natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. jūnija rezolūciju par atļauju laist tirgū hlorētu vistas gaļu, kā arī ar līdzīgo Padomes lēmumu, atļauja apstrādāt mājputnu liemeņus ar antibakteriāliem līdzekļiem nav uzskatāma par lietderīgu.
In accordance with the European Parliament resolution on authorisation of chlorinated chicken of 16.06.2008 as well as the likewise decision of the Council, the permission of antimicrobial treatments for poultry carcasses is not considered useful.
XIV pielikums – B daļa – II sadaļa – 1. punkts
Annex XIV– Part B – Part II - point 1
1. „mājputnu gaļa” ir saimniecībās audzētu putnu ēdamās daļas, kas atbilst KN kodam 0105;
1. 'poultrymeat' means the edible parts of farmed birds falling within CN code 0105.
1. „mājputnu gaļa” ir saimniecībās audzētu putnu ēdamās daļas, kas atbilst KN kodam 0105 , kas ir piemērotas cilvēku patēriņam un kam nav veikta nekāda apstrāde, izņemot aukstumapstrādi;
1. 'poultrymeat' means the edible parts of farmed birds falling within CN code 0105 suitable for human consumption, which have not undergone any treatment other than cold treatment .
Grozījumā ir ietverts pašreizējā tiesību akta teksta formulējums.
The amendment takes up the formulation of the current legislation.
Pielikums – 3.a daļa (jauna)
Annex – part 3 a (new)
XIV pielikums – B daļa – III a sadaļa (jauna)
Annex XIV– Part B – Part III a (new)
Tekstu papildina ar šādu IIIa daļu:
The following Part IIIa is added:
Marķējot mājputnu gaļas produktu, pārtikas preces nosaukumā ir jābūt norādei:
The name of the food in the labelling of any poultrymeat product shall include an indication of:
(a) par jebkuru mājputnu gaļai pievienotu sastāvdaļu ar atšķirīgu dzīvnieku izcelsmi, kā arī
(a) any added ingredient of a different animal origin to the rest of the meat; and
(b) par pievienotā ūdens daudzumu, ja tas sastāda vairāk nekā 5 % no produkta svara”.
(b) any added water making up more than 5 % of the weight of the product "
Arī attiecībā uz mājputnu gaļu, ir jāievieš marķējuma noteikumi, jo tas nav nekas neparasts, ka gaļai, piemēram, vistas krūtiņai, pievieno ūdeni vai dažādu dzīvnieku sugu izcelsmes sastāvdaļas (tādas kā hidrolizētu liellopu gaļu vai cūkgaļas proteīnus).
As for poultry, it is necessary to also include labelling provisions, as it is not unusual to add water or animal ingredients of a different species (such as hydrolysed beef or pork proteins) to meat, e.g. to chicken breast.
Lai nemaldinātu patērētājus un lai dotu viņiem iespēju izvairīties no šādiem izstrādājumiem (piemēram, reliģisku iemeslu dēļ), ir ļoti svarīgi, lai šāda prakse tiktu deklarēta.
In order not to mislead the consumers and in order to give them the possibility to avoid such products (e.g. on religious grounds), is essential that such practice is declared.
Šis noteikums jau ir spēkā esošs likums Apvienotajā Karalistē un tas nodrošina, ka izstrādājuma nosaukums atspoguļo tā īsteno izcelsmi, tā lai patērētāji ir precīzi informēti un netiktu maldināti, piemēram, „vistas krūtiņas fileja” pret „vistas krūtiņas fileja, kurai ir pievienots ūdens”.
This provision is already effective law in the UK and shall ensure that the name of the food reflects its true nature so that consumers are accurately informed and not misled e.g. 'chicken breast fillet' versus 'chicken breast fillet with added water'.
Pielikums – 3.b daļa (jauna)
Annex – part 3 b (new)
XIV pielikums– B daļa – III b sadaļa (jauna)
Annex XIV– Part B – Part III b (new)
Tekstu papildina ar šādu IIIb daļu:
The following Part IIIb is added:
Pārtikas produktu cena par kilogramu ir jānosaka pamatojoties uz to sauso tīrsvaru.”
The price per kilogram of the food shall be based solely on the drained net weight. "
Tā kā mājputnu gaļu bieži tirgo sasaldētā veidā, šis noteikums ir pievienots, lai nemaldinātu patērētājus par noteiktajām cenām.
As poultrymeat is often sold frozen, this provision has been added in order not to mislead the consumers with regard to the labelled price.
