natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visdelikātākais priekšlikuma jautājums attiecas uz Kopienas ieguldījumu lauku saimniecību struktūras apsekojumu veikšanā, jo dalībvalstīm, ņemot vērā to budžeta līdzekļu apjomu, šādu apsekojumu veikšana varētu būt patiesi problemātiska, ņemot vērā, ka ES ieguldījuma daļa, kas bija spēkā līdz 2007. gadam, bija noteikta atbilstīgi platībai un dalībvalstīs esošo lauku saimniecību skaitam.
The most sensitive point of the proposal concerns the Community contribution to the farm structure surveys as it might indeed be problematic for the Member States' national budgets since the determination of EU contribution being in force up to 2007 was based on the area and the number of agricultural holdings of Member States.
Tā kā tagad būtu jāveic pilna apjoma apsekojums, referents atbalsta Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālās summas palielināšanu, lai veicinātu šajā regulā minēto apsekojumu veikšanu, un kopējās apsekojumu īstenošanai paredzētās finanšu līdzekļu summas palielināšanu.
As full scope survey should now be implemented, the rapporteur welcomes the raise of the maximum financial contribution from the Community towards the cost of carrying out the surveys defined in this Regulation as well as the increase of the overall financial envelope for implementation.
Dalībvalstīm ir vajadzīgs pietiekami ilgs laiks apsekojumu sagatavošanai, tādēļ referents centās panākt vienošanos pirmajā lasījumā.
Member States need enough time to prepare the surveys, which is why the rapporteur tried to reach a first reading agreement.
Referents pauž pārliecību, ka grozījumi, kas iesniegti sadarbībā ar Padomes darba grupu, ir labs kompromiss, kurā līdzsvarota „vajadzība uzzināt” un „vienkāršošana”.
He is convinced that the amendments tabled in close cooperation with the Council working group are a well-balanced compromise between the 'need-to-know' and 'simplification'.
par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju
on the proposal for a Council decision amending Decision 2003/77/EC laying down multiannual financial guidelines for managing the assets of the ECSC in liquidation and, on completion of the liquidation, the Assets of the Research Fund for Coal and Steel
Attiecībā uz normatīviem grozījumu aktiem tās daļas, kuras tiek pārņemtas no jau esoša teksta, ko Parlaments vēlas grozīt, lai gan Komisija to nav grozījusi, ir izceltas treknrakstā .
In the case of amending acts, passages in an existing provision that the Commission has left unchanged, but that Parliament wishes to amend, are highlighted in bold .
Iespējamie teksta fragmentu svītrojumi tiek apzīmēti šādi: [...].
Any deletions that Parliament wishes to make in passages of this kind are indicated thus: [...].
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0435 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0435 ),
– ņemot vērā Padomes Lēmuma 2003/76/EK 2. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C6-0276/2007 ),
– having regard to Article 2(2) of Council Decision 2003/76/EC, pursant to which the Council consulted Parliament ( C6-0276/2007 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6‑0062/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0062/2008 ),
Ar Lēmumu 2003/77/EK nosaka finanšu pamatnostādnes EOTK aktīvu pārvaldībai, darījumu veidus, ko Komisija ir tiesīga veikt, kā arī saprātīgus ierobežojumus atšķirīgām ieguldījumu kategorijām, lai iespējami vairāk mazinātu risku.
Decision 2003/77/EC sets out the financial guidelines for managing the assets of the ECSC, defines the types of transactions the Commission is authorised to undertake, and establishes prudential limits for different categories of investment so as to minimise risk.
Ar minēto lēmumu nosaka arī budžeta un grāmatvedības procedūras, kas nodrošina, ka no šādiem aktīviem gūtos ienākumus pareizi iekļauj budžetā tiem paredzētajā nolūkā.
It also sets out budgetary and accounting procedures to ensure that the returns earned on such assets are correctly attributed within the budget to their intended purposes.
EOTK aktīvu pārvaldības pamatā ir Komisijas iekšējie noteikumi.
The management of ECSC assets is based on the Commission’s internal regulations.
