natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Divas vai vairākas valdības var izveidot reģionā integrētus atjaunojamo energoresursu tirgus ar kopīgiem mērķiem un atbalsta shēmām.
Two or more governments may create regionally integrated renewables markets by sharing their targets and support schemes.
Elektroenerģijas imports no kaimiņvalstīm ārpus ES robežām ir atļaujams, pamatojoties uz fizisko apmaiņu, un ir atkarīgs no pārdevēju valstu nacionālās politikas konkrētajiem mērķiem atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā.
Imports of electricity from non-EU neighbouring countries should be allowed on the basis of physical exchanges and be dependent on concrete national renewable energy and energy efficiency policy targets of the selling countries.
Izveidojot shēmu, kas paredz Eiropas Savienībā importēt hidroelektroenerģiju vai vēja elektroenerģiju, un vienlaikus kaimiņvalstīs būvējot ogļu elektrostacijas, lai apmierinātu pieprasījumu, netiks veicināta ne ES klimata drošība, ne piegādes politikas drošība.
Creating a scheme importing hydro or wind electricity into the EU while building coal power plants in neighbourhood countries to meet their demand would neither serve the EU’s climate nor security of supply policy.
Direktīvas noteikumi attieksies arī uz Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu kā EEZ valstīm.
For Norway, Iceland and Lichtenstein as EEA countries the provisions of the directive will apply.
Visbeidzot jāatgādina, ka lielākais un lētākais dalībvalstu „elastīguma” instruments ir valsts mēroga efektivitātes pasākumi ēku celtniecības un rekonstrukcijas, transporta nozarē, rūpniecībā un enerģijas izmantošanā.
Finally it is important to remind that the biggest and cheapest "flexibility" instrument for Member States is national efficiency measures in buildings, transport, industry and electricity use.
Valdībām ir jāspēj apvienot valsts energoefektivitātes politika ar atjaunojamās enerģijas politiku.
Governments should link their national efficiency and renewables energy policies.
5) Atjaunojamās enerģijas jomā izšķiroša ir infrastruktūru attīstība un prioritāra piekļuve tām
5) Development of infrastructures and priority access to them are key for renewable energies
Mēs atbalstām Komisijas priekšlikumu garantēt prioritāru piekļuvi un elektroenerģijas izmantošanu no atjaunojamiem energoresursiem.
We welcome the Commission's proposal to guarantee priority access and dispatching for electricity from renewables.
Šī koncepcija ir jāattiecina arī uz gāzi, lai veicinātu biogāzes padevi gāzes līnijām, tādējādi nodrošinot augstāko visas biomasas pārvēršanas efektivitāti.
This concept must be broadened to gas in order to favour biogas feed-in to the gas pipelines, a concept which enables the highest of all biomass conversion efficiencies.
Direktīvā ir jāņem vērā svarīgs diskriminācijas aspekts attiecībā uz atjaunojamās enerģijas investoriem – atjaunojamo resursu energosistēmas piemērošanas izmaksu nesocializācija.
The directive must address a major point of discrimination against renewable energies investors, the non-socialisation of grid adaptation costs for renewables.
Lai izmantotu milzīgo krasta un jūras potenciālu un iegūtu enerģiju no atjaunojamās enerģijas ģeneratoriem, ir jāpiemēro un jāpaplašina energosistēmas infrastruktūra.
In order to harvest the huge potential of on-shore and off-shore wind and to take up power from embedded renewables generators the grid infrastructure has to be adapted and extended.
Tā ir daļa no mūsu nākotnes enerģijas ražošanas sistēmas.
This is part of our future energy system.
Kādēļ lai šīs izmaksas segtu tikai investori, kas iegulda atjaunojamās enerģiajs jomā, ja pagājušā gadsimta sešdesmitajos, septiņdesmitajos un astoņdesmitajos gados elektroenerģijas uzņēmumi neapmaksāja dārgo centralizēto sistēmu infrastruktūru?
Why should these costs be paid exclusively by renewables investors whereas in the 1960s, 70s and 80s the costly grid infrastructure for the big centralised systems were not paid by the energy companies?
