natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. aicina Komisiju izmantot visu pieejamo informāciju un zināšanas, tostarp Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda informāciju un zināšanas, izvērtējot sasniegumus stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu un attiecīgo iniciatīvu īstenošanā;
Calls on the Commission to make use of all available information and expertise, including that of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, in its assessment of the progress towards the Europe 2020 objectives and related initiatives;
10. prasa, lai Komisija un Padome ieteikumos par prioritāti izvirzītu sociālo politiku, kas veicina izglītību un apmācību, nodarbinātības pieejamību, bezdarbnieku reintegrāciju darba tirgū un labāku sociālās aizsardzības sistēmu koordināciju dalībvalstīs, vienlaikus pabeidzot iekšējā tirgus izveidi un novēršot šķēršļus konkurencei; prasa, lai ieteikumi tiktu izstrādāti pietiekami savlaicīgi, lai tiem būtu reāla ietekme uz dalībvalstu lēmumiem par budžetu;
Calls for the Commission and Council recommendations to focus as a priority on a social policy that promotes education and training, access to employment, reintegration of the unemployed into the labour market and improved coordination of social protection systems in the Member States, together with completing the internal market and removing barriers to competition; calls for recommendations to be drawn up long enough in advance to have a real impact on national budgetary decisions;
13. turklāt paziņo par savu nodomu paust viedokli par stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, pieņemot īpašu rezolūciju pavasara Eiropadomes sanāksmē;
States, furthermore, its intention to express its views on the employment and social aspects of Europe 2020 by means of a specific resolution to be adopted with a view to the Spring European Council;
c) aicina sociālos partnerus, sociālās NVO un citas ieinteresētās personas regulāri piedalīties viedokļu apmaiņā ar Parlamentu, jo īpaši par nodarbinātības un sociālās politikas nostādņu īstenošanu un par gūtajiem rezultātiem attiecīgo ES mērķu sasniegšanā; prasa, lai attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi tiktu iepriekš informēti par sagatavošanās dokumentu saturu viedokļu apmaiņai;
(c) Invites the social partners, social NGOs and other stakeholders to take part in a regular exchange of views with Parliament, in particular on the implementation of employment and social policies and on the progress towards achieving the related EU targets; requests that preparatory documents for exchanges of views be communicated in advance to the members of the appropriate parliamentary committee;
18. atkārtoti pauž apņēmību pievērst īpašu uzmanību, tostarp Eiropas pusgada diskusijās, nodarbinātības un sociālā stāvokļa ietekmei uz makroekonomiku un otrādi un aicina Komisiju rīkoties tāpat;
Remains committed to paying special attention, including in its deliberations on the European Semester, to the impact of employment and the social situation on the macroeconomic situation and vice versa, and calls on the Commission to follow the same approach;
21. uzsver — lai atbalstītu ilgtspējīgu attīstību, Eiropai ir nepieciešams makroekonomikas satvars un palielināta nodarbinātības un sociālā kohēzija; uzskata, ka monetārajai politikai būtu jāveicina ekonomikas atveseļošanās un bezdarba izskaušana;
Emphasises that Europe needs a macroeconomic framework to support sustainable development, and an increase in employment and social cohesion; considers that monetary policy should contribute to strengthening economic recovery and fighting unemployment;
23. aicina Komisiju nodrošināt, ka nacionālajās reformu programmās paziņotie dalībvalstu politikas virzieni un mērķi kopumā veido pietiekami augstu līmeni stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanai; pauž bažas par to, ka tas netika īstenots pirmā Eiropas pusgada laikā; aicina Komisiju nodrošināt, ka visas dalībvalstis piedalās pamatmērķu īstenošanā atbilstoši to iespējām;
Calls on the Commission to ensure that the national policies and targets announced in the National Reform Programmes together add up to a level that is sufficiently ambitious to reach the EU 2020 headline targets; expresses its concern about the fact that under the first European Semester this was not the case; calls on the Commission to make sure that all Member States contribute to the headline targets according to their potential;
25. norāda, ka saskaņā ar pirmo Eiropas pusgadu paredzēto nacionālo reformu programmu kvalitāte attiecībā uz konkrētību, iespējamību un vispusīgumu ir ļoti atšķirīga; aicina Komisiju piešķirt kvalitatīvākajām nacionālajām reformu programmām standarta formāta statusu nākamajos Eiropas pusgados;
