natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis jautājums galvenokārt attiecas uz atbildīgajiem par darbībām un/vai programmām un uz to, vai lēmumi ir īstenoti pareizi (no ekonomijas un lietderīguma viedokļa), pieņemot, ka īstenoti vajadzīgie lēmumi un programmas;
This question refers primarily to those responsible for the activities and/or programmes, and considers whether decisions are being implemented correctly (economically and efficiently), on the assumption that the ‘right’ decisions and programmes are being implemented;
- vai īstenotas vajadzīgās darbības un programmas?
- are the right activities and programmes being implemented?
Citiem vārdiem, vai pareizi īstenotas pamatnostādnes vai mērķi?
In other words, are the guidelines or objectives being correctly realised?
Šis jautājums galvenokārt skar efektivitāti, t.i., mērķu sasniegšanu.
This type of question deals primarily with effectiveness, i.e. the achievement of objectives.
Revidents var, piemēram, konstatēt, ka atsevišķi revidējamie pasākumi vai programmas neatbilst to izvirzītajiem mērķiem.
An auditor may, for example, establish that a selected audited measure or programme is inconsistent with the objectives it aims to achieve.
Piemēram, ja programmas mērķis ir samazināt bezdarbu un programma ietver bezdarbnieku apmācību, revidents var konstatēt, ka vairums bezdarbnieku pēc apmācību pabeigšanas darbu nav atraduši.
For example, if the objective of the programme is to reduce unemployment and the programme involves training for the unemployed, the auditor might establish that the majority of unemployed people did not find employment after completing the training.
Līdz ar to jāsecina, ka programmas mērķis nav sasniegts.
From this it could be concluded that the programme did not meet its objective.
Atbildot uz šiem jautājumiem, tiek atbildēts arī uz jautājumu, kāda ir darbības novērtējuma revīzijas pievienotā vērtība.
The answer to these questions also answers the question of what the added value of a performance audit is.
Tādējādi darbības novērtējuma revīzijas pievienotā vērtība ir konstatējumi un ieteikumi, kā attiecīgajā gadījumā ekonomiskāk, efektīvāk un lietderīgāk izmantot nodokļu maksātāju naudu, lai palielinātu atsevišķas iestādes darbību vai atsevišķas programmas vai regulējuma racionalitāti.
The added value of a performance audit therefore lies in the findings and recommendations as to how, in a given case, to use taxpayers’ money more economically, more efficiently and more effectively to increase the rationality of the operations of an individual institution or an individual programme or regulation.
To, kā konstatējumi iekļaujami pārvaldībā, vieglāk ir izskaidrot ar iepriekš minēto piemēru.
How audit findings should be incorporated into management is easiest demonstrated in the example mentioned above.
Ja saskaņā ar revidenta konstatējumiem bezdarbnieku apmācība nav sniegusi vēlamos rezultātus, programmas izstrādātājam, iespējams, jāapsver citu bezdarba samazināšanas programmu izstrāde (piemēram, sabiedriskais darbs vai tamlīdzīgas programmas).
If, according to the auditor’s findings, training for the unemployed has not yielded the desired results, it may be the case that the programme designer will have to consider other programmes to reduce unemployment (e.g. public works and other such programmes).
Tas pats attiecas uz citiem gadījumiem, ja konstatēts, ka „3-e” pārbaudes kritēriji nav izpildīti, un līdz ar to attiecīgā programma vai regulējums ir jāpārskata.
The same applies in other cases where it is established that the 3Es have not been achieved and consequently the programme or regulation needs to be revised.
Viena no problēmām, kas bieži vien rodas lietderības pārbaudē (vismaz tāda ir bijusi mūsu pieredze Slovēnijā), ir tā, ka iepriekš nav skaidri noteikti mērķi, piemēram, nav pietiekami skaidri formulēti vēlamie rezultāti un rādītāji to izmērīšanai.
One problem which often arises in an audit of effectiveness (at least this has been our experience in Slovenia) is that the objectives have not been clearly evaluated in advance, i.e. the expected results and indicators to measure them have not been clearly defined.
Šādos gadījumos ir grūti novērtēt mērķu sasniegšanu un pārbaudīt paveikto darbu.
