natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. uzskata plašu ilgtspējīgas attīstības sadaļu par jebkura nolīguma būtisku daļu, taču atgādina, ka pamatmērķis ir nolīgumā minēto normu izpilde; uzskata, ka tam ir vajadzīgs strīdu izšķiršanas standartmehānisms;
Considers an ambitious Sustainable Development chapter to be an essential part of any agreement but recalls that the ultimate objective is the enforcement of agreed standards; takes the view that this requires the chapter to be subject to the standard dispute settlement mechanism;
16. iesaka izveidot mehānismu, kas dod iespēju atzītām ES vai Korejas darba ņēmēju un darba devēju organizācijām iesniegt pieprasījumus par pasākumiem, kuri tiktu veikti noteiktā laikposmā un kuri rosinātu papildu pasākumus un noteikumu pārskatīšanu, lai vērstos pret darba ņēmēju tiesību pārkāpumiem;
Proposes that a mechanism be established whereby recognised EU or Korean workers’ and employers’ organisations should be able to submit requests for action which would be treated within a specified time period and could result in ongoing follow-up and review provisions, in order to maintain pressure against violations of workers' rights;
Nozaru jautājumi
Sectoral issues
20. uzsver, ka savstarpējas atzīšanas nolīgums ( MRA ) jāiekļauj ES un Korejas BTN, lai turpmāk novērstu tirdzniecības šķēršļus, kurus rada Koreja, veicot nevajadzīgas dubultas procedūras, un tas traucē dažādu nozaru ES uzņēmumiem, kas vēlas pārdot izstrādājumus Korejā;
Emphasises that a mutual recognition agreement (MRA) should be incorporated in the EU-Korea FTA to further eliminate trade obstacles caused by unnecessary duplicate procedures performed by Korea which pose obstacles for EU companies within various industries wanting to sell their products to Korea;
22. pauž bažas, ka ES un Korejas BTN varētu ļoti negatīvi ietekmēt Eiropas automobiļu rūpniecību; tādēļ aicina Komisiju apsvērt stratēģiju par ES importa tarifu ar aizsardzības mehānismiem pakāpenisku pārtraukšanu; iesaka saistīt šo pakāpenisko pārtraukšanu ar galveno ārpustarifu šķēršļu atcelšanu Korejai;
Is concerned that the EU-Korea FTA could have a severe negative impact on the European automotive industry; requests therefore that the Commission considers a strategy of phasing out EU import tariffs with safeguards; recommends that this phasing-out shall be connected with the lifting of major NTBs on the Korean side;
29. mudina Dienvidkoreju ieviest publiskā izpildījuma tiesības skaņu ierakstu izgatavotājiem saskaņā ar Romas Konvenciju, 1996. gada WIPO Līgumu par izpildījumu un fonogrammām un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām intelektuālā īpašuma jomā
Urges South Korea to introduce public performance rights for producers of sound recordings in line with the Rome Convention, the WIPO Performances and Phonograms Treaty (WPPT) of 1996 and the Directive 2006/115/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on rental right and lending right and on certain rights related to copyright in the field of intellectual property
· tiktu uzlaboti un vienkāršoti Kopienas noteikumi par izcelsmi;
· an improvement and simplification of Community rules on origin,
· arvien vairāk tiktu saskaņoti patlaban spēkā esošie starptautiskie normatīvi un standarti, nevis ieviesti jauni standarti;
· broader harmonisation of existing international norms and standards instead of the introduction of new standards,
· tiktu pieņemtas stingrākas prasības par izplatīšanu un veicināta labāka prakse regulēšanas jomā;
· more stringent disclosure requirements and the promotion of best practices in regulation,
· tiktu palielināta valsts atbalsta mehānismu pārredzamība un atcelti pastāvošie ar tarifiem nesaistītie šķēršļi;
· the transparency of national support mechanisms and the dismantling of existing NTBs;
Ziemeļkoreja un Kesona
North Korea and Kaesong
Daudzpusīgums un reģionālisms
Multilateralism and regionalism
Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Koreju ir Komisijas stratēģijas „Globālā Eiropa” daļa un kopā ar līdzīgām sarunām ar Indiju un Dienvidaustrumāzijas ( ASEAN ) valstīm tas atspoguļo būtisku pāreju no iepriekšējās politikas, kas noteica nesākt sarunas par jaunu BTN, kamēr nav izpildīta daudzpusējā Dohas Attīstības programma ( DDA ).