Notes that the quality of National Reform Programmes under the first European Semester varies greatly regarding concreteness, feasibility and comprehensiveness; calls on the Commission to elevate the National Reform Programmes of the best quality to the standard format for the next European Semesters;
par Eiropas semestri ekonomikas politikas koordinēšanai
on the European Semester for economic policy coordination
A. tā kā par ES budžetu saskaņā ar līgumiem kopīgi vienojas Eiropas Parlaments un Padome un valstu budžeta procedūras nosaka katras dalībvalsts konstitucionālā sistēma; tomēr tā kā stingrāka budžeta koordinācija nepārkāpj subsidiaritātes principu;
A. whereas the EU budget is jointly agreed by the European Parliament and the Council in accordance with the Treaties, and national budgetary procedures are governed by the constitutional system of each Member State; whereas, however, stronger budgetary coordination does not violate the subsidiarity principle,
B. tā kā Eiropas semestrim ir divi mērķi — pārbaudīt budžeta disciplīnas piemērošanu dalībvalstīs un vienlaikus pārraudzīt „Eiropa 2020” programmas pienācīgu īstenošanu, nodrošinot šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus;
B. whereas the European Semester has two objectives: to verify the application of budgetary discipline by Member States, and – at the same time – to monitor that the Europe 2020 programme is properly delivered by securing the financial means necessary for its implementation,
C. tā kā saistībā ar kopējā tirgus lielajiem panākumiem Eiropas ekonomiku savienošanā ir vajadzīga arī budžeta koordinēšanas sistēma, ar kuras palīdzību varētu izmantot būtiskas sinerģijas iespējas;
C. whereas the great achievement of the common market in linking European economies needs to be coupled to a system of budgetary coordination in order to make use of substantial synergies,
D. tā kā Lisabonas stratēģijas neveiksmi būtībā var izskaidrot ar to, ka trūka skaidras pārraudzības procedūras attiecībā uz to, kā visi iesaistītie dalībnieki īstenoja šo stratēģiju, un tā kā tādēļ ir svarīgi mācīties no kļūdām, lai nodrošinātu panākumus „Eiropa 2020” darba kārtībai,
D. whereas the failure of the Lisbon Strategy can essentially be attributed to the absence of any clear follow-up procedure for the implementation of this strategy by all actors concerned, and whereas it is important, therefore, to draw the right lessons that will ensure the success of the Europe 2020 agenda,
3. pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, kas palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus ar ES budžeta palīdzību; atgādina, ka Eiropas semestris sniedz labu iespēju veidot lielāku sinerģiju starp ES un dalībvalstu budžetiem;
Views as regrettable the lack of clarity in, and the overlapping of, the different instruments and budgetary lines through which the Europe 2020 targets are to be achieved via the EU budget; recalls that the European Semester provides a good opportunity to develop greater synergy between EU and Member State budgets;
6. aicina Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar gada izaugsmes pētījumu un veicināt šo starpparlamentāro ievirzes debašu organizēšanu, nodrošinot ekonomikas un finanšu prognozēm vienotu sistēmu, kas būtu jāņem vērā visā Savienībā.
Asks the Commission to present its Annual Growth Survey to Parliament and to facilitate the organisation of this interparliamentary orientation debate by providing a common framework of economic and financial forecasts that should be taken into account across the Union;
1. aicina pieņemt konkrētu tiesību aktu vai noslēgt starpiestāžu vienošanos, lai nodrošinātu Eiropas pusgada demokrātisku likumību un efektivitāti;
Calls for the adoption of specific legislation or of an interinstitutional agreement in order to ensure the democratic legitimacy and effectiveness of the European Semester;
6. norāda, ka patēriņa samazināšanai ir nozīmīgs potenciāls, jo īpaši energoietilpīgās nozarēs, piemēram, būvniecībā un celtniecībā, transportā un rūpniecībā;
Points out that there is significant potential for reducing consumption, especially in energy-intensive sectors such as construction/buildings, transport and industry;
OV ... ), bet ierosina papildus veikt vēl ierobežojošākus pasākumus;
OJ .. ), adopted in March 2011 by the Commission, but suggests that further and more restrictive measures be taken;
13. aicina Komisiju izveidot galvenos darbības rādītājus, lai resursu efektivitātes mērķus iekļautu valstu reformu programmās, un regulāri par tiem ziņot Gada izaugsmes pētījumā;
Calls on the Commission to develop key performance indicators for the implementation of resource efficiency targets in the National Reform Programmes and to report them regularly in the Annual Growth Survey;
15. atzinīgi vērtē pašreizējā Gada izaugsmes pētījumā iekļauto ieteikumu atcelt videi kaitīgas subsīdijas un aicina izvērtēt šīs politikas īstenošanu 2012. gada Eiropas pusgadā.
