natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(3a) Iekšējā nelīdzsvarotība būtu jāaplūko makroekonomiskās nelīdzsvarotības pētījumā, tostarp privātais un valsts parāds, tā izmaiņas un veids (iekšējais vai ārējais) un valsts novēlotie maksājumi, jo īpaši valsts sektora un lielu starptautisko uzņēmumu maksājumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
(3a) Internal imbalances sh ould be considered in the study of macroeconomic imbalances, including private and public debt, its evolution and origin (domestic or international) and late payments of the country, especially from the public sector and big multinationals to small and medium-sized enterprises .
(3b) Būtu jāaplūko arī iekšējā tirgus attīstība, tostarp saikne starp algām un ražīgumu darba tirgū, un tas, vai pastāv juridiski šķēršļi, kas neļauj slēgt tiešas un brīvas vienošanās starp uzņēmumiem un darbiniekiem.
(3 b ) Internal market developments sh ould also be considered, including the linkage between wages and productivity in the labour market and the existence of legal barriers that do not allow direct free concertation between enterprises and workers.
(4) Lai palīdzētu novērst šādu nelīdzsvarotību un vājās vietas , tiesību aktos jānosaka integrētāka ekonomiskā un sociālā pieeja un detalizēta procedūra.
(4) To help address such imbalances and vulnerabilities , a more integrated economic and social approach and a procedure laid down in detail in legislation is necessary.
(4a) Šajā regulā pašreizējā situācija netiek risināta īstermiņā, bet drīzāk vidējā termiņā un ilgtermiņā, izmantojot strukturālu pieeju.
(4a) This Regulation does not address the current situation in the short-term but rather in a structural approach for the medium- to long-term.
(4b) Makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un korekcijas sistēmai un pabeigtai ekonomikas pārvaldības sistēmai būtu jāpapildina Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģija, kuras mērķis ir veicināt Savienības konkurētspēju un sociālo stabilitāti, un jābūt saderīgām ar to.
(4 b ) The framework for preventing and correcting macroeconomic imbalances and the complete economic governance framework should complement and be compatible with a Union strategy for growth and jobs which aims at boosting the Union 's competitiveness and social stability.
Tomēr šai savstarpējai saiknei nevajadzētu radīt atkāpes ne no šīs regulas noteikumiem, ne Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.
However, these interlinkages should neither provide for exemptions to the provisions of this Regulation nor for exemptions to the Stability and Growth Pact.
(4c) Pastāvīgais krīzes mehānisms būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un Savienības metodi, lai, no vienas puses, pastiprinātu Parlamenta iesaistīšanos un uzlabotu demokrātisko pārskatatbildību un, no otras puses, balstītos uz Komisijas kompetenci, neatkarību un objektivitāti.
(4 c ) The permanent crisis mechanism should be adopted under the ordinary legislative procedure and inspired by the Union method, in order, on the one hand, to strengthen Parliament’s involvement and improve democratic accountability and, on the other, to draw on the expertise, independence and impartiality of the Commission .
(4d) Tirgus svārstības un vairāku euro zonas dalībvalstu valdības obligāciju peļņas likmju starpība prasa noteiktu rīcību, kas aizsargātu euro stabilitāti.
(4 d ) The volatility of the markets and the levels of the government bond spreads of certain Member States whose currency is the euro are calling for a resolute action to defend the stability of the euro.
(4e) Pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, pilnībā jāatbilst LESD horizontālajiem noteikumiem, proti, LESD 7., 8., 9., 10. un 11. pantam, 153. panta 5. punktam un Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajam protokolam (Nr. 26) par vispārējas nozīmes pakalpojumiem.
(4 e ) The measures adopted under this Regulation should be fully consistent with horizontal provisions of the TFEU, namely Articles 7, 8, 9, 10 and 11 TFEU, with Article 153(5) TFEU, and with the Protocol (No 26) on services of general interest annexed to the Treaty on European Union and to the TFEU.
