natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reformējot tiesību aktus par atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem un Regulu (EK) Nr. 1698/2005, līdzšinējā kategorija „vidējie mazāk labvēlīgie apgabali”, kuru kritizēja Revīzijas palāta, tika atcelta.
As a result of the reform of legislation on support for less‑favoured areas and Regulation (EC) No 1698/2005, the previous 'intermediate LFAs' criticised by the Court of Auditors were abolished.
Sociālekonomiskos kritērijus, kurus dažas dalībvalstis izmantoja līdz 2005. gada reformai, vairs nedrīkst izmantot, lai noteiktu apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, tomēr tos joprojām drīkst izmantot, lai noteiktu apgabalus, kuros ir īpaši nelabvēlīgi dabas apstākļi.
The socio-economic criteria used prior to the 2005 reform by some Member States may no longer be used to delimit areas with 'natural handicaps', but may continue to be used to designate areas with 'specific handicaps'.
Laikā, kad pieņēma regulu, Padome nevarēja panākt precīzāku kritēriju noteikšanu attiecībā uz „nelabvēlīgiem dabas apstākļiem” un uzdeva Komisijai pienākumu izstrādāt priekšlikumu par turpmāko sistēmu, kā noteikt teritorijas, kas būtu tiesīgas saņemt maksājumus.
At the time of adoption of the Regulation the Council could not agree on the laying down of more precise criteria for ' natural handicaps' and gave the Commission the task of drawing up a proposal for a future system for designating eligible areas.
Tādēļ pašreizējā Komisijas priekšlikumā uzmanība ir pievērsta tikai apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, kā noteikts 50. panta 3. punkta a) apakšpunktā.
The current Commission proposal therefore solely concerns other areas with natural handicaps pursuant to Article 50(3)(a).
Līdz ar to kalnu apgabali un salas nav galvenā apspriešanas tēma.
Mountain areas and islands are therefore not a subject of discussion.
Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums
Special report by the European Court of Auditors
Eiropas Revīzijas palāta 2003. gadā publicēja īpašu ziņojumu par atbalstu mazāk labvēlīgajiem apgabaliem.
In 2003 the European Court of Auditors published a special report on support for less‑favoured areas.
Tā, inter alia , konstatēja, ka dalībvalstis „vidējos mazāk labvēlīgos apgabalus” ir klasificējušas, pamatojoties uz daudziem kritērijiem, un kritizēja to, ka atšķirības, nosakot teritorijas, kas tiesīgas saņemt maksājumus, var izraisīt nevienlīdzīgu attieksmi.
The Court established inter alia that 'intermediate LFAs' are classified by the Member States on the basis of a large number of different criteria and criticised the fact that these differences in the designation of eligible areas can lead to 'disparities in treatment'.
Turklāt Revīzijas palāta pauda kritiku par apstākli, ka tikai neliela daļa saimniecību šajos apgabalos saņem kompensācijas maksājumus un ka dalībvalstu vidū šo maksājumu apmērs būtiski atšķiras (no 16 euro par hektāru Spānijā līdz 250 euro par hektāru Maltā).
In addition the Court criticised the fact that only a small proportion of farms in these areas receive compensatory payments and that the level of these payments varies significantly between the Member States (from 16 EUR/ha in Spain to 250 EUR/ha in Malta).
Tādēļ Revīzijas palāta uzskatīja, ka pastāv kompensāciju pārmaksas risks un aicināja Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt mazāk labvēlīgo apgabalu noteikšanai piemērotāku indikatoru kopumu, kas būtu konsekvents un nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret kompensācijas maksājumu saņēmējiem.
The Court therefore saw a risk of 'overcompensation' and called on the Commission to 'develop, in close collaboration with the Member States, a more appropriate set of indicators for identifying LFAs that would be consistent and guarantee an equitable treatment of the beneficiaries'.
Komisijas paziņojums
Communication from the Commission
Revīzijas palātas īpašā ziņojuma rezultātā un pēc regulas par lauku attīstību pārskatīšanu 2005. gadā Komisija īstenoja vairākus pasākumus, lai novērtētu līdz šim izmantotos teritoriju robežu noteikšanas kritērijus un lai precīzāk noteiktu apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi.
As a result of the special report by the Court of Auditors and the revision of the regulation on rural development in 2005, the Commission carried out a large number of activities to evaluate the delimitation criteria used to date and to define in greater detail areas with natural handicaps.
