natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S. tā kā, lai arī pēc Kopējā muitas tarifa (KMT) teorētiski ZAP joprojām ir stingrāka muitas aizsardzība par vidējo, jo tie nav lauksaimniecības produkti, faktiski šī aizsardzība ir ievērojami mazāka, jo spēkā ir dažādi atsevišķi vai tradicionāli atbrīvojumi un samazinājumi, un tādēļ vislielākās labvēlības režīma nodokļa likmi automātiski piemēro tikai 5 % no visa importa;
S. whereas, although fishery and aquaculture products continue to receive a level of theoretical customs protection under the Common Customs Tariff (CCT) which is slightly above average for non-agricultural products, in practice this protection is significantly diminished by various exemptions and reductions, applied autonomously or on the basis of agreements, meaning that imports actually subject to MFN tariffs (applicable by default) account for about 5% of the total,
T. tā kā princips atvērt Kopienas tirgu ZAP importam visdrīzāk turpināsies arī attiecībā uz daudzpusējiem līgumiem, PTO sarunām un jo īpaši attiecībā uz nelauksaimniecisko produktu tirgus pieejamības sadaļu Dohas sarunu kārtā, kā arī to piemērot sarunās par preferenču piešķiršanu, kas pašlaik norisinās ar dažādiem tirdzniecības partneriem Āzijā, Latīņamerikā, Ziemeļamerikā, Vidusjūras reģiona valstīs un dažādām ĀKK valstu grupām;
T. whereas the policy to open up EU markets for fishery and aquaculture imports is likely to continue, both at multilateral level, in the context of WTO negotiations, especially the Doha Round talks on non-agricultural market access (NAMA), and in the context of a raft of preferential talks currently under way with all kinds of trading partners in Asia, Latin America, North America and the Mediterranean basin and with various groups in the ACP countries,
U. tā kā, ja Dohas sarunu kārtā tiks pieņemta nelauksaimniecisko produktu tirgus pieejamības sadaļa, kas pamatojas uz „Šveices formulu” ar koeficientu 8, Eiropas Savienībā ZAP piemērojamā muitas nodevu maksimālā likme samazināsies no 26 % uz aptuveni 6 % un vidējā likme no 12 % uz aptuveni 5 %;
U. whereas the conclusion of the Doha Round NAMA talks on the basis of the ‘Swiss formula’ as currently envisaged (with a coefficient of 8) would reduce the maximum customs tariff applicable to fishery and aquaculture products in the EU from 26% to about 6% and the average tariff from 12% to about 5%,
V. tā kā šāds lēmums ne tikai ievērojami samazinās tirgus aizsardzību, ko nodrošina vēl spēkā esošās likmes, bet arī būtiski skars preferenču sistēmu — zudīs jēga jaunattīstības valstīm piešķirtajām vai piešķiramajām preferencēm — un, ļaujot mainīt pieeju Kopienas tirgum atbilstīgi ES ZAP apstrādes rūpniecības vajadzībām, izjauks pašas PTO programmu pamatnostādnes;
V. whereas such a decision, as well as almost completely negating the protective effect of the tariffs still in place, would seriously erode the preferences already granted to developing countries and those currently being negotiated, rendering them utterly meaningless, and whereas it would undermine the very foundations of the COM mechanisms allowing access to the EU market to be adjusted according to the needs of the European fishery and aquaculture processing industry (tariff suspensions and tariff quotas),
W. tā kā ES prasība par attīstības politikas mērķu (nabadzības izskaušana, ilgtspējīgu vietējo zivsaimniecību izveide) un tirdzniecības politikas saskaņošanu paredz jaunattīstības valstīs veicināt lielākas pievienotās vērtības zivsaimniecības produktu eksportu, ar nosacījumu, ka šos produktus ražo labi pārvaldītas un ilgtspējīgas zivsaimniecības un tie atbilst vajadzīgajām sanitārajām normām;
W. whereas the EU's requirement for coherence between its development policy objectives (eliminating poverty, development of sustainable local fisheries) and its trade policy implies that developing countries should be encouraged to export fisheries products with a greater added value, provided that the fish comes from well-managed and sustainable fisheries and meets the necessary sanitary conditions,