(5) LESD 121. panta 3. un 4. punktā minēto daudzpusējo uzraudzību ir lietderīgi papildināt ar īpašiem noteikumiem, ar kuru palīdzību varētu atklāt, novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību un vājās vietas un kuru procedūru ir ārkārtīgi svarīgi iekļaut ikgadējā daudzpusējās uzraudzības ciklā .
(5) It is appropriate to supplement the multilateral surveillance referred to in Article 121(3) and (4) TFEU with specific rules for detection, prevention and correction of macroeconomic imbalances and vulnerabilities, which procedure it is absolutely essential to incorporate into the annual multilateral surveillance cycle .
Makroekonomiskā nelīdzsvarotība tiek definēta kā situācija, kurā dalībvalstij ir ievērojams tekošā konta deficīts, būtisks konkurētspējas kritums, nozīmīgs un neparasts aktīvu cenu pieaugums, lielas ārējās, valsts sektora vai privātā sektora parādsaistības vai to straujš pieaugums, vai šādu norišu liela iespējamība.
Macroeconomic imbalances are defined as situations in which a Member State experiences large current account deficits, significant losses of competitiveness, large and unusual increases in asset prices, high levels of or a significant deterioration in external, public sector or private sector indebtedness or a significant risk thereof.
(6) Ar šo procedūru būtu jāievieš brīdināšanas mehānisms, lai laikus atklātu radušos makroekonomisko nelīdzsvarotību un vājās vietas .
(6) This procedure should put in place an alert mechanism for early detection of emerging macroeconomic imbalances and vulnerabilites .
Tas būtu jābalsta uz indikatīva un pārredzama rādītāju kopsavilkuma , kurā iekļautu indikatīvas robežvērtības, un ekonomikas novērtējuma.
It should be based on use of an indicative and transparent scoreboard comprising indicative threshold s , combined with economic judgment.
(7) Lai rādītāju kopsavilkums būtu efektīvi izmantojams kā pamats makroekonomikas labākai uzraudzībai, tas būtu jāveido no ierobežotas reālo un nominālo ekonomikas, finanšu un strukturālo rādītāju kopas ar attiecīgām indikatīvām robežvērtībām, lai atklātu makroekonomisko nelīdzsvarotību.
(7) In order for the scoreboard to function efficiently as the basis for improved surveillance of macroeconomics, the scoreboard should consist of a limited set of real and nominal economic, financial and structural indicators relevant to detection of macroeconomic imbalances, with corresponding indicative thresholds.
Simetrija skaitlisko robežvērtību interpretācijā nozīmē to, ka pārmērīgas pozitīvās vai negatīvās vērtības, kā arī līdzīgu rādītāju atšķirīgas izmaiņas dažādās dalībvalstīs nozīmē, ka jāveic detalizētāka pārskatīšana.
Symmetry in the interpretation of numerical thresholds means that excessive positive or negative values as well as divergent evolutions of similar indicators across Member States shall trigger a closer review.
Rādītāju kopsavilkumam laika gaitā būtu jāmainās, lai tas atspoguļotu makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgo dabu, cita starpā, ja rodas draudi makroekonomiskajai stabilitātei vai kļūst pieejamāka attiecīgā statistika.
The composition of the scoreboard should evolve over time so as to adapt to the changing nature of macroeconomic imbalances , inter alia due to evolving threats to macroeconomic stability or enhanced availability of relevant statistics.
Rādītāji nav jāsaprot kā ekonomikas politikas mērķi, bet kā instrumenti, lai ņemtu vērā makroekonomiskās nelīdzsvarotības mainīgo dabu Eiropas Savienībā.
The indicators should not be contemplated as goals for economic policy but as tools to take account of the evolving nature of the macroeconomic imbalances within the European Union.
(7a) Savienības stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai paredzētās makrostrukturālās uzraudzības padziļinātajā pārskatā makroekonomiskās nelīdzsvarotības rādītāji būtu jāpapildina ar pamatrādītājiem, īpašu uzmanību pievēršot stratēģijas galvenajiem mērķiem (nodarbinātībai, jauninājumiem, izglītībai, sociālajai integrācijai, klimatam un enerģētikai).