Pielikumā ir izklāstīti norādījumi attiecībā uz līdzekļu izmantošanu, aktīvu sadalījumu, ieguldījumu kategorijām, ieguldījumu ierobežojumiem, pārvietošanu uz ES budžetu, vadības procedūrām un grāmatvedības uzskaiti.
The instructions concerning the use of funds, allocation of assets, investment categories, investment limits, transfer to the EU budget, management procedures and accounting are specified in the annex.
Lēmumā paredzēts, ka, sākot no 2008. gada 1. janvāra, pamatnostādnes pārskata un/vai papildina reizi piecos gados, vajadzības gadījumā tās pielāgojot.
The Decision foresees that the guidelines shall be reviewed and/or supplemented every five years starting from 1 January 2008, and adjusted whenever deemed necessary.
Grozījumu priekšlikums sagatavots, lai finanšu pamatnostādnes padarītu vēl efektīvākas, tās pielāgojot tirgus norisēm un precizējot atsevišķus jēdzienus.
The aim of the amending proposal is to further enhance the efficiency of the financial guidelines by adapting them to market developments and by clarifying certain concepts.
Grozījumi pamatnostādnēs ierosināti, ņemot vērā Komisijas neseno piecu darbības gadu pieredzi un jaunākās norises tirgū.
The modifications proposed to the guidelines are based on the experience made by the Commission during the last five years of operation and on the recent market developments.
Tie attiecas uz Lēmuma 2003/77/EK pielikumu un ir tikai tehniski grozījumi.
They refer to the annex to Decision 2003/77/EC and are of a purely technical nature.
Īsumā tie ir šādi:
They can be resumed as follows:
· ir precizētas vairākas definīcijas , proti,
· several definitions have been clarified , namely
– obligāciju atmaksāšanas termiņa jēdziens,
- the maturity concept of a bond,
– ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru (ANV) definīcija,
- the definition used by asset-backed securities (ABS),
– valsts izsniegtu vai garantētu vērtspapīru definīcija un
- the definition of government issued or government guaranteed securities, and
– bankas izsniegta „parāda” definīcija;
- the definition of "debt" issued by banks;
· pārdošanas un atpirkuma darījumu noteikumi pārstrādāti tā, lai tie atbilstu tirgus standartiem ;
· the rules for sale and repurchase operations are brought up to market standards;
· precizēti daži noteikumi, kas attiecas uz kredītvērtējumu , un pagarināts maksimālais atmaksāšanas termiņš , lai ņemtu vērā dalībvalstu mainīgo emitēšanas sistēmu;
· certain rating-related provisions are clarified and the maximum maturity permitted is extended to take account of the changing issuance pattern of the Member States;
· atjaunināti grāmatvedības uzskaites noteikumi , tos pielāgojot pārejai uz visai Komisijai saistošiem starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem.
· the provisions on accounting have been updated to reflect the change to internationally accepted accounting rules for the whole Commission.
Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.
The proposal has no implications for the Community budget.
Referents atgādina, ka Eiropas Parlaments balsoja par EOTK iekļaušanu Kopienas budžetā, 2002. gadā beidzoties EOTK līguma termiņam.
The rapporteur recalls that the European Parliament voted in favour of incorporating the ECSC into the Community budget, after the expiry of the ECSC Treaty in 2002.
Eiropas Parlamentam, kas ir likumdevēja un budžeta lēmējiestāde, jābūt cieši iesaistītam šajā procesā.
The European Parliament, in its capacity as a legislative and budgetary authority, should be closely involved in the process.
Turklāt, pieņemot ziņojumu par Padomes Lēmumu 2003/76/EK, Parlaments uzsvēra — lai izlemtu šos jautājumus, Eiropas Parlamentam un Padomei jābūt vienādām tiesībām, un uzstāja, ka finanšu pamatnostādnes ir jāpieņem koplēmuma procedūrā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantu.
Further, on the occasion of the adoption of the Parliament report on Council Decision 2003/76/EC, the EP underlined that " i n decision-making in this area, the European Parliament must be placed on an equal footing with the Council ", and insisted that the financial guidelines should " be adopted under the co-decision procedure, in accordance with Article 251 of the Treaty establishing the European Community."
Padome šīs prasības vēl nav pieņēmusi.
These requests have not been accepted by the Council so far.