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem
Amendment of Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets as regards the marketing standards for poultrymeat
par Zaļo grāmatu par TEN-T politikas nākotni
on The Green Paper on the future TEN-T policy
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS .......................................................12
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................11
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................16
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................15
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu „Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” ( COM(2008)0800 ),
– having regard to the Commission communication of 26 November 2008 entitled "A European Economic Recovery Plan" ( COM(2008)0800 ),
– ņemot vērā Padomes secinājumus par dabai nekaitīgāku transportu, kurus pieņēmusi Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padome 2008. gada 8.–9. decembra sēdē,
– having regard to the Council conclusions on Greening Transport as adopted by the Transport, Telecommunications and Energy Council at its session on 8/9 December 2008,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. jūnija paziņojumu „Eiropas dinamisma saglabāšana — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā — Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta Baltās grāmatas vidusposma pārskats” ( COM(2006)0314 ),
– having regard to the Commission Communication of 22 June 2006 entitled "Keep Europe moving – Sustainable mobility for our continent – Mid-term review of the European Commission's 2001 Transport White Paper" ( COM(2006)0314 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu „20 un 20 līdz 2020. gadam — Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” ( COM(2008)0030 ),
– having regard to the Commission Communication 23 January 2008 entitled "2020 by 2020 – Europe's climate change opportunity" ( COM(2008)0030 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. oktobra paziņojumu „Kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plāns” ( COM(2007)0607 ),
– having regard to the Commission Communication of 18 October 2007 entitled "Freight Transport Logistics Action Plan" ( COM(2007)0607 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
– having regard to the Commission communication of 14 May 2008 on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. janvāra ziņojumu par Eiropas transporta tīkla pamatnostādņu īstenošanu 2004.–2005. gadā ( COM(2009)0005 ),
– having regard to the Commission Report of 20 January 2009 on the implementation of the Trans-European Transport Network guidelines 2004-2005 ( COM(2009)0005 ),
– ņemot vērā 2009. gada 11. marta rezolūciju par Lisabonas stratēģiju
– having regard to its resolution of 11 March 2009 on the Lisbon Strategy
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0120 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2009)0120 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 5. septembra rezolūciju „Kravu pārvadājumu loģistika Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors”
– having regard to its resolution of 5 September 2007 on Freight Transport Logistics in Europe - the key to sustainable mobility
OV C 187E, 24.7.2008., 154. lpp. ,
OJ C 187E, 24.7.2008, p.154. ,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6-0224/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0224/2009 ),
OV L 15, 17.1.1997., 1. lpp. un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumā Nr. 884/2004/EK par grozījumiem Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai
1. and Decision No 884/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 amending Decision No 1692/96/EC on Community guidelines for the development of the trans-European transport network
B. tā kā ir jāuzlabo dzelzceļa un jūras kravu pārvadājumu ārējā konkurētspēja salīdzinājumā ar autopārvadājumiem, lai tādējādi panāktu jūras maģistrāļu un dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru līdzsvarotu izmantošanu;
B. whereas the external competitiveness of railway and maritime freight transport as compared with road transport must be improved in order to ensure that balanced use is made of motorways, maritime routes and rail freight corridors,
C. tā kā 30 prioritāro projektu īstenošanai Komisija iesniedza priekšlikumu Eiropas transporta tīklam kopumā nodrošināt aptuveni 20 miljardus eiro ES finansējuma no 2007.-2013. gada kopējā finansējuma, taču beigās šī summa tika samazināta līdz aptuveni 8 miljardiem eiro, no kuriem tikai 5,3 miljardus eiro piešķīra 30 prioritārajiem projektiem, jo tā uzstāja Padome;
C. whereas the 30 priority projects led to a proposal of the Commission to provide around EUR 20 000 000 000 in EU funding within the 2007-2013 Financial framework to the trans-European transport network as a whole which was finally reduced to around EUR 8 000 000 000, amongst which only EUR 5 300 000 000 for the 30 priority projects, due to the insistence of the Council,
D. ņemot vērā Eiropas Savienības labi zināmo nespēju panākt atbilstību noteikumiem par TEN-T finansējumu, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulā (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā
