natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Runājot par kultūru, rokenrols bija būtisks faktors komunistisko sabiedrību brīvdomības veicināšanā un pietuvināšanā brīvības pasaulei.”
‘ Rock and roll, culturally speaking, was a decisive element in loosening up communist societies and bringing them closer to a world of freedom. ’
( Andras Simonyi bija Ungārijas vēstnieks Amerikas Savienotajās Valstīs no 2002. līdz 2007. gadam, dzimis Budapeštā 1952. gadā.)
(Andras Simonyi was Ambassador of Hungary to the United States from 2002 to 2007 born in Budapest in 1952.)
Eiropa ir kopiena, kurā dominē brīvība, pienākumi un demokrātiskas vērtības.
Europe is a community of freedom, responsibilities and democratic values.
Kultūra, identitāte, vērtības un ES pozīcija pasaules mērogā ir savstarpēji saistītas.
Culture, identity, values and the EU’s position on the global stage are intertwined.
Eiropas intereses ir ievērotas, ja kultūras aspekti ir stratēģiski ņemti vērā sadarbībā un partnerībā gan kā kultūras programmu sastāvdaļa, gan arī, ja kultūras aspekti ir ekonomikas, ārpolitikas, drošības politikas un attīstības politikas neatņemama daļa.
European interests are served when cultural aspects are strategically devised through cooperation and partnership, both through cultural programs, as well as when cultural aspects are an integral part of economic, foreign and security and development policies.
Daloties ar literatūru, filmām, mūziku un kultūras mantojumu, tiek veicināta cilvēku savstarpējā saprašanās un saikne citam ar citu.
Through the sharing of literature, film, music and heritage, doors of understanding are opened and bridges between people are built.
Eiropas identitāte visā tās daudzveidībā, kā arī Eiropas vērtības izpaužas tās kultūrā.
European identity, in all its diversity, as well as European values are manifested through these cultural expressions.
Turklāt ES ir būtiska pieredze konfliktu pārvarēšanā un stabilitātes nodrošināšanā, izmantojot kopējas intereses un savstarpēju saprašanos, un tā var dalīties šajā pieredzē.
Additionally the EU has important experiences to share when it comes to overcoming conflict and building stability through shared interest and mutual understanding.
Kopš Lisabonas līguma spēkā stāšanās ES izstrādā kopēju ārpolitiku un drošības politiku, ko īsteno Eiropas Ārējās darbības dienests augstās pārstāves Catherine Ashton vadībā.
Since the entering into force of the Lisbon treaty, the EU is developing a joint foreign and security policy executed by the European External Action Service under the leadership of High Representative Catherine Ashton.
Veidojot EĀDD, ir būtiski izpētīt un nostiprināt kultūras pašreizējo un vēlamo lomu ES ārējā darbībā.
In the development of the EEAS, it is important to explore and anchor the role culture has and should have in the EU’s external actions.
Kultūras izplatīšana var veicināt savstarpēju saprašanos, miermīlīgu sadarbību un stabilitāti, kā arī sniegt pozitīvu ieguldījumu ekonomikā.
Mainstreaming culture can lead to mutual understanding, peaceful cooperation and stability, as well as to economic benefits.
Kultūras diplomātija ir stūrakmens uzticības un ilgtermiņa attiecību veidošanā ar trešo valstu pilsoņiem.
Cultural diplomacy is a cornerstone for building trust and long lasting relations with citizens in third countries.
Kultūrai jābūt būtiskam un horizontāli integrētam elementam plašo ārpolitikas metožu klāstā, kas veido ES ārpolitikas kopumu: no ES tirdzniecības attiecībām līdz paplašināšanās un kaimiņattiecību politikai, līdz attīstības sadarbības politikai un kopējai ārpolitikai un drošības politikai.
Culture should be a vital and horizontally integrated element among the broad spectrum of external policies which make up the EU’s foreign policy: from the EU’s trade relations to its enlargement and neighbourhood policy, to its development cooperation policy and its common foreign and security policy.