The FTA with Korea forms part of the Commission’s Global Europe strategy and, together with similar negotiations involving India and the countries of South East Asia (ASEAN), represents a significant change from the previous policy of not starting new FTA negotiations until the multilateral Doha Development Agenda (DDA) was concluded.
Šo pāreju var daļēji saistīt ar nenoteiktajām veiksmīgas DDA izpildes perspektīvām, taču tā arī atspoguļo pasaules tendenci palielināties divpusēju un starpreģionu tirdzniecības nolīgumu skaitam.
This change can in part be attributed to uncertainty about the prospects for a successful conclusion of the DDA but also reflects a worldwide trend towards increasing numbers of bilateral and inter regional trade agreements.
Ja Koreja noslēgtu brīvās tirdzniecības nolīgumus ar citiem lielākajiem tirdzniecības partneriem, bet ne ar ES, Eiropas uzņēmumi nonāktu neizdevīgā konkurences situācijā salīdzinājumā ar ražotājiem, kuriem ir beznodokļu piekļuve, kas savukārt atstātu negatīvu ietekmi uz ES nodarbinātību.
Were Korea to conclude FTAs with other major trading partners but not with the EU, European firms would be at a competitive disadvantage relative to producers which enjoyed duty-free access, which in turn could have negative consequences for employment in the EU.
Tajā pašā laikā divpusēji tirdzniecības nolīgumi var dot iespēju virzīt PTO noteikumus, arī pievēršoties jautājumiem, kuros nav nepieciešama daudzpusēja vienprātība.
At the same time, bilateral trade agreements can offer the scope to go further current WTO rules, including by tackling issues for which there is not the necessary multilateral consensus.
Tāpēc šis ziņojums atbalsta brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Koreju ietverto koncepciju un tajā pašā laikā uzsver, ka šādam nolīgumam jābūt ļoti kvalitatīvam un ka, lai panāktu ātru vienošanos, nav jāupurē ieceres.
This report therefore supports the concept of an FTA with Korea whilst emphasising that such an agreement must be a high quality one and that the level of ambition should not be sacrificed to achieve a quick deal.
Mēģinājums panākt vienošanos nedrīkst notikt uz to centienu rēķina, kuri vērsti uz DDA izpildi, kas vēl aizvien ir prioritāte un dod vislielākās cerības sasniegt līdzsvarotu rezultātu, tādējādi veicinot uz noteikumiem balstītu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu.
The search for an agreement should not be at the expense of efforts to conclude the DDA, which remains the priority and offers the greatest hope of a balanced outcome enhancing the rules-based multilateral trading system.
Turklāt centieniem panākt PTO+ nolīgumu ar Koreju ir jāsniedzas tālāk par PTO noteikumiem ne tikai attiecībā uz piekļuvi tirgum, bet arī attiecībā uz sociāliem un vides standartiem.
In addition, the search for a WTO+ agreement with Korea should mean going beyond WTO rules not only in terms of market access but also for social and environmental standards.
Šajās jomās nolīgums dod iespēju noteikt jaunu standartu, kas būs modelis citiem nolīgumiem, par kuriem šobrīd notiek sarunas.
In these latter areas, the agreement offers the possibility of setting a new standard that will provide a model for other agreements that are under negotiation.
Korejas nozīme
Importance of Korea
Pēc iekšzemes kopprodukta Koreja ir pasaulē 11. lielākā ekonomika, kas no valsts, kura 1950. gados bija viena no pasaulē visnabadzīgākajām valstīm, ir pārtapusi par vienu no visbagātākajām valstīm ar tādu IKP uz vienu iedzīvotāju, kas pielīdzināms Spānijas IKP.
By GDP, Korea has the world’s 11 th largest economy, having grown from being one of the world’s poorest countries in the 1950s to one of the richest with per capita GDP now comparable to that of Spain.
Tajā notikusi pāreja uz pakalpojumu nozari, kas veido aptuveni 70 % no IKP, un izteikta koncentrācija vērojama IT nozarē.
