natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. pauž nopietnas bažas, ka „pārvaldības profili”, ko Komisija izstrādājusi katrai ĀKK valstij un ar kuriem nosaka attīstības palīdzības plānošanu saistībā ar EUR 2,7 miljardu papildlīdzekļiem desmitā EAF ietvaros, ir tikuši sagatavoti bez jebkāda veida līdzdalības; atzīmē, ka saņēmēju valstu tiesības uz papildlīdzekļiem ir tikušas izvērtētas pēc kritērijiem, no kuriem tikai viens ir tieši saistīts ar TAM; pauž bažas, ka Eiropas Komisijas „profili" varētu izsmelt ASPM procesu; aicina Eiropas Komisiju konsultēties un informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par šo līdzekļu turpmāku izlietojumu, lai nodrošinātu to piešķiršanu pārvaldības iniciatīvām ĀS pārvaldības darba kārtības un ASPM procesa atbalstam;
Expresses serious concern that the "governance profiles" developed by the Commission for each ACP country, which will guide programming for development assistance in relation to the EUR 2.7 billionadditional funds under the 10th EDF, have been prepared without any participatory element; notes that eligibility for additional funds of beneficiary countries has been judged according to a set of criteria only one of which is directly linked to the MDGs; expresses dismay that the European Commission's "profiles" risk hollowing out the APRM process; calls on the European Commission to consult and inform the European Parliament and the Council on the follow-up and the implementation of these funds in order to make sure they are allocated to governance initiatives to support the AU governance agenda and the APRM process;
Tirdzniecība, ekonomiskā attīstība un reģionālā integrācija
Trade, economic development and regional integration
42. aicina stratēģijā atzīt un atbalstīt migrantu un diasporu nozīmi viņu izcelsmes valsts attīstībā, veicinot viņu ieguldījumus šajās valstīs un samazinot pārskaitījumu izmaksas;
Calls on the strategy to recognise and support the role of migrants and diasporas in favour of the development of their home countries, by facilitating their investments in these countries and by reducing the cost of transfers;
44. atzīmē, ka veselība, kā arī pamatskolas un vidējā izglītība ir izšķiroši faktori, lai sasniegtu TAM; tāpēc mudina Āfrikas valstis izvirzīt šīs jomas par vienu no galvenajām nabadzības samazināšanas stratēģiju prioritātēm; aicina partnerību veicināt šādu attīstību, ņemot vērā Eiropas Komisijas saistības iztērēt vismaz 20 % Kopienas atbalsta budžeta šajās nozarēs; aicina Komisiju attiecināt šīs saistības arī uz EAF; atgādina, ka jebkuros centienos šajā sakarībā vajadzētu iekļaut personas ar invaliditāti; šajā kontekstā atzinīgi vērtē pirmās Apvienotās ekspertu grupas sanāksmes rezultātu un aicina iesaistītās ieinteresētās personas nodrošināt progresu nākamajā gadā;
Notes that basic health and primary and secondary education are crucial catalysts to achieving the MDGs; consequently encourages the African countries to make these areas one of the main priorities of their poverty reduction strategies; calls on the partnership to promote such a development, considering the European Commission commitment to spend at least 20% of the Community’s aid budget in these sectors; calls on the Commission to extend this commitment to the EDF; recalls that all efforts in this regard should include persons with disabilities; welcomes in this context the outcome of the first Joint Expert Group meeting and calls on the stakeholders involved to ensure that progress will be made in the year ahead;
47. aicina dalībvalstis savās debatēs, neatkarīgi no tā, vai šīs debates ir vai nav par ES un Āfrikas stratēģiju, iekļaut jautājumu par to ienākumu vienlīdzīgu sadali, kas iegūti no dabas resursu izmantošanas; uzskata, ka valsts ienākumi no dabas resursiem jāsadala taisnīgāk, lai apmierinātu iedzīvotāju pamatvajadzības, īpaši veselības, izglītības, kā arī dabas resursu un vides saglabāšanas jomās, tādējādi palīdzot sasniegt TAM;
