natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. pants – 9. punkts – ca apakšpunkts (jauns)
Article 2 – point 9 – point c a (new)
ca) iekļauj šādu 4.a punktu:
(ca) the following paragraph 4a shall be inserted:
Gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīklam jānodrošina iespēja optimāli izmantot gaisa telpu un nodrošināt, ka gaisa telpas izmantotāji var izmantot vēlamās trajektorijas, vienlaikus paverot maksimālas piekļuves iespēju gaisa telpai un aeronavigācijas pakalpojumiem.
The air traffic management (ATM) network shall allow optimum use of airspace and ensure that airspace users can operate preferred trajectories, while allowing maximum access to airspace and air navigation services.
Gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīklam jānodrošina iespēja optimāli izmantot gaisa telpu un nodrošināt, ka gaisa telpas izmantotāji var izmantot vēlamās trajektorijas visos gadījumos, kad tas savietojams ar darbības ierobežojumiem , vienlaikus paverot maksimālas piekļuves iespēju gaisa telpai un aeronavigācijas pakalpojumiem.
The air traffic management (ATM) network shall allow optimum use of airspace and ensure that airspace users can operate preferred trajectories, where compatible with operational constraints, and while allowing maximum access to airspace and air navigation services.
6. pants – 2. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts
Article 6 – paragraph 2 – subparagraph 1 – point c
c) ATM tīkla pārvaldības papildu funkcijas , tostarp satiksmes plūsmas pārvaldība, atbilstoši ATM ģenerālplānam.
(c) additional functions for the ATM network, including flow management, as defined in the ATM Master Plan.
Šo uzdevumu izpildei jānotiek objektīvi un izmaksu ziņā efektīvā veidā, ņemot vērā visa ATM tīkla vajadzības, turklāt ar gaisa telpas izmantotāju un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pilnīgu iesaistīšanos.
These tasks shall be executed in an impartial and cost-effective manner; taking into consideration the needs of the whole ATM network and with the full involvement of the airspace users and air navigation service providers.
Komisija, uzņemoties visu atbildību un veicot darbības uzraudzību, kā arī ņemot vērā vislielākos profesionālos un ģeogrāfiskos ieguvumus saskaņā ar subsidiaritātes principu , var pārveidotajam Eurocontrol vai jebkurai citai kompetentai un neatkarīgai iestādei uzticēt uzdevumus, kas saistīti ar norādīto funkciju izpildi, bet kas neparedz vispārēja rakstura saistošu pasākumu vai politisku lēmumu pieņemšanu.
The Commission may, under its own control and responsibility, having regard to, objectively and geographically, the most appropriate gain, in accordance with the subsidiarity principle, entrust to a reformed Eurocontrol , or another competent and independent entity, tasks relating to the execution of the above functions, which do not involve the adoption of binding measures of a general scope or the exercise of political discretion.
Šo uzdevumu izpildei jānotiek objektīvi, pārredzami un izmaksu ziņā efektīvā veidā, ņemot vērā visa ATM tīkla vajadzības, turklāt ar gaisa telpas izmantotāju un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pilnīgu iesaistīšanos pārvaldības struktūrā, kura veic visu norādīto funkciju izpildi.
These tasks shall be executed in an impartial , transparent and cost-effective manner; taking into consideration the needs of the whole ATM network and with the full involvement of the airspace users and air navigation service providers in the governance structure covering the execution of these functions .
Veidojot pārvaldības tīkla funkciju, Komisija nodrošina, lai tiktu nošķirti regulēšanas un darbības uzdevumi.
In constructing the network management function, the Commission shall ensure the principle of a division between regulation and operational tasks.
Tāpēc tiek veikta gan ikvienas funkcijas precīza nošķiršana un iedalīšana visos līmeņos (Eiropas Savienības, reģionālā/ funkcionālo gaisa telpas bloku, valstu), gan arī ar šīm funkcijām saistītās atbildības nošķiršana.
To this end a precise differentiation and classification of each individual function at each level (European Union, regional/functional airspace blocks, national) and the attendant responsibilities shall be carried out.
Nozares partneri arvien jāiesaista Eiropas mēroga „darbības” funkciju veikšanā, savukārt attiecībā uz „regulatīvo” funkciju veikšanu viņi sniedz konsultācijas.
Functions with a European dimension classified as 'operational’ shall always be performed under the guidance of the industrial partners, while the latter shall be consulted in the case of 'regulatory' functions.
Dalībvalstis Eurocontrol uztic gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību atbilstoši īstenošanas noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar pamatregulas 5. panta 3. punktā paredzēto procedūru un atbilstoši Komisijas prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 9. pantu.
