natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sasniedzot energoefektivitātes mērķi, tiks ietaupīta enerģija, kas savukārt samazinās kopējās emisijas un jo īpaši emisijas celtniecības un transporta nozarē.
Savings of energy due to the achievement of the target of energy efficiency will lead to a reduction of overall emissions and more particularly from the emissions of the building and transport sector.
Energoefektivitātes mērķa pārveidošana par juridiski saistošu mērķi ir vienīgais veids, kā koncentrēt uzmanību uz energotaupību un skaidri noteikt pienākumu ES valdībām ieguldīt energoefektivitātē.
Converting the energy efficiency target into a legally binding objective is the only way to secure focus on energy conservation and put a clear obligation on EU governments to invest in energy efficiency.
(6a) Katrai dalībvalstij ir jāizstrādā rīcības plāns, norādot, kā tā plāno īstenot emisiju samazināšanas mērķi nozarēs, uz kurām neattiecas emisiju tirdzniecības shēma.
(6a) Every Member State should draw up a national action plan setting out how it intends to meet its reduction target in sectors outside the emissions trading scheme.
Katrs rīcības plāns ir jāiesniedz kopā ar energoefektivitātes veicināšanas stratēģiju.
Each action plan should be presented together with a strategy to promote energy efficiency .
(6b) Dalībvalstis un Komisija, pildot savas saistības, ņem vērā iespējas un risku, ko sociālajā un nodarbinātības jomā rada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana.
(6 b ) In fulfilling their obligations, the Member States and the Commission should consider the opportunities and risks associated with the reduction in greenhouse gases for social security and employment.
Tā kā klimata pārmaiņu jautājums ir iekļauts jaunajās nodarbinātības pamatnostādnēs ( COM(2007)0803 ), arī dalībvalstu rīcības plānos galvenā nozīme jāpiešķir jautājumam par pielāgošanos klimata pārmaiņām, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātības politiku, izglītību un pētniecību.
Since climate change has been included in the new employment guidelines ( COM(2007)0803 ) , adjustments to climate change should also play a key role in national action plans, particularly in the areas of employment, education and research.
(6c) Emisiju samazināšana nozarēs, uz kurām neattiecas emisiju tirdzniecības sistēma, lielā mērā ir atkarīga no katra pilsoņa darbībām.
(6 c ) Emission reductions in sectors outside the emissions trading scheme depend greatly on the actions of individual citizens.
Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka pilsoņi ir pienācīgi sagatavoti, un tām ir jābūt vajadzīgajiem resursiem, lai izmantotu labākās iespējamās tehnoloģijas un risinājumus.
Member States should ensure that citizens are properly prepared, and have the necessary resources, to adopt the best possible technologies and solutions.
Pilsoņi ir jāmudina pieņemt energotaupīgu dzīvesveidu, cita starpā izmantojot izglītību un neatkarīgu informāciju.
Citizens should be encouraged to embrace an energy-saving way of life with the aid of, among other things, education and independent information.
(6d) Ar klimata pārmaiņām saistītie pielāgojumi un darba tirgus pārstrukturēšana ir finansiāli jāatbalsta, izmantojot struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda un vajadzības gadījumā Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda, līdzekļus, un jāsekmē, veicinot sociālo dialogu dažādos līmeņos (vienas nozares ietvaros un starp nozarēm, reģionālā, dalībvalstu un ES līmenī) un izstrādājot pamatnosacījumus atbilstīgi sociālās vienlīdzības principam, lai veicinātu apmācību un tālākizglītību, kā arī pārkvalificēšanos uzņēmumu un individuālā līmenī.
(6 d ) Adjustments and restructuring in the labour market which become necessary as a result of climate change should be supported with appropriations from the structural funds, particularly the European Social Fund and, where appropriate, from the European Globalisation Adjustment Fund, and facilitated by promoting social dialogue at various levels (sector specific, inter-sectoral, and at regional, national and EU levels ) and by creating socially egalitarian conditions in order to promote training and retraining for business es and individual s .
Šiem pasākumiem jābūt ar preventīvu pieeju, un tajos jāiesaista sociālie partneri atbilstīgi dalībvalstu īstenotajai praksei.
These measures should be taken in the context of a preventive approach and should involve the social partners in accordance with national customs and practice.