X. tā kā pēdējo gadu laikā konstatēta tendence, ka Eiropas Savienības tirdzniecības līgumslēdzēji aizvien vieglāk atkāpjas no ZAP parasti piemērotajiem preferenciālas izcelsmes noteikumiem gan attiecībā uz neapstrādātiem (kuģu pievienošanas kritēriji), gan apstrādātiem produktiem (iespēja saglabāt preferenciālu izcelsmi, ja izmantotas citas izcelsmes izejvielas);
X. whereas, moreover, in recent years EU trade negotiators have tended to agree more easily to derogations from the rules on preferential origin traditionally applied to fishery and aquaculture products, including both raw products (criteria for determining vessels’ nationality) and processed products (possibility to keep preferential status despite the use of non-originating raw materials),
Y. tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas pētījums liecina, ka pat gadījumā, ja starptautiska zivsaimniecības produktu tirdzniecība jaunattīstības valstīs ir uzlabojusi nodrošinātību ar pārtiku, tā ir izraisījusi zvejas apjoma palielināšanos, lai apgādātu eksporta tirgu, un tas var veicināt zivju krājumu samazināšanos, un tajā ir uzsvērts, ka ir jānodrošina pienācīga zivsaimniecību pārvaldība un kontrole, lai novērstu krājumu samazināšanos;
Y. whereas an FAO study has demonstrated that, even if international trade in fish products can lead to increased food security in developing countries, it has also led to increased fishing in order to supply the export market, which can exacerbate stock depletion, meaning that it is necessary to ensure that fisheries are properly managed and controlled to prevent depletion of stocks,
Z. tā kā Kopienas ZAP ražotājiem (zvejniekiem un akvakultūras audzētājiem), apstrādes rūpniecības pārstāvjiem, izplatītājiem, importētājiem un patērētājiem ir daļēji atšķirīgas intereses un tā kā Eiropas Savienības politikai būtu jācenšas tās efektīvi un līdzsvaroti samērot;
Z. having regard to the partially divergent interests of European fishermen and fish farmers, processing industries, distributors, importers and consumers, which the policies pursued at European level should endeavour to reconcile in an effective and balanced manner,
AA. tā kā ir jānodrošina Kopienas ražotāju (zvejnieku un akvakultūras uzņēmumu) produkcijas pieņemams noiets par pietiekami izdevīgām cenām, ievērojot ar to darbību saistītās izmaksas, ierobežojumus un neprognozējamos aspektus;
AA. having regard to the need to ensure acceptable outlets for Community producers (fishermen and aquaculture enterprises) on a basis of sufficiently remunerative prices, taking account of the costs, constraints and imponderables related to their activity,
AB. tā kā ir jānodrošina, ka Kopienas apstrādes uzņēmumi gūst labumu no tā, ka tiem visu gadu pietiekamā daudzumā un ar stabilām cenām ir pieejamas vienādas kvalitātes izejvielas;
AB. having regard to the need to ensure that Community processors can benefit from raw materials of uniform quality, in sufficient quantities and at stable prices all year long,
AC. tā kā ir jāapmierina Kopienas patērētāju pieprasījums pēc kvalitatīviem produktiem par samērīgu cenu un jāņem vērā viņu pieaugošā vēlme saņemt informāciju par šo produktu īpašībām un izcelsmi, kā arī to zvejas vai ražošanas apstākļiem;
AC. having regard to the need to satisfy the demand from consumers in the Community for high-quality products at competitive prices and to take account of their increasing desire for information on those products' characteristics and origin and the conditions under which they were caught or produced,
AD. tā kā šo produktu imports dažādi ietekmē Kopienas tirgu atkarībā no sugas, produktu apstrādes pakāpes un iesaistītās piegādes ķēdes;
AD. having regard to the differentiated impact of imports on the EU market depending on the species concerned, the degree of processing and the distribution circuits used,
AE. tā kā, piemēram, importa konkurences ietekmēta cenas samazināšanās pirmajā tirdzniecības posmā, šķiet, vairāk skar rūpnieciskās zivju sugas (kas paredzētas apstrādes rūpniecībai), nevis rūpniecībā neizmantotās sugas;
