natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. tā kā dažus ārpusbiržas produktus varētu izmantot ar atklātāku un pārskatāmāku tirdzniecības sistēmu palīdzību, lai visos iespējamos gadījumos palielinātu novērtēšanas pēc tirgus cenas procesu pielietošanu un norādītu iespējamās īpašumtiesību izmaiņas; tā kā vispārīgāka ārpusbiržas produktu mijieskaita sistēma ir piemērotāka kontrolējošās uzraudzības un riska novērtēšanas veikšanai, bet, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus globālā kontekstā, jebkura jauna sistēma ir jāievieš starptautiskā līmenī;
O. whereas some over-the-counter (OTC) products could use more open or visible trading systems in order to increase markt-to-market valuation where possible and to give an indication of potential ownership changes; whereas a more general OTC clearing system is attractive for the purposes of supervisory oversight and risk assessment, but, in order to ensure that there is a level playing field in the global context, any new system needs to be introduced on an international basis,
P. tā kā pārraudzībai visā nozarē un ziņojumu sniegšanai ir būtiska nozīme sabiedrībai aktuālo jautājumu risināšanā un izpratnes par privātā kapitāla ieguldījumu ekonomisko ietekmi veidošanā un tā kā privātajiem un valsts uzņēmumiem jau ir saistošs pienākums sniegt konsultācijas saviem darbiniekiem par jautājumiem, kas skar viņu intereses; tā kā nav vēlams radīt neatbilstību starp komerciālās informācijas izpaušanu, ko pieprasa no privātām ieguldītājsabiedrībām, un informācijas izpaušanu, ko pieprasa no citām privātām sabiedrībām;
P. whereas industry-wide monitoring and reporting has a role to play in addressing public concerns and in order to understand the economic impact of private equity, and whereas there is already an obligation incumbent on private and public companies to consult their employees about matters that affect their interests; whereas no imbalance should be created between commercial disclosure required of private equity portfolio companies and that required of other private companies,
Q. tā kā konkrētiem produktiem veltīti tiesību akti, šķiet nav atbilstošs regulējuma veids šai novatoriskajai nozarei;
Q. whereas product-related legislation does not seem to be the appropriate type of regulation to deal with this innovative sector,
R. tā kā būtu lietderīgi izveidot Eiropas Savienībai vienotu tīmekļa vietni rīcības kodeksiem un to starptautiski veicināt; tā kā šajā tīmekļa vietnē jāiekļauj to tirgus dalībnieku saraksts, kuri ievēro rīcības kodeksus, nodot atklātībai tos, kuri neievēro, un izskaidrot neievērošanu; tā kā var arī mācīties, analizējot neievērošanas iemeslus;
R. whereas a one-stop-shop website for codes of conduct would be helpful and should be established for the European Union and promoted internationally; whereas that website should include a register of those market players who comply with the codes of conduct, their disclosures, and explanations of non-compliance; whereas reasons for non-compliance can also be a learning tool,
S. tā kā vērš uzmanību uz nepieciešamību pārvarēt šķēršļus alternatīvu ieguldījumu pārrobežu izplatīšanai, ieviešot Eiropas privātās izvietošanas režīmu institucionālajiem ieguldītājiem;
S. whereas attention is drawn to the need to overcome the obstacles to cross-border distribution of alternative investments by establishing a European private placement regime for institutional investors,
T. tā kā, saistībā ar kapitāla vērtspapīru instrumentiem, izmaksām, kuras rada jebkuras papildu prasības par ziņojumu sniegšanu, īpaši ja šādas prasības ir biežas, jābūt pamatotām un proporcionālām ieguvumam, kas sagaidāms šo ziņojumu sniegšanas rezultātā; tā kā, attiecībā uz visām jomām, ir nepieciešama labāka saikne starp atalgojumiem un veiktspēju ilgākā laika posmā;
T. whereas, in the context of private equity, the costs of any additional reporting requirements, in particular where these are frequent, should be justified and proportionate to the benefits flowing from them; whereas, in all contexts, better linkage is needed between remuneration packages and long-term performance,