Ātri kļuva acīmredzams, ka vajadzīga cieša tehniskā sadarbība ar dalībvalstīm, lai noteiktu objektīvus un zinātniski pamatotus robežu noteikšanas kritērijus.
It quickly became clear that close technical cooperation with the Member States is needed in order to identify objective, scientifically‑based delimitation criteria.
Vispirms Komisijas dienesti uzticēja Kopīgajam pētniecības centram (KPC) uzdevumu izvēlēties kopēju augsnes un klimata kritēriju kopumu, kas varētu palīdzēt izveidot jaunu vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu robežu noteikšanas sistēmu.
In a first step, the Commission services gave the Joint Research Centre (JRC) the task of deriving a set of soil and climate criteria that could serve as a basis for a new system for delimiting intermediate LFAs.
Lai veiktu šo uzdevumu, tika izveidota augsta līmeņa ekspertu grupa augsnes, klimata un zemes novērtēšanas jautājumos, un tās darbu koordinēja KPC.
In order to carry out this task, a panel of high-level experts in soil, climate and topography evaluation was established and its work was coordinated by the JRC.
(Sīkāks astoņu biofizikālo kritēriju apraksts atrodams paziņojuma pielikumā
(A more detailed description of the eight biophysical criteria can be found in the annex to the communication
Uzskata, ka apgabalā ir īpaši nelabvēlīgi dabas apstākļi, ja liela daļa (vismaz 66 %) tā lauksaimniecībā izmantojamās zemes platības atbilst vismaz vienam tabulā minētajam kritērijam pēc norādītā robežlieluma.
An area is considered affected by significant natural handicaps if a large part of its utilised agricultural area (at least 66%) meets at least one of the criteria at the threshold value indicated.
Tādēļ saskaņā ar šo priekšlikumu biofizikālie kritēriji nav kumulatīvi.
The biophysical criteria are therefore not cumulative under this proposal.
Klasificēšanai pietiek ar vienu no šiem rādītājiem, ja vien ir ņemtas vērā ar šo kritēriju saistītās pazīmes un tās apgabalā pienācīgi noteiktas, salīdzinot ar attiecīgajiem robežlielumiem.
Any indicator can trigger classification as an eligible area provided that the characteristics related to the criterion in question are observed and measured in the area, at the associated threshold value.
Komisija aicina dalībvalstis simulēt biofizikālo kritēriju piemērošanu to teritorijā un izstrādāt detalizētas to atbilstīgo teritoriju kartes, kuras noteiktas šo simulāciju rezultātā.
The Commission calls on the Member States to simulate the application of biophysical criteria in their territory and to draw up detailed maps of the eligible areas resulting from these simulations.
Turklāt dalībvalstīm būtu jāiesniedz priekšlikumi par pielāgošanu, lai izslēgtu tās teritorijas, kurās nelabvēlīgi dabas apstākļi ir jau novērsti (piem., apūdeņojot sausas zemes platības).
In addition, Member States should propose fine‑tuning to exclude areas in which the natural handicaps have already been overcome (e.g. dry but irrigated land).
Sākotnēji dalībvalstīm karšu izstrāde bija jāpabeidz sešu mēnešu laikā (t. i., līdz 2009. gada oktobra beigām).
Originally the Member States were to conclude this mapping within six months (i.e. by the end of October 2009).
Tomēr, ņemot vērā simulāciju sarežģītību, vairākas dalībvalstis jau ir paziņojušas, ka tām vajadzīgs vairāk laika, un tās ir lūgušas pagarināt termiņu.
In view of the complexity of the simulations, however, several Member States have already announced that they need more time and have asked for an extension of the deadline.
Referents uzskata, ka 2005. gadā sāktais mazāk labvēlīgo apgabalu klasifikācijas kritēriju pārbaudes process, it īpaši Kopīgā pētniecības centra īstenotais apspriešanās process, ir vadīts sekmīgi, nepieņemot pāragrus secinājumus par rezultātu, iesaistot speciālistus no dalībvalstīm un mudinot uz līdzdalību.
The rapporteur takes the view that the process begun in 2005 of examining the criteria for classifying less‑favoured areas, in particular the consultation process carried out by the Joint Research Centre, has been conducted in a spirit of openmindedness and, with the involvement of experts from the Member States, successfully and in a way that encourages participation.
Šā apspriežu procesa būtiskākais iznākums ir astoņi biofizikālie kritēriji, kurus Komisija ir izstrādājusi, lai noteiktu to teritoriju robežas, kurās ir nelabvēlīgi dabas apstākļi.