Calls on the Member States to include in their debates, within and beyond the EU-Africa strategy, the issue of equitable wealth distribution resulting from the exploitation of natural resources; insists that national revenues from natural resources should as a matter of priority be more equitably allocated in order to satisfy the basic needs of their populations, particularly in the fields of health, education, the conservation of natural resources and the environment, thus helping to achieve the MDGs;
Citi stratēģijas aspekti
Other aspects of the strategy
51. prasa ieviest jauno ES „zilo karšu” shēmu, lai mazinātu augsti kvalificētā darbaspēka aizplūšanu no jaunattīstības valstīm nozarēs, kurās šajās valstis pastāv darbaspēka trūkums, īpaši veselības un izglītības jomās;
Calls for the new EU 'blue card' scheme to discourage the depletion of skilled workers from developing countries in sectors where these countries suffer from labour shortages, particularly in the areas of health and education;
53. mudina abas puses attiecībā uz partnerību zinātnes un tehnoloģiju jomā censties novērst digitālo plaisu, palielinot sadarbību tehnoloģiju izstrādāšanā un nodošanā, jo īpaši attiecībā uz telefoniju un internetu;
Encourages both sides, as regards the science and technology partnership, to aim to bridge the digital divide by stepping up cooperation on technology development and transfer, particularly concerning telephony and the Internet;
56. atkārtoti aicina ES iestādes radīt īpašu finanšu instrumentu kopīgās stratēģijas īstenošanai, skaidri, paredzami un plānveidīgi centralizējot visus esošos līdzekļu avotus; izsaka šaubas par to, cik lielā mērā ar kopīgo stratēģiju iespējams sasniegt stratēģijas pārāk augstos mērķus vai panākt reālu pievienoto vērtību bez jauniem līdzekļiem vai pat pašreizējo līdzekļu pārplānošanas;
Calls once again on the EU institutions to create a specific financial instrument for implementing the Joint Strategy, centralising all existing sources of funding, in a clear, predictable and programmable way; questions to what extent the Joint Strategy will be able to achieve its lofty ambitions or offer genuine added value without any new funding whatsoever or even reprogramming of existing funding;
Skats nākotnē
Looking ahead
60. plāno inodrošināt Eiropas Parlamentā nepieciešamo koordinēšanu un sinerģiju starp visām tā struktūrām, lai veicinātu kopīgās stratēģijas īstenošanu un pārraudzību; šajā sakarībā atkārto nodomu pārveidot ad-hoc delegāciju attiecībām ar Panāfrikas parlamentu par pilntiesīgu starpparlamentāro delegāciju;
Intends to generate inside the European Parliament the necessary coordination and synergy between all its bodies to support the implementation and monitoring of the Joint Strategy; repeats, in this respect, its intention to transform its ad-hoc delegation for relations with the Pan-African Parliament into a fully-fledged interparliamentary delegation;
Eiropas Parlaments jau sen ir iesaistījies Āfrikas attīstīšanā un attiecību starp ES un Āfriku uzlabošanā.
The European Parliament has a longstanding commitment to the development of Africa and to improving relations between the EU and Africa.
Abus kontinentus vienojošās saiknes nostiprināšana sniedz abām pusēm ievērojamu pievienoto vērtību un ir ļoti nozīmīga pārmaiņa, īpaši globālās nenoteiktības un ekonomiska satricinājuma laikos.
Strengthening the bonds that unite our two continents brings significant added value for both sides and is a vital challenge, particularly in times of global uncertainty and economic turbulence.
Eiropas Parlaments ir pievērsies ES un Āfrikas attiecībām divos nesenos ziņojumos.
The European Parliament has focused on the EU-Africa relationship in two recent reports.