Welcomes the suggestion of the current Annual Growth Survey to eliminate environmentally harmful subsidies, and calls for an assessment of the implementation of this policy during the 2012 European Semester;
6. atzinīgi vērtē, ka Gada izaugsmes pētījumā (2011.) vienotā tirgus potenciāla izmantošana ir izvirzīta par vienu no desmit mērķiem, kas jāīsteno līdz 2012. gadam;
Welcomes the fact that ‘tapping the potential of the Single Market’ is listed in the 2011 Annual Growth Survey as one of ten objectives needing to be implemented by 2012;
10. uzsver — īstenojot Eiropas pusgadu, ir jāņem vērā stratēģija „Eiropa 2020”; uzsver, ka iniciatīvām, kas īstenotas saskaņā ar Vienotā tirgus rīcības plānu, ir jāatbilst stratēģijas „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei septiņu pamatiniciatīvu mērķiem un jāveicina to sasniegšana;
Underlines the need to take into account the EU2020 strategy in the implementation of the European Semester; emphasises that the initiatives taken in the framework of the Single Market Act must be consistent with and contribute to achieving the objectives of the 7 flagships of the EU 2020 strategy for a smart, sustainable and inclusive growth;
12. aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu MVU, kas saskaņā ar Gada izaugsmes pētījuma rezultātiem veido vienotās tirgus ekonomikas mugurkaulu, jo īpaši pilnībā īstenojot Mazās uzņēmējdarbības aktu un veicot pasākumus, lai samazinātu šķēršļus MVU finansējuma pieejamībai;
Calls on the Commission and the Member States to increase support for SMEs which form the backbone of the Single Market economy in accordance with the findings of the Annual Growth Survey, in particular by the full implementation of the Small Business Act, and by means of a package of measures to eliminate the obstacles faced by SMEs when accessing funding;
14. šajā sakarībā atbalsta ES publiskā iepirkuma noteikumu pārskatīšanu, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi vienotajā tirgū, stimulējot novatoriskus pārrobežu iepirkumus un nodrošinot tiesību aktu vienkāršošanu, lielāku pārredzamību un juridisko skaidrību;
Supports in this regard the review of the EU public procurement rules with a view to fostering smart, sustainable and inclusive growth within the Single Market by stimulating innovative cross-border procurement and ensuring regulatory simplification, greater transparency and legal clarity;
16. aicina dalībvalstis saskaņā ar Komisijas ieteikumiem veikt turpmākas reformas pakalpojumu nozarē, jo īpaši uzlabot uzņēmējdarbības vidi, likvidējot nepamatotus šķēršļus profesionālo pakalpojumu jomā, mazumtirdzniecībā un ar tīklu saistītās nozarēs, kā arī mazinot birokrātiju un palielinot publiskā iepirkuma pārredzamību;
Calls on the Member States to carry out further reforms in the services sector in line with the Commission’s recommendations, in particular by removing unjustified restrictions on professional services, retailing and network industries, and to improve the business environment by reducing red tape and increasing transparency in the award of public procurement contracts.