Referents uzskata — tā kā atbilstoši Lisabonas līgumam koplēmuma procedūru ir paredzēts attiecināt uz lielāko daļu Kopienas politikas jomu, iepriekšminētā prasība kļūst arvien aktuālāka.
The Rapporteur considers that, in the context of the extension of codecision to most of the Community policies, as foreseen by the Lisbon Treaty, this request becomes even more relevant.
Tomēr šajā posmā referents iesaka pieņemt Komisijas priekšlikumu, to negrozot.
Nevertheless, at this stage the Rapporteur recommends adoption of the Commission proposal without amendments.
EOTK un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšana
Managment of the assets of the ECSC and the Research Fund for Coal and Steel
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................12
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............13
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS.................16
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...17
REZULTĀTI GALĪGAJAM BALSOJUMAM KOMITEJĀ......................................................19
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................20
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas ( UNESCO ) 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,
– having regard to the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, 2005,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. un 14. novembra un 2007. gada 24. un 25. maija secinājumus, kuri attiecas uz kultūras un radošo nozaru ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā, kā arī Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kultūras plānu,
– having regard to the Council conclusions of 13 and 14 November 2006 and 24 and 25 May 2007, in particular as regards the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the Lisbon objectives, and the Council's resolution of 16 November 2007 on a European agenda for culture,
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
- having regard to Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. maija Lēmumu 2006/515/EK, lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu
– having regard to the Council Decision 2006/515/EC of 18 May 2006 on the conclusion of the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos ( COM(2007)0242 ), kā arī šim paziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2007)0570 ),
– having regard to the Commission communication on a European agenda for culture in a globalising world ( COM(2007)0242 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2007)0570 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezolūciju par kultūras industriju
– having regard to its resolution of 4 September 2003 on cultural industries
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas nostādnēm attiecībā uz autortiesību un blakustiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām
- having regard to its resolution of 15 January 2004 on a Community framework for collective management societies in the field of copyright and neighbouring rights
OV C 92 E, 16.4.2004., 425. lpp. ,
OJ C 92 E, 16.4.2004, p.425. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on the Commission Recommendation of of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
OV C 301 E, 13.12.2007., 64. lpp. ,
OJ C 301 E, 13.12.2007, p.64. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu
– having regard to its resolution of 7 June 2007 on the social status of artists
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0236 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0236 . ,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6–0063/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0063/2008 ),
A. tā kā jaunākie zinātniskie pētījumi, jo īpaši pēc Komisijas uzdevuma īstenotais „ KEA European Affairs” pētījums par kultūras ekonomiku Eiropā, liecina, ka kultūra vienlaikus ir gan sabiedriska prece, gan pašmērķis, kas sekmē indivīda un sabiedrības uzplaukumu un dod ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē, nodarbinātībā un sociālajā kohēzijā, kā arī reģionālajā un vietējā attīstībā;
A. whereas culture is both a public benefit and an end in itself, fulfilling individuals and society and operating as a means towards economic growth, employment and social cohesion, and regional and local development, as demonstrated by recent research, particularly the study by KEA European Affairs for the Commission on the economy of culture in Europe,
B. tā kā kultūras industrija nevarētu nedz pastāvēt, nedz stiprināt Eiropas kultūras un ekonomikas vērtību, ja radošās kopienas pārstāvji — kinorežisori, komponisti, autori, vizuālo mākslu pārstāvji un dizaineri — pastāvīgi neradītu jaunus kultūras resursus visās mākslas jomās;