U. tā kā 39. panta 2. punkta noteikums, ka nevienam priekšlikumam nav jābūt sagatavošanā, ir pienācīgi izpildīts,
U. whereas the condition in Rule 39(2), that no proposal should be in preparation, is duly fulfilled,
REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMA PIELIKUMS: DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTO PRIEKŠLIKUMU SATURU
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION: DETAILED RECOMMENDATIONS REGARDING THE SUBSTANCE OF THE REQUESTED PROPOSALS
Eiropas Parlaments lūdz Komisijai ierosināt direktīvu vai direktīvas, kas garantētu kopīgu pārredzamības standartu un būtu veltītas turpmāk minētajiem jautājumiem, kuri saistās ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, pamatojoties uz to, ka šai(-īm) direktīvai(-ām) vajadzības gadījumā jānodrošina dalībvalstīm pietiekama elastība, lai esošajā uzņēmējdarbības tiesību sistēmā transponētu ES noteikumus; tāpat tas lūdz Komisijai veicināt pārredzamības uzlabojumus, atbalstot un pārraugot to, kā attīstās pašregulācija, ko ieviesuši riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu pārvaldītāji un to darījumu partneri, un mudināt dalībvalstis šos centienus atbalstīs ar dialogu un paraugprakses apmaiņu.
The European Parliament asks the Commission to propose a directive or directives guaranteeing a common standard of transparency and to tackle the issues mentioned below covering hedge funds and private equity, on the basis that the directive(s) should give Member States, where necessary, enough flexibility to transpose EU rules into their existing company-law systems; in parallel, it asks the Commission to encourage improvements in transparency by supporting and monitoring the evolution of self-regulation already introduced by managers of hedge funds and private equity and their counterparties, and to encourage Member States to support these efforts through dialogue and exchange of best practice.
Ņemot vērā to, ka nav paredzēta vienota valsts ieguldījumu fondu ( SWF ) sniegtās informācijas publiskošana, Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Starptautiskā Valūtas fonda iniciatīvu saistībā ar darba grupas izveidošanu, lai izstrādātu starptautisku rīcības kodeksu valsts ieguldījumu fondiem, un uzskata, ka šāds rīcības kodekss palīdzēs kliedēt maldīgos uzskatus par valsts ieguldījumu fondu darbībām; mudina Komisiju piedalīties šajā procesā;
Taking into account the fact that there is no uniform public disclosure of sovereign wealth funds (SWFs), the European Parliament welcomes the initiative of the International Monetary Fund to establish a working group to draft an international code of conduct for SWFs, and believes that such a code of conduct would go some way to demystifying SWF activities; it calls on the Commission to take part in that process.
Par riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem
On hedge funds and private equity
Eiropas Parlaments lūdz Komisijai, pārskatot pastāvošo acquis communautaire , kas ietekmē dažādus investoru un darījumu partneru veidus, iesniegt atbilstīgus likumdošanas priekšlikumus, kā arī ietekmes novērtējumu un iesaistīt visas ieinteresētās nozares, izpētīt iespēju atšķirīgai pieejai riska ieguldījumu fondiem, kapitāla vērtspapīru instrumentiem un citiem ieguldītājiem un pieņemt vai izstrādāt noteikumus, kas paredzētu atbilstīgas un būtiskas informācijas skaidru izziņošanu un savlaicīgu paziņošanu, lai veicinātu kvalitatīvu lēmumu pieņemšanu un pārredzamu saziņu starp ieguldītājiem un uzņēmumu vadību, kā arī starp ieguldītājiem un citiem darījumu partneriem; gadījumos, kad attiecīgi priekšlikumi jau pastāv, tie ir atbilstoši jāīsteno; tas aicina Komisiju izskatīt iespējas palielināt riska uzskatāmību un izpratni, nodalot to no kredītspējas; uzmanība jāpievērš tam, vai pārmērīgas atrunas līgumos tiešām ierobežo esošo un turpmāko direktīvu un pārredzamības pasākumu darbību.