(7a) The indicators of macro-economic imbalances should be complemented by headlines indicators, in the in-depth review, within the macro-structural surveillance foreseen under the Union strategy for growth and jobs, with particular focus on the key objectives of the strategy (employment, innovation, education, social inclusion , climate and energy).
(7b) Uzliekot naudassodu par tirdzniecības pārpalikumu vai deficītu, simetrijas kritēriji netiks ņemti vērā.
(7 b ) Symmetrical criteria will not be taken into account on the implementation of fines for commercial surpluses and commercial deficits.
(8) Vienas vai vairāku indikatīvo robežvērtību pārsniegšana ne vienmēr norāda uz makroekonomiskās nelīdzsvarotības rašanos, jo ekonomikas politikas veidošanā jāņem vērā savstarpējās saiknes starp makroekonomikas rādītājiem.
(8) The crossing of one or more indicative thresholds need not necessarily imply that macroeconomic imbalances are emerging, as economic policy-making should take into account inter-linkages between macroeconomic variables.
Secinājumus nevajadzētu izdarīt no rādītāju kopsavilkuma automātiskas nolasīšanas — ekonomiskajam novērtējumam būtu jānodrošina, lai tiktu ņemta vērā visa rādītāju kopsavilkuma un cita informācija un tā kļūtu par neatņemamu vispusīgas analīzes daļu , un šajā sakarībā nelīdzsvarotības analīzē būtu īpaši jāņem vērā arī tās ekonomikas cikla daļas noteikšana, kurā attiecīgajā brīdī ir dalībvalsts, kā arī iespējamais domino efekts, ko nelīdzsvarotība var izraisīt kādā citā dalībvalstī, euro zonā vai visā Eiropas Savienībā .
Conclusions should not be drawn from an automatic reading of the scoreboard: economic judgment should ensure that all pieces of information, whether from the scoreboard or not, are put in perspective and become part of a comprehensive analysis and , in this respect, an analysis of the imbalance should particularly also include the identification of the part of the economic cycle the Member State is experiencing as well as the potential spillovers that the imbalance is creating within another Member State, the euro area or the whole of the European Union .
(9) Balstoties uz daudzpusējo uzraudzības procedūru un brīdināšanas mehānismu, Komisijai , izmantojot iepriekšēju novērtējumu, būtu jāidentificē tās dalībvalstis, par kurām jāveido padziļināts pārskats.
(9) Based on the multilateral surveillance procedure and the alert mechanism, the Commission should , by way of preliminary assessment, identify the Member States to be subject to an in-depth review.
Padziļināta pārskata veikšanu nevajadzētu interpretēt kā pieņēmumu, ka pastāv pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība.
Conducting such an in-depth review should not imply a presumption of the existence of excessive macroeconomic imbalances.
Padziļinātajā pārskatā būtu jāietver pamatīga nelīdzsvarotības cēloņu analīze un pārskata dalībvalsts spēja tos novērst .
The in-depth review should encompass a thorough analysis of the causes of imbalances and the capacity of the Member State under review to resolve them .
Padziļinātais pārskats būtu jāuzskata par standarta procedūru diagnostikas posmā .
An in-depth review should be seen as a standard procedure in the diagnosis phase .
(10) Nevēlamas makroekonomiskās nelīdzsvarotības un vājo vietu uzraudzības un korekcijas procedūrai ar preventīviem un korektīviem elementiem būs vajadzīgi pastiprināti uzraudzības instrumenti, līdzīgi tiem, kurus izmanto daudzpusējā uzraudzības procedūrā.
(10) A procedure to monitor and correct adverse macroeconomic imbalances and vulnerabilities , with preventive and corrective elements, will require enhanced surveillance tools based on those used in the multilateral surveillance procedure.