There has been a shift to the services sector which accounts for some 70% of GDP and strong concentration on the IT sector.
Pastāv uzskats, ka Korejā ir proporcionāli vairāk iedzīvotāju, kam ir piekļuve ātrgaitas internetam, nekā jebkurā citā lielākākajā ekonomikā.
Korea is said to have a higher proportion of the population with high speed internet access than any other major economy.
Koreja ir ES ceturtā lielākā tirdzniecības partnere ārpus Eiropas, un kopš 2001. gada preču tirdzniecība ar to pieaugusi par vairāk nekā 35 %.
Korea is the EU’s fourth largest trade partner outside Europe with trade in goods increasing by over 35% since 2001.
Pagājušogad ES bija vislielākā ārvalstu investore Korejā.
Last year the EU was the largest foreign investor in Korea.
Koreja ir parakstījusi brīvās tirdzniecības nolīgumus ar EBTA, Singapūru un ASEAN , un 2007. gada 30. jūnijā tā parakstīja nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm („ KorUS ”).
Korea has signed FTAs with EFTA, Singapore and ASEAN and an agreement with the United States (“KorUS”) was signed on 30 June 2007.
Šobrīd tā risina sarunas arī ar Kanādu un Indiju.
Negotiations are also underway with Canada and India.
Korejā lauksaimniecības produktu vidējie tarifi ir gandrīz divreiz augstāki par ES tarifiem un rūpniecības preču tarifi – pusotru reizi augstāki.
Korean average tariffs are nearly double the EU level for agricultural products and one and a half times those for manufactured goods.
Aplēstie tarifi, kas sniedz aizsardzību Korejas pakalpojumiem, ir vēl augstāki, tajā pašā laikā Eiropas uzņēmumi sūdzas par lieliem ārpustarifu šķēršļiem, tostarp marķēšanas prasībām, standartiem, kas atšķiras no starptautiskām normām, un augstākām kapitāla prasībām ārvalstu banku filiālēm.
Estimates of protection for Korean services are even higher while European firms complain of substantial non-tariff barriers including labelling requirements, standards which diverge from international norms and higher capital requirements for branches of foreign banks.
Ir svarīgi, lai jebkurā nolīgumā šie jautājumi tiktu risināti vienlaicīgi ar tarifu samazināšanu.
It is important that any agreement addresses these issues at the same time as phasing out tariffs.
Mums jāatzīst, ka brīva tirdzniecība Korejas sabiedrībai vēl aizvien ir strīdīga tēma, par ko liecina demonstrācijas pret nolīgumu ar ASV un Korejas demonstrāciju dalībnieku klātbūtne Briselē trešā sarunu posma laikā septembrī.
We should recognise that Free Trade remains a controversial topic for Korean society as can be seen by demonstrations against the agreement with the US and the presence of Korean demonstrators in Brussels during the third negotiating round in September.
Ilgtspējīga attīstība
Sustainable Development
Kā minēts iepriekš, Koreja ir bagāta, rūpnieciski attīstīta valsts.
As noted, Korea is a rich industrialised country.
Tomēr situācija arodbiedrību tiesību un vides aizsardzības jomā nav tāda, kādu varētu gaidīt no ESAO dalībvalsts.
However the situation with regard to trade union rights and environmental protection is not what might be expected from an OECD Member.
Tā nav ratificējusi četras no astoņām svarīgākajām ILO konvencijām, un Kioto protokols tai neuzliek nekādas saistības.
It has failed to ratify 4 of the 8 core ILO conventions and has no binding obligations under the Kyoto protocol.
Pateicoties Demokrātu partijas spiedienam, sociālās un vides klauzulas ir nostiprinātas „KorUS” nolīgumā.
Under pressure from the Democratic Party, the social and environmental clauses in KorUS have been strengthened.
Ņemot vērā augsto prioritāti, kādu ES piešķir augstiem sociāliem un vides standartiem, Komisijai šis nolīgums jāuzskata par sākumpunktu ES un Korejas nolīguma ilgtspējīgas attīstības posmam.
Given the high priority the EU attaches to high social and environmental standards, the Commission should see this agreement as a starting point for the sustainable development chapter of the EU-Korea.
