natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs , Margrete Auken, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vittorio Prodi, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Inés Ayala Sender , Bairbre de Brún, Milan Gaľa, Erna Hennicot-Schoepges, Anne Laperrouze, Johannes Lebech, Kartika Tamara Liotard, Bart Staes
Inés Ayala Sender, Bairbre de Brún, Milan Gaľa, Erna Hennicot-Schoepges, Anne Laperrouze, Johannes Lebech, Kartika Tamara Liotard, Bart Staes
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................11
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................12
Zivsaimniecības komitejaS ATZINUMS....................................................................15
OPINION of the Committee on Fisheries ................................................................16
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” ( COM(2007)0575 , SEC(2007)1283 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Integrated Maritime Policy for the European Union' ( COM(2007)0575 , SEC(2007)1283 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Secinājumi pēc apspriešanās par Eiropas jūrniecības politiku” ( COM(2007)0574 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Conclusions from the Consultation on a European Maritime Policy' ( COM(2007)0574 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu kopīgai trīspusējai deklarācijai, ar kuru nosaka „Eiropas jūrniecības dienu”,
– having regard to the Commission proposal for a joint tripartite declaration establishing a 'European Maritime Day',
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu „Ceļā uz turpmāko ES jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām”
– having regard to the Commission Green Paper entitled 'Towards a future maritime policy for the Union: a European vision for the oceans and seas' ( COM(2006)0275 ) and the Parliament's resolution of 12 July 2007
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0343 .
Texts adopted, P6_TA(2007)0343 . ,
– ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumus par dokumenta „Eiropadomes rīcības plāns (2007.–2009. gadam) — Eiropas enerģētikas politika” pieņemšanu,
– having regard to the Presidency conclusions of the European Council of 8 - 9 March 2007 on the adoption by the European Council of a 'European Council Action Plan (2007-2009) – Energy Policy for Europe',
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „20 un 20 līdz 2020 — Eiropas izredzes klimata pārmaiņu apstākļos” ( COM(2008)0030 ),
– having regard to the Commission communication '20 20 by 2020 – Europe's climate change opportunity' ( COM(2008)0030 ),
– ņemot vērā noteikumus, kas noteikti Konvencijā par darba standartiem jūrniecībā, kuru Starptautiskā Darba organizācija (SDO) pieņēma 2006. gada 23. februārī, vienotā instrumentā apvienojot tās konvencijas par darba standartiem jūrniecībā, ko SDO pieņēmusi kopš 1919. gada,
– having regard to the provisions laid down in the Maritime Labour Convention, 2006, adopted by the International Labour Organization (ILO) on 23 February 2006, a single instrument encompassing and adapting the maritime labour conventions adopted by the ILO since 1919,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus ( A6-0163/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Regional Development, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Fisheries ( A6‑0163/2008 ),
A. tā kā okeāni un jūras ir ārkārtīgi svarīgs ES ekonomiskais un ekoloģiskais faktors; tā kā ES piekrastes un attālākie reģioni veido 320 000 km garu piekrastes līniju un ir mājvieta trešajai daļai Eiropas iedzīvotāju;
A. whereas the oceans and seas are essential economic and environmental factors for the EU; whereas the EU, through its coastal and outermost regions, offers 320 000 km of coastline which is home to a third of Europe's population,
B. tā kā ar jūru saistītās nozares un pakalpojumi kopā ar piekrastes reģioniem veido 40 % no Eiropas IKP;
B. whereas marine-based industries and services, together with the coastal regions, contribute 40 % of EU GDP,
C. tā kā klimata pārmaiņas ir visu politiku lielākais izaicinājums 21. gadsimtā; ņemot vērā, ka piekrastes reģionus apdraud jūras ūdens līmeņa paaugstināšanās, kuru izraisījušas klimata pārmaiņas un kas plašā mērogā var smagi ietekmēt iedzīvotājus,
C. whereas climate change is the greatest challenge of all policies in the 21st century; having regard to the threat posed to coastal regions by the climate-induced rise in sea levels, which may be on a massive scale, with drastic consequences for residents,