Kultūrai ir arī ekonomiska vērtība: Eiropas kultūras nozares sniedz ieguldījumu Eiropas uzņēmējdarbībā, inovācijā un uzņēmumos, un ES daudzveidīgā kultūras ainava padara to par vispievilcīgāko tūrisma galamērķi pasaulē.
Culture equally has economic value: Europe’s cultural industries contribute to European entrepreneurship, innovation and business and the EU’s diverse cultural landscape makes it the most attractive global tourist destination in the world.
Vitāls kultūras klimats dzīvošanu un uzturēšanos ES padara pievilcīgu gan uzņēmumiem, gan iedzīvotājiem.
A vibrant cultural climate makes living in the EU attractive for businesses and people alike.
Pašreiz nav vienotas un koordinētas ES stratēģijas par kultūras aspektiem ES ārējā darbībā, tādēļ tāda jāizstrādā.
A coherent, coordinated EU strategy on culture in the EU’s external actions does not currently exist and needs to be developed.
Tā nav greznība, bet gan vajadzība uzturēt un veicināt Eiropas pievilcību globāli saistītā un konkurējošā vidē.
It is not a luxury but a necessity to sustain and foster Europe’s attractiveness in a globally connected and competitive environment.
ES kultūras aspekti
Cultural aspects of the EU
Kultūra ir mūsu liberālo demokrātiju būtiska vērtība, jo tā bagātina cilvēku dzīvi.
Culture has intrinsic value in our liberal democracies: it enriches people’s lives.
Eiropa ir pazīstama ar savu kultūras daudzveidību, un vienlaikus tā ir tādu vērtību kopiena, kuras vienādi attiecas uz ikvienu iedzīvotāju.
The EU is known for its cultural diversity, and at the same time is a community of values which apply equally to each citizen.
Tādas Eiropas vērtības kā cieņu pret cilvēktiesībām, demokrātiju un pamatbrīvībām iemieso arī mūsu kultūras produkti.
These European values, such as respect for human rights, democracy and fundamental freedoms are also represented by our cultural products.
Šīs vērtības ir „Eiropas kultūras” pamatā un pārstāv to, veidojot vairāk nekā tikai dalībvalstu atsevišķo kultūru summu.
These values underpin and represent ‘European culture’, amounting to more than the sum of Member States’ own individual cultures.
Kultūras daudzveidība, kas izpaužas Eiropas vērtībās, nodrošina indivīdam visplašākās izvēles iespējas un brīvību.
Cultural diversity, as manifested in European values, strives to ensure the widest range of choice and freedom for the individual.
Bezsaistes un tiešsaistes saziņa starp cilvēkiem veicina labo prakšu un zināšanu apmaiņu un attīsta cilvēku starptautiskās saziņas prasmes, kas aizvien vairāk ir vajadzīgas augošas globalizācijas apstākļos.
Contact between people, offline or online, fosters exchanges of best practices and knowledge, and develops people’s international skills, elements which are ever more needed in our increasingly globalized world.
Stratēģijā „Eiropa 2020” ir norādīts, ka zināšanām un starptautiskās saziņas prasmēm ir izšķiroša nozīme izglītības un nodarbinātības veicināšanā.
Knowledge and international skills are crucial to education and employment as indicated in the EU 2020 strategy.
Daudzvalodība, e-prasmes un kultūras izpratne ir ļoti svarīgas spējas, kas nodrošina iespēju izmantošanu un talanta attīstīšanu pasaules darba tirgū.
Multilingualism, e-skills and cultural awareness are much needed competencies to seize opportunities and develop talent in a global job market.
Kultūru var uzskatīt arī par faktoru, kas veicina demokratizāciju, vārda brīvību, sociālo integrāciju, attīstību, izglītību, samierināšanu un citus aspektus.
But culture can also be considered an ingredient which helps to foster democratization, freedom of expression, inclusion, development, education, reconciliation and more.
Kultūras diplomātija konstruktīvas starpkultūru mijiedarbības veidā ir līdzeklis vispasaules miera un stabilitātes veidošanā.
Cultural diplomacy, in the form of a constructive intercultural interaction, is an instrument for global peace and stability.