In such cases it is difficult to assess their achievement and follow-up action.
Tomēr pat šādos gadījumos lielā mērā iespējams šos lietderības pārbaudē iegūtos rezultātus un konstatējumus izmantot darbībā, ar nosacījumu, ka tie laikus novērtēti, mēs mācāmies no tiem un gūto pieredzi izmantojam jaunu darbību plānošanā.
However, such results or findings from an effectiveness audit can to a large extent be incorporated into an action even then, provided they are evaluated in time and provided we learn something from them and use the experience gained to plan new activities.
No šāda viedokļa centienu mērķis reformēt valsts finanšu jomu (jo īpaši situācijā, kad valsts līdzekļu daudzums ir ierobežots) ir, pamatojoties uz revīzijas konstatējumiem, sniegt skaidrākus formulējumus par atsevišķu programmu saturu, vēlamajiem mērķiem un rezultātiem un skaidrāk noteikt šā iznākuma izmērīšanai paredzētos kritērijus.
In that sense the efforts to reform public finances (particularly at a time of limited public resources) are aimed at providing clearer definitions, based on audit findings, of the content of individual programmes, expected objectives and results and a clear definition of indicators to measure those objectives.
Likumsakarīgi, ka Slovēnijā nesen ieviesa tā dēvēto valsts neto finanšu likumu, ar ko prasa noteikt fiksētu valsts izdevumu neto daudzumu, lai izslēgtu programmas, kuru mērķi nav skaidri formulēti vai kuru iznākums nav sasniedzis gaidītos mērķus.
It is no coincidence that a ‘nominal public finance rule’ was recently introduced in Slovenia requiring the fixed nominal amount of public spending to exclude programmes whose objectives are not well-defined or whose results have not fulfilled the anticipated objectives.
Šāda kārtība ļauj īstenot jaunas programmas, kurām skaidri formulēti mērķi un noteikti kritēriji rezultātu izmērīšanai.
This allows new programmes with clearly defined objectives and indicators of the measurability of results to be introduced.
Visos šajos gadījumos ir palielināta publiskajā sektorā īstenotās finanšu darbības revīzijas nozīme un pievienotā vērtība, jo šādā revīzijā ne tikai pārbauda publiskā sektora izdevumu pareizību, bet arī, ņemot vērā, ka revīzija ir orientēta uz rezultātu gūšanu, palielina nodokļu maksātāju naudas izlietojuma lietderību.
In all these cases the importance and added value of financial performance auditing in the public sector is increased, since public sector spending focuses not only on correct use but also, by being results-orientated, on enhancing the effective use of taxpayers’ money.
Kā varētu uzlabot Revīzijas palātas, dalībvalstu revīzijas iestāžu un Eiropas Parlamenta (Budžeta kontroles komitejas) sadarbību attiecībā uz ES budžeta izpildes revīziju?
How could the cooperation improve between the Court of Auditors, the National Audit Institutions and the European Parliament (Committee on Budgetary Control) concerning the audit of the EU budget?
Revīzijas palātas, dalībvalstu revīzijas iestāžu un Eiropas Parlamenta (Budžeta kontroles komitejas) sadarbību noteikti var uzlabot vismaz šādās divās jomās:
Cooperation between the Court of Auditors, the National Audit Institutions and the European Parliament (Committee on Budgetary Control) can certainly be improved in at least two areas:
- iekšējo un ārējo pārbaužu (revīziju) sistēmas īstenošana;
- implementation of the system of internal and external controls (audits);
- ziņošana Budžeta kontroles komitejai.
- reporting to the Committee on Budgetary Control.