1. atzinīgi vērtē Komisijas pieņemtos minētos paziņojumus un rīcības plānu, kas izklāstīti iepriekš minētajā Komisijas dienestu darba dokumentā;
Welcomes the adoption by the Commission of the above-mentioned communications and the Action Plan presented in the above-mentioned staff working document;
4. atbalsta Komisijas nodomu labāk izmantot dalībvalstu īso jūras pārvadājumu un iekšzemes ūdensceļu transporta potenciālu un tos nekavējoties iekļaut iekšējā tirgū un atzinīgi vērtē Komisijas centienus paātrināt tās priekšlikumus par kopīgas jūras pārvadājumu telpas izveidi kopā ar visaptverošu jūras transporta stratēģiju 2008.–2018. gadam;
Emphatically supports the Commission's intention to exploit the potential of short sea shipping and inland waterway transport between the Member States and to integrate this rapidly into the single market and welcomes the Commission’s intention to speed up its proposals for a common maritime transport area together with a comprehensive maritime transport strategy for 2008‑2018;
6. atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot ar kuģošanas pārraudzību saistīto Eiropas aģentūru sadarbību un it sevišķi uzsver prettiesisku darbību (cilvēku tirdzniecība un narkotiku kontrabanda, nelegālā imigrācija un terorisma draudi) novēršanu, pievēršot īpašu uzmanību starptautiskajiem ūdeņiem;
Welcomes the Commission's intention to improve coordination with the European agencies responsible for maritime surveillance underlining especially the prevention of illegal activities (human and drug trafficking, illegal immigration and terrorist threats) with special focus on international waters;
9. atbalsta priekšlikumu par ikgadējas Eiropas „Jūrniecības dienas” noteikšanu; uzskata, ka šī diena jāizmanto, lai, piedaloties parastajiem pilsoņiem, skolām, universitātēm un nevalstiskajām organizācijām, uzsvērtu jūrniecības politikas nozīmi ārpus speciālistu aprindām; atgādina Komisijai tās priekšlikumu apbalvot priekšzīmīgos jūras reģionus, lai tādā veidā veicinātu labāko praksi;
Supports the proposal to establish an annual 'European Maritime Day'; considers that such an action day should be used to highlight the significance of maritime policy outside maritime circles, with the participation of ordinary citizens, schools, universities and non-governmental organisations; reminds the Commission of its proposal for a prize to be awarded to exemplary maritime regions as a way of promoting best practice;
12. atgādina, ka ledāju kušana izraisa ne tikai jūras ūdens līmeņa paaugstināšanos, bet arī neatgriezenisku kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt Arktisko iniciatīvu un aicina zinātnieku aprindas un lēmumu pieņēmējus turpināt polāro ledāju aizsardzības iespēju izpēti;
Recalls the fact that the melting of glaciers causes not only a rise in sea levels but also irreparable damage to human, animal and plant life and therefore welcomes the Commission’s intention to put forward an Arctic Initiative and calls on the scientific community and decision makers to further explore possibilities for protecting the polar ice caps;
15. neatlaidīgi aicina Komisiju izvērst mērķtiecīgāku darbību kuģu radīto sēra un slāpekļa oksīda emisiju, kā arī cieto vielu izmešu apkarošanā; atkārtoti uzsver labākas sadarbības nepieciešamību ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) un jo īpaši pieprasa:
Calls emphatically on the Commission to be more ambitious in combating sulphur and nitrogen oxide emissions, as well as solid waste from ships; in this connection, reiterates the need for closer cooperation with the IMO (International Maritime Organization) and, in particular, its calls for:
· noteikt slāpekļa oksīda emisiju standartus kuģiem, kuri izmanto ES ostas;
· the introduction of nitrogen oxide emission standards for ships using EU ports;
· noteikt Vidusjūru, Melno jūru un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļu par sēra emisiju kontroles zonām ( SECA ) saskaņā ar MARPOL Konvenciju;
· the designation of the Mediterranean Sea, the Black Sea and the North-East Atlantic as Sulphur Emission Control Areas (SECAs) under the MARPOL Convention;
· samazināt maksimālo pieļaujamo sēra saturu no 1,5 % līdz 0,5 % kuģu degvielā, kuru sēra emisiju kontroles zonās izmanto pasažieru kuģi;
· the reduction of the maximum permitted sulphur content in marine fuels used in SECAs by passenger vessels from 1,5 % to 0,5 %;