Parlaments 2005. gadā pieņēma rezolūciju par „Āfrikas attīstības stratēģiju”, kurā ES nesen pieņemtā Āfrikas stratēģija tika kritizēta kā pārāk vienpusēja.
In 2005 Parliament adopted its resolution on a "Development strategy for Africa" which criticised the recently adopted EU strategy for Africa as excessively unilateral.
Divus gadus vēlāk Āfrika un ES pieņēma jaunu kopīgo stratēģiju, lai panāktu divpusējāku pieeju, līdzvērtīgāk iesaistot abus dalībniekus.
Two years later, Africa and the EU adopted a new joint strategy whose intention was to achieve a more bilateral approach with the two players on a more equal footing.
Kopīgās stratēģijas mērķis ir veidot dialogu un sadarbību „ne tikai attīstības politikā” (t. i., orientējoties uz plašākām politikas jomām, piemēram, mieru un drošību, enerģētiku vai klimata pārmaiņām), „ne tikai Āfrikai” (ņemot vērā virkni globālo problēmu, kas tieši ietekmē Āfrikas attīstību) un „ne tikai iestādēm” (iesaistot lielu skaitu netradicionālo dalībnieku no pilsoniskās sabiedrības, privātā sektora un akadēmiskām aprindām).
The joint strategy aims to take dialogue and cooperation “beyond development” (i.e. focusing on a wider range of policy areas, such as peace and security, energy or climate change), “beyond Africa” (looking at a series of global issues which directly affect Africa's development) and “beyond institutions” (involving a wider spectrum of non-traditional actors from civil society, the private sector and academia).
Parlaments 2007. gada decembrī pieņēma rezolūciju par šo jauno kopīgo stratēģiju.
Parliament adopted its resolution on this new joint strategy in December 2007.
Parlaments atzinīgi vērtēja kopīgo stratēģiju, vienlaikus uzsverot, ka nabadzības samazināšanai vajadzētu palikt Āfrikas un ES attiecību centrā, ņemot vērā, ka Āfrika joprojām ir pasaules nabadzīgākais kontinents un vairums Āfrikas tautu atpaliek attiecībā uz TAM.
It welcomed the joint strategy, whilst underlining that poverty reduction should remain at the very heart of Africa-EU relations, given that Africa is still the world's poorest continent and that most African nations are lagging behind as regards the MDGs.
Tāpat Parlaments uzsvēra kopīgās stratēģijas parlamentārās dimensijas nozīmi.
Parliament also stressed the importance of the parliamentary dimension of the joint strategy.
Līdzās divām iepriekš minētajām rezolūcijām Eiropas Parlaments ir bijis īpaši aktīvs, uzlabojot sadarbību un dialogu starp Āfriku un ES.
In addition to the two abovementioned resolutions, the European Parliament has been extremely active in enhancing cooperation and dialogue between Africa and the EU.
Piemēram, Parlaments regulāri ir sūtījis delegācijas uz Panāfrikas parlamenta sesijām, kontakti starp abām iestādēm bijuši bieži, un abu parlamentu priekšsēdētāji tikušies vairākkārt.
For instance, Parliament has regularly sent delegations to sessions of the Pan-African Parliament, contacts between the two institutions have been frequent and their two Presidents have met on a number of occasions.
2008. gada oktobrī priekšsēdētājs Hans-Gert Pöttering teica uzrunu Panāfrikas parlamenta plenārsēdē.
In October 2008 President Pöttering addressed the Pan-African Parliament plenary.
Turklāt abi parlamenti ir izveidojuši delegācijas savstarpējām attiecībām, un ir organizēti daudzi kopīgi pasākumi un notikumi.
Furthermore, both Parliaments have set up delegations for relations with each other and a number of joint actions and events have been organised.
Eiropas Parlaments ir sniedzis arī tehnisku padomu Panāfrikas parlamentam, kā arī atbalstu veiktspējas palielināšanai ar tā Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja palīdzību.
