natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· pārbaudīt ES mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, lai pieļautu lielāku elastīgumu noteiktās rūpniecības nozarēs, kurās MVU neatbilst norādītajiem pārdošanas apjoma un nodarbinātības sliekšņiem īpašu tirgus struktūru dēļ, taču ir uzskatāmi par vidēji lieliem uzņēmumiem, taču vienlaikus uzsver, ka izmaiņas MVU definīcijā nedrīkst mazināt tās efektivitāti;
· to examine the EU definition of small and medium-sized enterprises with a view to allowing for a greater flexibility in specific industrial sectors in which SMEs do not fulfil the specified sales and employment thresholds due to specific market structures, but are nevertheless medium-sized, though any change to the SME definition must not impair its effectiveness,
· attīstīt konsultāciju sniegšanu MVU saistībā ar eksporta darījumiem, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi tirgiem valstīs, kas neietilpst ES, nodrošinot ilgtermiņa klātbūtni šajos tirgos, aizsargājot intelektuālo īpašumu un optimizējot tā finansiālo un tehnoloģisko vērtību;
· to develop the provision of advice to SMEs in the export business, particularly as regards gaining access to markets in non-EU countries, ensuring a long-term presence in those markets and protecting intellectual property and optimising its financial and technological value,
· stiprināt internacionalizācijas pasākumus, lai palielinātu MVU konkurētspēju un sagatavotību iekšējam un pasaules tirgum;
· to strengthen internationalisation measures in order to make SMEs more competitive and geared to the internal and global market,
· palielināt MVU dalību pētniecības un izstrādes pamatprogrammās, vienkāršojot attiecīgās procedūras un ieviešot efektīvāku informācijas un atbalsta sistēmu vietējā mērogā;
· to increase SMEs’ participation in the framework programmes for research and development, by simplifying the relevant procedures and putting in place a more effective information and support system at local level,
· īstenot projektus, kas sekmē tīklu veidošanu starp MVU un lielākiem uzņēmumiem visā vērtību ķēdē;
· to implement projects that facilitate networking between SMEs and larger firms throughout the value chain,
· nodrošināt instrumentus vides jomā inovatīvu MVU attīstībai un izaugsmei, kā arī vides industriālo parku attīstības veicināšanai;
· to provide instruments fostering the development and growth of eco-innovative SMEs as well as the development of eco-industrial parks,
· pārbaudīt, vai vidējie un ģimeņu uzņēmumi, kas neatbilst spēkā esošās MVU definīcijas kritērijiem, pienācīgi spēj izmantot esošās un nākotnē paredzētās finansējuma iespējas pētniecībai un izstrādei, kuras jo īpaši vērstas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem;
· to examine whether medium-sized and family-owned enterprises which do not fulfil the criteria of the existing SME definition are adequately able to use existing and future financing opportunities for research and development directed specifically at small and medium-sized companies,
105. uzskata, ka jāpārskata Eiropas direktīva par pārņemšanas piedāvājumiem, lai ES varētu iebilst pret projektiem, kas rūpniecības, ekonomikas un sociālajā ziņā var kaitēt sociālajai kohēzijai un iekšējā tirgus stabilitātei; uzskata, ka Savienībai jāspēj iebilst pret tādu uzņēmumu pārņemšanas piedāvājumiem, kas nav sociāli atbildīgi un/vai neatbilst labas pārvaldības prasībām, kā arī pret tādiem pārņemšanas piedāvājumiem, kas paredzēti nozarēs, kuras dalībvalstis uzskata par stratēģiskām saskaņā ar Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām;
Takes the view that the European directive on takeover bids must be revised to give the EU the means to oppose projects that may prove to be detrimental – in industrial, economic and social terms – to social cohesion and the stability of the internal market; takes the view that the Union must be able to oppose takeover bids from firms that are not socially responsible and/or fail to comply with good governance requirements, along with takeover bids envisaged in sectors that the Member States deem to be strategic, in accordance with the European Union’s international undertakings;
114. uzskata, ka ekonomikas atveseļošana, ko veicinātu lēmumi, kurus ES pieņēmusi sadarbībā ar dalībvalstīm, radīs jaunas iespējas Eiropas uzņēmumiem, kas aizvien biežāk ir spējīgi konkurēt atklātos un pārredzamos pasaules tirgos;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
128. pauž pārliecību, ka paralēli horizontālai pieejai jāuzsāk nozaru iniciatīvas, lai turpinātu veicināt modernizāciju, palielinātu atsevišķu rūpniecības nozaru, to piegādes ķēžu un saistīto pakalpojumu konkurētspēju un ilgtspēju, izmantojot labākās prakses apmaiņu, standartu noteikšanu, salīdzinošo novērtēšanu un līdzīgus elastīgus politikas veidošanas instrumentus; prasa:
Is convinced that, in parallel with a horizontal approach, specific sectoral initiatives must be launched in order to further promote modernisation, increased competitiveness and sustainability of individual industrial sectors, their supply chains and associated services through best-case practice sharing, standard-setting, benchmarking and similar soft policy-making tools; calls for:
· īstenot pašreizējo nozaru politikas struktūru (darba grupu, augsta līmeņa komiteju, tehnoloģiju un inovāciju platformu, piemēram, „CARS 21” u.c.) ieteikumus veidā, kas pielāgots konkrēto nozaru vajadzībām, ko Komisija ir saskaņoti izstrādājusi ar visu iesaistīto pušu līdzdalību un kas paredz jaunu nozaru iniciatīvu izveidi citās atbilstošajās nozarēs;
· implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
· nodrošināt ilgtspējas apliecinājumu par nozarei raksturīgo pieeju saskaņā ar ES klimata un enerģētikas politikas mērķiem un vērienīgajiem resursu efektīvas izmantošanas mērķiem;
· the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU’s climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
· apsvērt visus iespējamos politikas pasākumus, tostarp kritērijus un standartus, kā arī ilgstošus pētniecības un izstrādes un inovāciju centienus;
· consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
· pievērst īpašu uzmanību gan galvenajām Eiropas rūpniecības nozarēm, gan arī tām, kuras skar sabiedrības svarīgākās problēmas, taču kurām ir liels uzņēmējdarbības un nodarbinātības potenciāls;
· a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
· uzsvērt dažādo veidu starpnozaru tehnoloģiju papildinošo raksturu un konverģenci starp attiecīgajām nozarēm, kuras kļuvušas iespējamas, pārejot uz digitālo ekonomiku;
· emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
· veicināt jaunu darbību attīstību, piemēram, atjaunojamās enerģijas un radošā satura jomā, jo tās ir nozares, kurās ES ir izdevīgā situācijā un kurās ir iespējas radīt lielu darba vietu skaitu;
· the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
· Komisijai regulāri iesniegt progresa ziņojumus;
· regular progress reports by the Commission;
· aktīvāk jāatbalsta inovāciju kopas un tīkli, jo īpaši Eiropas konkurētspējas kopas un jaunās inovāciju partnerības, kuras 2011. gadā tiks uzsāktas kā daļa no iniciatīvas „Inovāciju Savienība” un galvenokārt pamattehnoloģiju jomā; tādējādi sekmējot zināšanu un tehnoloģiju nodošanu un pētniecību, labākas apmācības un infrastruktūras veicināšanu saskaņotā veidā, turklāt šos uzdevumus nosakot arī par Eiropas Reģionālās attīstības fonda prioritāti;
· innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
· reģionālo tīklu struktūrām un lauku reģioniem ir jāsaņem ES palīdzība, lai tie varētu veicināt rūpniecības bāzi;
· regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
· kopām un tīkliem jāatrodas Eiropas platformu pakļautībā, lai varētu stiprināt atbalstu kopām un tīkliem;
· the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
· jāatbalsta tādas iniciatīvas kā „Pilsētu mēru pakts” un „Progresīvās pilsētas”, jo arī rūpniecība un MVU gūst no tām labumu;
· initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
· Eiropas Investīciju bankai jāstiprina saikne starp rūpniecības politiku un teritoriālo kohēziju;
· the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
Aktu āla informācija par rūpniecību Eiropā
A Snapshot of Industry in Europe
ES rūpniecība nodrošina aptuveni vienu trešdaļu no pievienotās bruto vērtības ES un gandrīz 3/4 no Eiropas eksporta ir rūpniecības preces, kā arī rūpniecībā ir nodarbināta trešdaļa strādājošo, nodrošinot iztiku 57 miljoniem cilvēku.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Ja tiek ņemta vērā tās paplašinātā ietekme, ka ikviena darba vieta rūpniecībā rada aptuveni divas citas darba vietas saistītajās nozarēs, tad rūpniecības ietekme uz nodarbinātību ir vēl nozīmīgāka.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Rūpniecība ES27 (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
% Bruto pievienotā vērtība (2008)
% Gross Value Added (2008)
%kopapjoms miljonos
% of total in million
Uzņēmumu skaits (tūkstošos)
# of enterprises in ‘000s (2007)
Elektroenerģija, gāze un ūdens apgāde
Electricity, gas and water supply
Jauns skats uz Eiropas Rūpniecību
Rediscovery of Industry in Europe
Eiropas rūpniecību skāra nesenā ekonomikas krīze.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Bet šī krīze arī skaidri parādīja, cik rūpniecība ir nozīmīga ES ekonomikā, kā arī lika saprast, ka maz ir darīts, lai vispusīgi risinātu rūpniecības problēmas pašreizējā sarežģītā situācijā.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
Rūpniecība patlaban ir nobīdīta otrajā vietā aiz tik daudz apspriestajām pakalpojumu un finanšu nozarēm.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
ES rūpniecības politikā lielākoties tika uzsvērts, ka tirgiem pašiem sevi jāregulē, un to pārsvarā veidoja tikai atsevišķi pasākumi, tikpat kā nenotiekot nekādai koordinācijai starp dalībvalstīm.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Tā pārsvarā bija reakcija uz mainīgiem apstākļiem, kas reti paredzēja darbības, pamatojoties uz situāciju iepriekšēju analīzi.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
Pašreizējās problēmas
The Ongoing Challenges
Jau pirms ekonomikas krīzes sākuma rūpniecība bija restrukturizācijas procesā.