Lielākajā daļā ES dalībvalstu konstitūciju iekļauta starptautisko tiesību attīstīšana.
In most constitutions of EU Member States, the development of international law is included.
Starptautiskās tiesības pamatojas uz Eiropas vērtībām.
International law is based on European values.
Lielā kultūras attiecību aspektu dažādība attiecībās ar trešām valstīm radījusi politikas sadrumstalotību, kas jāpārveido par koordinētu un vienotu ES stratēģiju.
The wide variety of aspects of cultural relations vis-à-vis third countries has led to fragmentation of policies, which needs to change to a more coordinated and coherent EU strategy.
Referente izvēlējusies akcentēt organizatorisko un politikas struktūru, kas vajadzīga optimālai kultūras koordinēšanai ES ārējā darbībā.
The rapporteur has chosen to emphasize the organisational and policy frameworks that are needed for the optimal coordination of culture in the EU’s external actions.
Viņa uzskata, ka augstākām institūcijām nav pārāk strikti jānosaka un jāreglamentē kultūras saturs.
She believes the filling in of content should not be governed and regulated from the top down too much.
Ziņojumā iekļauti konkrēti priekšlikumi pilsoniskās sabiedrības, mākslinieku, skolotāju, studentu un uzņēmēju iesaistīšanai kultūras attiecību satura veidošanā.
The report provides concrete suggestions for the inclusion of civil society, artists, educators, students and entrepreneurs in shaping the content of cultural relations.
Tajā uzsvērta arī vajadzība iekļaut un pilnveidot kultūras aspektus ES ārējā darbībā, ko veic ES iestādes.
It also underlines the necessity of mainstreaming and streamlining culture in the EU’s external actions within the EU institutions.
Globālu procesu dalībniece
Global player
Eiropas iedzīvotāji gūs vislielāko labumu, ja ES būs globālu procesu dalībniece un pasaules mēroga līdere.
European citizens are best able to benefit if the EU acts as a global player and a leader on the global stage.
Šā mērķa sasniegšanai līdzekļi jāizmanto daudz efektīvāk un stratēģiski jāapsver Eiropas konkurētspēja attiecībā uz tūrismu, talantu piesaisti, māksliniekiem, uzņēmumiem un studentiem.
That requires funds being used more efficiently and for Europe’s competitive position for tourists, talent, artists, business and students to be strategically considered.
Eiropas interešu ievērošanu vislabāk var nodrošināt, ja mēs paužam vienotu viedokli.
European interests are best served when we speak with one voice.
Konkurence kļūs vēl stiprāka, jo Ķīna ir jau izveidojusi 300 Konfūcija centrus (līdz 2020. gadam tā plāno izveidot 1000) kultūras diplomātijas nodrošināšanai, kā arī ņemot vērā tādu jauno lielvalstu kā Indija ietekmes pieaugumu.
The competition will be ever fiercer, with China having already established 300 Confucius Centres (1 000 planned by 2020) to practice cultural diplomacy, and the rise of emerging powers such as India.
Amerikas Savienoto Valstu kultūra vēsturiski ir bijusi spēcīgi pārstāvēta pasaulē; šobrīd tās ietekme ir nedaudz mazinājusies, tomēr joprojām ir spēcīga.
The United States has historically had a strong cultural presence in the world, which is now slightly declining but remains powerful.
Mums šobrīd vajadzīga drosmīga un tālejoša politika.
We need bold and ambitious policies now.
ES ir daudz labo prakšu dalībvalstu līmenī.
The EU has a number of best practices on the Member State level.
Piemēram, Francija savas kultūras un valodas izplatīšanai pasaulē ar „ Alliance Française ” starpniecību tērē diezgan ievērojamas summas, rēķinot uz vienu iedzīvotāju.
France, for example, is among the highest spenders per capita when it comes to positioning itself and its language in the rest of the world through the Alliance Française.
Apvienotā Karaliste izvēlējusies modeli, kurā Britu padomei ir no valdības diezgan neatkarīga loma kultūras un izglītības politikas, kā arī apmaiņu izstrādāšanā.