D. having regard to the European Union’s well-known inability to comply with the rules on TEN-T funding laid down in its Regulation (EC) No 680/2007 of the European Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport and energy networks
E. tā kā ir jāstiprina Komisijas spēja īstenot tos galvenos pārrobežu projektus, jo īpaši dzelzceļa nozarē, kuri prasa pastāvīgu ciešāku sadarbību starp iesaistītajām dalībvalstīm un finansējumu uz daudziem gadiem, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas termiņu;
E. whereas it is necessary to strengthen the Commission’s ability to pursue the major cross-border projects, especially in the rail sector, requiring ongoing closer cooperation between the Member States involved and funding over many years, extending beyond the time-frame of the multi-annual financial framework,
OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. , un Lēmumu Nr. 884/2004/EK; un vērš uzmanību uz pamudinājumu, ko šajā politikas jomā izteica par transporta un enerģētikas jautājumiem atbildīgā komisāre, priekšsēdētāja vietniece Loyola de Palacio ;
1. and Decision No 884/2004/EC tried to be oriented towards the abovementioned aims; and draws attention to the stimulus given to this policy by the Commissioner responsible for energy and transport matters, Vice-President Loyola de Palacio;
3. atzinīgi vērtē, ka tik drīz ir iesniegts minētais Komisijas 2009. gada 4. februāra paziņojums nolūkā pilnībā pārskatīt ES transporta infrastruktūru un TEN-T politiku, ņemot vērā pašreizējās un turpmākās grūtības transporta, pārrobežu mobilitātes, finanšu, ekonomikas, sociālajā, drošības un vides jomā;
Welcomes the early submission of the above-mentioned Commission communication of 4 February 2009, with the aim to review fundamentally the EU Transport Infrastructure and TEN-T policy, according to current and future transport, cross-border mobility, financial, economic, regional (including permanently disadvantaged regions), social, safety and environmental challenges;
8. uzsver nepieciešamību integrēt klimata aizsardzību un visu transporta veidu ilgtspējīgu attīstību Eiropas infrastruktūras politikā, lai izpildītu ES mērķus samazināt CO 2 emisijas;
Stresses the need to integrate climate protection and sustainable development for all modes of transport in the European infrastructure policy to comply with the EU targets to reduce CO 2 emissions;
24. atbalsta „galvenā tīkla” koncepciju, ko veido „ģeogrāfiskais pīlārs” un „konceptuālais pīlārs”, kurš ietver kritērijus un mērķus, kas ļauj laika gaitā elastīgi apzināt projektus, koridorus un tīkla daļas, nevis attiecībā uz visu periodu tos stingri noteikt jau budžeta plānošanas sākumā; uzskata, ka budžeta plānošanas laikā jārod iespēja elastīgi paplašināt TEN-T , lai pielāgotos mainīgajiem tirgus apstākļiem;
Supports the concept of a ‘core network’ consisting of a ‘geographical pillar’ and a ‘conceptual pillar’, whereby the ‘conceptual pillar’ contains criteria and objectives enabling projects, corridors and network parts to be identified flexibly over time rather than rigidly at the start of the budgeting period for the entire period; takes the view that it should be possible to expand TEN-T flexibly during the budgeting period in order to adapt to changing market conditions;
45. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Referente piekrīt Komisijai, ka ir īstais laiks, pamatojoties uz piecpadsmit gadu pieredzi, rūpīgi pārdomāt TEN ‑T politikas mērķus un līdzekļus.
Your rapporteur agrees with the Commission that it is the right time for the TEN-T policy, building on fifteen years of experience, to reflect profoundly its goals and means.
Mums ir jāpārskata projekti un instrumenti, jāliek lielāks uzsvars uz ES koordināciju un jācenšas radīt dalībvalstīm lielākas saistības prioritāro projektu īstenošanā, par kuriem dalībvalstis vienojušās.
We need to review the projects and instruments, put more emphasis on EU coordination and seek more binding responsibilities of Member States in implementing the priority projects they have agreed on.
TEN-T projektu būtībā sāka īstenot kā valsts infrastruktūras ieguldījumu politiku, lai panāktu ekonomisku izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, radot jaunus transporta savienojumus.
The TEN T project started essentially as a public infrastructure investment policy in order to achieve economic growth, competitiveness and employment by creating new transport connections.
TEN-T prioritārie projekti un kartes galvenokārt ietvēra lielus un dārgus dalībvalstu transporta infrastruktūras projektus, turklāt daži no 30 TEN ‑T prioritārajiem projektiem nebija reālistiski, bet citi tajā laikā — un it īpaši pēc ES paplašināšanās — kļuva ļoti nozīmīgi, taču nebija iekļauti sarakstā.
TEN-T priority projects and maps were mainly a composition of large and expensive national transport infrastructure projects, some of the 30 TEN-T Prior Projects not being a realistic option, other projects becoming in the meantime - and after the EU enlargement in particular - very important but missing in this list.
