natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 283. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktās prasības un saistībā ar LESD 130. panta prasību par Eiropas Centrālās bankas pilnīgas neatkarības nodrošināšanu, un tā kā novērtēšanas procesā komiteja no kandidāta saņēma dzīvesgājuma aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;
B. whereas Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs then proceeded to evaluate the credentials of the nominee, in particular in view of the requirements laid down in the second subparagraph of Article 283(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and in the light of the need for full independence of the European Central Bank pursuant to Article 130 TFEU, and whereas in carrying out that evaluation, the committee received a curriculum vitae from the candidate as well as his replies to the written questionnaire that was sent out to him,
Mario Draghi DZĪVESGĀJUMS
ANNEX: CURRICULUM VITAE OF MARIO DRAGHI
Dzimis 1947. gada 3. septembrī Romā, precējies, divu bērnu tēvs.
Born in Rome on 3 September 1947, he is married and has two children.
2005. gada 29. decembrī iecelts par Itālijas Bankas pārvaldnieku.
He was appointed Governor of the Bank of Italy on 29 December 2005.
Pildot šā amata pilnvaras, viņš ir Eiropas Centrālās bankas Padomes un Ģenerālpadomes loceklis, kā arī Starptautisko norēķinu bankas Direktoru padomes loceklis.
In this capacity, he is a member of the Governing and General Councils of the European Central Bank and a member of the Board of Directors of the Bank for International Settlements.
Viņš ir arī Itālijas pilnvarotais pārstāvis gan Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas, gan Āzijas attīstības bankas Valdē.
He is also Governor for Italy on the Boards of Governors of the International Bank for Reconstruction and Development and the Asian Development Bank.
Kopš 2006. gada aprīļa viņš ir Finansiālās stabilitātes foruma (2009. gada pavasarī pārveidots par Finanšu stabilitātes padomi — FSP) priekšsēdētājs.
Since April 2006 he is Chairman of the Financial Stability Forum, which became Financial Stability Board in spring 2009.
FSP, kuras sastāvā ir par finansiālo stabilitāti atbildīgo valsts un starptautisko institūciju pārstāvji, ir izveidota, lai starptautiskā līmenī koordinētu valsts finanšu iestāžu un par standartu noteikšanu atbildīgo starptautisko organizāciju darbu, kā arī lai izstrādātu efektīvas normatīvās, uzraudzības un citas finanšu nozarei piemērojamās politikas nostādnes un sekmētu to īstenošanu.
The FSB, which brings together national and international authorities responsible for financial stability, has been established to coordinate at the international level the work of national financial authorities and international standard setting bodies, and to develop and promote the implementation of effective regulatory, supervisory and other financial sector policies.
1970. gadā beidzis Romas La Sapienza universitāti, profesora Federico Caffé vadībā izstrādājot akadēmisko darbu par ekonomikas integrāciju un valūtas maiņas kursa izmaiņām („Integrazione economica e variazioni dei tassi di cambio”).
He graduated from La Sapienza University of Rome under the supervision of Prof. Federico Caffé (1970) with an essay on economic integration and exchange rate variations (“Integrazione economica e variazioni dei tassi di cambio”).
Kopš 1975. gada strādājis par ekonomikas profesoru Trento, Padujas un Venēcijas universitātēs.
From 1975 he served as professor of economics at the Universities of Trento, Padua, and Venice.
No 1981. līdz 1991. gadam strādājis par ekonomikas un monetārās politikas profesoru Florences Universitātē.
From 1981 to 1991 he served as professor of economics and monetary policy at the University of Florence.
No 1984. līdz 1990. gadam bija Pasaules Bankas izpilddirektors.
From 1984 to 1990 he was executive director at the World Bank.
No 1989. līdz 1990. gadam strādāja toreizējā Itālijas finanšu ministra un bijušā Itālijas Bankas pārvaldnieka Guido Carli izveidotajā darba grupā, kuras uzdevums bija izstrādāt jaunu, konsolidētu tiesību aktu par finanšu starpniecību.
From 1989 to 1990 he was part of the working group set up by the then Financial Minister, and former Bank of Italy’s Governor, Guido Carli to draft a new consolidated law on financial intermediation.
1990. gadā bija Itālijas Bankas padomnieks ekonomikas jautājumos.
