natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai to panāktu, būs nepieciešams uzlabot lauksaimniecības produktivitāti, kas var būt grūti sasniedzams mērķis.
This will require productivity improvements in agriculture, which will be difficult to achieve.
Lauksaimniecības produktivitātes izaugsme ir mazinājusies kopš Zaļās revolūcijas, kas norisinājās divdesmitā gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados.
Since the Green Revolution of the 1960's and 1970's agricultural productivity growth has been in decline.
Pārtikas cenu kāpuma apjoms un pārtikas krājumu un pieprasījuma attiecība, kas to izraisīja, lielā mērā bija neparedzēta.
The extent of the food price hike and the food supply and demand balance that gave rise to it was largely unpredicted.
Tas liecina par globāla līmeņa informācijas sistēmu nepieciešamību, lai uzraudzītu ražošanas, patēriņa un krājumu līmeni un nodrošinātu atbilstošu savlaicīgu brīdinājumu par dramatiskām izmaiņām pārtikas krājumu līmenī.
This points to the need for information systems at a global level to monitor production, consumption and stock levels and to provide adequate advance warnings of dramatic changes in food stock levels.
ES ir lielākā palīdzības sniedzēja pasaulē, nodrošinot 60% no visa attīstības atbalsta.
The EU is the largest aid donor in the world contributing 60 per cent of overall development aid.
Tai ir īpaša iespēja ietekmēt pašreizējo krīzi, gādājot par lielāku saskaņotību tās tirdzniecībā, lauksaimniecībā un attīstības politikās un nodrošinot vadību globālā līmenī, lai izskatītu nodrošinātības ar pārtiku krīzes iemeslus.
It is in a unique position to exert influence on the current crisis by greater coherence in its trade, agriculture and development policies and in providing leadership at a global level to address the underlying causes of the food security crisis.
1980.-jos gados aptuveni 17% attīstības palīdzības tika novirzīti lauksaimniecībai, savukārt 2006. gadā šis skaitlis bija samazinājies līdz 3%.
In the 1980´s some 17pc of development aid was directed towards agriculture, in 2006 this had fallen to just 3pc.
● celt lauksaimniecības ražīgumu, veicinot tehniskas attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas faktoru, jo īpaši darbinieku, optimālu izmantojumu;
● to increase agricultural productivity by promoting technical progress and ensuring the optimum use of the factors of production, in particular labour;
● panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniekiem;
● to ensure a fair standard of living for farmers;
● stabilizēt tirgus;
● to stabilise markets;
● nodrošināt krājumu pieejamību;
● to assure the availability of supplies;
● panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām.
● to ensure reasonable prices for consumers.
Referents vēlas pievērst uzmanību lauksaimniecības politikas lomai pilsoņu nodrošināšanā ar pārtiku, īpaši tam, kā Kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) ir ņemtas vērā ES nodrošinātības ar pārtiku vajadzības un kāda ir tās ietekme uz globālām nodrošinātības ar pārtiku politikām.
Your Rapporteur seeks to address the role of agriculture policy in ensuring food security for citizens, specifically how the Common Agriculture Policy (CAP) is meeting the food security needs of the EU and how it impacts on global food security policies.
Ziņojumā ir aplūkots, kā grozījumi KLP ir mainījuši ES lauksaimniecības uzmanības centru no kvantitātes uz kvalitātes ražošanu un kā tas iederas jaunajās globālajās bažās par nodrošinātību ar pārtiku.
The report looks at how successive reforms of the CAP have shifted the focus of EU agriculture away from quantity to quality production and how this fits with the new global concerns about food security.
KLP „veselības pārbaudē” ir ņemta vērā jaunā situācija, atceļot noteikumus par atmatām un atgriežot zemi ražošanas procesā.
The Health Check of the CAP acknowledges the new situation with the abolition of set-aside, bringing land back into production.
Tomēr centieni mazināt piena ražošanas ierobežojumus kvotu režīma atcelšanas sagatavošanas posmā ir mazāk ambiciozi.
But efforts to ease milk production restrictions in the run up to the abolition of the quota regime are less ambitious.
Jaunā reālā nodrošinātības ar pārtiku situācija nav pietiekami skatīta „veselības pārbaudē”, un jaunās politiskās reālās situācijās uzmanības centrā jābūt visām nākamajām pārmaiņām KLP pēc 2013. gada.
The new reality of food security is not sufficiently addressed in the Health Check and this new political reality needs to be in sharp focus in any future changes in the CAP post 2013.
Īpašs uzsvars ir jāliek uz ES pārtikas ražošanas bāzes stiprināšanu un pārtikas palielinātā pieprasījuma apmierināšanu globālā līmenī.