Industry was already undergoing a process of restructuring before the onset of the economic crisis.
Patlaban tai jāsaskaras ar daudziem savstarpēji saistītiem sarežģījumiem:
Currently it faces a range of mutually reinforcing challenges:
b) globalizācija iegūst citus apveidus, attīstoties jaunai globālai zināšanu sabiedrībai, kurā, lai nodrošinātu izaugsmi un konkurētspēju, inovācijas un izpēte kļūst svarīgāki par darbaspēku un roku darbu,;
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
e) straujā urbanizācija sagādā jaunas problēmas arī mobilitātes, ēku un loģistikas jomās.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Kopējas pieejas rupniecības politikai veicināšana
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
Stratēģija „Eiropa 2020” ir pirmā, kurā atzīts, ka nepieciešama jauna pieeja, piedāvājot nozīmīgu iniciatīvu.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
ES ir laiks pilnībā izmantot kopējās iespējas ilgtspējīgi atjaunot un tālāk attīstīt rūpniecības bāzi ar kvalitatīvām darba vietām.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Eiropas rūpniecībai ir jāuzņemas vadība nozīmīgākajās jomās, tā nevar kļūt par citu tendenču sekotāju.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Ir pienācis laiks ES izvēlēties, kāda būs tās rūpniecība nākotnē.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
ES ir jānodrošina, ka pievienotā vērtība tiek radīta ES.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Ir skaidrs, ka veiksmīgas rūpniecības politikas pamatā jābūt abiem šiem elementiem —
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ finanšu nozares jaunai uzbūvei un
§ a new architecture of the financial sector and
§ atšķirīgai makrekonomiskai ekonomikas, fiskālās un budžeta politikas koordinācijai, nodrošinot izaugsmi un nodarbinātību, bet nepieļaujot fiskālo dempingu (piemēram, saskaņojot uzņēmumu nodokļus).
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Pašregulējošo finanšu tirgu paradigmas izgāšanās ir jāuztver kā skaidra norāde virzībai uz jauniem visaptverošiem reglamentējošiem noteikumiem, kas spētu atjaunot to, ka finanšu sistēma veic savu galveno uzdevumu — pārvērst ietaupījumus par produktīviem ieguldījumiem, īpaši rūpniecībā un MBU.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Būtu jāizmanto iespējas, ko sniedz ES līguma 173. pants.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
ES un dalībvalstīm ir kopīgi jāizstrādā saskaņota un nepārprotama rūpniecības politika, kā arī skaidra stratēģija un indikatori, lai nodrošinātu panākumus, kā arī spētu tos uzraudzīt.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
Nedrīkst pieļaut, ka dažādās rūpniecības politikas tendences (protekcionisms, pārvaldība, stimuli, konkurētspējas veicināšana) kļūst nekontrolējamas.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
JAUNA INTEGRĒTA UN ILGTSPĒJĪGA ES RŪPNIECĪBAS POLITIKA
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
ES rūpniecības politikai jābūt orientētai gan uz ilgtspējīgu, energoefektīvu un globāli konkurētspējīgu industriālās bāzes atjaunošanu, gan uz ilgtspējīgu pāreju no lielākoties ražojošas rūpniecības uz „zināšanu rūpniecību”.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Izšķiroši svarīgi ir integrēt visus tos ES politikas virzienus, kuriem ir ietekme uz rūpniecības nozari.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Lai to panāktu jānodrošina cita līmeņa sadarbība Komisijā, kā arī sadarbība ar visām iesaistītajām pusēm.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Referents uzskata, ka jaunajai ES pieejai rūpniecībai ir jārisina šādi 15 galvenie uzdevumi:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Inovāciju sistēmas izveide
1) Building an innovation chain
Mums vajadzīga ar rūpniecību saistīta zinātniskā izpēte, inovāciju attīstīšana un piemērošana — tātad pilnīga inovāciju sistēma.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Inovācijas nenozīmē vienīgi tehniskus jauninājumus; tie ir arī organizatoriski jauninājumi, uzņēmējdarbības modeļu jauninājumi, izstrādājumu dizaina un kvalitātes jauninājumi.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
Lai veicinātu inovācijas, mums ir jāizveido tām draudzīgs satvars normu, standartu, patentu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Ir jāatbalsta un jāattīsta jaunas pārnozaru pamattehnoloģijas (piemēram, IST, mobilitāte, enerģija, biotehnoloģijas un nanotehnoloģijas).