The United Kingdom has chosen a model where the British Council takes quite an independent role from government in developing cultural and educational policies, as well as exchanges.
Vajadzība pēc stratēģijas
Need for a strategy
Jau šobrīd pastāv daudzas programmas, tāpēc nav no jauna jāizgudro divritenis, lai gan mēs varam cits no cita mācīties.
Many programs already exist, and we do not have to reinvent the wheel but we can learn from each other.
Koordinācija palīdzēs nodrošināt efektīvāku resursu izmantošanu, kas ir īpaši svarīgi laikā, kad notiek budžetu samazināšana, kas visasāk skar kultūras nozares.
Coordination will help to ensure a more effective use of our resources, which is most welcome in a time of budget cuts, most notably in the cultural sectors.
Ir paredzēts, ka Eiropas Savienības dalībvalstu kultūras institūtu ( EUNIC ) tīkls kļūs par nozīmīgu organizāciju, kuras dalībniekiem ir liela pieredze ne tikai darbam uz vietas, bet arī kultūras darba organizēšanā pietuvināti valdībai, kas kultūras nozarei ir ārkārtīgi svarīgi.
The network of European Union National Institutes for Culture (EUNIC) is expected to be an important partner whose members have long-lasting experiences not only with field work but also in organising cultural work at arms-length distance from governments, crucial in this sector.
Koordinācija var pastāvēt paralēli kultūras diplomātijai dalībvalstu līmenī.
Coordination can exist side by side with cultural diplomacy at the Member State level.
Tomēr daudzas trešās valstis vēršas pie Eiropas Savienības, nevis tikai pie atsevišķajām dalībvalstīm.
Many third countries, however, explicitly seek to address the European Union, not only the different Member States.
Sadrumstalotība un sajaukšanās novērojama ne tikai dalībvalstīs un starp tām, bet arī starp dažādajiem ES departamentiem un iestādēm.
Fragmentation and diffusion is seen among and between Member States, but also between different departments and institutions within the EU.
Šāda sadrumstalotība un kopējas stratēģijas trūkums kavē kultūras resursu un budžetu pilnīgu un efektīvu izmantošanu.
This fragmentation without a common strategy hampers the full and efficient use of cultural resources and budgets.
Šajā rezolūcijā izteikts aicinājums izvērtēt esošās programmas, kā arī izstrādāt Zaļo grāmatu un Komisijas paziņojumu, kuros izklāstīti konkrēti politikas priekšlikumi attiecībā uz kultūras nozīmi ES ārējā darbībā.
This resolution calls for an assessment of existing programs, as well as a green paper and a communication from the Commission outlining concrete policies for the role of culture in the EU’s external actions.
Komisija ir aicināta palielināt iekšējo optimizēšanu starp dažādajiem ģenerāldirektorātiem, skaidri nosakot katra atbildības jomu.
The Commission is advised to increase its internal streamlining between different DGs, while taking clear responsibilities.
Ierosinājums noteikt vienu kontaktpersonu katrā ES pārstāvniecībā trešās valstīs paredzēts, lai palīdzētu izplatīt informāciju, koordinētu attiecības starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un nodrošinātu efektivitāti.
The suggestion to identify one contact person per representation of the EU in third countries is meant to help disseminate information, coordinate the relations between civil society actors, and to ensure efficiency.
Jaunie plašsaziņas līdzekļi
New media
Jaunajām tehnoloģijām ir aizvien lielāka nozīme gan kultūrā, gan starptautiskajās attiecībās.
New technologies play an ever larger role in both culture and in international relations.
Cilvēki izmanto internetu informācijas ieguvei un var izteikties brīvi tikai tad, ja minētā informācija, kā arī viņu saziņa netiek cenzēta.
People depend on internet for access to information, and can only express themselves freely when this information and their communications are not censored.
Jaunās tehnoloģijas aizvien vairāk sekmē tiesības uz kultūras attīstību un citas pamattiesības.
The right to cultural development and other fundamental rights is increasingly facilitated by new technologies.
Cīņa par cilvēktiesībām aizvien vairāk notiek tiešsaistē.