The emphasis needs to be on securing the EU food production base and meeting increased demand for food globally.
Ir aplūkotas klimata pārmaiņu izraisītās problēmas, kā arī lauksaimniecības pienākums sniegt savu ieguldījumu riska mazināšanas pasākumos.
The challenge posed by climate change is addressed, with demands on agriculture to play its part in mitigation measures.
Ironiskā kārtā mēģinājumi palielināt globālo zemes fondu lauksaimniecības ražošanas nolūkiem, kā rezultātā tiek izcirsti meži, ievērojami palielina klimata pārmaiņu izraisītās problēmas.
Ironically, moves to increase the global land base for agriculture production which result in deforestation adds significantly to the problems of climate change.
Turklāt klimata pārmaiņas negatīvi ietekmēs pasaules pārtikas ražošanu ilgtermiņā.
In addition, world food production will be negatively affected as a result of climate change in the long term.
Ziņojumā ir arīdzan pētīts strīdīgais zemes izmantojuma un pretrunīgo politikas mērķu jautājums.
The report also explores the contentious issue of land use and the issue of conflicting policy objectives.
Vai pasaule var apmierināt vajadzību attīstīt alternatīvus atjaunojamās enerģijas avotus, neietekmējot globālās pārtikas cenas?
Can the world meet the need to develop alternative renewable energy sources without impacting on global food prices?
Vai ir iespējams panākt līdzsvaru starp pārtiku, barības ķēdi un degvielas ražošanu?
Is there a balance to be struck between food, feed and fuel production.
ES palielinātā pieprasījuma pēc graudiem un eļļas augu sēklām pamatā ir bioenerģija.
The main driver of increased EU demand for grains and oilseeds is bio-energy.
Gan pašreizējie, gan iecerētie ES vides tiesību akti patiešām ietekmē lauksaimniecības ražošanu, un referents aicina veikt visu jauno tiesību aktu projektu par nodrošinātību ar pārtiku novērtējumu.
EU environmental legislation, both current and planned does impact on farm production and your Rapporteur calls for assessments to be made of all new legislative proposals on food security.
Lai risinātu problēmas, kas saistītas ar nodrošinātību ar pārtiku, mums ir nepieciešams jauns skatījums uz lauksaimniecības izpēti un attīstību.
In order to meet the challenges of food security we need a renewed focus on agriculture research and development.
Jo īpaši, veicot izpēti, ir jāaplūko tādi sarežģīti jautājumi kā dabas resursu, tajā skaitā ūdens un zemes, nepietiekamība, ietekme uz vidi, klimata pārmaiņas un fosilo kurināmo krājumu samazināšanās, no kuriem lauksaimniecība ir ļoti atkarīga.
In particular research needs to address the complex issues of scarce natural resources including water and land, environmental pressures, climate change and depleting supplies of fossil fuels on which agriculture is heavily dependent.
Ziņojumā jo īpaši ir mēģināts uzsvērt lauksaimniecības ignorēšanu attīstības atbalsta budžeta programmās un izteikts aicinājums no jauna pievērst uzmanību lauksaimniecības politikai un jaunattīstības valstu vajadzībām atbilstošām programmām.
Above all the report seeks to highlight the neglect of agriculture in successive development aid budget programmes and calls for a refocus on agriculture policy and programmes appropriate to the needs of developing countries.
Savukārt Eiropas Savienībā vēl ir nepieciešams nodrošināt to, ka tiek ieguldīti līdzekļi lauksaimniecības izpētē un attīstībā, kā arī tie tiek palielināti, lai sektors varētu stāties pretī jauniem izaicinājumiem un uzlabot ražīgumu.
But within the EU there is also a need to ensure that investment in agriculture research and development is maintained and enhanced to allow the sector to meet new challenges and to improve productivity.
Politikas veidotāju galvenais mērķis ir izstrādāt politikas, kas nodrošinātu, ka zemnieki – gan jaunattīstības, gan rūpnieciski attīstītās valstīs – gūst pieklājīgus ienākumus, ražojot pārtiku.
The key issue for policy makers is to devise policies which ensure that farmers – in both the developing and developed worlds earn a decent income from producing food.
Tas ir galvenais veids, kā nodrošināt pārtikas ražošanu, un, ja to nevar paveikt tirgi, tad tas ir jādara politikām.
This is key to securing food production and if the market cannot deliver this, then policies need to do so.
Lai gan augstākas pārtikas preču cenas ir stimuls ražošanai, pēdējā laikā pārtikas preču cenu pieaugums sakrīt ar ievērojamu lauksaimniecības resursu izmaksu pieaugumu.