B whereas cultural industries could neither exist nor add to European cultural and economic value without an ongoing input of new content from a thriving creative community of creators, in all artistic fields, such as film makers, composers, authors, visual artists and designers,
C. tā kā kultūras industrijas būtība ir piešķirt intelektuālajam darbam ekonomisku papildvērtību un vienlaikus radīt jaunas vērtības gan indivīdiem, gan visai sabiedrībai; tā kā pie kultūras industrijas pieder gan tradicionālās nozares, piemēram, kino, mūzika, izdevējdarbība, gan arī plašsaziņas līdzekļi un radošā sektora (mode, dizains), tūrisma, mākslas un informācijas industrija;
C. whereas cultural industries are industries that give intellectual works additional economic value and at the same time generate new values for individuals and society; whereas those cultural industries include traditional industries such as the film, music and publishing industries, the media and industries in the creative sector (fashion and design), tourist, arts and information industries,
D. tā kā atbilstoši UNESCO Konvencijā sniegtajai definīcijai kultūras industrijas aptver visus sektorus, kas apvieno tādu preču un pakalpojumu radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, kuru sevišķums skaidrojams ar to kultūras satura neaizskaramību; tā kā kultūras industrijas „ražojumus” parasti aizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām;
D. whereas, in the light of the definition given by the UNESCO Convention, cultural industries encompass all sectors that combine the creation, production and marketing of goods and services, the distinctive character of which lies in contents which are intangible and cultural in nature; whereas the product of cultural industries is typically protected by intellectual property rights,
E. tā kā visai kultūras un radošajai nozarei, tostarp mikrouzņēmumiem un MVU, kā arī atsevišķiem māksliniekiem, tomēr ir vajadzīga plašāka atzīšana, īpaša juridiskā statusa nodrošināšana un lielāks atbalsts, lai šīs nozares varētu pilnībā īstenot savu potenciālu un dot ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā;
E. whereas, however, greater recognition, the securing of a special legal status and greater support for the entire cultural and creative industries, including micro businesses and SMEs as well as individual artists, are needed to help these sectors achieve their full potential and to contribute also to the Lisbon Strategy objectives,
F. tā kā kultūras industrija ražo un izplata daudzus un dažādus resursus, kuru uzdevums ir informēt, izglītot un izklaidēt iedzīvotājus, un tā kā šīs industrijas arvien vairāk balstās uz jaunām tehnoloģijām un jauniem digitāliem un audiovizuāliem formātiem, un šajā sakarībā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāuzņemas veicinātāja un regulatora loma, lai garantētu, ka minēto kultūras resursu autori saņem taisnīgu un atbilstošu atlīdzību, ko panāk ar autortiesību un blakustiesību pienācīgu un efektīvu aizsardzību, tādējādi nodrošinot Eiropas kultūras nozares ilgtspējīgumu;
F. whereas cultural industries produce and disseminate a wide range of content to inform, educate and entertain the public, based increasingly on new technologies and new digital and audiovisual formats, in regard to which the Member States and European Union must play their part as promoters and regulators, guaranteeing that just and adequate economic rewards accrue to the creators of original content through ensuring adequate and efficient protection of copyright and related rights, thereby securing the sustainability of European cultural industries,
G. tā kā mūsdienu informācijas un ciparu tehnoloģiju sabiedrībā strauji veidojas jauni ražošanas, izplatīšanas un patēriņa veidi, radot jaunas kultūras preces un pakalpojumus, kuriem nepieciešama aizsardzība pret pirātismu un — vispārīgā skatījumā — piemēroti uzņēmējdarbības un ekonomiskie modeļi, lai nodrošinātu kultūras „ražojumu” pieejamību, atvērtību un daudzveidību, vienlaikus saglabājot šo produktu īpatnības, kas tos atšķir no parastiem komerciāliem ražojumiem, un paredzot visu veidu tiesību turētājiem taisnīgu atlīdzību par autortiesību aizsargātu kultūras resursu izmantošanu;
G. whereas new forms of production, distribution and consumption are emerging in today's information and digital technology society and they are generating new cultural goods and services that need protection from piracy, but also, more generally, suitable entrepreneurial and economic models to ensure the accessibility, opening-up and diversity of products with a cultural content while preserving their specific nature as compared to ordinary commercial products and granting fair remuneration to all categories of right holders for the use made of copyright-protected cultural content,