· ieviest nodokļu pasākumus, piemēram, nodokļus vai maksu par sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisijām no kuģiem, un noteikt veidus, kā piemērot šos pasākumus un maksājumus visiem kuģiem, kas ienāk Kopienas ostās vai arī kuģo ES dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, neatkarīgi no to karoga valsts;
· the introduction of fiscal measures, such as taxes or charges on sulphur dioxide and nitrogen oxide emissions from ships and the identification of ways of imposing such measures and charges on all ships, regardless of flag, putting into Community ports or sailing within the waters of EU Member States;
· veicināt diferencētu ostas un kuģu ceļu nodevu ieviešanu, lai tās būtu izdevīgākas kuģiem ar zemu sēra dioksīda un slāpekļa oksīda emisiju līmeni;
· promotion of the introduction of differentiated harbour and waterway charges to favour ships with low sulphur dioxide and nitrogen oxide emissions;
· pakāpeniski ieviest prasību kuģiem, kas ir noenkurojušies, izmantot elektroenerģiju no sauszemes avotiem;
· the gradual introduction of a requirement for ships at ports to use land-based electricity
· ierosināt ES direktīvu par kuģu degvielas kvalitāti;
· a proposal for an EU directive on the quality of marine fuels;
17. atkārtoti uzsver, ka piekrastes radītais jūras piesārņojums veido ievērojamu daļu no Eiropas jūru kopējā piesārņojuma un ka Komisija pievērš šim jautājumam nepietiekamu uzmanību; tāpēc atkārtoti aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu šī piesārņojuma mazināšanai un aicina dalībvalstis bez kavēšanās īstenot attiecīgos tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu; uzsver, ka, lai īstenotu Ūdens pamatdirektīvu ir nepieciešams arī rīcības plāns, lai noteiktu un likvidētu iepriekšējo karu laikā Ziemeļu un Baltijas jūrā nogremdētos vecās munīcijas krājumus;
Points out, once again, that land-based pollution of the seas constitutes a significant proportion of overall maritime pollution and that the Commission has so far not got to grips with this issue; therefore reiterates its call for the Commission to put forward an action plan to reduce such pollution, and highlights its call for the Member States to act promptly to transpose the legislation in this field, such as the water framework directive, into national law; stresses that an action plan to identify and remove old munitions from past wars dumped in the North Sea and the Baltic forms part of the transposition of the water framework Directive;
20. uzskata, ka Jūras vides stratēģijas pamatdirektīvai ir jābūt integrētās ES jūrniecības politikas pamatam vides jomā; piezīmē, ka šī direktīva paredz, ka reģionos, kuros jūras stāvoklis ir kritisks, ir ātrāk jāizstrādā un jāīsteno pasākumi, lai panāktu labvēlīgu jūras vides stāvokli; uzsver, ka šādos reģionos ir īpaši svarīgi, lai Komisija koordinētu atšķirīgas nozares, programmas un stratēģijas un nodrošinātu pietiekamu finansiālo atbalstu; norāda, ka, lai panāktu šādu integrētu jūrniecības politiku, ir nepieciešams tajā ietvert darbības piekrastē, piemēram, lauksaimniecību, notekūdeņu apsaimniekošanu, transportu un enerģijas ražošanu; uzskata, ka šādi reģioni var būt eksperimentālās teritorijas patiesai un pilnībā integrētai jūrniecības politikai;
Considers that the marine strategy framework Directive should constitute the environmental cornerstone of the integrated maritime policy for the EU; notes that the Directive states that regions in which the state of the sea is critical should draw up and implement faster measures to achieve good environmental status; emphasises that in such regions, it is particularly important that the Commission should coordinate different sectors, programmes and strategies and provide sufficient financial support; points out that in order to achieve such an integrated maritime policy, it is necessary to include land-based activities such as agriculture, waste water management, transport and energy production; believes that such regions can constitute pilot areas for a genuine and fully integrated maritime policy;
22. aicina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Konvenciju par darba standartiem jūrniecībā, to pēc iespējas drīz ratificēt, lai uzlabotu dzīves un darba apstākļus jūrniekiem un novērstu negodīgu konkurenci kuģniecības nozarē, atjauninot un kodificējot spēkā esošo starptautisko darba standartu kopumu;
Urges those Member States which have not yet done so to ratify, as soon as possible, the Maritime Labour Convention, 2006, adopted with a view to improving the living and working conditions of seafarers and to preventing unfair competition in the shipping industry by updating and codifying the entire body of international labour standards in force;