In 1990 he served as economic advisor to the Bank of Italy.
1991. gadā kļuva par Itālijas Valsts kases ģenerāldirektoru, un šajā amatā nostrādāja 10 gadus, nomainoties astoņām dažādām valdībām.
In 1991 he became director general of the Italian Treasury, a position he held for 10 years under eight different governments.
Būdams Valsts kases ģenerāldirektors, 1993. gadā bija Privatizācijas komitejas priekšsēdētājs un vēlāk arī tās komitejas priekšsēdētājs, kura pārskatīja Itālijas uzņēmējdarbības un finanšu tiesību aktus un izstrādāja likumu, kas reglamentē Itālijas finanšu tirgus (t. s. „Legge Draghi” likumu).
In this capacity, in 1993 he chaired the Committee for Privatizations and later the committee that revised Italian corporate and financial legislation and drafted the law that governs Italian financial markets (also known as “Legge Draghi”).
Bija Itālijas valdības delegācijas vadītājs Māstrihtas līguma sarunu procesā.
He headed the Italian Delegation negotiating the Maastricht Treaty.
1999. gadā tika iecelts par ESAO 3. darba grupas priekšsēdētāju.
In 1999 he was appointed Chairman of OECD Working Party 3.
2000. gadā kļuva par ES Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētāju.
In 2000 he became Chairman of the European Economic and Financial Committee.
Bijis arī G7 valstu finanšu ministru vietnieku grupas loceklis.
He was also a member of the G7 Deputies.
No 2002. līdz 2005. gadam bija uzņēmuma „Goldman Sachs International” valdes priekšsēdētāja vietnieks un rīkotājdirektors.
From 2002 to 2005 he was vice chairman and managing director of Goldman Sachs International.
Viņš ir gan Prinstonas Progresīvo studiju institūta, gan Brukingsas institūta Pilnvaroto padomes loceklis.
He is on the Board of Trustees of the Princeton Institute for Advanced Study and the Brookings Institution.
Vairāku makroekonomikas un finanšu jautājumiem veltītu publikāciju autors un redaktors.
He has also authored and edited several publications on macroeconomic and financial issues.
2009. gadā Padujas Universitātē ieguvis Goda doktora grādu statistikā.
In 2009, he graduated honoris causa in Statistics at the University of Padua.
2010. gadā Vičencā Akadēmisko uzņēmējdarbības studiju centrā ( CUOA Foundation ) ieguvis Goda doktora grādu uzņēmējdarbības vadībā.
In 2010, he graduated honoris causa in Business Administration at the CUOA Foundation in Vicenza
Makroekonomikas un finanšu jautājumiem veltīto publikāciju saraksts.
List of publications on macroeconomic and financial issues.
Akadēmiskais darbs zinātņu doktora grāda iegūšanai, Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta Ekonomikas katedra, 1977.
· Essay on economic theory and applications – Thesis Ph. D – MIT Dept. of Economics - 1977
· Aspettative razionali e politica economica .
· Aspettative razionali e politica economica – in Banca Toscana, Studi e Informazioni n.
Toskānas bankas zinātniski informatīvais izdevums Nr. 2, 1983. g. jūnijs.
2/ giugno 1983
· Macroeconomic policies in an interdependent world — comment on F. Giavazzi „Exchange Rate Question in Europe” .
· Macroeconomic policies in an interdependent world –– comment on F. Giavazzi “Exchange Rate Question in Europe” – 1989- edited by IMF
SVF redakcija, 1989.
· Economists as policymakers –in European economic review n.
· The case for and against financial conglomerate groups . „Financial Regulation”, Pasaules Banka, 1992.
· The case for and against financial conglomerate groups –in Financial Regulation, World Bank - 1992
· Commento su privatizzazioni e struttura del controllo societario . „Le nuove frontiere della politica economica”, „Le tematiche economiche e finanziarie” sērijas izdevums, Sole 24 Ore libri, 1995. g. aprīlis.
· Commento su privatizzazioni e struttura del controllo societario – in Le nuove frontiere della politica economica – collana “Le tematiche economiche e finanziarie” – Sole 24 Ore libri – aprile 1995
· Il processo di riforma dell’ordinamento finanziario . „Bancaria” Nr. 9/95, ABI, 1995. g. septembris.