The result of this consultation process essentially comprises the eight biophysical criteria proposed by the Commission for delimiting areas with natural handicaps.
Lai gan sākotnēji šķiet, ka šie kritēriji ir pilnīgi piemēroti, lai noteiktu to teritoriju robežas, kurās ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, referents uzskata, ka dalībvalstīm tie obligāti ir jāpārbauda praksē.
Although these criteria may, on the face of it, absolutely be suitable for delimiting areas with natural handicaps, the rapporteur considers it imperative that they are tested in practice by the Member States.
Nav vēl skaidrs, vai dalībvalstīm ir pieejami nepieciešamie biofizikālie dati, kas ir pietiekami precīzi attiecībā uz dabas apstākļiem.
It is not yet certain whether the necessary biophysical data are available to the Member States with a sufficient degree of accuracy in relation to the natural environment.
Tādēļ, turpmāk izmantojot astoņus biofizikālos parametrus, ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai dalībvalstīs tiktu pārbaudīta to piemērošana praksē, izstrādājot kartes.
It is therefore of crucial importance for any future use of the eight biophysical parameters that they undergo the test of application in practice, mapping, in the Member States.
Tādēļ referents patur tiesības parlamentārās procedūras vēlākā posmā pievienot papildu komentārus, lai Eiropas Parlamenta rezolūcijā ietvertu karšu izstrādes rezultātus.
The rapporteur therefore reserves the right to make additional comments at a later point in the parliamentary procedure in order to incorporate the results of mapping into the European Parliament's resolution.
Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāvelta jautājumam par to, vai patvaļīgi ierosinātais robežlielums 66 % apmērā no attiecīgā apgabala būtu jāpārskata ar nolūku to samazināt pēc tam, kad dalībvalstis ir veikušas tā piemērošanas praktisku pārbaudi, lai atspoguļotu faktisko situāciju attiecībā uz dabas apstākļiem attiecīgajos apgabalos.
Particular attention should be paid in this connection to the question of whether the proposed arbitrary threshold value of 66% of the area concerned should be revised downwards following the test of practical application in the Member States, in order to reflect the reality in terms of the natural environment in the areas concerned.
Vajadzības gadījumā būtu jāparedz arī iespējas apvienot dažādus papildu kritērijus, piemērojot zemāku robežlielumu atsevišķiem kritērijiem.
If necessary scope should also be provided for cumulating various complementary criteria, applying a lower threshold value for individual criteria.
Jau tagad ir skaidrs, ka tomēr būtu jāpielāgo kritēriji, kuri attiecināmi uz atbalsta sniegšanu apgabaliem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, lai pareizi atspoguļotu faktiskos nelabvēlīgos apstākļus.
It is already clear, however, that fine‑tuning of the criteria for support for areas with natural handicaps should be carried out in order to correctly reflect handicaps actually existing.
Kopumā referents vēlas, lai notiktu debates, kurās, apspriežot ELFLA finansējuma pārdali, nedominētu reģionu vai valstu intereses, jo pašreiz tas nav galvenais izskatāmais jautājums.
In general the rapporteur is keen to have a debate that is not characterised by regional or national interests in the redistribution of EAFRD funding, which is not at issue here.
Tieši pretēji — būtu jāļauj dalībvalstīm īstenot pragmatisku pieeju saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kuros noteikts, ka tās, ievērojot subsidiaritātes principu, var piemērot objektīvos biofizikālos kritērijus, ņemot vērā dabas apstākļus savā teritorijā.
On the contrary, Member States should be enabled to take a pragmatic approach within a Community framework, which allows them to apply the objective biophysical criteria taking account of their natural conditions in accordance with the subsidiarity principle.
Tādējādi tās spētu pildīt pienākumus attiecībā uz to apgabalu objektīvu noteikšanu, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, tiktu panākts reģionālo vai valsts lauku attīstības programmu līdzsvars.
In that way they should be able to fulfil their responsibility to objectively designate areas with natural handicaps and thus achieve balance in their regional or national programmes for rural development.
Apstiprinot šīs programmas, Komisija nodrošinās Kopienas noteikumu ievērošanu.
The approval of these programmes by the Commission ensures that the Community framework is preserved.