The frontier of the struggle for human rights is moving online.
Tiek apcietināti emuāru veidotāji un interneta dēļ lauzti tabu.
Bloggers are imprisoned and taboos are broken, all because of the internet.
Jaunās tehnoloģijas sniedz lieliskas pilsoniskās līdzdalības, vārda brīvības un piekļuves informācijai iespējas.
Moreover, new technologies provide tremendous opportunities for civic participation, freedom of expression and access to information.
Ņemot vērā, ka vispasaules tīmeklis nodrošina saziņu cilvēkiem visā pasaulē, ES jādarbojas kā globālo procesu dalībniecei un jāattīsta konkrēta politika interneta brīvības veicināšanai un aizsardzībai.
With the World Wide Web connecting people globally, the EU needs to act as a global player and develop concrete policies to foster and protect internet freedom.
Represīvie režīmi ļoti labi apzinās, kā jaunos plašsaziņas līdzekļus var izmantot brīvību veicināšanai, un cenšas apspiest cilvēkus ar to pašu tehnoloģiju palīdzību.
Repressive regimes understand all too well how new media can be used to enhance freedoms, and seek to repress people through the use of these same technologies.
Jaunie plašsaziņas līdzekļi tiek izmantoti arī, lai piekļūtu kultūras saturam.
Access to cultural content happens through new media as well.
Iespēja no visas pasaules piekļūt Eiropas kultūrprecēm un kultūras saturam ir jāpopularizē un jāvienkāršo, piemēram, ar Europeana projektu vai muzeju un festivālu tīmekļa vietnēm, kā arī ar tiešsaistes mūzikas un izklaides industriju.
The opportunities for global connectivity around European cultural goods and content should be celebrated and facilitated, for example, through Europeana, or websites of museums and festivals, and the online music and entertainment industry.
Kultūras programmas un pamattiesību garantijas jāīsteno, attīstot ES interneta brīvības politiku, kā arī iekļaujot digitālo diplomātiju kultūras diplomātijā.
The existence of cultural programs and the guarantees of fundamental rights need to be enforced through the development of EU policy on internet freedom, and the inclusion of digital diplomacy in cultural diplomacy.
ES kā starptautisku digitalizācijas procesu dalībnieces ekonomiskais potenciāls vislabāk īstenojams, reformējot intelektuālā īpašuma tiesību aktus un pabeidzot Eiropas digitālā tirgus izveidi.
The economic potential of the EU as a global digital player is best served by a reform of Intellectual Property Rights laws and the completion of the European digital market.
Tikai šādā veidā mēs varam nodrošināt, ka mūsu (digitalizētās) kultūras bagātais un daudzveidīgais klāsts ir pieejams un pieprasīts tirgū visā pasaulē.
Only then we can ensure that the wealth of our (digitized) cultural diversity is accessible and marketable across the globe.
Daudzas kultūras attiecības attīstās brīvi, bez valdības noteiktiem plāniem un iejaukšanās.
Many cultural relations develop entirely free of government planning or regulation.
Ne mazāk svarīgi ir arī tas, ka Eiropas iestādes var sniegt lielu ieguldījumu, lai padarītu Eiropas politisko kultūru un lēmumu pieņemšanas procesu pieejamāku iedzīvotājiem visā pasaulē.
And last but not least, the European Institutions can contribute a great deal to making the European political culture and decision making process more accessible to citizens across the world.
Papildus jāattīsta pieejami dati, pārredzamība un piekļuve informācijai.
Through open data, transparency and access to information are further developed.
Politikas pamati jau ir noteikti Līgumā par Eiropas Savienības darbību un ratificējot UNESCO konvenciju, kas paredz kultūras iekļaušanu visās Eiropas Savienības politikas jomās.
The foundations for policies are already laid down in the Treaty on the Functioning of the European Union, and by the ratification of the UNESCO Convention, which require the mainstreaming of culture in all policies of the Union.
Tagad ir svarīgi šīs vienošanās īstenot praksē.
Now it comes down to practical implication of these agreements.