Member States shall entrust Eurocontrol with the performance of air traffic flow management as specified in an implementing rule adopted in accordance with the procedure referred to in Article 5(3) of the framework regulation and in conformity with the requirements laid down by the Commission pursuant to Article 9.'
Dalībvalstis pārveidotajam Eurocontrol vai jebkurai citai kompetentai un neatkarīgai iestādei uztic gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību atbilstoši īstenošanas noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar pamatregulas 5. panta 3. punktā paredzēto procedūru un atbilstoši Komisijas prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 9. pantu.
Member States shall entrust a reformed Eurocontrol or another competent and independent body with the performance of air traffic flow management as specified in an implementing rule adopted in accordance with the procedure referred to in Article 5(3) of the framework Regulation and in conformity with the requirements laid down by the Commission pursuant to Article 9.'
Kaut arī Eurocontrol pašlaik labi tiek galā ar gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību, ilgtermiņā stāvoklis vai mainīties.
Whilst Eurocontrol is well placed to provide flow management at present it may not be the case in the long term.
(7) Regulas 9. pantu papildina ar šādu 3. punktu:
(7) In Article 9, the following paragraph 3 is added:
Īstenošanas noteikumos jānosaka lidojumu plānu un lidostu laika nišu saskaņošana un saskaņošana ar blakus reģioniem, ja tas nepieciešams.”
The implementing rules shall include consistency between flight plans and airport slots and the necessary coordination with adjacent regions.'
Termina „lidostu laika nišas” izmantošana šajā sakarībā nav precīza.
The use of the term 'airport slots' in this context is unclear.
Šādi tiek veidota saikne ar Regulu (EEK) Nr. 95/93.
It implies a connection with Regulation (EEC) No 95/93.
Taču minētajā regulā apskatīti stratēģiskās plānošanas instrumenti, nevis darbības instrumenti (gaisa satiksmes pārvaldība).
In the latter case it is, however, a strategic planning instrument and not an operational instrument (ATM).
Regulas (EEK) Nr. 95/93 ierosinātie pasākumi ir efektīvi un piemēroti, un nekādi citi īstenošanas pasākumi nav nedz nepieciešami, nedz lietderīgi.
The measures introduced by Regulation (EEC) No 95/93 are effective and appropriate and any additional implementation rules are neither necessary nor justified.
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem,
- having regard to Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.
OJ L 269, 5.10.2002, p.
OV L 14, 20.1.
OJ L 14, 20.1.1998, p.
- ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,
- having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union
- ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu
- having regard to its resolutions of 7 June 2007 on the Social status of artists
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0399
Texts adopted on that date, P6_TA(2008)0399 . ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6‑0003/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0003/2009 ),
A. tā kā joprojām izpildītājmākslā vērojama liela un nemainīga sieviešu un vīriešu nelīdztiesība nodarbinātības un iespēju jomā;
A. whereas inequalities in career prospects and opportunities between women and men in the performing arts are very much present and persistent,
B. tā kā nopietni jāizanalizē tie mehānismi, kas rada šādu dzimumu nelīdztiesību;
B. whereas the mechanisms which produce these gender inequalities should be seriously analysed,
C. tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesības princips jāpiemēro visiem izpildītājmākslas dalībniekiem visās nozarēs, visās struktūrās (producēšana, izplatīšana un izglītošana), kā arī visās darbības jomās (mākslinieciskajā, tehniskajā un administratīvajā);
C. whereas the principle of equality between men and women should apply to all players in the performing arts sector, in all disciplines, all types of structure (production, broadcasting and teaching) and all activities (artistic, technical and administrative),
D. tā kā sieviešu un vīriešu proporcija dažādajās izpildītājmākslas profesijās ir atšķirīga un tā kā šim pirmajam nelīdztiesības aspektam pievienojas atšķirīgi darba, nodarbinātības un darba samaksas nosacījumi;
D. whereas men and women are not proportionally represented in the various jobs in the performing arts, and whereas added to this initial form of inequality are disparities in work and employment conditions and income,
E. tā kā nelīdztiesīga piekļuve lēmuma pieņemšanas funkcijām, producēšanas līdzekļiem un izplatīšanas tīkliem dažādā pakāpē konstatējama visās izpildītājmākslas nozarēs;