While higher commodity prices are a stimulus to production, increasing commodity prices in recent times have been matched by significant increases in farm input costs.
Raugoties nākotnē, KLP būs veicamas vēl citas izmaiņas pēc 2013. gada.
Looking to the future, the CAP is set for further reform post 2013.
Turpināsies virzība pretī savstarpēji pilnīgi nesaistītiem maksājumiem.
The move towards fully decoupled payments will continue.
Turklāt ES 2009. gada budžeta pārskatā tiks izpētīti visi ES tēriņi un ieņēmumi.
In addition, the EU budget review of 2009 will examine all EU spending and receipts.
Nav šaubu, ka KLP budžets tiks rūpīgi pārbaudīts.
There is little doubt that the CAP budget will be carefully scrutinised.
Šajā analīzē ir jāņem vērā nodrošinātības ar pārtiku jautājums, kā arī nepieciešamība izstrādāt politikas, kas uzlabo nodrošinātību ar pārtiku.
This analysis must take into account the issue of food security and the need to develop policies which enhance food security.
Vēl ir vērts pieminēt, ka pienāks brīdis, kad tiks atsāktas neizdevušās PTO pārrunas.
It is also worth noting that the failed WTO talks will, at some point, reopen.
Kad tas notiks, attiecīga uzmanība ir jāpievērš nodrošinātības ar pārtiku jautājumam, ņemot vērā to, ka pārrunas piedzīvoja neveiksmi, jo Indija un Ķīna raizējās par importa uzplūdu ietekmi uz to lauku iedzīvotājiem.
When they do the issue of food security must be adequately addressed, given that the talks failed because of the concerns of India and China about the impact of import surges on their rural populations.
Sava loma ir arī PTO norunai, kas nosaka godīgas tirdzniecības noteikumus, vienlaikus pievēršot uzmanību katras valsts bažām par nacionālo nodrošinātību ar pārtiku.
An agreement at the WTO which establishes fair trade rules, while recognising each country's concerns about national food security also has a part to play.
Ja nodrošinātība ar pārtiku tiks noteikta kā visu PTO nākotnes darījumu galvenais elements, tas var palīdzēt stimulēt vienošanās panākšanu.
Putting food security at the heart of any future WTO deal may help provide the impetus for reaching agreement.
Kopumā augstas pārtikas cenas ir ļoti nopietni ietekmējušas vairāk nekā miljardu pasaules trūcīgo, izsalkušo un nepietiekamu uzturu saņemošo iedzīvotāju.
Overall, the impact of high food prices has been extremely serious for the world's almost one billion poor, hungry and malnourished people.
Tomēr tās arīdzan varbūt ir devušas nepieciešamo stimulu rīkoties, lai novērstu problēmu, nodrošinot, ka daudz vairāk uzmanības tiek pievērsts lauksaimniecības ražošanai un ražīgumam.
However, it may also have provided the necessary stimulus for action to alleviate the problem, starting with a much clearer focus on agriculture production and productivity.
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 47. pants.
(*) Associated committees – Rule 47 of the Rules of Procedure
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā saskaņā ar pašreizējām to organizāciju aplēsēm, kuras cīnās pret badu pasaulē, pašlaik jaunattīstības valstīs katrs piektais iedzīvotājs nesaņem pietiekamu pārtiku un cieš hronisku badu un katru dienu pasaulē vairāk nekā 30 000 bērnu mirst no bada un nabadzības;
A. whereas, according to current estimates from organisations fighting world hunger, in developing countries one person in five is currently undernourished and suffering from chronic hunger and each day over 30 000 children in the world die of hunger and poverty,
B. tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina ar darbu un iztikas līdzekļiem vairāk nekā 70 %, bet daudzās Āfrikas valstīs vairāk nekā 80 % darbaspēka un līdz ar to lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme efektīvā nabadzības un bada apkarošanā;
B. whereas agriculture provides employment and livelihoods for more than 70 % of the labour force in developing countries, and for more than 80 % in many African countries, and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively,
C. tā kā jaunattīstības valstīs sievietes ražo 60 % līdz 80 % pārtikas produktu, nodrošinot pusi no pasaulē ražotās pārtikas produkcijas, tā kā sievietēm ir ārkārtīgi svarīga loma ģimenes apgādē un viņām neapšaubāmi grūtāk nekā vīriešiem piekļūt zemei un ražošanas līdzekļiem, tādēļ sievietēm pastāvīgi jāsaņem atbalsts un palīdzība,
C. whereas women produce between 60 % and 80 % of food in developing countries and are responsible for half of the world’s food production, whereas women play an extremely important role in caring for their families and whereas women have much less access to land and to means of production than men and must therefore be given appropriate help and support,
10. aicina Padomi un Komisiju ciešā sadarbībā ar ĀKK valstīm galveno uzmanību veltīt jautājumam par to, kā ES eksporta subsīdijas ES lauksaimniecības produktiem ietekmē ĀKK valstis, un rast konkrētus un ilgtspējīgus risinājumus, lai novērstu dempingu, ievērojot saistības šajā jomā;
Calls on the Council and the Commission, in close consultation with the ACP countries, to give priority to the question of the impact on the ACP countries of EU subsidies on the export of EU agricultural products and to commit to providing specific, sustainable responses aimed at avoiding dumping, in compliance with the commitments made in this area;
12. atgādina Padomei un Komisijai, ka agrodegviela ir tikai daļējs un pagaidu risinājums, ņemot vērā problēmas saistībā ar transporta ietekmi uz globālo sasilšanu un naftas avotu izsīkšanu, un aicina turpmāk Eiropas mērogā izsniegt atļaujas agrodegvielas ražošanai tikai ar nosacījumu, ka tā atbilst stingriem ilgtspējības kritērijiem un nekonkurē ar pārtikas produktu ražošanu.