· Il processo di riforma dell’ordinamento finanziario – in Bancaria, n.9/95 ABI, settembre 1995
· Da Sim a Eurosim: nuovi assetti per mercati e intermediari .
· Da Sim a Eurosim: nuovi assetti per mercati e intermediari – in Quaderni IRS, n.
Quaderni IRS Nr. 14, 1996. g. maijs.
14 – maggio 1996
· Il riordinamento normativo dei mercati finanziari e mobiliari . „Diritto e Economia” Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3, 1997.
· Il riordinamento normativo dei mercati finanziari e mobiliari – in Diritto e Economia, nn.
· La riforma dei mercati mobiliari e il TUF . „Bancaria” Nr. 7 un Nr. 8, ABI, 1997.
1-2-3 1997
S. De Angeli (red.), Vita e pensiero, 1998.
· Il TUF nel panorama dei sistemi di corporate governance – in ll controllo delle imprese italiane: la necessità di una riforma, S. De Angeli (a cura di), Vita e pensiero – 1998
· Indagine conoscitiva sull’evoluzione del mercato mobiliare italiano – Audizione innanzi alla Commissione Finanze della Camera . „Rivista delle Società” Nr. 43, 1998. g. jūlijs.
· Indagine conoscitiva sull’evoluzione del mercato mobiliare italiano - Audizione innanzi alla Commissione Finanze della Camera – luglio 1998 – in Rivista delle Società, n.43/1998
· Corporate governance e competitività . „Economia e Management” Nr. 6, SDA Bocconi, 1998.
· Corporate governance e competitività – in Economia e Management n.6/98- SDA Bocconi
· Il mercato finanziario a una svolta: linee guida dell’azione di riforma . „La riforma dei mercati mobiliari italiani”, G. Morelli (red.), „Diritto e fisco” sērijas izdevums, ABI, 1999.
· Il mercato finanziario a una svolta: linee guida dell’azione di riforma – in La riforma dei mercati mobiliari italiani, G. Morelli (a cura di), collana ABI Diritto e fisco – 1999
· Ragioni e obiettivi del Testo unico della finanza . „Il Testo Unico della Finanza”, „Diritto e fisco” sērijas izdevums, ABI, 1999.
· Ragioni e obiettivi del Testo unico della finanza – in Il Testo Unico della Finanza, collana ABI Diritto e fisco – 1999
· Strenghtening Financial System . „Financial Liberalisation in Asia”, D. H. Brooks, M. Queisser, Asian Development Bank, 1999.
· Strenghtening Financial System – in “Financial Liberalisation in Asia” – D.H Brooks – M. Queisser – Asian Development Bank - 1999
· Privatizzazioni e governo societario . „Interessi pubblici nella disciplina delle public companies”, Giuffrè editore, 2000.
· Privatizzazioni e governo societario – in “Interessi pubblici nella disciplina delle public companies” – Giuffrè editore - 2000
· Investor and consumers protection in global financial services markets . „Globalisation of Financial Markets and Financial Stability”, C. Randzio-Plath, 2001.
· Investor and consumers protection in global financial services markets – in “Globalisation of Financial Markets and Financial Stability”, C. Randzio-Plath - 2001
· Priekšvārds izdevumam „L’Euro, scenari economici e dimensione simbolica”, L. Sommo un G. Campani (red.), Edizioni Guerini e Associati, 2001.
· Prefazione a “L’Euro, scenari economici e dimensione simbolica”, L. Sommo e G. Campani (a cura di) – Edizioni Guerini e Associati - 2001
· Transparency and risk management (2003).
· Transparency and risk management – 2003
· Priekšvārds izdevumam „La Moneta”, M. Merlino, Sperling & Kupfer, 2003.
· Prefazione a “La Moneta”, M. Merlino – Sperling & Kupfer 2003
· Priekšvārds izdevumam „Research of a New Bretton Woods: Riserve currencies and global imbalances”, 4th Florence Colloquium, Ass.
· “Research of a New Bretton Woods: Riserve currencies and global imbalances” – Introductory remarks - 4th Florence Colloquium – Ass.
Akcentējiet galvenos aspektus saistībā ar profesionālo pieredzi, ko Jūs esat guvis, darbojoties monetārajā, finanšu un uzņēmējdarbības jomā.