(7) Dalībvalstu pasākumiem samazināšanās sasniegšanai jābalstās uz solidaritātes principu dalībvalstu starpā, kā arī uz nepieciešamību panākt ilgspējīgu ekonomisko izaugsmi visā Kopienā , ievērojot dalībvalstu nosacīto IK uz vienu iedzīvotāju.
(7) Member State reduction efforts should be based on the principle of solidarity between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community , taking into account the relative per capita GDP of Member States.
Dalībvalstīm, kam patlaban ir nosacīti augsts IK uz vienu iedzīvotāju, ir jāsamazina savas siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 2005. gadu.
Member States that currently have a relatively high per capita GDP should reduce their greenhouse emissions compared to 2005 .
(7) Dalībvalstu pasākumiem samazināšanās sasniegšanai jābalstās uz vienlīdzīgas attieksmes principu dalībvalstu starpā, kā arī uz nepieciešamību panākt ilgspējīgu ekonomisko izaugsmi visā Kopienā.
(7) Member State reduction efforts should be based on the principle of equal treatment between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community .
(8a) Dalībvalstis var pamatot iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu neierobežotā daudzumā papildus noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju limitiem, izmantojot pasākumus, kuru lietderība nerada šaubas, un politiku ar papildu ieguvumiem.
(8a) Member States may justify unrestricted levels of domestic greenhouse gas emissions reduction above and beyond their greenhouse gas emission limits, based on no-regrets actions and policies that have co-benefits.
Šajā sakarībā priekšroka dodama pasākumiem, kas sniedz papildu ieguvumus sabiedrības veselības (jo īpaši attiecībā uz gaisa kvalitāti), drošības paaugstināšanas, ekosistēmas saglabāšanas, bioloģiskās daudzveidības, nabadzības mazināšanas, nodarbinātības un enerģētikas drošības jomā.
In this regard primacy should be given to the co-benefits to public health (particularly relating to air quality) and improved safety, ecosystem preservation and biodiversity, poverty reduction and employment, and energy security.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes III darba grupas 4. novērtējuma ziņojumā par riska mazināšanu skaidri norādīts, ka papildu ieguvumi no pasākumiem — mazāks gaisa piesārņojums, lielāka enerģētiskā drošība un lielāka nodarbinātība lauku rajonos — kompensē riska mazināšanas izmaksas.
The Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change working group III on mitigation clearly indicates that the co-benefits of action in the form of reduced air pollution, more energy security or more rural employment offset mitigation costs.
Valda vienprātība attiecībā uz visiem analizētajiem pasaules reģioniem, ka siltumnīcefekta gāzu samazināšana sniedz veselības uzlabošanos īstermiņā un citus būtiskus ieguvumus gan rūpnieciski attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs.
There is a general consensus for all world regions analyzed that near-term health and other benefits from GHG reductions can be substantial, both in industrialised and developing countries.
(9) Lai nodrošinātu dalībvalstīm elastīgumu savu saistību izpildē, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību trešajās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī lai nodrošinātu investoru pārliecību, Kopienai ir jāturpina atzīt kredītus no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas projektiem trešās valstīs, pirms tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām.
(9) In order to provide for flexibility for Member States in implementing their commitments, to promote sustainable development in third countries, in particular in developing countries, and to provide certainty to investors, the Community should continue to recognise a certain amount of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries before a future international agreement on climate change has been reached.
Dalībvalstis raugās, lai to politika šo kredītu iegādei pastiprina projektu vienlīdzīgu ģeogrāfisko izplatību un starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām izpildi.
Member States should ensure that their policies for purchasing these credits enhance the equitable geographical distribution of projects and enhance the achievement of a future international climate change agreement.
(9) Lai nodrošinātu dalībvalstīm elastīgumu savu saistību izpildē, kā arī veicinātu ilgtspējīgu attīstību trešās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kā arī lai nodrošinātu investoru pārliecību, Kopienai ir jāturpina atzīt kredītus no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas projektiem trešās valstīs, pirms tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām.
(9) In order to provide for flexibility for Member States in implementing their commitments, to promote sustainable development in third countries, in particular in developing countries, and to provide certainty to investors, the Community should continue to recognise a certain amount of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries before a future international agreement on climate change has been reached.
Dalībvalstīm ir jāapņemas samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas jaunattīstības valstīs un tādēļ jānodrošina, ka vismaz 50% no šiem kredītiem iegādājas no vismazāk attīstītajām valstīm un mazo salu jaunattīstības valstīm, lai veicinātu projektu vienlīdzīgu ģeogrāfisko izplatību un panāktu starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām izpildi.