AE. whereas, for example, a depressive effect on prices at the initial point of sale caused by competition from imports would appear to be a more sensitive issue for 'industrial' species (those destined for the processing industry) than for non-industrial species,
VISPĀRĒJI APSVĒRUMI
GENERAL CONSIDERATIONS
2. konstatē, ka pēdējo divdesmit gadu laikā ES ir īstenojusi tādu tirdzniecības politiku, kas jau ir ļoti liberalizējusi importēto ZAP pieeju Kopienas tirgum;
Notes that the liberalisation of access to the EU market for fishery and aquaculture imports is already very advanced as a result of the commercial policy pursued by the EU over the last 20 years;
4. atzīst, ka ilgtspējīgu zveju var veikt tikai līdz noteiktam zivju daudzumam — vai tās būtu cilvēku uzturam vai rūpnieciskiem nolūkiem paredzētas zivis, kas nozīmē, ka zivju piedāvājums ES tirgū nevar palielināties bezgalīgi;
Recognises that there is an upper limit on the amount of fish that can be caught on a sustainable basis, either for human consumption or for industrial purposes, which means that supplies of fish to the EU market cannot increase ad infinitum;
6. uzsver, ka tirgus liberalizācija un pašreizējā iespēja brīvi eksportēt ZAP uz Kopienas tirgu lielā mērā nelabvēlīgi ietekmē atsevišķu reģionu vietējo ekonomiku, jo īpaši visattālākajos reģionos, kuri nespēj atrast saviem produktiem noieta tirgu;
Stresses that market liberalisation and the current openness of the Community market to exports of fishery and aquaculture products are having a considerable and damaging impact on the local economy in certain regions, especially the most remote regions, which are unable to find markets for their products;
9. līdz ar to neatbalsta pašreizējās tirdzniecības politikas skatījumu, kas paredz neizbēgamu muitas aizsardzības izzušanu ZAP nozarē, kuras ražotājiem — Kopienas zvejniekiem, akvakultūras audzētājiem un apstrādātājiem — vienīgā iespēja būtu darbību beigt;
Cannot, therefore, accept the idea – promoted through the commercial policy currently being pursued – that all tariff protection in the fishery and aquaculture production sector must eventually be abolished, and that European producers (fishermen, fish farmers and processors) have no other choice than to resign themselves to this situation;
11. pauž nožēlu, ka atšķirībā no tirdzniecības sarunām par lauksaimniecības produktiem, kuras vada lauksaimniecības komisārs, tirdzniecības sarunas par ZAP uzskata par „nelauksaimniecības” jomu un tās atrodas tirdzniecības komisāra kompetencē, kuram šī joma bieži vien nozīmē pielāgojamu mainīgu rādītāju uz daudz plašāku problēmu fona;
Deplores the fact that unlike trade talks on agricultural products, which are headed up by the Agriculture Commissioner, talks on fishery and aquaculture products are considered to be ‘non-agricultural’ negotiations and responsibility for them lies with the Trade Commissioner, to whom they are simply an adjustment variable within a wider body of issues;
14. tāpat prasa Komisijai censties pēc iespējas uzticamāk un precīzāk izvērtēt ZAP importa ietekmi uz Kopienas tirgu, jo īpaši cenu jomā, un censties izveidot datu vākšanas un apmaiņas sistēmu, kas šādu izvērtēšanu atvieglotu;
Calls also for the Commission to make efforts to assess more reliably and more accurately the impact of imports of fishery and aquaculture products on the Community market, in particular as regards prices, and work on introducing a data collection and exchange system so as to facilitate that assessment process;
16. atgādina, ka saskaņā ar 2001. gada 14. novembrī Dohā pieņemtās PTO ministru deklarācijas 47. punktu šīs kārtas sarunas risina pēc vienoto saistību principa, un, kamēr nav noslēgtas visas kārtas sarunas, Eiropas Savienība drīkst mainīt nostāju par noteiktām tās sadaļām;
Recalls that, in accordance with paragraph 47 of the Doha ministerial declaration of 14 November 2001, the current round of talks is based on the ‘single undertaking’ principle, and that until the entire round has been concluded the European Union is still entitled to review its position on particular chapters;