Atjaunojamo energoresursu izmantošana siltumapgādei un dzesēšanai ir atkarīga no divām infrastruktūrām: centralizētajām sistēmām un ēkām.
The development of heating and cooling renewables will depend on two infrastructures: district systems and buildings.
Lielais plaša mēroga biomasas, ģeotermālās un saules enerģijas potenciāls būs atkarīgs no centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmu paplašināšanas.
The big large scale potential of biomass, geothermal and solar will depend on the extension of district heating and cooling systems.
Tām šajā direktīvā jāpievērš liela nozīme.
They must be a key focus of this directive.
Infrastruktūras attīstības jēdzienam ir jāattiecas arī uz ēkām.
The notion of infrastructure development should also be extended to buildings.
Mijiedarbība starp būvmateriāliem, decentralizētiem saules un biomasas atjaunojamajiem resursiem, efektīvām mērīšanas sistēmām un energosistēmām kalpos paradigmas maiņai, izmantojot ēkas kā enerģijas ģeneratorus.
The interface between building materials, decentralised solar and biomass based renewables, smart metering and grids will create a change of paradigm to buildings as power generators.
Stingras celtniecības normatīvu prasības paātrinās šo attīstību.
Strict obligations on the building codes will speed this development.
Ir jādod iespēja trešās puses investoriem, kas iegulda atjaunojamās enerģijas ieguvē, izmantot sabiedrisko ēku jumtus.
The roofs of public buildings should be made available for renewable energies third party investors.
6) Organizatoriski jaunievedumi novilcināšanās vietā
6) Organisational innovation instead of red tape
Investīcijas bieži kavē nevajadzīgi un pārlieku birokrātiski procesi.
Investments are often hindered by unnecessary and over-bureaucratic procedures.
Ņemot vērā pozitīvo vienas institūcijas apstiprinājuma pieredzi citās politikas veidošanas jomās, valstu valdībām pirmām kārtām ir jāveido koordinēšanas biroji plaša mēroga vēja elektroenerģijas un biomasas enerģijas ražošanas iekārtu autorizācijai.
Learning from positive experiences with “one stop shops” in other areas of policy making, governments should establish coordinating offices for authorisations above all for larger scale wind and biomass production facilities.
Ir jāievieš maksimālais termiņš atļauju piešķiršanai.
A maximum deadline for granting permissions should be introduced.
Vairs nedrīkst decentralizētas mazākas investīcijas atjaunojamās enerģijas jomā pakļaut stingrai autorizācijai, bet uz tām jāattiecina ziņošanas sistēma.
Decentralised smaller renewable investments should no longer be subjected to heavy authorisations but fall under a notification scheme.
Atjaunojamās enerģijas jomas attīstībai ir nepieciešamas arī zināšanas un iemaņas.
The development of renewable energies also requires knowledge and skills.
Cilvēkfaktors ir svarīgs, un valdību saistībām ir katalizatoru loma, lai nodrošinātu apmācības un mūžizglītības vajadzības.
The human factor is important and the obligations on governments play the role of catalysers for training and life-long learning needs to be strengthened.
7) Politikas maiņa – no neefektīvi plānotas agrodegvielas līdz ilgtspējīgai, no biomasas iegūtas enerģijai
7) From a badly designed agro-fuel to a sustainable use of energy from biomass policy
Ziņotājs uzskata, ka ir ļoti daudz pierādījumu tam, lai atceltu obligāto 10% mērķi degvielām no atjaunojamajiem energoresursiem.
The rapporteur considers that there is overwhelming evidence to drop the mandatory 10% target for fuels from renewables.
Lielāka uzmanība jāpievērš biomasas degvielas kvalitātei, nevis kvantitātei.
The focus on fuels from biomass should be a qualitative rather than purely quantitative.
Ieviešot ambiciozus un dinamiskus ilgtspējības kritērijus, biomasas izmantošana ir jāattiecina uz neapstrīdamām jomām – tā sauktajām „ go ” kategorijām un tādām pārveides tehnoloģijām, kuras izmanto biogāzi un biomasu elektroenerģijas un siltumapgādes ražošanai, kam ir ievērojami augstāka efektivitāte nekā pirmās un otrās paaudzes biomasas degvielām.