Attiecībā uz pirmo jomu — iekšējo un ārējo pārbaužu (revīziju) sistēmas īstenošana — jānorāda, ka Slovēnijā ES līdzekļu izmantošanu, piemēram, kohēzijas politikas jomā, revidē visas turpmāk minētās iestādes:
With regard to the first area - the implementation of the system of internal and external controls (audits) - it should be made clear that in Slovenia the use of EU funds, e.g. for cohesion policy, is audited by all of the following institutions:
- Slovēnijas Republikas Revīzijas palāta;
- the Court of Audit of the Republic of Slovenia;
- Finanšu ministrijas Budžeta uzraudzības birojs (pārņemot iepriekšējo ārējo pārbaužu praksi);
- the Budget Supervision Office at the Ministry of Finance (which continues the practice of prior external controls);
- attiecīgo ministriju iekšējās revīzijas struktūras;
- the internal audit bodies in the individual ministries;
- Eiropas Komisija;
- the European Commission;
- Eiropas Revīzijas palāta.
- the European Court of Auditors.
Vai tas ir pārāk daudz vai pārāk maz?
Is this too much or too little?
Vai sistēma ir pietiekami ekonomiska, efektīva un lietderīga, lai sākotnējās pārbaudes atsvērtu revīzijas konstatējumus?
Is the system economic, efficient and effective enough for the inputs to outweigh the findings?
Tie ir nozīmīgi jautājumi.
These are important questions.
Eiropas Komisijas, Budžeta uzraudzības biroja un attiecīgo ministriju iekšējās revīzijas struktūras ir daļa no iekšējās pārbaudes sistēmas saskaņā ar integrētu pārbaužu sistēmu kohēzijas politikas jomā.
The audits by the European Commission, the Budget Supervision Office and the internal audit bodies in the individual ministries are part of the internal control system under the integrated control framework in the area of cohesion policy.
Es noprotu, ka Eiropas Komisija jau ir pieņēmusi īpašus pasākumus, lai racionalizētu saskaņā ar integrēto pārbaužu sistēmu veikto revīziju skaitu nolūkā nepieļaut divkāršu darbu un pārmērīgas izmaksas.
I understand that the European Commission has already adopted specific measures to rationalise the number of audits under the integrated control framework with a view to avoiding duplication of efforts and excessive costs.
Jāveic novērtējums, vai šie pasākumi ir pietiekami un atbilstīgi.
An assessment will need to be made as to whether this is sufficient and appropriate.
Protams, gan Slovēnijas Revīzijas palāta, kas ir augstākā revīzijas iestāde (ARI) Slovēnijā, gan Eiropas Revīzijas palāta ir neatkarīga ārējās revīzijas iestāde.
Slovenia’s Court of Audit, the supreme audit institution (SAI) in Slovenia, and the European Court of Auditors are of course both independent external audit institutions.
Lai gan nav pieļaujams, ka dalībvalstu revīzijas iestādes kļūst par ES iekšējās revīzijas struktūru un līdz ar to ir pakļautas Eiropas Revīzijas palātai, tas nenozīmē, ka nav jānostiprina sadarbība, tādējādi uzlabojot šādu revīziju „3-e”.
Although it is not acceptable for national audit bodies to become part of the EU internal audit system and thus subordinate to the European Court of Auditors, this does not mean that it is not necessary to strengthen cooperation and thereby increase the 3Es of such audits.
Ir daudzi labi piemēri sadarbībai starp dalībvalstu revīzijas iestādēm, veicot atsevišķas revīzijas, piemēram, sadarbība starp Polijas, Čehijas Republikas un Lietuvas ARI 1999. gadā, īstenojot vides aizsardzības revīziju, un sadarbība starp Norvēģijas, Somijas un Dānijas ARI saistībā ar elektroenerģijas tīklu gatavību ārkārtas situācijām 2008. gadā.
There are numerous good examples of cooperation between national audit institutions in the performance of individual audits: for example, cooperation between the SAIs of Poland, the Czech Republic and Lithuania on the implementation of an environmental protection audit in 1999 and cooperation between the SAIs of Norway, Finland and Denmark on an audit of Nordic cooperation concerning electricity emergency preparedness in 2008.
Pastāv dažādi sadarbības veidi un formas, un dalībvalstu revīzijas iestādēm nav iemesla nesadarboties ar Eiropas Revīzijas palātu.
There are various forms and types of cooperation and there is no reason for the national audit bodies not to cooperate with the European Court of Auditors.
Atzinīgi vērtējams tas, ka šāda sadarbība jau notiek dažādās komitejās, jo tādējādi tiek nodrošināta noderīgas informācijas plūsma abos virzienos.