The European Parliament has also provided technical advise for the Pan-African Parliament, as well as capacity-building assistance through its Office for the Promotion of Parliamentary Democracy.
Eiropas un Panāfrikas parlamenti ir kopīgi risinājuši jautājumu par nepieciešamo (bet trūkstošo) parlamentāro dimensiju otrās ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmes 2007. gadā Lisabonā sagatavošanā.
The European and Pan-African Parliaments jointly addressed the issue of the necessary (but lacking) parliamentary dimension in the preparation of the second EU-Africa Summit in Lisbon in 2007.
Tie sagatavoja kopīgu deklarāciju, ko abu Savienību komisijas plaši apsprieda īpašā apvienotā parlamentārā augstākā līmeņa sanāksmē un ar kuru sanāksmes laikā tika oficiāli iepazīstināti Āfrikas un ES valstu vadītāji.
They issued a joint statement, which was extensively discussed with the Commissions of the two Unions at a special joint parliamentary Summit, and which was formally presented to the African and EU Heads of State during the Summit.
Ņemot vērā šo nozīmīgo un noturīgo parlamentāro dimensiju ES un Āfrikas attiecībās, apbēdinoši, ka parlamentārais elements vēl pilnībā jāiekļauj kopīgajā stratēģijā jēgpilnā veidā.
In view of this significant and lasting parliamentary dimension to the EU-Africa relationship, it is disappointing that the parliamentary component has yet to be fully incorporated into the joint strategy in a meaningful way.
Būtiski, ka kopīgā stratēģija ļauj gan Eiropas, gan Panāfrikas parlamentiem kļūt par pilntiesīgiem dalībniekiem un veikt savu nepieciešamo lomu, sniedzot politiskas norādes un īstenojot pārraudzību.
It is essential that the joint strategy allows both the European and the Pan-African Parliaments to become full players and to play their necessary role by providing political guidance and monitoring implementation.
Nākotnē Panāfrikas un Eiropas parlamentiem vajadzētu piedalīties ministru trijotnes diskusijās par kopīgo ikgadējo progresa ziņojumu, kurā būtu apkopots progress kopīgās stratēģijas īstenošanā.
In future, the Pan-African and European Parliaments should feed in to the ministerial Troika's discussions on the joint annual progress report which logs progress in implementing the joint strategy.
Turpmākajos ikgadējos ziņojumos vajadzētu izskaidrot, kā ņemti vērā Parlamenta novērojumi, un, ja nav ņemti vērā, tad — kāpēc.
Subsequent annual reports should explain how the Parliaments' observations were taken on board and, if not, why not.
Tāpat abiem parlamentiem vajadzētu pilnībā darboties apvienotajās ekspertu grupās un ĀS un ES darba grupā, kuras vadībā notiek stratēģijas īstenošana.
The two Parliaments should also play a full role in the joint expert groups and the AU-EU task force, the body driving the implementation of the strategy.
Lai parlamenti pareizi un efektīvi veiktu pārbaudes funkciju, ļoti būtiski, ka tiem tiešām ļauts iesaistīties iestāžu dialogā pietiekami agri, lai tiktu ņemti vērā to ieteikumi.
For the Parliaments to exercise correctly and efficiently their scrutiny function, it is vital that they are effectively allowed to participate in the institutional dialogue at a sufficiently early stage for their considerations to be taken into account.
Šajā sakarībā svarīgi paturēt prātā lēmumu pieņemšanas procedūru specifiku.
In this context, it is important to bear in mind the specificities of their decision-making procedures.
Runājot par pašu kopīgo stratēģiju, vienu gadu pēc tās pieņemšanas mēs atzīmējam, ka, līdzās tam, ka vairāk vai mazāk ir ieviesti dažādi iestāžu struktūras elementi, ir bijis ļoti neliels patiess progress attiecībā uz lielāko daļu no astoņām tematiskajām partnerībām.