Ekonomikas un monetāro jautājumu komitejai
for the Committee on Economic and Monetary Affairs
Atzinuma sagatavotājs: Michael Theurer
Rapporteur: Michael Theurer
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro jautājumu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzskata, ka ir būtiski izmantot kohēzijas politiku, lai pārvarētu strukturālās nelīdzsvarotības un iekšējās konkurētspējas atšķirību radītās problēmas, uzsverot, ka ir svarīgi pielāgot politiku reģionu īpašajiem apstākļiem un vajadzībām, lai palielinātu to potenciālu un mazinātu trūkumus;
Considers it essential for cohesion policy to play a part in overcoming the challenges of reducing structural imbalances and internal competitive disparities, highlighting the importance of adapting policies to the specific conditions and needs in the regions so as to maximise their potential and mitigate their handicaps;
6. atgādina, ka reģionālajai politikai ir svarīga nozīme, izstrādājot valstu programmas Eiropas pusgadam, jo īpaši, nosakot mērķus un rīcību ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanai;
Recalls the important role played by regional policy in the development of national programmes within the framework of the European Semester, notably by setting targets and determining actions to strengthen economic, social and territorial cohesion;
9. uzsver kohēzijas politikas nozīmi Eiropas attīstības mērķu sasniegšanā un budžeta disciplīnas nodrošināšanā; šajā sakarā atbalsta daudzlīmeņu lēmumu pieņemšanas procesu un daudzlīmeņu atbildību par budžeta disciplīnu;
Emphasises the role of cohesion policy in implementing European development objectives and in ensuring budgetary discipline; supports in this context the multi-level decision-making process, and multi-level responsibility for budgetary discipline;
11. aicina dalībvalstis un to reģionus savu reformas programmu, attīstības un kohēzijas programmu izstrādē vairāk iesaistīt valstu un reģionu parlamentus, sociālos partnerus, valsts pārvaldes iestādes un pilsonisko sabiedrību un regulāri konsultēties ar tiem; šajā sakarībā uzsver Reģionu komitejas savlaicīgu iesaisti, lai tā, koordinējot reģionu sadarbību, liktu tiem ziņot par stāvokli saistībā ar reģionu un vietējo pašvaldību līdzdalību Eiropas pusgadā;
Calls on the Member States and their regions to involve national and regional parliaments, social partners, public authorities and civil society more closely in the formation of national reform, development and cohesion programmes, and to consult them regularly; underlines in this regard the timely engagement of the Committee of the Regions as a platform for coordination between regions in order to make them report on the state of play of the regional and local participation in the European semester;
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. uzsver, ka izglītota sabiedrība ir atkarīga no izglītības un mācību kvalitātes — tātad arī no visu līmeņu skolotāju un citu mācībspēku kvalitātes;
Stresses that an educated population depends on the quality of education and teaching, and therefore also on the quality of teachers and educators at all levels;
6. pieprasa, lai arī turpmāk tiktu izmantota nozīme, kas iekšējā tirgū ir piešķirta izglītībai no pirmajiem attīstības gadiem līdz pamatizglītībai un vidējai izglītībai, kā arī profesionālajai un mūžizglītībai, tostarp zināšanu un prasmju nodošanai;
Insists that the role of education, from the early years of development to primary and higher education as well as vocational training and adult learning, including the transmission of knowledge and skills, should be further exploited within the Single Market;
9. mudina augstskolas veikt vairāk fundamentālos pētījumus, ievērojot to neatkarību un specifiku; pauž bažas, ka dalībvalstu izvirzītie pasākumi un mērķi, lai sasniegtu kopējo ES mērķi līdz 2020. gadam palielināt augstskolu beigušo jauno cilvēku īpatsvaru līdz 40%, ir nepietiekami; mudina dalībvalstis pārskatīt savas saistības šajā jomā un veikt papildu pasākumus, lai sasniegtu „Eiropa 2020” mērķus, tādējādi radot uz zināšanām un inovācijām balstītu ekonomiku;
Encourages universities to conduct more basic research, while respecting their independence and specificities; is concerned by the Member States’ insufficient targets and measures for realising the EU target of increasing the proportion of young people with a university degree or diploma to 40% by 2020; urges the Member States to review their commitments in this field and to take additional action to achieve the EU 2020 goals, in order to create an economy based on knowledge and innovation;
Konstitucionālo jautājumu komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs
1. ar bažām norāda, ka ekonomikas politikas koordinēšanai ES līmenī tiek izmantoti dažādi saistoši un nesaistoši instrumenti un apņemšanās
Notes with concern that economic policy coordination at EU level consists of a variety of binding and non-binding instruments and commitments
2. norāda, ka dalībvalstis nav stingri ievērojušas kopīgi pieņemtos noteikumus, īpaši Stabilitātes un izaugsmes paktu, kurā noteikts, ka dalībvalstu ikgadējam budžeta deficītam jābūt mazākam par 3 % no IKP un valsts sektora parādam — mazākam par 60 % no IKP; aicina dalībvalstis ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu un citus kopīgi pieņemtos noteikumus;