Tajā būtu jāietver biežākas Komisijas misijas dalībvalstīs uzraudzības un statistikas kontroles nolūkā sadarbībā ar Eiropas Centrālo Banku (ECB), ja šādas misijas notiek dalībvalstīs, kurās ir ieviests euro vai kuras piedalās ERM II, un papildu ziņošana no dalībvalsts puses, ja nelīdzsvarotība ir nopietna vai tā un vājās vietas apdraud stabilu Ekonomikas un monetārās savienības darbību.
This should include enhanced surveillance missions and control of statistics by the Commission to Member States in liaison with the European Central Bank ( ECB ) when those missions concern participating Member States or Member States participating in the ERM II and additional reporting by the Member State in case of severe imbalances, including imbalances and vulnerabilites that jeopardise the proper functioning of the economic and monetary union.
Tā kā misiju mērķim jābūt plašas un līdzsvarotas informācijas iegūšanai par makroekonomisko situāciju, sociālie partneri un citas ieinteresētās personas valstī būtu aktīvi jāiesaista dialogā.
Since these missions should aim at getting a broad and balanced picture of the macroeconomic situation, social partners and other national stakeholders should be actively engaged in the dialogue.
(11) Novērtējot nelīdzsvarotību, jāņem vērā tās nopietnība, tas, cik lielā mērā tā uzskatāma par pastāvīgu, un iespējamā negatīvā ekonomiskā un finansiālā ietekme uz citām dalībvalstīm.
(11) When assessing imbalances, account should be taken of their severity, of the degree to which they may be considered unsustainable and of the potential negative economic and financial spillovers to other Member States.
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš dalībvalstīm ar lielu tekošā konta deficītu un zemu konkurētspēju.
Particular attention should be paid to Member States with large current-account deficits and low competitiveness.
Būtu jāņem vērā arī attiecīgās dalībvalsts ekonomiskās korekcijas iespējas un tas, cik sekmīgi pildīti iepriekšējie ieteikumi, kas sniegti saskaņā ar šo regulu, un citi ieteikumi, kas sniegti saskaņā ar LESD 121. pantu daudzpusējās uzraudzības ietvaros, īpaši dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes.
The economic adjustment capacity and the track record of the Member State concerned as regards compliance with earlier recommendations issued under this Regulation and other recommendations issued under Article 121 TFEU as part of multilateral surveillance, in particular the broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, should also be considered.
(11a) Nelīdzsvarotības novērtējumā būtu jāņem vērā Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas mērķi un vajadzība izmantot šādu stratēģiju kā instrumentu ilgtspējīgai iekšējai kohēzijai, dodot ieguldījumu tajā, lai Savienība kļūtu par konkurētspējīgāko ekonomiku pasaulē.
(11a) The assessment of imbalances should take into account the objectives of a Union strategy for growth and jobs and the need to use such a strategy as an instrument for sustainable internal cohesion, contributing to making the Union the most competitive economy in the world.
Būtu jāņem vērā to valstu vidēja termiņa izaugsmes un primārās bilances mērķi, kuru ekonomikas atrodas iedzinēja lomā.
The medium-term growth and primary balance targets of the "catching-up countries" should be taken into consideration.
(11b) Būtu jāņem vērā strukturālie nelīdzsvarotības cēloņi, kas var apdraudēt dalībvalsts finanšu stabilitāti vai ietekmēt Savienības ekonomikas un finanšu stabilitāti.
(11 b ) The structural reasons for imbalances risking undermining the financial stability of the Member State or having an impact on the economic and financial stability of the Union should be taken into account.
(11c) Nelīdzsvarotības novērtējumā būtu jāņem vērā līdzsvarotu publisko finanšu mērķi vidējā termiņā un vajadzība samazināt publisko parādu un stiprināt ekonomikas izaugsmi.
(11 c ) The assessment of imbalances should take into account the objectives of balanced public finances in the medium-term perspective and the need to reduce the public debt and enhance economic growth.