As regards the joint strategy itself, one year after its adoption, we note that, whilst the different components of the institutional architecture have been more or less put in place, there has been very little actual progress on the ground for most of the eight thematic partnerships.
Tā kā pirmais rīcības plāns aptver laikposmu līdz 2010. gadam, būs vajadzīgs zināms paātrinājums, ja vēlamies sasniegt vērienīgos mērķus.
Given that the first action plan spans the period running up to 2010, some acceleration will be required if the ambitious targets are to be met.
Āfrikā un arī Eiropā uzticamība stratēģijai „tauta tautai” ir atkarīga no tās spējas sniegt jūtamus rezultātus, kas sniegtu patiesu uzlabojumu Āfrikas tautu dzīves kvalitātē.
In Africa, but also in Europe, the credibility of a "peoples to peoples" strategy depends on its capacity to deliver tangible results, which constitute a real improvement in the quality of life of the African populations.
Kopīgajā stratēģijā pausta skaidra apņemšanās iesaistīt pilsonisko sabiedrību.
The joint strategy explicitly commits to involving civil society.
Tomēr šis solījums vēl jāīsteno praksē, jo īpaši no Āfrikas puses.
However, this promise has yet to materialise in practical terms, especially on the African side.
Šajā sakarībā jārīkojas nekavējoties.
Action needs to be taken urgently in this regard.
Visbeidzot, ziņojumā prasīts ieviest īpašu finanšu instrumentu kopīgās stratēģijas īstenošanai, kas skaidri, paredzami un plānveidīgi apvienotu visus pastāvošos finansējuma avotus, kā arī iekļaut budžetā Eiropas Attīstības fondu.
Finally, the report calls for a specific financial instrument for implementing the joint strategy, centralising all existing sources of funding, in a clear, predictable and programmable way, as well as the budgetisation of the European Development Fund.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2005/35/EC on ship source pollution and on the introduction of penalties for infringements
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 19
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0134 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0134 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0142/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0142/2008 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A6‑0080/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Legal Affairs ( A6‑0080/2009 ),
Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts
Proposal for a directive - amending act
(2) 2007. gada 23. oktobrī Eiropas Kopienu Tiesa atcēla 2005. gada 12. jūlija Pamatlēmumu 2005/667/TI par krimināltiesiskā pamata stiprināšanu, lai īstenotu tiesību aktus attiecībā uz kuģu radītu piesārņojumu, kas iepriekš papildināja Direktīvu 2005/35/EK ar pasākumiem krimināltiesību jomā.
(2) On 23 October 2007 the Court of Justice of the European Communities annulled Framework Decision 2005/667/JHA of 12 July 2005 to strengthen the criminal-law framework for the enforcement of the law against ship-source pollution, which had previously supplemented Directive 2005/35/EC with criminal-law measures.
Šie direktīvas grozījumi aizpilda robu tiesiskajā regulējumā, kas radās šī sprieduma rezultātā .
This amendment to the Directive fills the legal vacuum following the judgment.
Šis nolēmums ir radījis nepilnību tiesību aktā, kuru mēģina novērst ar šo direktīvas grozījumu .
This judgment created a legal vacuum which this amendment to the Directive seeks to fill .
(3) Krimināltiesiskas sankcijas, kas nozīmē savādāka rakstura sabiedrības nosodījumu nekā administratīvas sankcijas, uzlabo spēkā esošo, pret kuģu radīto piesārņojumu vērsto tiesību aktu ievērošanu.
(3) Criminal penalties, which demonstrate social disapproval of a different nature than administrative sanctions, strengthen compliance with the legislation against ship-source pollution in force.
(3) Krimināltiesiskas sankcijas, kas nozīmē savādāka rakstura sabiedrības nosodījumu nekā administratīvas sankcijas, ievērojami uzlabo spēkā esošo, pret kuģu radīto piesārņojumu vērsto tiesību aktu ievērošanu, un tām vajadzētu būt pietiekami bargām, lai atturētu iespējamos piesārņotājus no jebkādas noteikumu pārkāpšanas .