Please highlight the main aspects of your professional experience in monetary, financial and business matters.
Akcentējiet svarīgākos aspektus saistībā ar pieredzi, ko Jūs esat guvis, darbojoties Eiropas un starptautiskā līmenī.
Please highlight the main aspects of your European and international experience.
Turpmāk izklāstītais attiecas uz abiem jautājumiem — gan pirmo, gan otro.
Concerning both question 1 and question 2:
2005. gada 29. decembrī tiku iecelts par Itālijas Bankas pārvaldnieku.
I was appointed Governor of the Bank of Italy on 29 December 2005.
Pildot šā amata pilnvaras, esmu Eiropas Centrālās bankas Padomes un Ģenerālpadomes loceklis, kā arī Starptautisko norēķinu bankas Direktoru padomes loceklis.
In this capacity, I am a member of the Governing Council and the General Council of the European Central Bank and a member of the Board of Directors of the Bank for International Settlements.
Esmu arī Itālijas pilnvarotais pārstāvis gan Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas, gan Āzijas attīstības bankas Valdē.
I am also Governor for Italy on the Boards of Governors of the International Bank for Reconstruction and Development and the Asian Development Bank.
Kopš 2006. gada aprīļa esmu Finansiālās stabilitātes foruma (2009. gadā pārveidots par Finanšu stabilitātes padomi — FSP) priekšsēdētājs.
Since April 2006 I am Chairman of the Financial Stability Forum, which became Financial Stability Board (FSB) in 2009.
FSP, kuras sastāvā ir par finansiālo stabilitāti atbildīgo valsts un starptautisko institūciju pārstāvji, ir izveidota, lai starptautiskā līmenī koordinētu valsts finanšu iestāžu un par standartu noteikšanu atbildīgo starptautisko organizāciju darbu, kā arī lai izstrādātu efektīvas normatīvās, uzraudzības un citas finanšu nozarei piemērojamās politikas nostādnes un sekmētu to īstenošanu.
The FSB, which brings together national and international authorities responsible for financial stability, has been established to coordinate at the international level the work of national financial authorities and international standard setting bodies, and to develop and promote the implementation of effective regulatory supervisory and other financial sector policies.
1970. gadā beidzu Romas Universitāti, profesora Federico Caffé vadībā izstrādājot akadēmisko darbu „Integrazione economica e variazioni dei tassi di cambio” („Ekonomikas integrācija un valūtas maiņas kursa izmaiņas”).
I graduated from the University of Rome, under the supervision of Professor Federico Caffè (1970) with an essay on “Integrazione economica e variazioni dei tassi di cambio” (“Economic integration and exchange rate variations”).
1976. gadā ieguvu ekonomikas zinātņu doktora grādu Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā profesoru Franco Modigliani un Robert Solow vadībā.
I received my Ph.D. in Economics from the Massachusetts Institute of Technology under the supervision of Professors Franco Modigliani and Robert Solow (1976).
No 1975. gada strādāju par ekonomikas profesoru Trento, Padujas un Venēcijas universitātēs.
From 1975 I served as Professor of Economics at the Universities of Trento, Padua and Venice.
No 1981. līdz 1991. gadam strādāju par ekonomikas un monetārās politikas profesoru Florences Universitātē.
From 1981 to 1991 I served as Professor of Economics and Monetary Policy at the University of Florence.
No 1984. līdz 1990. gadam biju Pasaules Bankas izpilddirektors.
From 1984 to 1990 I was executive director at the World Bank.
No 1989. līdz 1990. gadam strādāju toreizējā Itālijas finanšu ministra un bijušā Itālijas Bankas pārvaldnieka Guido Carli izveidotajā darba grupā, kuras uzdevums bija izstrādāt jaunu, konsolidētu tiesību aktu par finanšu starpniecību.
From 1989 to 1990 I was part of the working group set up by the then Finance Minister, and former Bank of Italy’s Governor, Guido Carli to draft a new consolidated law on financial intermediation.
1990. gadā biju Itālijas Bankas padomnieks ekonomikas jautājumos.
In 1990 I served as economic advisor to the Bank of Italy.