Pašreizējā ekonomikas krīze var atkal likt mums ievērot šo loģiku, veicot ieguldījumus transporta infrastruktūrā.
The current economic crisis might again induce us to follow this logic when investing in transport infrastructure.
Taču mums ir nepieciešami gudri projekti un ieguldījumi
But what we need are smart projects and investments
Lēmumi attiecībā uz transporta infrastruktūras projektiem ir jāpamato uz saprātīgiem izmaksu un ieguvumu novērtējumiem, ilgtspējību un Eiropas pārrobežu pievienoto vērtību.
Decisions concerning transport infrastructure projects should be based on sound cost-benefit assessments, sustainability and the European trans-border added value;
Saistībā ar šīm iespējām ir jāņem vērā nepieciešamība pēc reālas koridoru pieejas, kā arī jaunas tehnoloģijas gan transporta, gan ar to saistītajā enerģētikas sektorā.
These options should take account of the need for a real corridor approach as well as new technologies, both in transport and transport-related energy sectors.
Šajā pieejā ir jāparedz nākotnes vajadzības un pēc iespējas labāk jāizmanto transporta infrastruktūra.
It shall anticipate future needs and make the best possible use of transport infrastructure.
Gudra reakcija būtu pievērst uzmanību nepieciešamībai palielināt pašreizējās infrastruktūras jaudu TEN ‑T projektos īstermiņā, lai padarītu šos koridorus dzīvotspējīgus un efektīvus, bet nevis vienkārši gaidīt uz lielu projektu ilgtermiņa īstenošanu šajos koridoros.
One smart answer would consist in focusing on the need to enlarge capacities of existing infrastructure within TEN-T projects on the shorter term, in order to make the corridors more viable and efficient and without only waiting for the long term realisation of mega-projects within these corridors.
Referente atzīst dalībvalstu nozīmīgo lomu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz transporta infrastruktūru, kā arī transporta infrastruktūras plānošanā un finansēšanā, tostarp Eiropas pārrobežu koordinācijā un sadarbībā, un cer, ka Eiropadome nodrošinās lielāku saskanību starp TEN-T projektu pieprasījumiem un lēmumiem par TEN-T budžetiem.
Your rapporteur recognises the crucial role of Member States in deciding, planning and financing transport infrastructure, including European cross-border coordination and cooperation and expects more coherence from the European Council between wishes on TEN-T projects and decisions on TEN-T budgets.
1. uzskata, ka Zaļajā grāmatā par Eiropas Transporta tīkla nākotni ieviestais jēdziens „infrastruktūras pakalpojumi” ir stratēģiski svarīgs, lai ES palielinātu konkurētspēju un nodarbinātību atbilstīgi Lisabonas programmai un Eiropas nodarbinātības stratēģijai; aicina Komisiju koncentrēties uz augstas kvalitātes pakalpojumu veicināšanu un esošās infrastruktūras efektīvu izmantošanu;
1. believes that the concept of infrastructure service introduced by the Green Paper on TEN-T is of strategic importance to increasing competitiveness and employment in the EU in line with the Lisbon Agenda and the European Employment Strategy; calls on the Commission to focus on the promotion of high quality services and more efficient use of existing infrastructure;
2. uzsver, ka struktūrfondi, īpaši Kohēzijas fonds, varētu efektīvāk sekmēt Eiropas Transporta tīkla mērķus, ja reģionālās attīstības un transporta politika būtu saskaņotāka nolūkā panākt lietderīgāku rezultātu un ja prioritātes būtu precīzākas un finansējums paredzēts tieši vājajām vietām un projektu pārrobežu posmiem, kā arī jauniem uzdevumiem transporta nozarē, proti, saistībā ar klimata pārmaiņām un energoapgādi;
2. emphasises that Structural Funds, in particular the Cohesion Fund, could contribute to TEN-T objectives more efficiently if regional development and transport policy were dovetailed to more useful effect and if priorities were more focussed and funding concentrated on bottlenecks and cross-border sections of projects as well as on new challenges affecting transport, namely climate change and energy supply;
3. uzsver, ka Eiropas Transporta tīkla projekti jāpiemēro kohēzijas politikas mērķim par līdzsvarotu attīstību un tiem ir jāpalīdz izlīdzināt teritoriālās atšķirības; uzskata, ka tas var izdoties tikai tad, ja tiek ņemtas vērā prasības, kuras ir iestrādātas Eiropas vadošajā policentriskas attīstības principā;
3. maintains that TEN-T projects have to be oriented towards the cohesion policy goal of balanced development and help to even out territorial disparities; is of the opinion that this cannot succeed unless the requirements entailed in the European guiding principle of polycentric development are taken into account;