Reminds the Council and the Commission that agrofuels are only a partial and temporary element of the response to the impact of transport on the warming of the climate and on the diminishing sources of oil, and asks them henceforth to ensure that they authorise the production of agrofuels at European level only where they comply with strict sustainability criteria and do not compete with food products.
par kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku
on the common agricultural policy and global food security
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka KLP jāieņem nozīmīga vieta ES ārpolitikā un attīstības politikā, jo īpaši attiecībā uz ārpolitiku pārtikas nodrošinātības jomā; uzskata, ka KLP ne tikai nodrošina ES pārtikas ražošanu, bet tā var arī palīdzēt apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas globālā līmenī;
Believes that the CAP should play a significant role in the EU's foreign affairs and development policies with special regard to the external food security policy; believes that, besides securing the EU's food production, the CAP can contribute to meeting the increased demand for food globally;
4. uzsver, ka pašreizējo pārtikas problēmu dēļ ir jāpalielina pārtikas ražošana, vienlaicīgi uzlabojot kvalitāti, pazeminot cenas un nodrošinot lielāku ilgtspējību, lai apmierinātu pieaugošo pieprasījumu; uzskata, ka šā mērķa sasniegšanai ir globāli jāpārskata valstu politika, lai uzlabotu ražošanas metodes, krājumu pārvaldību un starptautisko tirgu regulēšanu;
Stresses that the current food challenges call for food production to be stepped up in order to keep pace with increasing demand, while improving quality, lowering costs and ensuring greater sustainability; considers that, in order to achieve this, public policies need to be overhauled with a view to improving production and stock management methods, as well as world market regulation;
par kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku
on The Common Agricultural Policy and Global Food Security
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. atzīst, ka lauksaimniecības nozarē, kurā tiek radīta ievērojama kopējo CO 2 emisiju daļa, nepieciešams uzlabot energoefektivitāti;
Recognises that the agricultural sector, which generates a significant share of total CO 2 emissions, needs improved energy efficiency;
5. atzīst, ka lauksaimniecības nozare sniedz iztiku vairākumam iedzīvotāju daudzās jaunattīstības valstīs, un tādēļ mudina šīs valstis izstrādāt stabilas un pārredzamas lauksaimniecības politikas mehānismu, kas nodrošinās ilgtermiņa plānošanu un ilgtspējīgu attīstību;
Recognises that the agricultural sector supports the livelihood of the majority of the population in many developing countries, therefore encourages these countries to develop a mechanism of stable and transparent agricultural policies that will ensure long-term planning and sustainable development;
Temats: Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojuma projekts par kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku INI 2008/2153 (referente Mairead McGuiness )
Subject: AGRI Draft report on Common Agricultural Policy and Global Food security INI 2008/2153 (rapporteur Mairead McGuiness)
Iepriekšminētais ziņojums ir izraisījis lielu Budžeta komitejas interesi.
The above-mentioned report has raised great interest in the Committee on Budgets.
Daudzi budžeta aspekti ir izskatīti Attīstības komitejas ziņojumā par „mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs” (referents Gay Mitchell ), un nesenajā 21. novembrī notikušajā budžeta saskaņošanas sanāksmē tika rasti risinājumi attiecībā uz pārtikas mehānismu.