Ārējās darbības dienesta organizatoriskās shēmas projektā pagaidām nav paredzēti posteņi, kas saistīti ar kultūras aspektiem.
In the draft organisation chart of the External Action Service, there are no positions foreseen for cultural aspects yet.
Šajā ziņojumā EĀDD izteikts aicinājums ņemt vērā, ka kultūras aspekti ir visaptverošs politikas mērķis, kā arī aicinājums nodrošināt atbilstošu apmācību EĀDD darbiniekiem attiecībā uz kultūras un digitālajiem aspektiem.
This report calls on the EEAS to consider cultural aspects an overarching policy objective and provide for the appropriate training of EEAS staff with regard to cultural and digital aspects.
Attiecībā uz eiropiešu jauno paaudzi vajadzīga vienota jauniešu mobilitātes stratēģija, lai veicinātu viņu attīstību kultūras un izglītības jomās ― ieskaitot plašsaziņas līdzekļu un IKT lietotprasmi ― kā arī viņu piekļuvi mākslinieciskām izpausmēm visā to daudzveidībā.
For the young generation of Europeans a coherent strategy for the mobility of young people to increase their cultural and educational development – including media and ICT literacy – and their access to artistic expressions in all its diversity is needed.
Jānosaka mērķi un prioritātes attiecībā uz esošajiem kultūras elementiem tādās programmās kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments, piemēram, tiesiskuma nostiprināšana, kultūras diplomātijas kā konfliktu risināšanas un novēršanas instrumenta attīstība, pilsoniskās sabiedrības sadarbības, dialoga un apmaiņas mehānismu radīšana, jauno tehnoloģiju nozīmes iekļaušana attiecībā uz vārda brīvību, demokrātisku līdzdalību un cilvēktiesībām.
The existing cultural elements in programs such as the European Instrument on Democracy and Human Rights need to be focused and prioritized, such as to strengthen the rule of law, develop cultural diplomacy as an instrument of conflict management and prevention, create mechanisms for civil society cooperation, dialogue and exchange, and to include the role of new technologies regarding freedom of expression, democratic participation and human rights.
Eiropas Parlamentam jāapņemas iekļaut kultūras jautājumus savu delegāciju sadarbībā ar citiem parlamentiem visā pasaulē, kā arī rūpīgi jāuzrauga progress un konkrētie veiktie pasākumi koordinētas un vienotas ES stratēģijas par kultūru ārējās attiecībās izstrādē.
The European Parliament should commit itself to including culture in the work of its delegations with other parliaments across the globe, and will keep a close watch on the progress and concrete measures taken to devise a coordinated and coherent EU strategy on culture in external relations.
Ierosinātajam ikgadējam ziņojumam jānodrošina pārskatatbildība un nepārtrauktība.
A proposed annual report should ensure accountability and continuity.
Papildus arī ikgadējā cilvēktiesību ziņojumā īpaši jāiekļauj specifisku kultūras jautājumu aplūkojums.
Additionally, the Annual Human Rights Report should focus on culture explicitly and specifically.
„Eiropas zīmola” attīstīšanai globālās konkurences apstākļos attiecībā uz talantu attīstību, tūrismu un vērtībām jābalstās uz sadarbību; šis ziņojums ir sākums ilgstošiem un rezultatīviem kopējiem centieniem šā mērķa sasniegšanā iesaistīt pēc iespējas vairāk sabiedroto.
The development of ´brand Europe´ in a global competition for talent, tourism, and values needs to be based on collaboration; this report is the kick-off for a long lasting and fruitful joint effort to use as many allies as possible to achieve this.
par Komisijas Zaļo grāmatu "Meža aizsardzība un meža informācija ES — gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām
on the Commission Green Paper on forest protection and information in the EU: preparing forests for climate change
Rareș-Lucian Niculescu , Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja
Rareș-Lucian Niculescu, Committee on Agriculture and Rural Development
(*) Iesaistītā komiteja — Reglamenta 50. pants
(*) Associated Committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinums (*) ..............24
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development (*) 22
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................30
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............28
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................36
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................34