19. aicina Kopienas pārstāvjus divpusējās un reģionālajās sarunās sistemātiskāk pieprasīt kompensējošas saistības apmaiņā pret tirdzniecības koncesijām trešām valstīm ZAP importa jomā, apņēmīgi aizsargājot Eiropas Savienības aktīvās intereses šajā nozarē, ja tādas pastāv;
Asks the EU representatives negotiating bilateral and regional agreements to require more systematically a real quid pro quo in exchange for trade concessions to non-EU countries on imports of fishery and aquaculture products, resolutely defending any offensive interests of the EU in this sector;
22. vērš uzmanību uz to, ka gadījumā, ja notiek dempings, subsidēšana vai ievērojami un bez brīdinājuma palielinās noteiktu ZAP kategoriju imports, Kopienas nozarē ir iespēja izmantot ES tirdzniecības aizsardzības instrumentus;
Draws attention to the option for the Community industry of making use of the EU's commercial defence instruments in the event of dumping, subsidisation or increase on a large scale and without warning of imports for certain categories of fishery and aquaculture products;
Vides, sociālie, sanitārie un kvalitātes aspekti
Environmental, social, health and quality aspects
24. pauž bažas, ka ievērojams ZAP pieplūdums Kopienas tirgū negodīgas konkurences apstākļos var ietekmēt eiropiešu ēšanas paradumus, kuri vispārējas ekonomikas krīzes iespaidā varētu ļauties kārdinājumam iegādāties lētākus zemākas kvalitātes produktus;
Is concerned that the massive influx of fishery and aquaculture products onto the Community market in an environment of unfair competition could influence the eating habits of Europeans, who, at a time of general economic crisis, could yield to the easy temptation to buy cheaper and lower-quality food products;
27. pauž bažas, ka bez mērķtiecīgas politikas šajā jomā būtiskās iespējas, ko sniedz ZAP Kopienas tirgus ar ļoti brīvu pieeju un strauji augošu pieprasījumu, ilgstoši neatturēs šīs valstis no pārzvejas;
Fears that – in the absence of an established policy in that regard – the powerful attraction of a very largely open and fast-growing EU market for fishery and aquaculture products constitutes a permanent incentive to over-fishing on the part of the countries concerned;
29. uzskata, ka, piemērojot Kopienas noteikumus par NNN zveju, ir stingrāk lejupēji jāpārbauda šādu zivju tirdzniecība, galvenokārt veicot stingrākas pārbaudes dalībvalstīs un uzņēmumos, kurus tur aizdomās par nelegāli nozvejotu produktu piegādi;
Believes that, in addition to applying the Community rules on IUU fishing, it is necessary to exercise stricter downstream controls on the marketing of such fish, notably by means of more rigorous audits of the Member States and of enterprises suspected of supplying products originating in illegal fishing;
33. uzskata, ka „sociālā dempinga” problēma, kas sastopama arī daudzās citās ekonomikas nozarēs, ir sevišķi saasināta ZAP jomā un jo īpaši apstrādes rūpniecībā, kurā izmanto lielu darbaspēku;
Believes that the problem of social dumping, although not confined to the fishery and aquaculture sector, is particularly acute there and especially in processing activities, which are highly labour-intensive;
38. aicina būt īpaši uzmanīgiem attiecībā uz produktiem, kurus noteiktos pasaules reģionos ražo pēc jaunām, īpaši intensīvām akvakultūras audzēšanas metodēm, un kritiski izvērtēt šajās saimniecības izmantotos produktivitātes palielināšanas paņēmienus un procesus un to iespējamo ietekmi uz veselību, kā arī ietekmi uz sociālo un vides jomu;
Advocates an extremely vigilant approach to products from new, particularly intensive, types of aquaculture practised in certain regions of the world and calls for a critical study of the productivity-boosting techniques and procedures used in the plants in question and of their possible health implications as well as their local social and environmental impact;
KTO reforma
Revision of the COM