The European Parliament asks the Commission to submit the appropriate legislative proposals by way of review of the existing acquis communautaire affecting the various types of investors and counterparties, together with an impact assessment and with the involvement of the industries concerned, to explore the possibility of differentiating between hedge funds, private equity and other investors and to adapt or establish rules providing for the clear disclosure and timely communication of relevant and material information so as to facilitate high-quality decision-making and transparent communication between investors and the company management as well as between investors and other counterparties; where proposals already exist they should be implemented accordingly; it invites the Commission to explore ways of enhancing the visibility and understanding of risk, as distinct from creditworthiness; attention should be paid to the question whether existing and future directives and transparency measures are not undermined by excessive disclaimers in contracts.
Jaunajos tiesību aktos jābūt noteikumam, ka akcionāriem, iegūstot vai atsavinot emitenta akcijas, kurām ir balsstiesības, jāpaziņo emitentam, kāds ir akcionāra balsstiesību īpatsvars akciju iegūšanas vai atsavināšanas rezultātā, kad šis īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 3 %, nevis par 5 %, kā tas minēts Direktīvā 2004/109/EK; tajos arī jānosaka, ka riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, ciktāl šīs ieguldītāju kategorijas var diferencēt no citām, ir jāziņo un jāpaskaidro —attiecībā uz uzņēmumiem, kuru akcijas tie iegādājas vai kuras tiem jau pieder, kā arī attiecībā uz privātajiem un institucionālajiem ieguldītājiem, galvenajiem mākleriem, un apsaimniekotājiem — sava ieguldījumu politika un ar to saistītie riski.
The new legislation should require shareholders to notify issuers of the proportion of their voting rights resulting from an acquisition or disposal of shares where that proportion reaches, exceeds or falls below the specific thresholds starting with 3% instead of 5%, as mentioned in Directive 2004/109/EC; it should also oblige hedge funds and private equity, as far as those categories of investors can be differentiated from others, to disclose and explain – vis-à-vis the companies whose shares they acquire or own, retail and institutional investors, prime brokers and supervisors – their investment policy and associated risks.
Šiem priekšlikumiem par pamatu jāņem esošās Kopienas tiesību aktu pārbaude, ko veica, lai noskaidrotu cik lielā mērā esošos pārredzamības noteikumus var izmantot attiecībā uz īpašo stāvokli, kādā atrodas riska ieguldījumu fondi un kapitāla vērtspapīru instrumenti.
These proposals should be based on an examination of the existing Community legislation, carried out with a view to ascertaining the extent to which the existing rules on transparency can be applied to the specific situation of hedge funds and private equity.
Ņemot vērā iepriekš minētos likumdošanas priekšlikumus, Komisijai jo īpaši nepieciešams:
With a view to the above-mentioned legislative proposals, the Commission should in particular:
– jāizpēta iespēja uz alternatīviem ieguldījumu veidiem attiecināt līguma noteikumus, kas paredz nepārprotamu riska izpaušanu un pārvaldību, paredzot pasākumus, ko veic tajos gadījumos, ja ir pārkāpta noteiktā robežvērtība, skaidru darbības pārtraukšanas periodu aprakstu un nepārprotamus noteikumus, kas regulē līguma atcelšanu un izbeigšanu;
– explore the possibility of contract terms, to be applied to alternative investments, that provide for an unambiguous disclosure and management of risk, for measures to be taken in the event of thresholds being exceeded, for a clear description of lock-up periods and for explicit conditions governing cancellation and termination of the contract;
– jāizpēta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana saistībā ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem;