Tirdzniecības sarunās Komisija cenšas panākt, lai Eiropas Savienībai izdarītie tarifu piedāvājumi atbilstu piedāvājumiem, kādus valsts ir izdarījusi citiem tirdzniecības partneriem.
In trade negotiations, the Commission seeks to ensure that tariff offers received by the EU match those which a country has granted to other trading partners.
Tāpat Komisijai jābūt piesardzīgai, lai nodrošinātu sociālo un vides standartu celšanos, tādējādi aizsargājoties pret centieniem arvien vairāk pazemināt standartus, kas var notikt palielinātas liberalizācijas dēļ.
It should be equally vigilant to ensure that social and environmental standards follow an upward path as protection against a race to the bottom arising from increased liberalisation.
Copenhagen Economics pētījums liecināja, ka jebkurā gadījumā Korejas ieguvums no ES un Korejas BTN atbilstu divām trešdaļām no pušu kopējā ieguvuma.
A study by Copenhagen Economics suggested that Korea would receive two thirds of the benefits from an EU-Korea FTA on all scenarios.
Ņemot to vērā, šķiet prātīgi Eiropas Savienībai censties panākt ievērojamu progresu tās prioritārajās jomās, lai ieguvumi no noslēgtā darījuma būtu saprātīgā līdzsvarā abām pusēm.
In view of this it seems reasonable for EU to look for substantial progress on its priority areas so that the final deal offers a reasonable balance of advantages to both sides.
Tiktāl nolīgumam jāliek pusēm ratificēt svarīgākos ILO standartus un apņemties tos efektīvi ieviest un ievērot citus pienācīga darba pamatkomponentus.
To this end, the agreement should commit the parties to ratify the core ILO standards and commit themselves to their effective implementation and to other basic decent work components.
Šajā darba kārtībā jāietilpst pasākumiem, kas veicina dzimumu līdztiesību nodarbinātības jomā, jo abām pusēm šajā jomā vēl ir daudz ko uzlabot.
Measures to promote gender equality in employment should form part of this agenda as there is room for substantial progress by both sides.
Nolīgumā jābūt ietvertām arī saistībām nepazemināt darba tiesību normas, lai piesaistītu ārvalstu investīcijas, un šīm saistībām jāattiecas uz visu pusēm piederošo teritoriju, tostarp eksportējamo produktu pārstrādes teritorijām.
There should also be an undertaking not to lower labour standards in order to attract foreign investment which must cover the entire territory of the parties including export processing zones.
Efektīvu ieviešanu atbalstītu mehānisms, kurā atzītas ES vai Korejas darba ņēmēju un darba devēju organizācijas varētu iesniegt šādas rīcības pieprasījumus, ko izskatītu noteiktā laikā posmā.
Effective implementation would be assisted by a mechanism whereby recognised EU or Korean workers’ and employers’ organisations should be able to submit such requests for action which would be treated within a specified time period.
Sūdzības par sociālām problēmām būtu jāizskata pilnīgi neatkarīgiem un augsti kvalificētiem ekspertiem.
Complaints about social problems should be subject to consideration by genuinely independent and well-qualified experts.
Viņu ieteikumiem būtu jāliek nepārtraukti apkopot un pārskatīt noteikumus, lai uzturētu spiedienu pret darba ņēmēju tiesību pārkāpumiem.
Their recommendations should result in ongoing follow-up and review provisions, in order to maintain pressure against violations of workers' rights.
Korejai nav uzņēmusies nevienu Kioto protokola saistību attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām.
Korea does not have any binding greenhouse gas commitments under the Kyoto Protocol.
Ir grūti aptvert, kā no nabadzīgākām valstīm, tādām kā Ķīna un Indija, var prasīt piedalīties cīņā ar globālo sasilšanu, ja to pienācīgi nedara bagātākās valstis.
It is difficult to see how poorer countries such as China and India can be expected to make their contribution to combating global warming if richer ones do not play their part.
Sarunas par režīmu laikposmam pēc 2012. gada nepārprotami ļaus paplašināt nolīguma piemērošanas jomu, lai sadalītu gāzu emisiju samazināšanas mērķus taisnīgi, nekropļojot konkurenci.