41. uzsver, ka ar šajā jomā īstenotajiem jaunajiem mehānismiem būtu noteikti jāņem vērā nenovēršamais fakts par zemu izmaksu importa spēcīgo konkurētspēju, kas izriet no videi kaitīgām darbībām vai ir līdzvērtīga sociālajam dempingam, tomēr būtu jācenšas nodrošināt normālu Kopienas produkcijas noietu par pienācīgām cenām;
Emphasises that it is absolutely essential for the new mechanisms introduced under the revision to address the reality of fierce competition from low-cost imports resulting from practices that are damaging to the environment or equivalent to a form of social dumping, and to endeavour, nonetheless, to ensure that EU production can be marketed normally and sufficiently profitably;
42. pauž pārliecību, ka Eiropas Savienības patērētāji bieži vien izdarītu citu izvēli, ja būtu labāk informēti par pārdošanā esošo produktu patieso būtību, ģeogrāfisko izcelsmi, zvejas vai ražošanas apstākļiem un to kvalitāti;
Expresses its conviction that European consumers would often make different choices if they were better informed about the true nature of products on sale, their geographical origins, the conditions under which they were produced or caught and their quality;
44. uzskata, ka ZAP ekoloģiskajai sertifikācijai un ekoloģiskajai marķēšanai ir jābūt pārredzamam un patērētājam viegli saprotamam procesam, kā arī ir nepieciešama iespēja šis metodes izmantot visai nozarei bez izņēmuma, ja vien tiek stingri ievēroti pamata piešķiršanas kritēriji;
Believes that the ecocertification and ecolabelling of fishery and aquaculture products should be a process that is transparent and easily understandable by the consumer, and should be available to the whole sector without exception, subject to strict compliance with the basic award criteria;
47. atzīmē, ka Eiropas Savienībā patērētāju ieradumos un izplatītāju pieprasījumā vērojama būtiska tendence aizstāt svaigus Kopienas izcelsmes produktus ar noteiktiem importētiem akvakultūras produktiem;
Notes the existence of significant substitution effects, in terms of consumer habits and demand on the part of distributors in the EU, as between fresh products of Community origin and certain types of imported aquaculture products;
49. šajā jautājumā atsaucas uz 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par jaunu impulsu Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģijai;
Points, in this regard, to its resolution of 17 June 2010 on a new impetus for the Strategy for the Sustainable Development of European Aquaculture;
Ņemot vērā šo jautājumu ārkārtīgi lielo nozīmi un to, ka tie skar vairākas jomas, mana politiskā grupa un es pagājušā gada beigās nolēmām uzņemties šā ziņojuma izstrādi.
My political group and I decided at the end of last year to take the initiative in compiling this report, the subject being one of fundamental importance and the issues raised being of relevance to various policy areas.
Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komiteja, pamatojoties uz Maria do Céu Patrão Neves ziņojumu, pagājušā gada februārī pieņēma rezolūciju par Zaļo grāmatu „Kopējās zivsaimniecības politikas reforma”.
In February 2010, Parliament’s Committee on Fisheries adopted a resolution on the green paper entitled ‘Reform of the Common Fisheries Policy’, based on the report by Maria do Céu Patrão Neves.
Komisija gatavojas arī balsot par Guido Milana ziņojuma projektu par jaunu stratēģiju Eiropas Savienības akvakultūras jomā.
The Committee will also vote shortly on Guido Milana’s draft report on the new strategy for European aquaculture.
Mums šķita, ka šos divus svarīgos dokumentus būtu derīgi papildināt ar dokumentu par šo nozaru nākotnei izšķirīgu problēmu.
We felt that these two important reports could usefully be complemented by a further report on a set of problems particularly crucial to the future of the sectors concerned.
Būtisks jautājums, kas šo Eiropas Savienības ekonomikas nozaru izvērtējumā nav apejams, ir zivsaimniecības un akvakultūras produktu (ZAP) importa kārtība, t.i., ar kādiem nosacījumiem trešo valstu izcelsmes produkti tiek ievesti ES teritorijā, papildinot Eiropas Savienības izcelsmes zivsaimniecības un akvakultūras produktu sortimentu vai konkurējot ar tiem.