Member States should commit to greenhouse gas emissions mitigation efforts in developing countries and therefore should ensure that at least 50 % of these credits are purchased from Least Developed Countries (LDCs) and the Small Island Developing States (SIDS) so as to enhance the equitable geographical distribution of projects and enhance the achievement of a future international climate change agreement.
Visiem projektiem trešās valstīs ir jānodrošina jaunu zema oglekļa satura tehnoloģiju nodošana, un tiem jāatbilst augstiem kvalitātes kritērijiem, kas garantē to papildināmību un vides integritāti.
All projects in third countries should guarantee the transfer of new, low-carbon technologies and should conform to high quality criteria that guarantee their additionality and their environmental and social integrity.
(9a) Lai izlīdzinātu emisiju samazināšanas izmaksu atšķirības dažādās dalībvalstīs un palielinātu ģeogrāfisko elastību, vienlaikus pastiprinot Kopienas kopējo saistību vispārējo rentabilitāti, dalībvalstīm ir jāļauj pārnest daļu no savām siltumnīcefekta gāzu emisijas tiesībām uz citu dalībvalsti.
(9a) As a means of evening out the differences in abatement cost faced by different Member States by allowing for increased geographical flexibility and, at the same time, enhancing the overall cost-efficiency of the total commitment of the Community, Member States should be able to transfer part of their allowed greenhouse gas emissions entitlement to another Member State.
Tiesību pārnešanai ir jānotiek saskaņā ar divpusēju nolīgumu, un ir jānodrošina pārredzamība, informējot Komisiju par to un norādot pārnešanas faktu abu iesaistīto dalībvalstu reģistros.
Such transfers would be regulated through a bilateral agreement and transparency would be ensured by way of a notification to the Commission and the registration of such a transfer in the registries of both Member States involved.
Ar šo priekšlikumu tiek palielināta rentabilitāte attiecībā uz ES mērķa izpildi emisiju samazināšanas jomā.
With this proposal the cost-efficiency increases when it comes to meeting the EU target on emission cuttings.
Šī brīvprātīgā iespēja var palīdzēt arī tām valstīm, kurām resursu trūkuma dēļ būs grūti samazināt savas emisijas, jo tas nozīmē turpmāku darbību/pasākumu finansēšanu dalībvalstī, uz kuru tiesības pārnestas, izmantojot pārnesēju piešķirtos līdzekļus.
This voluntary possibility might also help those countries that, due to lack of resources, will have difficulties cutting their emissions, since it enables financing of further action/measures in the transferring country based on the funds received from the transfers.
No tā labumu gūs visas dalībvalstis, kas vēlēsies šajā sistēmā piedalīties.
All member-states that wishes to participate will benefit.
Tomēr vislielākā ieguvēja būs tieši vide, jo labas vides politikas pamatā ir līdzekļu efektīvs lietojums.
But most of all the environment benefits the most since efficient use of our resources are fundamental for good environmental policy.
(13) Lai nodrošinātu šo TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu joprojām turpināt šos kredītus izmantot.
(13) The continued ability for Member States to use CDM credits is important to help ensure a market for those credits after 2012.
Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu tālāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm — līdz nākotnē tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām — ik gadus izmantot kredītus no trešajās valstīs īstenotiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas projektiem 3% apmērā no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem ārpus ES ETS.
To help ensure such market as well as to ensure further greenhouse gas emission reductions within the Community and thus enhance the implementation of the objectives of the Community relating to renewable energy, energy security, innovation and competitiveness, it is proposed to allow the annual use by Member States of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries, until a future international agreement on climate change has been reached, up to a quantity representing 3% of the greenhouse gas emissions of each Member State not covered under Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Šis daudzums ir ekvivalents trešdaļai no 2020. gadā sasniedzamā samazinājuma.
This quantity is equivalent to a third of the reduction effort in 2020.
Dalībvalstīm ir jāsaņem atļauja nodot šī ierobežojuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.
Member States should be allowed to transfer the unused part of that quantity to other Member States.
(13) Lai nodrošinātu šo TAM kredītu tirgus pastāvēšanu pēc 2012. gada, ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu joprojām turpināt šos kredītus izmantot.