E. whereas inequalities in access to decision-making positions, means of production and broadcast networks are apparent to varying degrees in all disciplines of the performing arts,
F. tā kā līdztiesības mērķis izpildītājmākslas profesijās paredz sistemātisku vīriešu un sieviešu kopdarbības ieviešanu;
F. whereas the objective of equality in jobs in the performing arts presupposes the systematic opening of all jobs to both men and women,
G. tā kā ar talantu vien nevar skaidrot darbu māksliniecisko kvalitāti vai profesionālo karjeru un tā kā tas, ka vairāk tiks ņemta vērā vīriešu un sieviešu pārstāvības proporcija izpildītājmākslā, padarīs dinamiskāku šo nozari kopumā;
G. whereas talent alone is not sufficient for the artistic quality of a performance or the success of a professional career, and whereas taking better account of the representation of men and women in jobs in the performing arts would have the effect of reinvigorating the sector,
H. tā kā tāpēc ir jānovērš pašreizējie segregācijas gadījumi, kas joprojām pastāv izpildītājmākslas nozarē, un tas jādara, ne tikai to modernizējot un demokratizējot, bet arī izvirzot tādus reālus mērķus attiecībā uz līdztiesību, kuri veicina sociālo taisnīgumu;
H. whereas, therefore, the current situations of segregation that still persist in the performing arts should be changed, not only by modernising and democratising the sector, but also by setting realistic equality goals which promote social justice,
I. tā kā konstatētā nelīdztiesība atstāj novārtā prasmes un talantus un kaitē mākslinieciskajai dinamikai, šīs darbības jomas panākumiem un ekonomiskajai attīstībai;
I. whereas the existing inequalities leave skills and talents unexploited and are damaging to the artistic dynamism, influence and economic development of the sector,
J. tā kā joprojām pastāvošie aizspriedumi pārāk bieži noved pie diskriminējošas rīcības attiecībā uz sievietēm atlases un izvirzīšanas procesā, kā arī darba attiecībās un sievietēm, lai gan viņām ir augstāks izglītības līmenis, interese turpināt mācības un ciešākas saiknes sabiedrībā, bieži vien ir zemāki ienākumi nekā vīriešiem;
J. whereas persistent prejudices too often lead to discriminatory behaviour towards women in selection and appointment procedures and in work relations; whereas women often receive lower remuneration than men even if they have higher educational qualifications, a stronger interest in training and superior networking skills,
K. tā kā šķēršļi sieviešu un vīriešu līdztiesībai šajā darbības nozarē ir jo īpaši noturīgi un attaisno īpašu pasākumu noteikšanu, lai mazinātu konstatēto nelīdztiesību, vienlaikus ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz sabiedrību kopumā;
K. whereas the obstacles to gender equality in this sector are particularly deep-rooted and require specific steps to be taken to reduce inequalities, taking account also of the leverage effect which that may have on society as a whole,
L. tā kā mākslinieku un mākslinieču sociālajā nodrošināšanā pastāv lielas nepilnības un tādēļ tieši sievietes bieži vien saņem zemāku atalgojumu,
L. whereas there are wide gaps in the social protection of men and women active in the arts and whereas their income, particularly that of women, is adversely affected by this
3. atgādina, ka nodarbināto sieviešu īpatsvars ar mākslu saistītajās profesijās un kultūras darba organizēšanā ir visai zems un sievietes ir nepietiekami pārstāvētas atbildīgos amatos tādās kultūras iestādēs kā akadēmijas un universitātes;
Notes that the proportion of women employed in artistic professions and in the official culture industry is only very small and that women are under-represented in positions of responsibility in cultural institutions and in academies and universities;
5. atgādina, ka tikai vīriešu un sieviešu kopdarbība var mainīt izturēšanos attiecībā uz uzskatu, jūtīguma, metožu un interešu savstarpēju papildināmību;
Notes that behaviour is only transformed when the two sexes work alongside each other, through the input of points of view, sensibilities, methods and interests which complement each other;
7. uzsver, ka sieviešu diskriminēšana rada nelabvēlīgus apstākļus šai nozarei, atņemot tai talantus un kompetenci, un norāda, ka talantam, lai to atzītu, ir vajadzīga saikne ar publiku;
Stresses that discrimination against women holds back the development of the cultural sector by depriving it of talent and skills and notes that talent requires contact with the public in order to achieve recognition;
9. aicina kultūras nozares darbiniekus uzlabot mākslinieču klātbūtni un viņu darbu iekļaušanu programmās, kolekcijās, izdevumos vai konsultēšanā;
Calls on the actors in the field of culture to increase the presence of female creators and their works in programming, collections, publishing and consultation;
12. aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk paredzēt pirmo reālo posmu nelīdztiesības novēršanai izpildītājmākslā, nodrošinot, ka vismaz viena trešdaļa cilvēku visās nozares jomās pārstāv to dzimumu, kas ir mazākumā;
Calls on the Commission and the Member States to consider immediately, as a first realistic step in the fight against inequality in the performing arts, ensuring that at least a third of the people in all branches in the sector are of the minority sex;
a) kopā ar kultūras iestādēm domāt par veidu, kā labāk noteikt tos mehānismus, kas rada nelīdztiesību, lai pēc iespējas novērstu ar dzimumu saistīto nelīdztiesību;
(a) to consider together with their cultural institutions how best to understand the mechanisms which produce inequalities so as to avoid any discrimination on the basis of sex as early as possible;
b) atcelt visus šķēršļus sieviešu iespējai darboties iestāžu un pazīstamāko ar kultūru saistīto organizāciju vadībā;
(b) to remove all obstacles to women accessing top positions in the most prestigious cultural institutions and organisations;
c) ieviest šajā nozarē jaunu darba organizācijas kārtību, atbildības deleģēšanu un laika plānošanu, ņemot vērā sieviešu un vīriešu personīgās dzīves izraisītus ierobežojumus;
(c) to introduce to the sector new ways of organising work, delegation of responsibilities and time management which take into account the personal-life constraints of women and men;
d) apzināties, ka šajā nozarē, kur netipisks darba laiks, neaizsargātība attiecībā uz nodarbinātību ir norma, kas nostāda sievietes neizdevīgā situācijā, jārod kolektīvi risinājumi, lai nodrošinātu bērnu aprūpi (tādu bērnu silīšu atvēršana ar kultūru saistītos uzņēmumos, kuru darba laiks būtu piemērots mēģinājumu un izrāžu laikam);
(d) to recognise that in this sector, where untypical hours, high mobility and job insecurity are the norm and are more destabilising for women, collective solutions should be found for providing childcare (e.g. opening of crèches in cultural undertakings with hours adapted to rehearsal and performance times);
15. visbeidzot mudina dalībvalstis izpildītājmākslas nozarē veikt salīdzinošu situācijas analīzi dažādās Eiropas Savienības valstīs, lai atvieglotu kopīgas politikas izstrādi un ieviešanu, statistikas datu iegūšanu, lai būtu iespējams salīdzināmi novērtēt sasniegto;
Encourages the Member States to produce comparative analyses of the current situation in the performing arts in the various countries of the Union, to draw up statistics in order to facilitate the design and implementation of common policies and to ensure that the progress achieved can be compared and measured;
Radošās karjeras nav pasargātas no izteiktas nevienlīdzības starp vīriešiem un sievietēm.
Careers in the arts are not spared the existence of strong inequalities between men and women.
Tāpēc mēs interesējamies par atšķirībām, kuras ietekmē vīriešu un sieviešu iekļaušanos visās kultūras jomas nozarēs.
We are therefore interested in the differences in the way in which men and women find work in the whole of the cultural sphere.
Sieviešu loma radošajos procesos, ieskaitot apmācību un profesionalizēšanos kultūras nozarēs, rosina jautājumu par dzimumu atšķirībām, darba sadali starp vīriešiem un sievietēm, ar viņiem saistītās uztveres un tēlu atšķirībām, kas atkarīgi no sabiedrības stāvokļa attiecībā uz tās struktūrām un vēsturi.
Also, the creative role of women, via traineeship and professionalisation, in the cultural sectors raises the question of the difference between the genders, the distribution of work between men and women, representations and the associated images connected with the state of society in its structures and history.
Faktiski sievietes, kas strādā jebkurā izpildītājmākslas jomā, vēl arvien pieliek pūles, lai nodrošinātu sev pilntiesīgu vietu.
In practice, throughout the performing arts sector women are still struggling to achieve a fully developed role.
Mūsu nodoms nav atrast pamatojumu īpašām mākslinieciskām īpašībām, kuras piemīt sievietēm un vīriešiem šajā jomā, vai arī īpašas profesionālas spējas, kas piemistu vieniem vai otriem, bet gan konstatēt, kā sociālajā un kultūras aspektā veidojušās šīs identitātes izpildītājmākslas jomā, un piedāvāt konkrētus risinājumus, kas ļautu izvairīties no nelīdzsvarotības, kas saistīta ar pastāvošo nevienlīdzību.
It is not our intention to examine the specific artistic qualities of women and men in this sector, or the particular professional capacities attributed to one or the other, but rather to recognise the way in which identities are constructed socially and culturally in the performing arts and to propose specific solutions which could correct the imbalances associated with existing unequal situations.
Saistībā ar šo ziņojumu mēs patiešām konstatējām, ka sievietes ļoti reti ieņem augstus amatus lielajās kultūras iestādēs un ka šo nevienlīdzību bieži vien pavada atšķirības atalgojuma jomā.
