attiecībā uz ekodizainu ir jāskata, ņemot vērā „Energoefektivitātes rīcības plānu”, kā arī vispārējo apņemšanos līdz 2020. gadam par 20 % samazināt enerģijas patēriņu.
The approach on ecodesign has to be seen in the light of the "Action Plan for Energy Efficiency" as well as of the overall commitment to reduce energy consumption by 20% by 2020.
(6) Pasākumi būtu jāveic ar enerģiju saistītu ražojumu projektēšanas posmā, jo šķiet, ka piesārņojums, kas rodas ražojuma visa aprites cikla laikā, tiek noteikts tieši projektēšanas posmā, un lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar šo posmu.
(6) Action should be taken during the design phase of energy related products, since it appears that the pollution caused during a product’s whole life cycle is determined at that stage, and most of the costs involved are committed then.
Ir svarīgi veikt pasākumus ar enerģiju saistītu ražojumu projektēšanas posmā, jo piesārņojums, kas rodas ražojuma visa aprites cikla laikā, tiek noteikts tieši projektēšanas posmā, un lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar šo posmu.
It is important for action to be taken during the design phase of energy related products since it appears that the pollution caused during a product’s whole life cycle is determined at that stage, and most of the costs involved are committed then.
Ir svarīgi ar šo direktīvu panākt augsta līmeņa vides aizsardzību, samazinot ar enerģiju saistīto ražojumu potenciālo negatīvo ietekmi uz vidi.
It is important, through this Directive, to achieve a high level of protection for the environment by reducing the potential negative environmental impact of energy related products.
(13) Lai gan visaptveroša pieeja attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir vēlama, siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanai, palielinot energoefektivitāti, būtu jāuzskata par prioritāro vides mērķi, kamēr nav pieņemts darba plāns.
(13) Although a comprehensive approach to environmental performance is desirable, greenhouse gas mitigation through increased energy efficiency should be considered a priority environmental goal pending the adoption of a working plan.
(13) Lai gan visaptveroša pieeja attiecībā uz ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir vēlama, siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšana, palielinot energoefektivitāti, būtu jāuzskata par prioritāro vides mērķi, kamēr nav pieņemts darba plāns.
(13) Although a comprehensive approach to environmental performance is desirable, greenhouse gas mitigation through increased energy efficiency should be considered a priority environmental goal pending the adoption of a working plan.
Energoefektivitātes uzlabošana ir ātrākais un lētākais veids, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu.
Improving energy efficiency is the quickest and cheapest way of reducing greenhouse gas emissions.
(14) Varētu būt nepieciešams un pamatots radīt īpašas skaitliskas ekodizaina prasības attiecībā uz dažiem ražojumiem vai to vides aspektiem, lai nodrošinātu, ka to ietekme uz vidi ir minimāla.
(14) It may be necessary and justified to establish specific quantified ecodesign requirements for some products or environmental aspects thereof in order to ensure that their environmental impact is minimised.
Ņemot vērā steidzamo vajadzību sniegt ieguldījumu to saistību izpildē, kas uzņemtas saskaņā ar Kioto protokolu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ), un neskarot integrēto pieeju, ko veicina šī direktīva, prioritāte jāpiešķir tiem pasākumiem, kam ir augsts potenciāls samazināt siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas par zemām izmaksām.
Given the urgent need to contribute to the achievement of the commitments in the framework of the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), and without prejudice to the integrated approach promoted in this Directive, some priority should be given to those measures with a high potential for reducing greenhouse gas emissions at low cost.
Šādi pasākumi arī var veicināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot būtisko ieguldījumu desmit gadu programmu kopumā par ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, par ko tika noslēgta vienošanās Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību Johannesburgā 2002. gada septembrī.
Such measures can also contribute to a sustainable use of resources and constitute a major contribution to the 10-year framework of programmes on sustainable production and consumption agreed at the World Summit on Sustainable Development in Johannesburg in September 2002.
(14) Īpašu kvantitatīvu ekodizaina prasību noteikšana varētu būt nepieciešama un pamatota attiecībā uz dažiem ražojumiem vai vides aspektiem, lai nodrošinātu, ka to ietekme uz vidi ir minimāla.
(14) It may be necessary and justified to establish specific quantified ecodesign requirements for some products or environmental aspects thereof in order to ensure that their environmental impact is minimised.
Ņemot vērā to, ka steidzami jāsekmē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) pievienotajā Kioto protokolā noteikto saistību izpilde , kā arī Kopienas apņemšanās līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vispārējo apjomu vismaz par 20 %, salīdzinot ar tās apjomu 1990. gadā, un par 30 % — ja tiek noslēgts starptautisks nolīgums, un neskarot integrēto pieeju, ko veicina šī direktīva, prioritāte jāpiešķir tiem pasākumiem, kam ir augsts potenciāls samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par zemām izmaksām.
Given the urgent need to contribute to the achievement of the commitments in the framework of the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) as well as to the Community's commitment to reduce the overall greenhouse gas emissions by at least 20% below 1990 levels by 2020, and by 30% in the case of an international agreement , and without prejudice to the integrated approach promoted in this Directive, some priority should be given to those measures with a high potential for reducing greenhouse gas emissions at low cost.