It is good that such cooperation is already underway in various committees; useful information is flowing in both directions.
Dalībvalstu revidenti bieži vien uzrauga Eiropas Revīzijas palātas revidentu darbu, vai arī paši piedalās Revīzijas palātas veiktajās revīzijās.
National auditors often monitor the auditors of the European Court of Auditors, or themselves participate in ECA audits.
Es arī noprotu, ka nolūkā uzlabot sadarbību ir izveidota Dalībvalstu revīzijas iestāžu vadītāju kontaktkomiteja, kurai palīdz Sadarbības koordinatoru komiteja.
I also understand that with a view to facilitating cooperation, a Contact Committee of the heads of national audit institutions was established, which is assisted by a Committee of Liaison Officers.
Revīzijas palāta pēc iespējas un saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem cenšas uzlabot dalībvalstu revīzijas iestāžu darbu un izvairīties no nevajadzīga divkārša darba.
The Court of Auditors is seeking to enhance the work of national audit institutions and avoid unnecessary duplication of efforts as far as possible in compliance with international standards on auditing.
Taču ir iespējama turpmāka sadarbības uzlabošana.
But there is certainly room for further improvement in cooperation.
Jābūt vēlmei un gatavībai rast risinājumus, lai veiktu iespējamās kopīgās revīzijas.
There should be a willingness and a readiness to seek solutions for potential joint audits.
Starptautisko revīzijas standartu pamatprasība ir noteikt šādu revīziju atbildības jomas, kas ietver metodoloģijas izvēli, revidentu apmācību utt.
A basic requirement of the international standards on auditing is to determine responsibility for such audits, which involves the choice of methodology, training of auditors and so on.
Taču tie nav nepārvarami šķēršļi.
But the obstacles are not insurmountable.
Attiecībā uz otro jomu — ziņošana Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai un iespējas uzlabot sadarbību starp Revīzijas palātu un Budžeta kontroles komiteju — es uzskatu, ka vienmēr ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši ņemot vērā, ka abām iestādēm ir ļoti līdzīgi uzdevumi.
With regard to the second area, reporting to the European Parliament’s Committee on Budgetary Control and the possibilities for improving cooperation between the Court of Auditors and the Committee on Budgetary Control, I believe that there is always scope for improvement, particularly given that both bodies have a very similar mission.
Es uzskatu, ka Revīzijas palātai nav sarežģīti sniegt apstiprinošu ticamības deklarāciju par darījumu regularitāti un likumīgumu saistībā ar ES budžeta finanšu pārskatiem, ja to darīt ļauj revīzijas konstatējumi.
I believe the Court of Auditors has no difficulties with issuing a positive statement of assurance on the regularity and legality of transactions relating to the financial statements of the EU budget if the audit evidence makes that possible.
Taču, cik noprotu, pašreiz revīzijas konstatējumi šādu iespēju nenodrošina.
But I understand that at the moment the audit evidence does not give such a basis.
Ja es pareizi izpratu Revīzijas palātas 2008. gada pārskatā sniegto informāciju, tad situācija uzlabojas.
If I understand correctly the statements in the Court’s 2008 annual report, the situation is improving.
Ik gadu veiktā salīdzināšana, pamatojoties uz darījumu pārbaudi laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam, liecina, ka proporcionālā attiecība politikas grupās, kurās aprēķinātais kļūdu biežums pārsniedz 5 % (negatīvs atzinums), no 60 % attiecībā uz visiem 2005. gada izdevumiem ir samazinājusies līdz 31 % attiecībā uz visiem 2008. gada izdevumiem.
The year-on-year comparison based on testing of transactions in the period 2005-2008 shows that the proportion of policy groups in which the estimated error rate exceeds 5% (negative opinion) fell from 60% of all expenditure in 2005 to 31% of all expenditure in 2008.
Taču ir pieaugusi to politikas grupu proporcionālā attiecība, kurās aprēķinātais kļūdu biežums bija robežās no 2 % līdz 5 % (kvalificētais atzinums), proti, no 2 % 2005. gadā tā pieaugusi līdz 22 % attiecībā uz visiem 2008. gada izdevumiem.