1991. gadā tiku iecelts par Itālijas Valsts kases ģenerāldirektoru, un šajā amatā nostrādāju desmit gadus, nomainoties astoņām dažādām valdībām.
In 1991 I was appointed Director General of the Italian Treasury, a position I held for ten years under eight different Governments.
Būdams Valsts kases ģenerāldirektors, 1993. gadā biju Privatizācijas komitejas priekšsēdētājs un pēc tam arī tās komitejas priekšsēdētājs, kura pārskatīja Itālijas uzņēmējdarbības un finanšu tiesību aktus un izstrādāja likumu, kas reglamentē Itālijas finanšu tirgus (t. s. „Legge Draghi” likumu).
In this capacity I chaired the Committee for Privatisations and subsequently the Committee that reviewed the Italian corporate and financial legislation and drafted the law that governs Italian financial markets (known as “Legge Draghi”).
Biju Itālijas valdības delegācijas vadītājs Māstrihtas līguma sarunu procesā.
I headed the Italian delegation negotiating the Maastricht Treaty.
1999. gadā tiku iecelts par ESAO 3. darba grupas priekšsēdētāju.
In 1999 I was appointed Chairman of OECD Working Party 3.
2000. gadā kļuvu par ES Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētāju.
In 2000 I became chairman of the European Economic and Financial Committee.
Esmu bijis arī G7 valstu finanšu ministru vietnieku grupas loceklis.
I was also a member of the G7 Deputies.
No 2002. līdz 2005. gadam biju uzņēmuma „Goldman Sachs International” valdes priekšsēdētāja vietnieks un rīkotājdirektors.
From 2002 to 2005 I was vice chairman and managing director of Goldman Sachs International.
Esmu gan Prinstonas Progresīvo studiju institūta, gan Brukingsas institūta Pilnvaroto padomes loceklis.
I am on the Board of Trustees of the Princeton Institute for Advanced Study and the Brookings Institution.
Esmu vairāku makroekonomikas un finanšu jautājumiem veltītu publikāciju autors un redaktors.
I am author or editor of several publications on macroeconomic and financial issues.
2009. gadā Padujas Universitātē ieguvu Goda doktora grādu statistikā.
In 2009 I graduated honoris causa in Statistics at the University of Padua.
2010. gadā Vičencā Akadēmisko uzņēmējdarbības studiju centrā ( CUOA Foundation ) ieguvu Goda doktora grādu uzņēmējdarbības vadībā.
In 2010 I graduated honoris causa in Business Administration at the CUOA Foundation in Vicenza.
Turpmāk tikai īsumā izklāstīšu tos brīžus savas profesionālās darbības laikā, kad piedalījos svarīgu lēmumu pieņemšanā, uzņemoties vadošo lomu.
In what follows I will only briefly mention the moments of my professional life in which I have participated to important decisions with a leading role:
1991: biju Itālijas valdības delegācijas vadītājs Māstrihtas līguma sarunu procesā.
1991: I headed the Italian delegation negotiating the Maastricht Treaty;
1992: Itālijas lira vairs nav valūtas kursa mehānisma elements.
1992: the Italian lira leaving the ERM;
1993–2001: būdams Valsts kases ģenerāldirektors, biju Privatizācijas komitejas priekšsēdētājs.
1993-2001: in my capacity of Director General of the Italian Treasury, I chaired the Committee for Privatization.
Kā Valsts kases ģenerāldirektors biju arī tās komitejas priekšsēdētājs, kura pārskatīja Itālijas tiesību aktus, kas reglamentē uzņēmumu vadību un finanšu tirgu darbību.
In the same capacity, I chaired the Committee that revised the Italian law on corporate governance and the functioning of financial markets;
2008: tiek sniegts pirmais Finanšu stabilitātes foruma ziņojums (pirmais izsmeļošais ziņojums par finanšu krīzes cēloņiem).
2008: the delivery of the first Financial Stability Forum report (the first comprehensive Report on the causes of the financial crisis).
Ziņojumā iekļautie 77 ieteikumi tika apstiprināti G20 valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē Londonā.
Its 77 recommendations were endorsed by the G20 Summit of the Heads of State and Government in London.
2007–2008: ECB reakcija uz finanšu krīzi.