ATZINUMS Sniegusi Reģionālās attīstības komiteja
OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT
Atzinumu sagatavoja: Rosa Estaràs Ferragut
Rapporteur: Rosa Estaràs Ferragut
4. pauž pārliecību, ka apgabalu ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem karti var veidot, balstoties uz Kopienas astoņiem biofizikālajiem kritērijiem, tos papildinot ar vairākiem objektīviem valstu kritērijiem, kas ļauj ņemt vērā katras valsts un reģionālās īpatnības;
Maintains that the mapping of areas with natural handicaps can be done on the basis of eight biophysical Community criteria, together with a number of objective national criteria, making it possible to take into account the situation in each country at national and regional level;
7. uzskata, ka apgabalu ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kartes izveidē jāņem vērā objektīvi valstu kritēriji, kas šo apgabalu definīciju ļaus pielāgot katras valsts un tās reģionu īpatnībām saskaņā ar visaptverošu Eiropas Komisijas stratēģiju ciešā saistībā ar vietējām lauku attīstības programmām;
Takes the view that, when the map of areas with natural handicaps is drawn up, account should be taken of objective national criteria that will make it possible to adapt the definition of areas to the national and regional situation in each country within the framework of an overall European Commission strategy, closely in line with local rural development programmes;
9. aicina Komisiju uzsākt arī tās sistēmas pārskatīšanu, ko piemēro reģioniem ar specifiskām problēmām, jo pašreizējā definīcijā nav ņemti vērā daži tādi nelabvēlīgi dabas apstākļi, kas sarežģī lauksaimnieku darbu, piemēram, insularitāte, nomaļums un attālinātība, kas ir raksturīga dažiem Eiropas Savienības apgabaliem;
Calls on the Commission also to launch a review of the scheme intended for regions confronting specific problems, given that the current definition fails to take into account certain natural disadvantages besetting farming activity, such as the insularity or the remote and outlying location of certain areas of the European Union;
11. uzsver nepieciešamību uzlabot dažādu Kopienas politikas nostādņu, īpaši lauksaimniecības un kohēzijas politikas, koordinēšanu ar mērķi stiprināt to saskanību un nodrošināt mazāk labvēlīgo apgabalu harmoniskāku attīstību.
Stresses the need for better coordination of the various Community policies, in particular the common agricultural policy and cohesion policies, in order to bring them more closely into line with each other and achieve the more harmonious development of disadvantaged areas.
par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”
on the Commission White Paper: ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums Error!
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ......20
– ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” ( COM(2009)0147 ),
– having regard to the Commission White Paper entitled ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ),
– ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju „2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām”
– having regard to its resolution of 4 February 2009 on ‘2050: The future begins today – Recommendations for the EU’s future integrated policy on climate change’
– ņemot vērā 2009. gada 16. septembra rezolūciju par 2009. gada vasaras meža ugunsgrēkiem
– having regard to its resolution of 16 September 2009 on forest fires in the summer of 2009
Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0013 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0013 . ,
– ņemot vērā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP15)
– having regard to its resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15)
– ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Kopenhāgenas konferences par klimata pārmaiņām iznākumu (COP15)
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP15)
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0019 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0019 . ,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā iznākumu
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the outcome of the 15 th Conference of the Parties to the UNFCCC in Copenhagen
UNFCCC Lēmuma projekts -/CP.15, Kopenhāgenas vienošanās, FCCC/CP/2009/L.7. ,
UNFCCC Draft decision -/CP.15, Copenhagen Accord, FCCC/CP/2009/L.7. ,
– ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu
– having regard to Directive 2009/29/EC of 23 April 2009 amending Directive 2003/87/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading scheme of the Community
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus ( A6-0057/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Transport and Tourism, the Committee on Regional Development and the Committee on Fisheries ( A7‑0057/2010 ),
A. tā kā globālā sasilšana un klimata pārmaiņas ir atzītas par ārkārtīgi nopietniem draudiem;
A. whereas global warming and climate change are recognised as extremely serious threats,