(11d) Pasākumos, kas ierosināti kādai no dalībvalstīm nelīdzsvarotības novēršanai, būtu jāņem vērā Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas mērķi un vajadzība izmantot šādu stratēģiju kā instrumentu ilgtspējīgas iekšējās kohēzijas nodrošināšanai, kas Savienībai palīdzētu kļūt par konkurētspējīgāko ekonomiku pasaulē.
(11 d ) Measures proposed to a given Member State for correcting imbalances should take into account the objectives of a Union strategy for growth and jobs and the need to use such a strategy as an instrument for sustainable internal cohesion, contributing to making the Union the most competitive economy in the world.
(12) Ja ir konstatēta makroekonomiskā nelīdzsvarotība vai vājās vietas , attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsaņem ieteikumi, kuros sniedz norādes par veicamajiem politikas pasākumiem.
(12) If macroeconomic imbalances or vulnerabilities are identified, recommendations should be addressed to the Member State concerned to provide guidance on appropriate policy responses.
Tai būtu laikus jāveic nelīdzsvarotības un vājo vietu novēršanai domātie politikas pasākumi un jāizmanto visi pieejamie valsts iestāžu kontrolē esošie politikas instrumenti , un jāiesaista visas attiecīgās valsts ieinteresētās personas .
The policy response of the Member State concerned to imbalances and vulnerabilities should be timely and should use all available policy instruments under the control of public authorities and involve all relevant national stakeholders .
Pasākumi būtu jāpieskaņo attiecīgās dalībvalsts videi un apstākļiem, tiem vajadzētu būt savietojamiem ar vidēja termiņa un ilgtermiņa konverģenci un mērķiem, kas iekļauti Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, saglabājot iekšējo tirgu, veicinot starptautiskās tirdzniecības sakarus un palielinot konkurētspēju, un tiem būtu jāaptver galvenās ekonomikas politikas jomas, iespējams, tostarp arī fiskālā un atalgojuma politika, darba tirgi, produktu un pakalpojumu tirgi un finanšu sektora regulējums.
It should be tailored to the specific environment and circumstances of the Member State concerned , be compatible with medium and long-term convergence and the targets included in a Union strategy for growth and jobs, upholding the internal m arket, fostering international trade links, increasing competitiveness, and also cover the main economic policy areas, potentially including fiscal and wage policies, labour markets, product and services markets and financial sector regulation.
Ieteikumos būtu jāņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, LESD 153. pants un sociālo partneru sarunas par koplīgumu slēgšanu katrā dalībvalstī.
T he recommendations should respect the Charter of Fundamental Rights of the European Union, Article 153 TFEU and collective bargaining between social partners in each Member State .
(12a) Tādēļ Padomei un Komisijai būtu jāņem vērā sociālo partneru loma, jo īpaši tiesības piedalīties koplīguma noteikumu apspriešanā, un minētās iestādes var tos pieaicināt, lai kopīgi atbalstītu atbilstošas darbības nelīdzsvarotības mazināšanai.
(12a) In this respect the Council and the Commission should respect the role of the s ocial p artners, especially the right of collective bargaining, and may invite them to help promote appropriate actions to mitigate imbalances.
(13) Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas agrīnie brīdinājumi un ieteikumi dalībvalstīm vai Savienībai attiecas uz makrofinansiāla rakstura riskiem.
(13) The early warnings and recommendations by the European Systemic Risk Board to Member States or the Union address risks of a macrofinancial nature.
Tiem būtu arī jānodrošina attiecīga integrācija rādītāju kopsavilkumā un Komisijas kontroles darbības nelīdzsvarotības un vājo vietu uzraudzības kontekstā.
These should also warrant appropriate integration in the scoreboard and follow-up action by the Commission in the context of the surveillance of imbalances and vulnerabilities .
Būtu stingri jāievēro Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas neatkarības un konfidencialitātes prasības.
The independence and confidentiality regime of the European Systemic Risk Board should be strictly respected.