In drawing up this report we noted that women very rarely reach positions of senior responsibility in the major cultural institutions, and that these inequalities are very often accompanied by inequalities of income.
Darba sadales analīze Eiropas mākslinieciskajās jomās parāda, ka līdzīgi, kā tas ir vairākās citās nozarēs, lielākajās ietekmīgajās iestādēs sievietes reti kad iekļautas izrāžu plānos, un ka sieviešu skaits lēmumu pieņemšanas vai konsultatīvajās struktūrās ļoti reti ir vienāds vai lielāks par vīriešu skaitu.
An analysis of the division of labour in the European arts sector reveals that, as in many other sectors, women are rarely in positions of authority in the programme planning of the major institutions and the number of women in decision-making or advisory bodies is very rarely equal to or more than the number of men.
Ir jābūt iespējām izmantot visas pieejamās kompetences un dotības, lai nodrošinātu šai jomai labu attīstību un vīriešu un sieviešu personīgo pilnveidošanos.
All available skills sources should be used for the good health of the sector as well as for the personal development of men and women.
Dažādās izpildītājmākslas jomās vīriešu un sieviešu ieņemamo amatu proporcionalitāte ir atšķirīga; bet vēl uzkrītošāka ir nevienlīdzība starp nodarbinātības un darba nosacījumiem, kā arī atšķirības starp profesionālā mūža ilgums šajā sektorā.
Men and women are not proportionally represented in the various jobs in the performing arts; moreover, the disparities in the conditions of employment and work and differences in career length in this sector are blatant.
Mēs varējām konstatēt – fakts, ka vīrieši ir mazākumā konkrētā mākslas jomā, piemēram, dejā, ir profesionālās izaugsmes iespēja (lielajās baleta trupās vadošajos amatos atrodas pārsvarā vīrieši), turpretim sievietes, ja viņas ir mazākumā, nonāk nelabvēlīgā situācijā.
We noted that the fact of being in a minority for men in a specific area of the arts, such as dance, for example, is an advantage in terms of professional advancement (men are numerous in positions of responsibility in the major ballet companies), while women in a minority situation are stigmatised.
Tāpēc ir nepieciešams ikreiz, kad tas ir iespējams, nodrošināt kandidātu anonimitāti un turpināt aizmuguriskas noklausīšanās praksi, veicot mūziķu atlasi orķestrim.
Therefore it is important to ensure that, whenever possible, applications should be anonymous and that auditions for recruiting orchestra musicians should continue to be held behind a screen.
Kā jebkurā citā jomā, arī mākslas nozarē neizdodas izvairīties no situācijām, kuras atkārtojas un kurās nokļūst sievietes, kad tām jāapvieno profesionālie pienākumi un pienākumi ģimenē.
In general, as is commonly the case in other sectors, women in the arts have to cope with professional and family obligations.
Tomēr profesionālo un ģimenes saistību savienošana vairāk skar tieši šajā jomā nodarbinātās sievietes, ņemot vērā neregulārās darba stundas, kas saistītas ar viņu profesiju.
Nevertheless, the problem of combining professional commitments and family life affects women in this sector even more because of the untypical working hours associated with their professions.
Tas ir iemesls, kāpēc mēs uzskatām, ka ir svarīgi ļoti ātri atrast risinājumus, lai atvērtu bērnu silītes kultūras iestādēs, nosakot tām darba laiku saskaņā ar mēģinājumu un izrāžu grafikiem.
Therefore we consider it imperative to find solutions very quickly for opening crèches in cultural undertakings with hours adapted to rehearsal and performance times.
Papildus tam, ka jānodrošina sieviešu un vīriešu kopdarbība tajās lēmumu pieņemšanas un konsultatīvajās iestādēs, kas īsteno personāla atlasi, izvirzīšanu, piešķir finanšu līdzekļus, būtu jānodrošina, lai visās mākslas jomās mazākumā esošais dzimums būtu vismaz viena trešdaļa, un jāstiprina vai jāievieš statistiskā uzraudzība, kas ļautu veikt sievietes stāvokļa salīdzinošo analīzi dažādās Eiropas valstīs un atvieglotu kopējās politikas izstrādi un īstenošanu.
There needs to be a gender mix in the decision-making and consultative bodies involved in recruitment, promotion, rewards and funding; at least a third of the people in all branches in the sector should be of the minority sex; statistical monitoring should be enhanced or introduced to produce comparative analyses of the situation faced by women in the various countries of the Union and facilitate the design and implementation of common policies.