24. uzskata. — lai veiksmīgi īstenotu jūrniecības politiku, ir nepieciešams iesaistīt ieinteresētās personas reģionālajā un vietējā līmenī; tādēļ apgalvo, ka jābūt ciešākai sadarbībai un saistībai starp Eiropas piekrastes reģioniem, kas jāpanāk, sekmējot koordinētas stratēģijas, lai veicinātu attīstību un konkurētspēju, kā arī efektīvāk savstarpēji saskaņojot dažādus pārvaldības līmeņus;
Considers the involvement of regional and local partners to be essential in order to make a success of the maritime policy; maintains, therefore, that there must be closer cooperation and interconnection between European coastal regions, to be achieved by promoting coordinated strategies to foster development and competitiveness and by dovetailing the different tiers of governance more effectively;
26. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt sarunas par labāku jūras sadalījuma pārvaldību ar trešām valstīm un stingri atbalsta sadarbības palielināšanu ar kaimiņvalstīm to jūru aizsardzībai, kuras ir ārpus valstu jurisdikcijas;
Welcomes the Commission’s initiative to promote negotiations for better management of sea-sharing with third countries and strongly supports the increased cooperation with neighbouring countries for the protection of seas beyond national jurisdictions;
28. ierosina pēc 2013. gada ES budžetā un instrumentos atbilstoši ņemt vērā jūrniecības politiku un aicina to atspoguļot Eiropas jūrniecības politikas regulāro ziņojumu kopsavilkumos;
Declares itself in favour of maritime policy being given appropriate consideration in the EU budget and instruments after 2013 and calls for this to be reflected in summaries in the regular reports on the European maritime policy;
34. uzskata, ka līdz šim kopējā zivsaimniecības politika nav nodrošinājusi pienācīgas rūpes nedz par jūras resursu ilgtspējību, nedz par zvejas flotu un piekrastes kopienu ekonomisko dzīvotspēju un tāpēc turpmāk integrēto Eiropas jūrniecības politiku vajadzētu attīstīt tā, lai kopējā zivsaimniecības politikā neparādītos tādi trūkumi kā pārmērīga centralizācija un nespēja ņemt vērā Eiropas Savienības ūdeņu reģionālo daudzveidību;
Considers that, to date, neither the sustainability of marine resources nor the economic viability of the EU's fishing fleets and coastal communities has been well served by the Common Fisheries Policy (CFP) and that, accordingly, the integrated maritime policy for the European Union should be developed in such a way as to avoid failings in the CFP such as over-centralisation and the failure to take account of the regional diversity of the EU's waters;
38. apliecina nepieciešamību palielināt atbalstu dažādās dalībvalstīs zvejas jomā notiekošajiem zinātniskajiem pētījumiem saistībā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem;
Reiterates the need to boost support for scientific fisheries research in the various Member States, particularly under the 7th research framework programme for research, technological development and demonstration activities;
2007. gada oktobra Eiropas Komisijas ziņojumā un rīcības plānā „Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”, kas seko pēc 2006. gada Zaļās grāmatas par turpmāko ES jūrniecības politiku un tās apspriešanas, tiek raksturoti nākamās kopējās jūrniecības politikas virzieni un darbības.
The presentation of the Commission communication and Action Plan 'An Integrated Maritime Policy for the European Union' in October 2007, following the tabling of the Green Paper on maritime policy in June 2006 and a one-year consultation period, marks the start of its attempt to embark on the next stage of determining practical policies and measures for a future common European maritime policy.
Referents atzinīgi vērtē faktu, ka ir ņemtas vērā daudzas Eiropas Parlamenta 2007. gada jūlija rezolūcijas prasības.
Your rapporteur welcomes the fact that a fair proportion of the demands made in Parliament's resolution of July 2007 has been accepted.
Šis ziņojums ir no procesa izrietoša daļa.
This report is, accordingly, a follow-up as part of this process.
Tomēr referents secina, ka jaunais dokuments atspoguļo to, kas bija nojaušams jau iepriekš: kopumā šķiet, ka dalībvalstis, reģioni un attiecīgās nozares atbalsta Eiropas Komisijas integrētas jūrniecības politikas pieeju, bet, konkrēti izstrādājot atsevišķus politikas virzienus, kļūst skaidrs, vai un cik nopietns un pārdomāts ir bijis šis atbalsts, jo trūkst konkrētu priekšlikumu, darbību, politikas virzienu.