– investigate the issue of money laundering in the context of hedge funds and private equity;
– jāizpēta iespēja saskaņot riska ieguldījumu fondiem un, attiecīgi, kapitāla vērtspapīru instrumentiem paredzētos noteikumus un ieteikumus par akcionāru reģistrēšanu un noteikšanu, ja šiem akcionāriem piederošo akciju daudzums pārsniedz noteiktu proporciju, kā arī par stratēģiju un nodomu nodošanu atklātībai — ņemot vērā to, ka jāizvairās no pārmērīgas informācijas sniegšanas;
– explore possibilities of harmonising rules and recommendations for hedge funds and – as the case may be – private equity to register and identify shareholders beyond a certain proportion, as well as to disclose their strategies and intentions – bearing in mind that an overflow of information should be avoided;
– jāizpēta, vai ir nepieciešams, un ja ir, tad noteikt veidus, kā uzlikt starpniekiem pienākumu nodrošināt, ka sākotnējie akcionāri aktīvi piedalās balsošanā akcionāru kopsapulcēs, un panākt, lai pilnvarotās personas ievēro to balsošanas norādījumus, kā arī nodrošināt, lai tiek nodota atklātībā noteikto akcionāru balsošanas politika;
– explore the need for, and ways of, obliging intermediaries to enable the original shareholders to participate actively in voting at general meetings of shareholders and to make sure that their voting instructions are respected by proxy-holders, as well as to ensure that voting policies of identified shareholders are disclosed;
– kopā ar nozari jāizveido paraugprakses kodekss par to, kā līdzsvarot korporatīvās pārvaldības esošo struktūru, lai pastiprinātu ilgtermiņa orientāciju un novērstu finansiālus un cita veida stimulus attiecībā uz pārmērīga īstermiņa riska uzņemšanos un bezatbildīgu rīcību;
– establish, together with the industry, a code of best practice on how to rebalance the current structure of corporate governance with a view to reinforcing long-term orientation and discouraging financial and other incentives for short-term excessive risk-taking and irresponsible behaviour;
– jāizstrādā noteikumi, kas paredz vadītāju atalgojuma sistēmu pilnīgu pārredzamību, tostarp attiecībā uz iespējām iegādāties akcijas, ar uzņēmuma akcionāru kopsapulces oficiālu apstiprinājumu.
– establish rules providing for full transparency of managers’ remuneration systems, including stock options, through formal approval by the general meeting of the company’s shareholders.
Konkrēti par riska ieguldījumu fondiem
On hedge funds specifically
Eiropas Parlaments prasa Komisijai izstrādāt noteikumus, kas palielinātu balsošanas politikas pārredzamību riska ieguldījumu fondos, pamatojoties uz to, ka Komisijas noteikumu adresāts būs šādu fondu pārvaldītāji; šādos noteikumos ir jāiekļauj arī ES mēroga sistēma akcionāru noteikšanai; gadījumos, kad attiecīgi priekšlikumi jau pastāv, tie ir atbilstoši jāīsteno.
The European Parliament asks the Commission to establish rules that enhance the transparency of voting policies of hedge funds, on the basis that the addressees of Community rules should be the managers of such funds; such rules could also include a system of EU-wide shareholder identification; where proposals already exist they should be implemented accordingly.
Ņemot vērā iepriekš minēto(-s) likumdošanas priekšlikumu(-s), Komisijai jo īpaši:
With a view to the above-mentioned legislative proposal(s), the Commission should in particular:
– izpētīt, kā tirgu ietekmē vērtspapīru aizdevumi un balsošana, pamatojoties uz aizdotajām akcijām, ņemot vērā labākas regulācijas principus;
– investigate the effects of securities lending and voting on borrowed shares, having regard to better regulation principles;
– izpētīt, vai noteikumus par ziņošanu būtu jāattiecina arī uz sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti starp vairākiem akcionāriem, un uz netiešu balsstiesību iegūšanu ar papildu pasākumu palīdzību.
– examine whether reporting requirements should also apply to cooperation agreements between several shareholders and to indirect acquisitions of voting rights via option arrangements.