(3) Criminal penalties, which demonstrate social disapproval of a different nature than administrative sanctions, greatly enhance compliance with the legislation against ship-source pollution in force and should be sufficiently severe to dissuade all potential polluters from any violation thereof .
Šajā grozījumā pārņem MARPOL Konvencijas 4. panta 4. punkta formulējumu, kurā uzsvērta noteikumu ievērošanas veicināšana, atturot no pārkāpumu izdarīšanas, nevis uzliekot sankcijas.
Terms used in Article 4(4) of the Marpol Convention, which prefers the principle of dissuasion over repression, should be incorporated word for word.
(3a) ES līmenī jau ir pieņemts saskaņotu likumdošanas pasākumu kopums, lai uzlabotu kuģošanas drošību un palīdzētu novērst kuģu radīto piesārņojumu.
(3a) A consistent set of legislative measures has already been adopted at EU level to reinforce maritime safety and help prevent ship-source pollution.
Attiecīgie tiesību akti ir paredzēti kuģa karoga valstīm, kuģu īpašniekiem un fraktētājiem, klasificēšanas sabiedrībām, ostas valstīm un piekrastes valstīm.
The legislation in question is addressed to flag States, ship owners and charterers, classification societies, port States and coastal States.
Ieviešot kriminālsodus, vajadzētu vēl vairāk nostiprināt tiesību aktu papildināšanas sistēmu, kas paredz sankcijas par kuģu izraisītu nelegālu noplūdi.
The existing system of sanctions for illegal ship-source discharges supplementing that legislation needs to be further strengthened by the introduction of criminal penalties .
Vajadzīga sasaite ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, lai garantētu tiesību aktu konsekvenci un tiesisko noteiktību.
A link to current legislation should be made in order to guarantee legal consistency and legal certainty.
(4) Kopīgi noteikumi par krimināltiesiskajām sankcijām ļauj izmantot efektīvākas izmeklēšanas metodes un palīdzību dalībvalstīs un to starpā.
(4) Common rules on criminal penalties make it possible to use more effective methods of investigation and assistance within and between Member States.
(4) Kopīgi noteikumi par krimināltiesiskajām sankcijām ļauj izmantot efektīvākas izmeklēšanas metodes un nodrošināt efektīvu sadarbību dalībvalstīs un to starpā.
(4) Common rules on criminal penalties make it possible to use more effective methods of investigation and to ensure effective cooperation within and between Member States.
(5) Efektīvas , samērīgas un preventīvas sankcijas būtu jāpiemēro arī juridiskām personām visā Kopienas teritorijā, jo bieži nodarījumus saistībā ar kuģu radīto piesārņojumu izdara juridiskas personas interesēs vai tās labā.
(5) Effective , proportionate and dissuasive penalties should also apply to legal persons throughout the Community because frequently ship-source pollution offences are committed in the interest of legal persons or for their benefit.
(5) Dalībvalstīm būtu jāpiemēro efektīvas , samērīgas un preventīvas sankcijas arī juridiskām personām visā Kopienas teritorijā, jo bieži nodarījumus saistībā ar kuģu radīto piesārņojumu izdara juridiskas personas interesēs vai tās labā.
(5) The Member States should also apply e ffective , proportionate and dissuasive penalties to legal persons throughout the Community because frequently ship-source pollution offences are committed in the interest of legal persons or for their benefit.
(6) Dalībvalstīm jāsniedz Komisijai informācija par šīs direktīvas īstenošanu, lai varētu novērtēt tās izpildi.
(6) Member States should provide information to the Commission on implementation of this Directive, in order to enable the Commission to evaluate its effect.
(6) Dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu sniegt Komisijai informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, lai varētu novērtēt tās izpildi.
(6) Member States should be obliged to provide information to the Commission on implementation of this Directive, in order to enable the Commission to evaluate its effect.