Through the implementation of ambitious and dynamic sustainability criteria the use of biomass should be orientated into non contentious areas - so called "go" -categories and to those conversion technologies like biogas and biomass for electricity and heating which have far higher efficiencies than first and second generation of fuels from biomass.
Šādas politikas priekšrocība ir tāda, ka tā ļauj vieglāk un lētāk sasniegt vispārējo 20% mērķi.
Such a policy will have the advantage to make it easier and cheaper to achieve the 20% overall target.
Mums ir nepieciešama skaidra hierarhija biomasas izmantošanai enerģijas ražošanai.
We need a clear hierarchy for the use of biomass for energy:
Daudzi biomasas izmantošanas veidi nerada problēmas un ir uzskatāmi par “ go ” kategorijām, lai piesaistītu nepieciešamās investīcijas.
a lot of biomass uses are not problematic and should be identified as “go-categories” in order to attract necessary investments.
Tas attiektos uz:
This would apply to
- biomasu no notekūdeņiem (organiskās frakcijas no mājsaimniecības un rūpniecības);
- biomass from waste streams (organic fraction from household and industry),
- atkritumiem (no lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības);
- residues (from agriculture, fisheries and forestry)
- degradētas zemes, zemes izmantošanu diviem mērķiem, piemēram, bioloģiskās daudzveidības/plūdu vai mežu ugunsgrēku pārvaldības režīmiem un
- use of degraded land, dual land use like biodiversity/flooding or forest fire management regimes and
- jaunajām nepārtikas/nelopbarības izejvielām, piemēram, aļģēm.
- new non-food/feed raw materials like algae.
Konkurences ierobežošana starp enerģijas un pārtikas/lopbarības ražošanu ir sasniedzama, definējot „ no-go ” kategoriju, piemēram, agrodegvielu.
the limitation of competition between energy and food/feed can only be achieved through the definition of a no-go category e.g. agro-fuel.
Atkarībā no pārtikas situācijas pasaulē būs vajadzīgs vai nu vispārējs aizliegums aramzemi izmantot enerģijas iegūšanai, vai noteikta apjoma ierobežojumi.
Depending on the world food situation, a complete restriction on the use of arable land for energy production or a limitation to certain volumes will be requested.
Izmantošanas līmeni katru gadu noteiks ES Komisija, konsultējoties ar attiecīgajām atbildīgajām organizācijām, piemēram, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju ( FAO ), ANO Attīstības programmu ( UNDP ) un Pasaules Pārtikas programmu.
The level of use will be fixed on a yearly basis by the EU Commission in consultation with the respective responsible organisations like FAO, UNDP and the World Food Program.
„ No-go ” jomas attiecas uz īpašiem izmantojuma aizliegumiem.
"no-go" areas stand for special non-use.
Bioloģiskās daudzveidības vai kultūras mantojuma ainavu aizsardzība ir panākama tikai ar stingru augšupēju aizsardzības režīmu.
Protection of biodiversity or of cultural value related landscapes can only be achieved by a strict bottom-up regime of protection.
Šajā nolūkā nepieciešams veikt pasākumus ārpus šīs direktīvas ietvariem, lai nostiprinātu starptautisko bioloģiskās daudzveidības konvenciju un priekšlikumus pārtraukt mežu izciršanu pasaules mērogā.
For that efforts outside this directive will be needed to strengthening the international biodiversity convention and proposals to halt deforestation at a global scale.
d) Definēt stingrus ilgtspējības kritērijus
D) Define strict sustainability criteria
Nepieciešams pieņemt ilgtspējības kritēriju kopumu, īpaši:
A set of sustainability criteria has to be enforced notably:
- jāievieš dinamiska siltumnīcas efektu izraisošo gāzu ( GHG ) robežvērtība (pieprasot minimālo vispārēju GHG samazinājumu), lai sasniegtu vismaz 55 vai 60% GHG samazinājumu, vienlaikus ieviešot sistēmu, kas līdzīga degvielas kvalitātes direktīvā paredzētajai sistēmai un kas rada finansiālu stimulu tādu degvielu ieviešanai, kurām ir vislabākie GHG rādītāji.