But there was an increase in the proportion of policy of groups where the estimated error rate was between 2% and 5% (qualified opinion) - from 2% in 2005 to 22% of all expenditure in 2008.
To politikas grupu proporcionālā attiecība, kurā aprēķinātais kļūdu biežums pārsniedz 5 %, samazinās galvenokārt tāpēc, ka panākts uzlabojums lauksaimniecības un dabas resursu politikas grupā.
The percentage of policy groups with an estimated error rate exceeding 5% is decreasing, mainly due to progress in the ‘agriculture and natural resources’ policy group.
Es domāju, ka, īstenojot stratēģisko partnerību, Revīzijas palāta un Budžeta kontroles komiteja var turpināt un uzlabot sadarbību saistībā ar ieteikumu sagatavošanu Eiropas Komisijai, tādējādi tuvinot apstiprinošu ticamības deklarāciju ( DAS ) sniegšanu.
I think that within a strategic partnership context the Court and the Committee can continue and deepen their cooperation on the preparation of recommendations for the European Commission that will move towards a positive statement of assurance (DAS).
Es sīkumos nepārzinu, kādas ir procedūras ziņošanai Budžeta kontroles komitejai.
I am not familiar with the detailed procedures for reporting to the Committee on Budgetary Control.
Tomēr, ņemot vērā manu līdzšinējo pieredzi sadarbībā starp Parlamentu un Slovēnijas Revīzijas palātu, es uzskatu, ka var izveidot ciešāku sadarbību.
Nevertheless, from my own experience of cooperation between Parliament and the Court of Audit in Slovenia, I believe that closer cooperation can be established.
Tā ietvertu procedūras noteikumu ieviešanu Budžeta kontroles komitejā saskaņā ar politiskās darbības komiteju praksi, uzsverot Budžeta kontroles komitejas locekļu revidēto budžeta līdzekļu izlietotāju struktūru atklāto uzklausīšanu nozīmi un Revīzijas palātas veiktajā darbības novērtējumā gūtos konstatējumus izmantojot kā līdzekli, lai censtos izpildīt prasību par ekonomiskāku, efektīvāku un lietderīgāku valsts līdzekļu izlietojumu.
This would involve establishing rules of procedure for the Committee on Budgetary Control that follow the practice of the Political Action Committees, highlighting the role of public hearings of audited budget users by Committee members, with the Court of Auditors’ performance findings used as a means to address the requirement for more economic, efficient and effective use of public funds.
Piemēram, būtu lietderīgi dažos tuvākajos gados pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par jauno finanšu plānu veikt revīziju, novērtējot mērķu sasniegšanu attiecībā uz pašreizējo finanšu plānu, un pēc apspriešanas Budžeta kontroles komitejā šajā revīzijā gūtos konstatējumus izmantot par pamatu apspriedēm Eiropas Parlamentā un Eiropadomē (vai Vispārējo lietu padomē), kad Eiropas Komisija noteiks nākamā finanšu plāna (2014.–2020. gadam) veidošanas pamatprincipus.
For example, it would certainly be sensible in the next few years, before a final decision is taken on the new financial perspective, to carry out an audit of the achievement of objectives with regard to the current financial perspective, and, after a debate in the Committee on Budgetary Control, to use those findings as a basis for deliberation in the European Parliament and the European Council (or the General Affairs Council) when the European Commission is setting out the starting points for the next financial perspective (2014-2020).
Būtu pārsteidzīgi pieņemt galīgo lēmumu par jaunā finanšu plāna priekšlikumu, nerīkojot rūpīgas apspriedes par darbības novērtējuma revīziju un pašreizējā finanšu plāna īstenošanas efektivitāti.
It would be imprudent to take a final decision on the proposed new financial perspective without a serious debate on the performance audit and on the effectiveness of the implementation of the current financial perspective.
Šādos gadījumos — un to apstiprina publisko pārskatu komiteju pieredze Apvienotajā Karalistē un Slovēnijā — Budžeta kontroles komitejas locekļi var darboties saskaņā ar apvienotās darbības principu un, pamatojoties uz ziņojumiem, ciešā sadarbībā ar Revīzijas palātu veikt pārbaudes, rīkojot to amatpersonu atklātu uzklausīšanu, kuras ir atbildīgās personas revidējamo budžeta līdzekļu izlietotāju struktūrās.