Many of the budgetary aspects had been addressed in the framework of the recent Development Committee report by Gay Mitchell on "a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries" and the recent Budget Conciliation of 21 November has brought a breakthrough on the Food Facility.
Tāpēc oficiāla atzinuma vietā savas piezīmes izklāstā vēstulē.
Therefore, instead of a formal opinion we transmit our comments by letter.
Mēs pilnībā atbalstām lielāko daļu Mairead McGuiness ziņojuma projektā sniegto atzinumu, jo īpaši par visu eksporta kompensāciju atcelšanu līdz 2013. gadam un turpmākajām reformām atbilstīgi PTO nolīgumiem.
We fully support most of the findings of the draft report of Ms. McGuiness, in particular abolishing all export refunds by 2013 and pursuing further reform in line with WTO agreements.
Es tikai vēlētos atgādināt dažus būtiskākos budžeta aspektus.
I would like just to recall some main budgetary aspects related:
Eiropas Parlaments un Padome piekrita 3 gadu laika posmā daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijā („Eiropas Savienība kā globāls partneris”) finansēt „mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs” ( Pārtikas mehānismu ), tam paredzot EUR 1 miljardu, kuru sadalītu šādi: EUR 262 miljonus 2008. gadā, EUR 568 miljonus 2009. gadā un EUR 170 miljonus 2010. gadā, galvenokārt pārnesot līdzekļus no stabilitātes instrumenta, elastības instrumenta un ārkārtas palīdzībai paredzētās rezerves.
European Parliament and Council agreed to finance the "rapid response to soaring food prices in developing countries" ( Food Facility ) over a 3-year period within heading 4 (“The EU as a global partner”) of the multiannual financial framework, at an amount of EUR 1 billion, the financing of which will be shared out over the years as follows: EUR 262 million in 2008, EUR 568 million in 2009 and EUR 170 million in 2010, mainly drawing by redeployment from the Instrument for Stability, the Flexibility Instrument and the Emergency Aid Reserve.
Šādā nolūkā 2008. gadā ārkārtas palīdzībai paredzētajā rezervē iekļaus papildu saistības EUR 240 miljonu apjomā un budžetā iekļaus pārtikas mehānismam paredzētu pozīciju.
For this purpose, in 2008 an additional amount of EUR 240 million in commitments will be entered into the budget for the Emergency Aid Reserve, and the budget line for the Food Facility will be inserted.
2009. gada budžetā iekļaus saistības EUR 490 miljonu apjomā un maksājumus EUR 450 miljonu apjomā iekļaus pārtikas mehānismam paredzētajā budžeta pozīcijā.
For 2009, an amount of EUR 490 million in commitments and of EUR 450 million in payments will be entered into the budget for the Food Facility.
Paredzams, ka pārtikas mehānisma maksājumi 2009. gadā būs EUR 450 miljoni, 2010. gadā EUR 350 miljoni un 2011. un nākamajos gados — EUR 200 miljoni, ja to katra gada budžeta procedūrā apstiprinās budžeta lēmējinstitūcija.
The payment schedule for the Food Facility is expected to be EUR 450 million in 2009, EUR 350 million in 2010 and EUR 200 million in 2011 and the following years, subject to authorisation of the budgetary authority in each annual budgetary procedure.
Šādā nolūkā Komisija tika aicināta nodrošināt pārtikas mehānisma konsekvenci un papildināmību ar EAF .
On the same occasion the Commission was requested to ensure consistency and complementarity of the food facility with the EDF .
Konsekvence ir jāievēro arī attiecībā uz ES ieguldījumu Pasaules pārtikas programmā un citās ANO programmās, kas atbalsta lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku.
Consistency should also be pursued concerning EU contributions to the World Food Programme and other UN programmes in favour of agriculture and food security.
Budžeta saskaņošanas sanāksmē pieņemtajā kopīgajā deklarācijā ir uzsvērts, cik svarīgi ir uzlabot vispārējo Kopienas atbalsta redzamību .
The joint declaration agreed during the conciliation meeting has underlined the importance of improving the visibility of Community assistance in general.
Attiecībā uz Mairead McGuiness ziņojuma 28. punktu es vēlētos atgādināt, ka Budžeta komitejas 2008. gada 24. septembra atzinumā Attīstības komitejai tika veikts grozījums par to, cik svarīgi ir veicināt mikrokredītu piešķiršanu krīzes skarto jaunattīstības valstu lauksaimniekiem.
Concerning Paragraph 28 of the McGuiness report, I recall that in the opinion of 24.9.2008 of the Committee on Budgets to the Development Committee an amendment had been voted on the importance of microcredit facilitation for small agricultural producers in developing countries affected by the crisis.