B. tā kā klimata pārmaiņu ietekme izraisīs smagas sekas videi, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas;
B. whereas the effects of climate change will lead to significant environmental, economic and social impacts,
C. tā kā pat tad, ja pasaulei izdosies ierobežot un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, joprojām būs vajadzīgi lieli pūliņi, lai pielāgotos un spētu risināt neizbēgamās problēmas;
C. whereas, even if the world succeeds in limiting and reducing greenhouse gas emissions, it would still require significant adaptation efforts to deal with the unavoidable impacts,
D. tā kā globālās sasilšanas apturēšanas mērķis +2°C līmenī tik un tā nozīmēs to, ka Eiropas klimats kļūs siltāks, nesot sev līdzi ekstremālas klimata pārmaiņas reģionos, un tā kā pašreizējās saistības, kas paziņotas UNFCCC, ja tās īstenotu, noturētu globālo sasilšanu +3,5-4°C robežās;
D. whereas the target of halting global warming at +2°C would still mean a warming scenario for Europe, marked by extreme regional climate changes, and whereas the current pledges notified to the UNFCCC would add up to warming of +3.5-4°C if implemented,
E. tā kā klimata pārmaiņu ietekme Eiropas reģionus skars dažādi, tās intensitātes pakāpes būs atšķirīgas, kā arī tā būs jūtama dažādos laika posmos;
E. whereas the impacts of climate change will affect European regions in different ways , with different degrees of severity and in different timeframes,
F. tā kā Komisija jau ir norādījusi Baltajā grāmatā — lai adaptētos, būs nepieciešama ES dalībvalstu solidaritāte, atbalstot mazāk attīstītos reģionus un reģionus, kurus klimata pārmaiņas skars visvairāk;
F. whereas, as pointed out in the Commission’s White Paper, adaptation will require solidarity among EU Member States towards disadvantaged regions and regions most affected by climate change,
G. tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir Eiropas divas īpaši jutīgas teritorijas, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem, un tā kā jaunākie pētījumi norāda uz to, ka Dienvideiropā līdz 2080. gadam augsnes ražība samazināsies par 25 %
G. whereas southern Europe and the Mediterranean basin are two particularly vulnerable areas of Europe which are already coping with water scarcity, droughts and forest fires, and whereas recent research indicates that a decrease of up to 25% in crop yield production by 2080 is to be expected in southern Europe
Kopīgais pētniecības centrs — Perspektīvo tehnoloģiju pētniecības institūts: Klimata pārmaiņu ietekme uz Eiropas lauksaimniecību.
Joint Research Centre – Institute for Prospective Technological Studies: ‘Impacts of climate change in agriculture in Europe.
PESETA-Lauksaimniecības pētījums”, EUR 24107 EN, 2009. ;
PESETA-Agriculture study’, EUR 24107 EN, 2009. ,
H. tā kā saskaņā ar Eiropas Respiratorās sabiedrības informāciju uz katru grādu pēc Celsija, par kuru temperatūra pieaug virs katrai pilsētai noteiktās robežvērtības, par 6 % pieaug to cilvēku mirstība, kuri sirgst ar elpošanas ceļu slimībām;
H. whereas, according to the European Respiratory Society, for every Celsius degree increase in temperature over a given city-specific threshold, mortality amongst those with respiratory problems increases by 6%,
I. tā kā Baltās grāmatas sadaļa „Ārējie sakari un pašreizējais darbs UNFCCC ietvaros” ir svarīga un ES jābūt vienotai, lai no jauna uzņemtos vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām, palīdzot radīt jaunu „klimata diplomātiju”, kā uz to aicināts Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūcijā par Kopenhāgenas konferences iznākumu;
I. whereas the section headed ‘External dimension and ongoing work under the UNFCCC’ in the White Paper is an important one and the EU needs to speak with one voice in order to resume the leading role in the fight against climate change, helping to create a new ‘climate diplomacy’, as called for in the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference,
J. tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi kopumā visskarbāk būs izjūtama netiešā veidā — cilvēku labklājībai būtiski svarīgiem ekosistēmiskajiem pakalpojumiem noplicinoties, un tā kā šā iemesla dēļ ekosistēmu aizsardzībai jābūt ES adaptācijas stratēģijas pamatā;
J. whereas the impacts of climate change on the economy, society and the wider environment will be most severely felt in an indirect manner, through the degradation of the ecosystem services fundamental to human well-being, and whereas this requires the protection of ecosystems to be the foundation of an EU adaptation strategy,
K. tā kā vidējās temperatūras palielināšanās dēļ samazinās pieprasījums pēc naftas un gāzes apkures vajadzībām, bet tajā pašā laikā palielinās to dienu skaits, kad nepieciešama dzesēšana, kā rezultātā var pieaugt pieprasījums pēc elektroenerģijas;
K . whereas rising average temperatures reduce demand for oil and gas for heating purposes, but whereas at the same time the number of days on which cooling is needed increases, which can increase demand for electricity ,