4. uzsver, ka nākamo Eiropas Transporta tīkla projektu izvēles pamatā ir jābūt padziļinātām transporta prognozēm, atšķirīgajām tirgus vajadzībām un tendencēm, kā arī ekonomiski un ekoloģiski noturīgiem uzņēmējdarbības modeļiem;
4. maintains that the selection of future TEN-T projects has to be based on in-depth transport forecasts, the differing market needs and trends, and economically and ecologically sustainable business models;
5. uzsver, ka no ekoloģiskā un ekonomiskā viedokļa vairākveidu pārvadājumu sistēmas, kuras ļauj izmantot dažādus transporta veidus attiecīgā maršrutā, daudzos gadījumos ir vienīgā dzīvotspējīgā un noturīgā iespēja nākotnē;
5. maintains that, from an ecological and economic point of view, multimodal transport systems, enabling different means of transport to be used on a given route, are in many cases the only viable and sustainable option for the future;
6. uzskata, ka dalībvalstīm ir jāveic ilgtermiņa tīklu plānošana un infrastruktūras attīstības plānošana, nodrošinot, ka projektus iesniedz ātrāk un tie ir precīzāki, tādējādi paredzot lielāku privātā sektora līdzdalību, lai atvieglotu darba vietu radīšanu;
6. is of the opinion that Member States should commit themselves to long-term network planning and infrastructure development programming, ensuring faster and more certain delivery of projects that enables better involvement of the private sector in order to facilitate the creation of jobs;
7. norāda, ka procedūru vienkāršošana un finanšu garantiju ieviešana, samazinot risku uzņēmumiem, īpaši MVU, ir būtiska, lai piesaistītu privāto kapitālu un izveidotu stabilas publiskā un privātā sektora partnerības, kas ir būtiski projektu īstenošanā; uzsver, ka saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerību ir nepieciešamas precīzas un pārredzamas profesionālās ētikas normas, lai uzraudzītu sabiedrisko iestāžu un uzņēmumu darbību;
7. points out that the simplification of procedures and introduction of financial guarantees to reduce entrepreneurial risk, especially for SMEs, are essential in order to attract private capital and set up sound public-private partnerships, which are essential to project implementation; maintains, as regards public private partnerships, that clear and transparent rules of conduct are needed to govern the activities of public institutions and enterprises;
8. atgādina dalībvalstīm, ka ES teritoriālā kohēzija ir arī atkarīga no iespējām nodrošināt labus savienojumus starp reģioniem un ka efektīvu transporta tīklu īstenošanai ir liela nozīme Eiropas Savienības mazāk labvēlīgo reģionu sociālajā un ekonomiskajā attīstībā; mudina dalībvalstis paātrināt līdzšinējo projektu pārrobežu posmu īstenošanu un nodrošināt vajadzīgo valsts finansējumu;
8 reminds Member States that the territorial cohesion of the EU depends also on the ability to ensure good interconnection among regions and that the implementation of efficient transport networks plays an important role in the social and economic development of the less favoured regions of the Union; urges them to speed up progress on cross-border sections of existing projects and to provide the necessary national funding;
9. uzsver, ka nesen paplašinātajā Šengenas zonā transporta infrastruktūrai starp Rietumeiropu un Austrumeiropu ir milzīga nozīme, ņemot vērā ar to saistīto ekonomikas izaugsmes potenciālu, īpaši jaunajās dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un veicināt starptautiskos ceļu un dzelzceļu tīklus starp Austrumeiropu un Rietumeiropu, jo sevišķi atbalstot pārrobežu transporta infrastruktūru ar īpašu rīcības programmu, ko īsteno kopīgi ar vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm; uzsver arī, ka labāki savienojumi starp Eiropas Transporta tīklu un trešo valstu transporta tīkliem jo īpaši uzlabotu robežapgabalu stāvokli un dotu pievienoto vērtību sadarbībai starp reģioniem un ES kopumā;
9. underlines that, within the newly enlarged Schengen area, the transport infrastructure between Western and Eastern Europe is of immense significance given the economic growth potential, especially in the new Member States, linked to it; calls on the Commission and the Member States to develop and promote transnational road and rail links between Eastern and Western Europe, supporting in particular cross-border transport infrastructure through a specific action programme implemented in cooperation with local, regional and national authorities; also, points out that better interconnection of TEN-T and third country transport networks would improve the position of border areas in particular and bring added value to interregional cooperation and the EU as a whole;