- A dynamic GHG threshold should be introduced (requiring minimum overall GHG savings) which should target at least 55 or 60% GHG savings combined with a system, like the one foreseen in the fuel quality directive, that creates a financial incentive for the best performing GHG fuels.
Šajā metodikā ietilpst arī netiešās zemes izmantošanas izmaiņas ( LUC );
The indirect land use changes (LUC) have also to be part of this methodology.
- minimālajām „labas lauksaimniecības prakses” prasībām ir jābūt konkrētākām nekā piedāvātajam savstarpējās atbilstības režīmam (īpaši attiecībā uz ūdens, pesticīdu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu).
- Minimum requirements for “good agricultural practice” have to be more specific than the proposed cross-compliance regime (notably on water, pesticide and fertilizer use).
Komisijas priekšlikums izmantot esošo savstarpējās atbilstības režīmu ir pārāk nenoteikts, lai to piemērotu importam no valstīm ārpus ES-27 robežām, un rada konkurences ziņā neizdevīgu stāvokli ES zemniekiem;
The Commission’s proposal for using the existing cross-compliance regime is too vague to be applied to non-EU-27 imports and creates a competitive disadvantage for EU farmers.
- sociālie kritēriji, piemēram, mazo zemnieku aizsardzībai jaunattīstības valstīs.
- Social criteria to protect e.g. small farmers in third world countries.
Ilgtspējības kritērijus sīkāk noteiks, cieši sadarbojoties ar Anders Wijkman (EPP), kurš sagatavo ENVI komitejas atzinumu par atjaunojamiem resursiem, un Dorette Corbey (PSE), kura ir referente ziņojumam par degvielas kvalitātes direktīvu (ENVI komiteja).
The details on sustainability criteria will be defined in close partnership with Mr. Wijkman (EPP) the draftsman of the ENVI opinion on renewables and with Mrs Corbey (PSE), the Rapporteur for the fuel quality directive (ENVI committee).
(2) Bode & Groscurth (2008): Stimuli elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem enerģijas resursiem, pamatojoties uz dažādām atbalsta sistēmām, ARRHENIUS Enerģijas un klimata politikas institūta pārrunu dokuments 1E
(2) Bode & Groscurth (2008): Incentives to invest in electricity production from renewable energy under different support schemes, ARRHENIUS Institute for energy and climate policy discussion paper 1E
(4) Neuhoff & al , 2008 – Ierosinātā jaunā ES atjaunojamo resursu direktīva: interpretācija
(4) Neuhoff & al, 2008 - The proposed new EU renewables directive: an interpretation
(5) EFET – atklātā vēstule Claude Turmes , 2008. gada 16. aprīlī – Iekšējā enerģijas tirgus kropļojuma risks, ko izraisa Komisijas RES direktīvas priekšlikums
(5) EFET - open letter to Claude Turmes, 16 April 2008 - The risk of Internal Energy Market distortions arising from the Commission proposal for a RES Directive
(6) Ragwitz (2008. gada aprīlis) piezīme EP Politikas izstrādes departamenta ekonomiskās un zinātniskās rīcības plānam
(6) Ragwitz (April 2008) note produced for the EP Policy department economic and scientific policy.
Par atzinumu attiecībā uz juridisko pamatu priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu ( COM(2008)0019 – C6‑0046/2008 – 2008/0016(COD) )
Subject: Opinion on the legal basis of the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources ( COM(2008)0019 – C6‑0046/2008 – 2008/0016(COD) )
Cienījamā priekšsēdētāja!
Dear Mr Chairman,
Juridiskajai komitejai nosūtītajā 2008. gada 29. maija vēstulē Jūs saskaņā ar Reglamenta 35. panta 2. punktu prasījāt izskatīt minētā Komisijas priekšlikuma juridiskā pamata spēkā esamību.
By letter of 29 May 2008 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 35(2), to consider whether the legal basis of the above Commission proposal was valid.