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Mums vajadzīgas saskaņotas stratēģijas, kas palīdzētu panākt konverģenci un sadarbību starp dažādu nozaru inovācijām.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
ES inovāciju politikai jābūt orientētai uz vērtības palielināšanu.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
Ar jaunajiem paņēmieniem ir jārisina nākotnei būtisku jomu jautājumi, piemēram, ilgtspējības, demogrāfisko pārmaiņu un urbanizācijas problēmas.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Racionālas resursu izmantošanas kāpināšana
2) Increasing resource efficiency
Darbaspēka efektivitāte pēdējās desmitgadēs ir attīstījusies daudz ātrāk nekā resursu (enerģijas un materiālu) izmantošanas efektivitāte.
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
Rūpniecības darbaspēka izmaksas ir aptuveni 20 %, bet resursu izmaksas — 40 %.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
Spēcīgi kāpinot resursu racionālu izmantošanu, pamatojoties uz ES standartiem, stimuliem, kopējām un uzņēmumu iniciatīvām un veicinot labāko pieejamo tehnoloģiju ieviešanas sistēmas, tiks palielināta Eiropas rūpniecības ilgtspējība un konkurētspēja, sniedzot jaunas tirgus perspektīvas globālajās vērtību ķēdēs, kā arī tiks nosargātas darba vietas Eiropā.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Ir jāaprēķina uzņēmumu vides ietekme, nosakot obligātus ziņojumus par ilgtspējību.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Skaidrs ilgtspējības principiem atbilstošu produktu ražošanas mērķis
3) Clear targets for sustainable products
Ilgtspējīga ražošana ir jāveicina, saskaņojot ekoinovatīvu produktu standartus, kuru pamatā būtu dzīves cikla analīze (ekodizaina direktīva, ēku un automobiļu standarti).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Atklāto konkursu izmantošana
4) Using public tenders
Atklātiem konkursiem vajadzētu būt instrumentiem, lai ieviestu jaunus ilgtspējības principiem atbilstošus produktus un pakalpojumus gan valsts gan privātajā sektorā.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
Pastāvīgi ir jāizmanto Direktīvas 2004/18
The opportunities offered by Directive 2004/18
Turklāt nepieciešams labāk orientēt valsts izdevumus uz ieguldījumiem nākotnē, visupirms, lai atbalstītu uz zināšanām balstītu ekonomiku un industriālos jauninājumus.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Videi saudzīgas enerģijas ražošanas veicināšana
5) Enhancing clean energy production
Enerģētikas un rūpniecības politikas ir cieši saistītas.
Energy and industrial policy are closely linked.
Labs enerģijas nodrošinājums ir absolūti nepieciešams, un atjaunojamo enerģiju tirgi ir jauni perspektīvi tirgi, kas nodrošinās jaunas kvalitatīvas darba vietas.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Rūpniecības politikai ir nepieciešama jauna ilgtermiņa enerģētikas politika, kas nodrošinātu klimata pārmaiņu politikas ievērošanu, saprātīgas cenas un piegāžu drošību, tajā pat laikā nepieļaujot oglekļa noplūdes.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) Pārliecinoša stratēģija attiecībā uz izejvielām
6) A convincing raw material strategy
Eiropas rūpniecība ir atkarīga no uzticamas piekļuves izejvielu resursiem, un pēdējā laikā šis jautājums ir ļoti problemātisks.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
Līdztekus pietiekamu resursu piegāžu taisnīgam nodrošinājumam ir arī vienlaicīgi arī jāizstrādā pienācīga politika attiecībā uz pieejamo resursu procentuāli lielas daļas pārstrādi (piemēram, Direktīva par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās), kā arī attiecībā uz atkritumu eksporta izbeigšanu, šīs politikas pamatā izmantojot nepieciešamo pētniecību un izstrādi.
Besides a fair securing of sufficient resources supplies, there is a need to simultaneously develop a proper policy for a high percentage recycling of existing resources (i.e. WEEE directive) and a stop of waste export, to be underlined by the necessary R&D. Barriers to fair international trade in key industrial resources needs to be continuously tackled.
7) Tirdzniecības pārveide, lai panāktu taisnīgu līdzāspastāvēšanu un ilgtspējīgu ražošanu
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Ilgtspējīgai ražošanai ir ārkārtīgi svarīga starptautiskās tirdzniecības politika.
International trade policy is clearly central to sustainable production.