However, your rapporteur finds that the tabling of the new documents shows what was already previously suspected: there generally seems to be broad acceptance among the Member States, regions and sectors concerned of the Commission's approach to the integrated maritime policy, but the framing of practical sectoral policies has now shown how serious and committed that acceptance was meant to be, because there is an absence of genuinely practical proposals, measures and policies.
Tāpēc referents ierosina, pievērsties svarīgākajām Eiropas Parlamenta 2007. gada jūlija ziņojuma prasībām un raksturot konkrētus politikas virzienus.
Your rapporteur therefore proposes to concentrate on the most important demands made in the Parliament report of July 2007 and now determine practical policies.
Referents uzskata, ka visu pūliņu pamatā jābūt formulai, ka Eiropas okeāni un jūras ir pasaulē vistīrākie, ka tajos ir visstabilākā bioloģiskā daudzveidība, visienesīgākā ekonomika, vislabākā pētniecība un tehnoloģijas, vismodernākā un tīrākā kuģniecību, ar tiem ir saistīta vislabākā izglītība un tālākizglītība, kā arī inovatīvas idejas.
Your rapporteur is convinced that the following formula should be the fulcrum, as the goal of all endeavours: Europe's oceans and seas – the cleanest in the world, with the most stable biodiversity, the most profitable economy, the best research and technology, the most modern and cleanest shipping, the best education and training and the most innovative ideas.
Kopš ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) 2007. gada ceturtā novērtējuma ziņojuma pastāv vispasaules zinātnisks konsenss attiecībā uz klimata pārmaiņu radītiem izaicinājumiem.
Since the presentation of the fourth assessment report by the UN's Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) in 2007 there has been a worldwide scientific consensus about the challenges of climate change.
Nav noliedzams, ka turpmākajai Eiropas jūrniecības politikai būs jāsaskaras ar vairumu no šīm problēmām.
It is undisputed that the future European maritime policy must address a substantial proportion of these challenges.
Okeānu sasilšana izraisa jūras ūdens līmeņa celšanos.
The warming of the oceans is leading to a rise in sea levels.
Referents uzskata, ka šai atziņai jāatspoguļojas piekrastes aizsardzības, jūras telpiskās plānošanas, tūrisma un ostu politikā.
Your rapporteur takes the view that this finding must be reflected in the policy areas of coastal protection, maritime spatial planning, tourism and ports.
2007. gada marta Eiropadomes izvirzītais mērķis, lai līdz 2050. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu uz pusi, ir jāņem vērā arī jūrniecības politikā, it īpaši tas attiecināms uz kuģniecības iekļaušanu emisiju tirdzniecības sistēmā.
The target laid down by the European Council of March 2007, of halving greenhouse gas emissions by 2050, must also inform maritime policy; in particular, this should entail the inclusion of shipping in emissions trading.
Turklāt zinātne izvirza prasību pievērst lielāku uzmanību atjaunojamo enerģiju, it īpaši vēja un saules enerģijas, izmantošanai.
Moreover, there is nothing new in scientists calling for greater efforts to be made to exploit renewable energy, particularly the use of wind and solar energy.
Tas būs ne vien ieguldījums cīņā ar klimata pārmaiņām, bet arī stiprinās un attīstīs Eiropas vadošo lomu vides tehnoloģiju un pētniecības jomā.
This is not only a major contribution to the fight against climate change, but at the same time it can strengthen and develop Europe's leading role in environmental technology and research.
Referents uzsver, ka arī turpmāk jūrniecības politikā jāsaglabā integrēta pieeja.
Your rapporteur wishes to stress that the integrated approach to maritime policy must continue to be followed in future.
Jūrniecības politika parāda, ka atsevišķi politikas virzieni ir savstarpēji saistīti, un ir svarīgi visas jomas uztvert kā vienotu sistēmu.
It becomes clear, where maritime policy is concerned, how closely interwoven the individual policies are, and how important it is to see the different areas as a mutually supporting circulatory system.
Tas nozīmē, ka tīra jūras vide vienādā mērā ietekmē gan ekonomiku, tūrismu, bioloģisko daudzveidību, gan nodarbinātību un ostas.
In other words, a clean maritime environment influences the maritime economy, tourism, biodiversity, the employment situation and ports to an equal extent.