Komiteja izskatīja minēto jautājumu 2008. gada 26. jūnija sanāksmē.
The committee considered the above question at its meeting of 26 June 2008.
Jūsu vēstulē noradīts, ka ar Jūsu komitejas referenta iesniegtu grozījumu mēģināts svītrot EK līguma 95. pantu kā juridisko pamatu, saglabājot vienīgi EK līguma 175. panta 1. punktu kā juridisko pamatu.
According to your letter, an amendment tabled by the your committee's Rapporteur seeks to delete Article 95, leaving Article 175(1) of the EC Treaty as the sole legal basis.
Grozījumu autora pamatojums ir tāds, ka divi juridiskie pamati ir paredzēti sarežģītiem gadījumiem, kad vienlīdz svarīgi ir vairāki mērķi; ierosinātās direktīvas galvenais mērķis ir vides aizsardzība, un arī gan spēkā esošā direktīva par atjaunojamiem enerģijas avotiem, gan Biodegvielas direktīva ir pieņemtas saskaņā ar 175. panta 1. punktu.
The justification given by the author of the amendment is that a dual basis is reserved for extreme cases where several goals are equally important; the main aim of the proposed directive is environmental protection and the current Directive on Energy from Renewable Sources and the Biofuels Directive have both been adopted under Article 175.
Turklāt referenta viedoklis ir tāds, ka svarīgākais to noteikumu mērķis, kuri attiecas uz biodegvielām, nav atvieglot tirdzniecību (noteiktie normatīvi nebūt nav saskaņoti), bet gan definēt ilgtspējības kritērijus.
Besides, according to the Rapporteur, biofuels provisions do not principally aim at facilitating trade - as the prescribed standards are far from harmonised - but at defining sustainability criteria.
Visiem Kopienas tiesību aktiem jābalstās uz juridisko pamatu, kas paredzēts Līgumā (vai arī citā tiesību aktā, kuru paredzēts īstenot).
All Community acts must be founded upon a legal basis laid down in the Treaty (or in another legal act which they are intended to implement).
Ar juridisko pamatu tiek formulēta Kopienas ratione materiae kompetence un noteikts, kā šī kompetence jāīsteno, proti, kādus juridiskos līdzekļus var izmantot un kāda ir lēmumu pieņemšanas procedūra.
The legal basis defines the Community's competence ratione materiae and specifies how that competence is to be exercised, namely the legislative instrument(s) which may be used and the decision-making procedure.
Atbilstīgi Eiropas Kopienas Tiesas viedoklim juridiska pamata izvēle nav subjektīva — tā ir „jāpamato ar objektīviem faktoriem, kurus var pārbaudīt, pakļaujot izskatīšanai tiesā”
According to the Court of Justice the choice of legal basis is not a subjective one, but "must be based on objective factors which are amenable to judicial review"
Turklāt izšķirošais faktors šeit ir pasākuma galvenais mērķis
Furthermore, the decisive factor should be the main object of a measure.
Lieta C–377/98 Nīderlande/Eiropas Parlaments un Padome, Recueil , I-7079. lpp., 27. punkts. .
Case C-377/98, Netherlands v. European Parliament and Council [2001] ECR I-7079, para.
Lieta C–491/01 British American Tobacco (Investments) un Imperial Tobacco , Recueil , I – 11453, 93. – 94. punkts. .
Case C-377/98 Netherlands v. European Parliament and Council [2001] ECR I-7079, paras 27-28; Case C-491/01 British American Tobacco (Investments) and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453, paras 93-94. .