(13) The continued ability of Member States to use CDM credits is important to help ensure a market for those credits after 2012.
Lai šāds tirgus būtu, kā arī lai nodrošinātu tālāku siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES un tādējādi veicinātu Kopienas atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes, enerģētiskās drošības, inovāciju un konkurētspējas mērķu sasniegšanu, ir ierosināts atļaut dalībvalstīm — līdz nākotnē tiks panākta starptautiska vienošanās par klimata pārmaiņām — ik gadus izmantot kredītus no trešās valstīs vai citās dalībvalstīs īstenotiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas projektiem 3 % apmērā no katras dalībvalsts emisiju apjoma 2005. gadā no avotiem ārpus ES ETS.
To help ensure such a market as well as to ensure further greenhouse gas emission reductions within the Community and thus enhance the implementation of the objectives of the Community relating to renewable energy, energy efficiency, energy security, innovation and competitiveness, it is proposed to allow the annual use by Member States of credits from greenhouse gas emission reduction projects in third countries or in other Member States , until a future international agreement on climate change has been reached, up to a quantity representing 3% of the greenhouse gas emissions of each Member State not covered by Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Dalībvalstīm ir jāsaņem atļauja pārdot izsolē šī ierobežojuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij , ja vismaz pusi no šādiem projektiem īsteno vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs .
Member States should be allowed to transfer the unused part of that quantity to sell to other Member States by auction , provided that at least 50 % of such projects are implemented in the LDCs and the SIDS .
(13a) Kopienai ir būtiski jāveicina siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana valstīs, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (ANOVKKP) līgumslēdzējas puses, bet nav iekļautas šīs konvencijas I pielikumā (valstis, kas nav I pielikuma līgumslēdzējas puses).
( 13a ) The Community should contribute significantly to the reduction of greenhouse gas emissions in countries that are P arties to the UNFCCC but not included in Annex I thereof ( non-Annex I P arties) .
Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumu veicināšana valstīs, kas nav I pielikuma līgumslēdzējas puses, ir jāīsteno atbilstīgi vispārējai emisiju samazināšanas sistēmai, ar kuru visdrīzāk varētu sasniegt mērķi — panākt, ka globālās sasilšana nepārsniegs 2 °C virs pirmsrūpniecības laikmeta līmeņa —, un tai ir jābūt atkarīgai no visaptveroša starptautiska nolīguma par laika posmu pēc 2012. gada.
This contribution to greenhouse gas emissions reduction efforts in non- Annex I P arties should be based on a global emission pathway that is likely to achieve the objective of limit ing climate change to an increase of 2 ° C compared to pre-industrial levels and should be conditional on a comprehensive post - 2012 international agreement.
Kopienas ārējās saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ir jāsadala starp dalībvalstīm, ņemot vērā dalībvalstu nosacīto NKP uz vienu iedzīvotāju.
This Community external greenhouse gas emissions reduction commitment should be divided between Member States, taking into account t heir relative per capita GDP.
Dalībvalstīm ir jāpiešķir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu ārējās saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, tam atvēlot ievērojamu daļu no ienākumiem, kas gūti kvotu izsolēs saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
Member States should devote adequate resources to achieve their external greenhouse gas emissions reduction commitment, inter alia by earmarking a substantial part of the revenues generated by the auctioning of allowances under Directive 2003/87/EC.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes Ceturtajā novērtējuma ziņojumā secināts, ka, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C, jaunattīstības valstīm ir jāīsteno netradicionāls uzņēmējdarbības modelis.
The IPCC 4AR concludes that to limit the global warming below 2 o C also a significant deviation from the business as usual path in the developing countries is needed.
Rūpnieciski attīstītajām valstīm papildus obligātajai savu emisiju samazināšanai ir pienākums palīdzēt jaunattīstības valstīm sasniegt attiecīgo emisiju samazinājumu, ja tiek panākts visaptverošs starptautisks nolīgums.
Industrialised countries have a responsibility to contribute to the required emissions limitation in developed countries in addition to their mandatory domestic reductions, provided a comprehensive international agreement is reached.
(14a) Ja starptautisko nolīgumu Kopiena un dalībvalstis nav ratificējušas līdz 2012. gada 31. decembrim, Komisijai ir jāiesniedz priekšlikums par to, lai saskaņā ar harmonizētajiem noteikumiem šajā lēmumā iekļautu ar zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību saistītās emisijas un piesaisti, nodrošinot to ieguldījuma pastāvību un vides integritāti, kā arī monitoringu un uzskaiti.