Konkrēti par kapitāla vērtspapīru instrumentiem
On private equity specifically
Eiropas Parlaments prasa Komisijai ierosināt noteikumus, kas liegtu kapitāla vērtspapīru instrumentiem „aplaupīt” uzņēmumus (tā saucamo „izpārdošanu pa daļām”) un tādējādi izmantot savu finanšu varu, kas ilgtermiņā kaitē iegādātajiem uzņēmumiem, nedodot nekādu labumu ne šā uzņēmuma nākotnei, ne tā darbinieku, kreditoru un partneru situācijai; turklāt, Komisijai jāapsver kopīgi noteikumi, lai nodrošinātu uzņēmumu kapitāla saglabāšanu; vēl Eiropas Parlaments prasa Komisijai pārbaudīt, vai dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus, lai vērstos pret uzņēmumu izpārdošanu pa daļām.
The European Parliament asks the Commission to propose rules that forbid investors to “plunder” companies (so called “asset stripping”) and thus misuse their financial power in a way that merely disadvantages the company acquired in the long term, without having any positive impact on the company’s future and the interest of its employees, creditors and business partners; moreover, the Commission should explore common rules to guarantee the capital maintenance of companies; in parallel, the European Parliament also asks the Commission to examine whether the Member States have put in place measures to counteract asset stripping.
Ņemot vērā iepriekš minēto(-s) likumdošanas priekšlikumu(-s), Komisijai jāizpēta veidi, kā risināt sarežģījumus, kas radušies gadījumos, kad bankas aizdod lielas naudas summas ieguvējiem, tostarp kapitāla vērtspapīru instrumentiem, un tad atsakās uzņemties atbildību par to, kā šīs summas tiek izmantotas vai arī par to, no kurienes nāk nauda šā aizdevuma atmaksāšanai, ņemot vērā to, ka šie jautājumi galu galā paliek parādnieka ziņā un ka kapitāla prasībām pēc salīdzināma riska visā finanšu sistēmā jābūt vienādām.
With a view to the above-mentioned legislative proposal(s), the Commission should examine ways of addressing the issues arising when banks lend huge amounts of money to acquirers, including private equity, and then disclaim any responsibility whatsoever as to the purpose for which that money is used or the provenance of the money used to repay the loan, bearing in mind that these points ultimately remain the responsibility of the debtor and that capital requirements for comparable risks must be the same across the entire financial system.
Eiropas Parlaments arī lūdz Komisijai izpētīt, vai ir nepieciešams precizēt Uzņēmumu pārejas direktīvu
The European Parliament also asks the Commission to examine whether the Transfers of Undertakings Directive
Eiropas Parlamenta patstāvīgais ziņojums par to fondu darbības pārredzamību, kas izmanto alternatīvas investīciju iespējas, Eiropas Savienībā ievada likumdošanas debates par šo tēmu.
The European Parliament own-initiative report on transparency of funds using alternative investment opportunities marks the start of the legislative debate on this topic in the European Union.
Problēmas, kas saistītas ar riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem, tika apspriestas augstākajā politiskajā līmenī, piemēram, G8 galotņu apspriedē un ECOFIN sanāksmē, turpretim Eiropas Komisija sākotnēji atteicās izskatīt šo jautājumu loku, kam varētu būt normatīva nozīme.
While problems in connection with hedge funds and private equity have been discussed at the highest political level, such as at the G8 Summit and in the ECOFIN Council, the Commission initially rejected any close scrutiny of this complex issue with possible regulatory implications.
Eiropas Parlamenta Juridiskā komiteja 2008. gada 25. februārī organizēja uzklausīšanu par tēmu „Institucionālo ieguldītāju pārredzamība”.
On 25 February 2008 Parliament’s Committee on Legal Affairs held a hearing entitled ‘Transparency of Institutional Investors’.
To rezumējot, var secināt, ka ieinteresētās puses uzskata, ka ir jāpalielina alternatīvo investīciju instrumentu pārredzamību.
It concluded, in essence, that the circles that are affected definitely see a need to increase the transparency of alternative investment vehicles.
Pat likumdošanas pasākumu pretinieki atzina vispārēju noteikumu lietderību, ar nosacījumu, ka tie pārāk neierobežo finanšu uzņēmuma rīcības brīvību.
Even those opposed to legislative measures admitted that general rules would be useful, as long as they were not too restrictive of the operational freedom of financial enterprises.