Attiecībā uz vairāku juridisko pamatu piemērošanu jākonstatē — vienīgi tad, ja ar vienu pasākumu īsteno vairākus mērķus, kuri savstarpēji ir nesaraujami saistīti, un viens mērķis attiecībā pret otru nav ne pakārtots, ne pastarpināts, jāizmanto vairāki juridiskie pamati
As far as recourse to multiple legal bases is concerned, it is only where a measure has several contemporaneous objectives which are indissolubly linked with each other without one being secondary and indirect in respect of the others that multiple legal bases must be used
Komisijas ierosinātais juridiskais pamats
The legal basis proposed by the Commission
Komisija ierosina izmantot divus juridiskos pamatus, proti, 175. panta 1. punktu
The Commission proposes to use two legal bases, namely Article 175(1)
a) pieņem noteikumus, kam ir galvenokārt fiskāla iedaba;
(a) provisions primarily of a fiscal nature;
— pilsētu un lauku plānojumu;
— town and country planning,
— ūdens resursu taupīgu apsaimniekošanu vai pasākumus, kas tieši vai netieši ietekmē šādu resursu pieejamību;
— quantitative management of water resources or affecting, directly or indirectly, the availability of those resources,
— zemes izmantojumu, neattiecinot tos uz atkritumu apsaimniekošanu;
— land use, with the exception of waste management;
Neskarot principu, ka maksā piesārņotājs, gadījumos, kad kāds ar 1. punktu pamatots pasākums paredz izmaksas, ko kādas dalībvalsts iestādes uzskata par nesamērīgām, Padome aktā, ar ko paredz šo pasākumu, ietver attiecīgus noteikumus par:
Without prejudice to the principle that the polluter should pay, if a measure based on the provisions of paragraph 1 involves costs deemed disproportionate for the public authorities of a Member State, the Council shall, in the act adopting that measure, lay down appropriate provisions in the form of:
— pagaidu izņēmuma statusa piešķiršanu, un/vai
— temporary derogations, and/or
— finansiāla atbalsta piešķiršanu no Kohēzijas fonda, kas izveidots saskaņā ar 161. pantu.
— financial support from the Cohesion Fund set up pursuant to Article 161.
— starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas.
— promoting measures at international level to deal with regional or worldwide environmental problems.
Kopienas politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Kopienas reģionu stāvokļa atšķirības.
Community policy on the environment shall aim at a high level of protection taking into account the diversity of situations in the various regions of the Community.
Tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs.
It shall be based on the precautionary principle and on the principles that preventive action should be taken, that environmental damage should as a priority be rectified at source and that the polluter should pay.
Šajā sakarā saskaņošanas pasākumi, kas atbilst vides aizsardzības prasībām, vajadzības gadījumā paredz drošības klauzulu, kas ļauj dalībvalstīm ar ekonomiku nesaistītu vides aizsardzības apsvērumu dēļ veikt provizoriskus pasākumus, uz kuriem attiecas Kopienas pārbaudes procedūras.
In this context, harmonisation measures answering environmental protection requirements shall include, where appropriate, a safeguard clause allowing Member States to take provisional measures, for non-economic environmental reasons, subject to a Community inspection procedure.
Izstrādājot politiku attiecībā uz vidi, Kopiena ņem vērā:
In preparing its policy on the environment, the Community shall take account of:
— pieejamos zinātnes un tehnikas datus;
— available scientific and technical data,
— vides apstākļus dažādos Kopienas reģionos;
— environmental conditions in the various regions of the Community,
— iespējamos ieguvumus un izmaksas darbības vai bezdarbības gadījumā;
— the potential benefits and costs of action or lack of action,
— vienotu Kopienas ekonomisku un sociālu attīstību, kā arī tās reģionu līdzsvarotu attīstību.
— the economic and social development of the Community as a whole and the balanced development of its regions.
Kopiena un dalībvalstis atbilstīgi savai kompetencei sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām.
Within their respective spheres of competence, the Community and the Member States shall cooperate with third countries and with the competent international organisations.
Šā punkta iepriekšējā daļa neskar dalībvalstu kompetenci piedalīties sarunās starptautiskās organizācijās un slēgt starptautiskus nolīgumus. un 95. pantu
The previous subparagraph shall be without prejudice to Member States' competence to negotiate in international bodies and to conclude international agreements. and Article 95
Ja ajā laikā Komisija lēmumu nav pieņēmusi, 4. un 5. punktā minētos noteikumus uzskata par apstiprinātiem.
In the absence of a decision by the Commission within this period the national provisions referred to in paragraphs 4 and 5 shall be deemed to have been approved.