H. tā kā kultūras precēm un pakalpojumiem piemīt īpatnības, kuras tos atšķir no citām precēm un pakalpojumiem un kuras nepieciešams ņemt vērā, izstrādājot un īstenojot Eiropas Savienības politikas pasākumus;
H. whereas cultural products and services have special characteristics which distinguish them from other products and services, and which must be taken into account when drawing up and implementing European Union policies,
I. tā kā piemērota un efektīva autortiesību un blakustiesību aizsardzība ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu, ka radošie darbinieki saistībā ar savu darbu komerciālu izmantošanu saņem taisnīgu atlīdzību par radošajiem pūliņiem, un tāpēc šāda aizsardzība ir nepārprotami nepieciešama kultūras industrijas turpmākai pastāvēšanai;
I. whereas appropriate and effective protection of copyright and related rights is an essential means to enable creators to be fairly remunerated for their creative efforts, and within the context of the commercial exploitation of their works, and whereas such protection is therefore indispensable to the survival of the cultural industries,
J. tā kā kultūras industrija un radošā kopiena dod būtisku iegudījumu, lai sekmētu kultūru daudzveidību, nodrošinātu patērētāju izvēles iespējas, vairotu uzņēmējdarbības dažādību, demokratizētu piekļuvi kultūrai, stiprinātu Eiropas identitāti un integrāciju un veicinātu starpkultūru dialogu;
J. whereas cultural industries and the creative community have a vital contribution to make towards promoting cultural diversity, ensuring consumer choice, increasing the diversity of entrepreneurship, democratising access to culture, enhancing European identity and integration, and promoting intercultural dialogue,
K. tā kā kultūras industrijai ir svarīga loma vietējā un reģionālajā attīstībā un kohēzijā, jo tā piesaista tūrisma investīcijas, sekmē jaunu „vietēja rakstura” komerciālo ražojumu un pakalpojumu veidu attīstību un, radot jaunas darbavietas un ekonomiskās attīstības iespējas, novērš nomaļo vai mazāk attīstīto apvidu sociālo atstumtību;
K. whereas cultural industries contribute significantly to local and regional development and cohesion, since they are a magnet for tourist investments, create new categories of commercial products and services of a 'local' nature and, by creating new jobs and economic development opportunities, prevent the social marginalisation of remote or disadvantaged regions,
L. tā kā kultūras industrijas darbībā sevišķi būtiska loma ir autoriem, un tādēļ jānodrošina viņiem tādi ekonomiskie, tiesiskie un sociālie apstākļi, kas sekmētu viņu radošā potenciāla attīstību,
L. whereas authors play a fundamental part in the activities of the cultural industries and should therefore be provided with an economic, legal and social environment that will enable the development of their creative potential,
M. tā kā, lai stiprinātu produktivitāti un jaunrades spējas kultūras jomā, ir nepieciešams veidot ciešu saikni starp kultūru, izglītību un apmācību;
M. whereas there is a need to ally culture closely with education and training in order to increase the productive and creative capacity of the cultural sector,
N. tā kā pieredze, kas gūta saistībā ar Eiropas kultūras galvaspilsētu pasākumiem, skaidri parāda, kāds ir kultūras ieguldījums pilsētu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē un iedzīvotāju bagātināšanā;
N. whereas experience with the ‘European Capitals of Culture’ has shown, in practical terms, how the cultural sector contributes to the economic and social life of the city and the enrichment of its inhabitants,
O. tā kā valsts atbalsta un citu subsīdiju paredzēšana radošajām nozarēm būtu jāuzskata par investīciju, nevis greznību, un tā kā šie atbalsta veidi jānovērtē atbilstoši ES konkurences noteikumiem, Amsterdamas līguma Protokolam par sabiedrisko apraidi dalībvalstīs, EK līguma 151. pantam un UNESCO Konvencijai par kultūru daudzveidību;
O. whereas State aid and other subsidies for the benefit of the creative sector should be seen as an investment and not a luxury and must be evaluated equally in accordance with the EU rules on competition, the Protocol to the Treaty of Amsterdam on the system of public broadcasting in the Member States, Article 151 of the EC Treaty, and the UNESCO Convention on Cultural Diversity,
P. tā kā kultūras nozarē vajadzētu veicināt privātās un valsts investīcijas, kā arī mecenātismu;
P. whereas private and public investment as well as patronage should be encouraged in the cultural sector,
Q. tā kā koncentrācija kultūras industrijas jomās apdraud kultūras preču daudzveidību un šo preču piedāvājumu patērētājiem;
Q. whereas concentration in the cultural industries sector poses risks for diversity and the supply of cultural goods to consumers,