2007-2008: the ECB response to the financial crisis;
Vai Jums pieder uzņēmumi, daļas kādā uzņēmumā vai arī ir citas saistības, kas varētu būt nesavienojamas ar Jūsu paredzamajiem pienākumiem, un vai attiecīgi ir kādi personīgi vai citi faktori, kuri Parlamentam būtu jāņem vērā, apsverot Jūsu iecelšanu amatā?
Do you have any business or financial holdings or any other commitments which might conflict you with your prospective duties, and are there any other relevant personal or other factors that need to be taken account of by the Parliament when considering your nomination?
Kādi būtu tie galvenie mērķi, kurus Jūs vēlētos sasniegt astoņu gadu ilgajā pilnvaru laikā kā Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētājs?
What would be the guiding objectives you will pursue during your eight-year mandate as President of the European Central Bank?
Pirmkārt un galvenokārt pilnībā pildīšu man ar Līgumu uzticētās pilnvaras.
First and foremost, I shall fully respect the Treaty mandate.
Esmu stingri pārliecināts, ka, ņemot vērā Līgumā noteikto mērķi nodrošināt cenu stabilitāti, man kā topošajam Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētājam ir jāstrādā, pamatojoties uz trim nemainīgiem principiem.
I firmly believe that three principles remain fundamental in guiding the action of the future President of the European Central Bank, taking into account the objective of price stability as enshrined in the Treaty.
Pirmais — darbībai, kas vērsta uz šī paša cenu stabilitātes mērķa sasniegšanu, ir jābūt augstākajā mērā ticamai.
First, the highest level of credibility in the pursuit of the very same price stability objective.
Otrais — darboties pilnīgi neatkarīgi euro zonas, visas ES un tās iedzīvotāju vispārējo interešu vārdā.
Second, acting with full independence in the general interest of the euro area, the EU as a whole and of their citizens.
Trešais — finanšu un ekonomikas vidi, kura nemitīgi mainās, vērtēt no vidēja termiņa perspektīvas skatpunkta, vienlaikus saglabājot veselīgu pragmatisma devu.
Third, medium-term orientation – coupled with retained healthy dose of pragmatism – in the assessment of the permanently evolving financial and economic environment.
Vēlos piebilst, ka uzskatu — godīgumam, pārredzamībai un atbildībai ir izšķiroša nozīme, pildot ECB uzticētos svarīgos pienākumus.
Let me add that I regard integrity, transparency and accountability as crucial values for the exercise of the important responsibilities entrusted to the ECB
Kā Jūs vērtējat monetāro politiku, ko Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) īsteno jau 12 gadus?
What is your assessment of the monetary policy as it has been implemented by the European System of Central Banks (ESCB) for 12 years?
Kādas izmaiņas (ja tādas būtu nepieciešamas) Jūs veicinātu, kļūstot par Valdes priekšsēdētāju?
What changes, if any, would you promote when becoming President?
Atbilstoši pilnvarām, kas mums ar Līgumu uzticētas, tiek sagaidīts, ka mēs spēsim visā euro zonā nodrošināt cenu stabilitāti vidējā termiņā.
In line with our mandate under the Treaty, we are expected to deliver price stability over the medium term for the euro area as a whole.
Šajā ziņā ECB ir ļoti veiksmīgi strādājusi, nodrošinot cenu stabilitāti visiem euro zonas valstu iedzīvotājiem.
In this respect, the ECB has been very successful in delivering price stability to all citizens in the euro area.
Apliecinājums tam ir vidējais inflācijas līmenis euro zonā, kas atbilstoši ECB noteiktajai cenu stabilitātes definīcijai pēdējo 12 gadu laikā ir bijis nedaudz zemāks par 2 %.
This is evidenced by an average inflation rate in the euro area of below, but close to 2%, over the past 12 years, in line with the ECB’s definition of price stability.
Šis sasniegums ir vēl jo ievērojamāks, ja ņemam vērā daudzās stipri nelabvēlīgās norises, ko euro zonai ir nācies piedzīvot — gandrīz nemitīgs naftas cenu kāpums, arī citu preču cenu pieaugums, finanšu krīze, un tie ir tikai daži no piemēriem.
This achievement is even more noteworthy when considering the numerous headwinds the euro area has had to weather, such as substantial increases in oil prices, almost on a continuous basis, and other commodity prices, and the financial crisis, to name only a few.