Notes that the Member States have failed to adhere to commonly agreed rules, in particular the Stability and Growth Pact, which stipulates that the Member States’ annual budget deficit must be less than 3 % of GDP and that public debt must be less than 60 % of GDP; calls on the Member States to comply with the Stability and Growth Pact and other commonly agreed rules;
4. norāda, ka ES līmeņa koordinācijas interesēs „Eiropas pusgada” un tā novērtēšanas mērķis ir izcelt Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo lomu, savlaicīgi un reālajā laikā nodrošinot to, ka dalībvalstis ievēro stingru fiskālo politiku;
Notes that the European Semester and its assessment, in the interests of coordination at EU level, seek to highlight the preventive action of the Stability and Growth Pact by ensuring, in a timely manner and in real time, that Member States pursue disciplined fiscal policies;
9. uzskata, ka iestādēm būtu jāsadarbojas, lai palielinātu „Eiropas pusgada” likumību un novērstu atlikušās juridiskās neskaidrības, pretējā gadījumā starp iestādēm nākotnē varētu izcelties domstarpības;
Considers that the institutions should cooperate in order to enhance the Semester’s legitimacy and to clear the remaining legal ambiguities which, otherwise, may lead to institutional conflicts in the coming years;
– ņemot vērā, ka dialogs par ekonomikas politiku ir „Eiropas pusgada” galvenais elements, ar tā palīdzību būtu jāpastiprina šā procesa demokrātiskā likumība, jāpanāk lielāka saskaņa starp ES kopīgo programmu un atsevišķo dalībvalstu veiktajiem pasākumiem un jāgādā par to, lai ikvienā posmā ar pienācīgas parlamentārās kontroles palīdzību, iesaistot gan Eiropas Parlamentu, gan dalībvalstu parlamentus, tiktu izmantota piemērota lēmumu pieņemšanas metode un veicināts parlamentu dialogs un sadarbība;
– the economic dialogue, as a key element of the European Semester, should seek to reinforce the democratic legitimacy of the process and to better coordinate the common EU agenda and measures taken by individual Member States, and ensure that at every stage an adequate decision-making method is applied through proper parliamentary scrutiny, involving both the European Parliament and the national parliaments, and that inter-parliamentary dialogue and cooperation are promoted;
– pienācīgi būtu jāiesaista Eiropas Parlaments, dalībvalstu parlamenti un citas attiecīgi ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri, jo īpaši saskaņā ar LESD 134. pantu izveidotā Ekonomikas un finanšu komiteja, kā arī saskaņā ar LESD 150. pantu izveidotā Nodarbinātības komiteja, turklāt minētās iestādes un struktūras laikus jāinformē un jāapspriežas ar tām;
– the European Parliament, the national parliaments and all other relevant stakeholders, including the social partners, and in particular the Economic and Financial Committee set up under Article 134 of the TFEU and the Employment Committee established pursuant to Article 150 of the TFEU should be duly involved, informed and consulted in a timely manner;
– par svarīgu šā procesa aspektu būtu jāuzskata pārredzamība, un Komisijai un Padomei būtu jāapņemas katrā posmā publiskot savu nostāju un lēmumus un pēc attiecīgo Parlamenta komiteju uzaicinājuma paskaidrot tos Parlamentam;
– transparency should be recognised as a key element of the process, and the Commission and Council should commit to making their positions and decisions public at every stage and explain them in Parliament when invited to do so by the relevant parliamentary committees;
Atzinumu sagatavoja: Marije Cornelissen
Rapporteur: Marije Cornelissen
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā dzimumu līdztiesības aspekts ir ļoti svarīgs stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā, jo sievietes veido lielāko vēl neizmantotā darbaspēka rezervi un lielāko daļu nabadzīgo ļaužu ES; tā kā visa Eiropas pusgada laikā jāpievērš īpaša uzmanība dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai un vīriešu un sieviešu līdztiesību veicinošai politikai,
A. whereas the gender dimension is crucial to achieving the EU 2020 headline targets, as women form the greatest reserve of as yet unused labour and constitute the majority of those living in poverty in the EU; whereas specific attention needs to be paid to both gender mainstreaming and policies targeted at equality between women and men throughout the European Semester process,
B. tā kā taupības pasākumi un pasākumi, kas vērsti uz fiskālo konsolidāciju, ir pasliktinājuši sieviešu stāvokli darba tirgū un vairojuši sieviešu nabadzību, veicinot arī lielāku bezdarba līmeni, finansiālo nedrošību, darba algu pazemināšanos un sociālo pakalpojumu un labklājības pabalstu samazinājumu, īpaši skarot nodokļu atvieglojumus bērnu aprūpei,
B. whereas the austerity measures and measures aimed at fiscal consolidation have worsened the position of women in the labour market and have increased poverty among women, giving rise to higher unemployment, greater financial insecurity, lower wages and salaries as well as cuts in the public sector, social services and welfare benefits, in particular fiscal benefits for childcare,