In such cases - and this is borne out by the experience of the PACs in the UK and in Slovenia - the members of the Committee can work on a cross-party basis because, in close cooperation with the Court of Audit, they can carry out controls, based on reports, in the form of public hearings of the responsible officers of audited budget users.
Es uzskatu, ka šāda kārtība noteikti nostiprinātu Budžeta kontroles komitejas ietekmi un nozīmi Eiropas nodokļu maksātāju uztverē un mazinātu demokrātijas deficītu.
I believe this would certainly strengthen the role and importance of the Committee on Budgetary Control in the eyes of European taxpayers and decrease the democratic deficit.
Vismaz Slovēnijā šādas kārtības rezultātā parlamentārās pārraudzības struktūru un Slovēnijas Republikas Revīzijas palātas, kas ir augstākā revīzijas iestāde, darbs kļuva efektīvāks un mērķtiecīgāks.
At least in Slovenia’s case, this has made the work of parliamentary supervisors and the Court of Audit of the Republic of Slovenia, which is the supreme audit institution, more effective and more targeted.
Un visbeidzot, tādējādi gan Komisijai, gan Padomei būtu iespējams lielākā mērā ņemt vērā Eiropas Parlamenta ietekmi un nozīmi, kā to paredz Lisabonas līgums.
And finally, this would make it possible for both the Commission and the Council to give greater consideration to the role and importance of the European Parliament, as defined by the Lisbon Treaty.
Galīgais mērķis ir kopīgs, proti, ņemot vērā atsevišķu Eiropas iestāžu darbības principus un nozīmi, nodrošināt valsts līdzekļu ekonomiskāku, efektīvāku un lietderīgāku izlietojumu.
The ultimate goal is a shared one: taking into account the principles and roles of the individual European institutions, to ensure that public funds are used more economically, efficiently and effectively.
Ņemot vērā tehniskās zināšanas un pieredzi, ko esmu uzkrājis šajā jomā, kā arī manu profesionālo izaugsmi, es neredzu iemeslus tam, lai Parlaments noraidītu manu iecelšanu.
Considering the technical experience and expertise that I have in this field, as well as my professional career, I am not aware of any objective reasons why the European Parliament would have such an opinion.
Galvenie iemesli tam, kāpēc es kandidēju uz Revīzijas palātas locekļa amatu, ir tādi, ka šis amats man izvirza lielus uzdevumus, man ir ilggadīga un daudzveidīga pieredze un zināšanas valsts finanšu jomā un es vēlos piedalīties ES finanšu pārvaldības un kontroles attīstībā.
The main reasons I am standing as a candidate for membership of the Court of Auditors are because this post represents a great professional challenge to me, because I have long and diverse experience and knowledge in the field of public finance, and because I want to contribute to the development of financial management and control in the EU.
Es uzskatu, ka ES šī attīstība jānostiprina saskaņā ar Lisabonas līgumu, jo īpaši pašreiz, kad finanšu un ekonomikas krīzes laikā Eiropas Centrālā banka ekonomikas atveseļošanai dara pieejamus desmitiem vai simtiem miljardu eiro.
I believe in an EU that must be strengthened in line with the Lisbon Treaty, especially now when, at a time of financial and economic crisis, the European Central Bank is making available tens or hundreds of billions of euros for economy recovery.
Krīzes laikā ir īpaši svarīgi, lai mēs ieviestu pēc iespējas pārredzamākas procedūras un nodrošinātu, ka Eiropas nodokļu maksātāju nauda tiek efektīvi izmantota nolūkā īstenot programmas un mērķus, kuri noteikti ES budžetā, kas ir nozīmīgs instruments, lai īstenotu politiku, kura mūs satuvina ES.
In a time of crisis it is even more important that we put in place the most transparent procedures possible and ensure that European taxpayers’ money is used effectively for the programmes and objectives of the EU budget, which is an important instrument for implementing the policies that bring us together in the EU.