(14) Ja ir konstatēta nopietna makroekonomiskā nelīdzsvarotība un vājās vietas , tai skaitā tādas , kas apdraud Ekonomikas un monetārās savienības pienācīgu darbību, būtu jāuzsāk pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, kas var ietvert ieteikumu izdošanu dalībvalstij, pastiprinātas uzraudzības un pārraudzības prasības, un — attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, — izpildes nodrošināšanas iespējas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. […/…], ja ilgstoši netiek veikti korektīvie pasākumi.
(14) If severe macroeconomic imbalances and vulnerabilities are identified, including imbalances and vulnerabilities that jeopardise the proper functioning of economic and monetary union, an excessive imbalance procedure should be initiated that may include issuing recommendations to the Member State, enhanced surveillance and monitoring requirements and in respect of Member States whose currency is the euro, the possibility of enforcement in accordance with Regulation (EU) No […/…] in the event of sustained failure to take corrective action.
(15) Visām dalībvalstīm, kurām piemērota pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra, būtu jāizstrādā korektīvo pasākumu plāns, kur būtu sīki izklāstīta politika, kuras mērķis ir ieviest Padomes ieteikumus.
(15) Any Member State placed under the excessive imbalance procedure should establish a corrective action plan setting out details of its policies designed to implement the Council recommendations.
Korektīvo pasākumu plānam būtu jāatspoguļo nelīdzsvarotības raksturs, tajā būtu jāiekļauj tikai tādi politikas aspekti, kurus valdības iestādes likumīgi kontrolē, un jāietver termiņi, kādos paredzēts ieviest pasākumus.
The corrective action plan should reflect the nature of the imbalances, be restricted to policy aspects under the legitimate control of government authorities and should include a timetable for implementation of the measures envisaged.
To pēc Komisijas ziņojuma un apspriešanās ar Eiropas Parlamentu būtu jāapstiprina Padomei .
It should be endorsed by the Council on a report from the Commission and after consulting the European Parliament .
(15a) Šīs regulas noteikumi pilnībā atbilst Līguma par Eiropas Savienību 3. pantam, LESD horizontālajām klauzulām, proti, 7., 8., 9., 10. un 11. pantam, Pamattiesību hartai, kā arī Līgumu pielikumā pievienotajam 26. protokolam par sabiedriskiem pakalpojumiem un LESD 153. panta 5. punktam.
(15a) The provisions of this R egulation are fully consistent with Article 3 of the Treaty on European Union and horizontal clauses of the TFEU, namely Articles 7, 8, 9, 10 and 11 TFEU , the Charter of Fundamental Rights as well as provisions of Protocol (No 26 ) on services of general interest annexed to the Treaties and Article 153(5 ) TFEU .
(15b) Lai veicinātu pārskatatbildību un valsts atbildību, Padomei, kad tā apspriež un pieņem secinājumus un ieteikumus attiecībā uz šiem svarīgajiem jautājumiem, kas skar Savienības un tās iedzīvotāju intereses, būtu jāsanāk un jāapspriežas publiski.
(15 b ) In order to foster accountability and national ownership, the Council sh ould convene and deliberate publicly when it discuss es and adopt s conclusions and recommendations on these important issues that affect the interests of the Union and its citizens.
(15c) Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz rādītāju kopsavilkumu.
(15 c ) The power to adopt delegated acts in accordance with Article 290 TFEU should be delegated to the Commission in respect of the scoreboard.
Deleģētie akti jo īpaši ir vajadzīgi, lai sagatavotu sarakstu ar atbilstīgiem rādītājiem, kas jāiekļauj rādītāju kopsavilkumā, un lai pielāgotu izmantojamo rādītāju kombināciju, robežvērtības un metodoloģiju.
In particular, delegated acts are necessary to establish a list of relevant indicators to be included in the scoreboard and to adapt the composition of the indicators, the thresholds and the methodology used.
Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās posmā atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem.
It is of particular importance that the Commission carry out appropriate consultations during its preparatory work, including at expert level.