The question of the system of fishery and aquaculture imports into the EU – i.e. the conditions under which products originating outside the Union are admitted, alongside or in competition with, European fishery and aquaculture products – is of major importance and any analysis of these sectors of the European economy must necessarily address it.
To lieliski raksturo skaitļi:
The statistics speak volumes.
· tā kā Eiropas Savienība, kurai seko Japāna un Amerikas Savienotās valstis, ir lielākais ZAP noieta tirgus (12 miljoni tonnu un 55 miljardi EUR 2007. gadā);
· The EU market for fishery and aquaculture products – with a volume of 12 million tonnes and a value of EUR 55 billion in 2007 – is the biggest in the world, ahead of both the Japanese and US markets.
· šis tirgus kopš 2005. gada strauji aug un arvien vairāk kļūst atkarīgs no importa pat tiktāl, ka Kopienas ražotie produkti pašlaik spēj apmierināt tikai 40 % patēriņa, t.i., atkarība no importa ir lielāka par 60 %;
· The market has been growing rapidly since 2005 and is increasingly dependent on imports: in fact, its level of self-sufficiency is currently less than 40% (in other words, more than 60% of demand is met by imports).
· patēriņa prognozes liecina, ka pieprasījums var pieaugt līdz 1 500 000 tonnām 2030. gadā un šo pieprasījuma pieaugumu gandrīz pilnībā vajadzēs segt papildu importam.
· Consumption forecasts indicate that demand could rise by a further 1 500 000 tonnes approximately by 2030 – an increase that will have to be met virtually entirely from additional imports.
Jebkurā gadījumā Kopienas ražošana nebūs pietiekama un tā nekad nespēs apmierināt tādu pieprasījumu.
EU production is manifestly not enough and can never be enough to meet such levels of demand.
Šī atkarība no importa vairākās tirgus jomās (sugas, produktu veidi, piegādes ķēdes) rada sarežģītu un daudzveidīgu situāciju.
The reality of this dependence on imports in different sectors of the market is complex and diverse, varying according to the species marketed, the types of product concerned and the distribution circuits.
Ir vairāk nekā skaidrs, ka tas rada pamatotas bažas noteiktiem nozares dalībniekiem, un tieši to es esmu centies ietvert šajā ziņojuma projektā.
The situation is nevertheless of legitimate concern to some players in the industry, and this draft report sets out to address their concern.
Runājot par metodoloģiju, mans darbs sākās, iepazīstoties ar vairākiem pētījumiem un pieejamajiem datiem, jo īpaši neseniem pētījumiem, kas veikti par Komisijas, no vienas puses, un Parlamenta, no otras puses, līdzekļiem.
With regard to methodology, I consulted a number of the studies and data sets that are available, particularly studies carried out recently on the Commission’s or Parliament’s behalf.
Pēc tam es pieprasīju specifisku informāciju noteiktiem Komisijas ģenerāldirektorātiem (DG TRADE un DG MARE) un satikos ar attiecīgo dienestu pārstāvjiem.
I then sent requests for specific information to the Commission’s TRADE and MARE directorates-general and interviewed representatives of the departments concerned.
Tad es neoficiāli konsultējos ar vairākām lielām Eiropas Savienības līmeņa organizācijām, kas pārstāv zvejniekus un akvakultūras ražotājus, importētājus un apstrādātājus, kā arī izplatītājus, izmantojot katrai uzņēmēju kategorijai piemērotu jautājumu kopumu, un satikos ar vairāku šo organizāciju pārstāvjiem.
I also consulted informally, via tailored questionnaires, with a number of large European-level organisations representing, respectively, fishermen, fish farmers, importers, processors and distributors, and I had meetings with some of them.
Arī Zivsaimniecības komitejas 8. aprīlī organizētā uzklausīšana „KZP reforma: tirdzniecības aspekti un tirgus organizācija” man ļāva padziļināt izpratni par dažādu iesaistīto pušu interesēm un izvērtēt to, cik grūti būs šīs intereses samērot.
The hearing held on 8 April 2010 by the Committee on Fisheries on the theme ‘CFP reform: trade aspects and market organisation’ also gave me a better insight into the respective interests of the various stakeholders and a measure of the difficulty of reconciling them.