(14a) In the event that no international agreement has been ratified by the Community and the Member States by 31 December 2012 the Commission should make a proposal to include emissions and removals related to land use, land use change and forestry in this Decision according to harmonised modalities ensuring permanence and the environmental integrity of the contribution of land use, land use change and forestry as well as accurate monitoring and accounting.
Zemes izmantojums, zemes izmantojuma maiņa un mežsaimniecība ( LULUCF ) lielā mērā ietekmē pasaules klimatu, un sagaidāms, ka 2009. gadā Kopenhāgenā tas būs nozīmīgs nolīguma elements.
Land use, land use change and forestry (LULUCF) accounts for a large share of global climate impact and is expected to be an important element of the agreement at Copenhagen in 2009.
LULUCF iekļaušanai lēmumā par pienākumu sadali būtu jāpamatojas uz harmonizētiem Kopienas noteikumiem par vides integritātes un precīzas uzskaites nodrošināšanu.
Inclusion of LULUCF to the effort sharing decision should be based on harmonised community rules on ensuring the environmental integrity and accurate accounting.
Starptautiska nolīguma kontekstā vajadzētu apsvērt arī mežsaimniecības kredītu izmantošanu mērķu sasniegšanai saskaņā ar pienākumu sadali, ja tiek nodrošināta to pastāvība (vai pagaidu kredītu maiņa).
If part of the international regime, the use of forestry credits for compliance under effort sharing should also be considered provided that the question of permanence (or replacement of temporary credits) is guaranteed.
(14b) Ja turpmākajā starptautiskajā nolīgumā iekļauj ar zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību saistītās emisijas un piesaisti, Komisijas priekšlikumam par minēto emisiju un piesaistes iekļaušanu šajā lēmumā vajadzētu paredzēt arī noteikumus kredītu izmantošanai no ilgtspējīgiem, pārbaudāmiem un pastāvīgiem apmežošanas un mežu atjaunošanas projektiem, kurus sertificējusi Tīras attīstības mehānisma (TAM) valde, mežsaimniecības pasākumiem jaunattīstības valstīs, kuri paredzēti atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 11.a panta 5. punktam noslēgtajā nolīgumā, vai jebkuriem ilgtspējīgiem, pārbaudāmiem un pastāvīgiem mežsaimniecības projektiem jaunattīstības valstīs atbilstīgi 6. panta 1. punktā minētajam starptautiskajam nolīgumam, atzīstot, ka ir jānomaina visas Kioto protokolā vai starptautiskajā nolīgumā paredzētās pSESi un iSESi vienības un ka dalībvalstij pSESi un iSESi ir pastāvīgi jānomaina pirms to termiņa beigām.
(14b) If emissions and removals related to land use, land use change and forestry are included in the future international agreement, a Commission proposal on including these emissions and removals in this Decision could address the conditions for the use of credits from sustainable, verifiable and permanent afforestation and reforestation projects certified by the CDM Executive Board, forestry activities in developing countries that are foreseen in an agreement that has been concluded in accordance with Article 11a(5) of Directive 2003/87/EC or any sustainable, verifiable and permanent forestry projects in developing countries in compliance with the international agreement referred to in Article 6(1), recognising that all tCERs or lCERs with units valid under the Kyoto Protocol or the international agreement have to be replaced and that the Member State should also replace those tCERs or lCERs before their expiry on a continuing basis.
Zemes izmantojums, zemes izmantojuma maiņa un mežsaimniecība (LULUCF) lielā mērā ietekmē pasaules klimatu, un sagaidāms, ka 2009. gadā Kopenhāgenā tas būs nozīmīgs nolīguma elements.
Land use, land use change and forestry (LULUCF) accounts for a large share of global climate impact and is expected to be an important element of the agreement at Copenhagen in 2009.
(15) Progress, kas sasniegts saistību izpildē saskaņā ar šo lēmumu, ir jāizvērtē ik gadus, balstoties uz ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Lēmumu Nr. 280/2004/EK par mehānismu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un Kioto Protokola ieviešanai.
(15) Progress in implementing commitments under this Decision should be annually evaluated on the basis of reports submitted under Decision No 280/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 concerning a mechanism for monitoring Community greenhouse gas emissions and for implementing the Kyoto Protocol.