Juridiskā komiteja uzskata, ka, netraucējot tirgus darbību un attīstību, ar uzņēmējdarbības tiesību instrumentiem varētu uzlabot pārredzamību visu labā, īpaši tas attiecas uz riska ieguldījumu fondiem un kapitāla vērtspapīru instrumentiem un uzņēmumiem, ar kuriem saistīta šo finanšu instrumentu darbība.
The Committee on Legal Affairs considers that the instruments of company law could be used to increase transparency, particularly in the relationship between hedge funds and private equity and the enterprises in which the funds hold shares, without adversely affecting the market process and market development, and for the benefit of all.
Komisija ir informēta, ka uzņēmumi un apvienības ir veikušas pētījumus par labu uzņēmējdarbību un izstrādājušas brīvprātīgus paraugprakses kodeksus.
The Committee is aware that enterprises and associations have conducted studies on good entrepreneurial conduct and created voluntary codes of conduct.
Tie ir veltīti lielai daļai no aktuālajām problēmām.
These address a substantial proportion of the existing problems.
Piemēram, Riska ieguldījumu fondu darba grupas ziņojums
For example, the report of the Hedge Fund Working Group
http://www.pellin.co.uk/HFWG/Final-Report.pdf un Kapitāla vērtspapīru instrumentu un riska kapitāla asociācijas labas prakses kodekss
http://www.pellin.co.uk/HFWG/Final-Report.pdf and the Code of Conduct of the Private Equity and Venture Capital Association
http://www.evca.com ir vieni no daudzajiem.
http://www.evca.com are typical of many.
Likumdevējs tos var izmantot par paraugu, bet tie neaizstāj likumdevēja rīcību, ja fondu darbībā rodas problēmas.
They can serve the legislator very well as a model, but are not a substitute for legislation to deal with cases of poor conduct.
Atbilstīgi tiesību akti var atvieglot to riska ieguldījumu fondu un kapitāla vērtspapīru instrumentu vadītāju darbu, kas jau tagad labprātīgi ievēro labas uzņēmējdarbības noteikumus.
Appropriate legislation can support the work of those hedge funds and private equity managers which are already voluntarily complying with the rules of due commercial diligence.
par ieguldītājinstitūciju darba pārredzamību
on transparency of institutional investors
3. konstatē, ka vienīgi lielāka pārredzamība nevar novērst ieguldītāju pienācīgas rīcības trūkumu; uzsver, ka pārredzamība veicina labāku izpratni par sarežģītiem finanšu produktiem;
Observes that a lack of due diligence by investors cannot be countered by more transparency alone; stresses that transparency contributes to a better understanding of complex financial products;
8. brīdina, ka nebūtu vēlams ieviest līguma noteikumus risku ierobežošanai, kas nozīmētu produktu reglamentēšanu un kavētu finanšu jauninājumus, kā arī ieguldītāju izvēles izdarīšanu;
Warns against the implementation of contractual terms to impose risk limitations, which would amount to product regulation and interfere with financial innovation as well as investor choice;
16. uzskata, ka jebkuros pētījumos saistībā ar iespēju izveidot visā ES akciju īpašnieku identificēšanas sistēmu jāiekļauj izmaksu un ieguvumu analīze attiecībā uz prasībām par papildu ziņošanu, lai izvairītos no pārmērīgas informācijas;
Is of the opinion that any investigation into the possibility of a system of EU-wide shareholder identification should include a cost-benefit analysis of additional reporting requirements with the aim of avoiding an overflow of information;
19. atzinīgi vērtē Starptautiskās vērtspapīru komisiju organizācijas ( IOSCO ) priekšlikumu par drošības fondu līdzdalības novērtējumu un pauž cerību, ka tas tiks plaši ieviests; norāda, ka patlaban notiek nelikvīdu aktīvu novērtēšana, kas vēl nav pabeigta;
Welcomes the proposal of the International Organization of Securities Commissions (IOSCO) for the valuation of hedge fund portfolios and looks forward to its widespread introduction; notes that the valuation of illiquid assets is currently work in progress;