Negotiations for the post 2012 regime will provide a clear opportunity to extend the coverage of the agreement with a view to sharing reduction targets in an equitable way that does not distort competition.
Kaut arī ir svarīgi, lai nolīgumā būtu skaidra un plaša sociālās attīstības sadaļa, svarīgākais ir nolīgumā ietverto standartu efektīva ieviešana.
While it is important that the agreement have a clear, ambitious social development chapter, what ultimately matters is effective enforcement of the agreed standards.
To varētu veicināt, izveidojot Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības forumu, kurā piedalītos atbilstoši proporcionāls daudzums darba ņēmēju organizāciju, darba devēju organizāciju un nevalstisko organizāciju.
This could be promoted by establishing a Trade and Sustainable Development Forum made up of an appropriate balance of workers’ organisations, employers’ organisations and NGOs.
Papildus šim forumam pastāvīgi būtu jāsniedz ziņojumi par ilgtspējīgas attīstības saistību izpildes progresu un nepārtraukti jāsniedz neatkarīgi ietekmes uz ilgtspējību novērtējumi ( SIA ).
This forum should be complemented by regular reporting on progress to implement commitments on sustainable development together with ongoing independent sustainability impact assessments (SIAs).
Efektīvai izpildei ir arī nepieciešams, lai uz ilgtspējīgas attīstības sadaļu attiektos tā pati strīdu risināšanas kārtība, kas attiecas uz citiem nolīguma komponentiem.
Effective enforcement also requires that the Sustainable Development chapter is subject to the same dispute settlement treatment as other components of the agreement.
Tā kā ASV administrācija un Kongress ir vienojušies, ka „visas mūsu BTN vides saistības tiks izpildītas tādā pašā veidā kā mūsu nolīgumu komerciālie noteikumi – ar tiem pašiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, procedūrām un sankcijām”, ir grūti saprast, kāpēc Eiropai būtu jātiecas sasniegt mazāk.
The US Administration and Congress having agreed that “all of our FTA environmental obligations will be enforced on the same basis as the commercial provisions of our agreements – same remedies, procedures, and sanctions”, it is hard to see why Europe should settle for less.
Labs rezultāts ES un Korejas BTN sociālajiem un vides elementiem ne tikai būtu vērtīgs pats par sevi, bet, ja būs iespējams ievērot drosmīgo sarunu grafiku, tas arī būtu nozīmīgs modelis turpmākiem nolīgumiem ar citām valstīm vai reģioniem.
A good outcome on the social and environmental elements of an EU-Korea FTA would not only be valuable in itself but, if the ambitious negotiating timetable can be met, would also provide an important model for future agreements with other countries or regions.
Nozaru jautājumi
Sectoral Issues
Korejas standartu politika bieži atšķiras no starptautiskām normām.
Korea’s standards policies often diverge from international norms.
Attiecībā uz ārvalstu automobiļiem Koreja ir parakstījusi un ratificējusi UNECE nolīgumu un tādējādi apņēmusies ieviest standarta noteikumus.
With regards to foreign cars, Korea has signed and ratified the UNECE Agreement and has thus committed itself to implementing the standard regulations.
Brīvās tirdzniecības nolīgumā jābūt nepārprotami norādītam, ka Koreja atzīst šos UNECE standartus, tādējādi Eiropas automobiļiem, kas atbilst šiem standartiem, ļaujot piekļuvi Korejas tirgum.
The FTA should clearly state that Korea recognises UNECE standards as such thereby allowing European cars that live up to these standards to be given real access to the Korean market.
Atšķirība no starptautiskām normām rada īpašas problēmas arī farmācijas rūpniecībā, jo Koreja neatzīst atļaujas zālēm, kas pārbaudītas un sertificētas ārvalstīs.
Divergence from international norms also presents particular problems for the pharmaceutical industry, where Korea does not recognise the authorisation of drugs that have been tested and certified abroad.
Šīs valsts normas ne tikai rada šķēršļus Eiropas eksportam, bet arī riskē ar dzīvnieku pakļaušanu izmēģinājumiem, kas nav nepieciešami, jo šādi tiek atkārtoti jau veikti izmēģinājumi.
These national norms not only create obstacles to European exports but also risk subjecting animals to tests which are unnecessary as they duplicate those already undertaken.
Risinot šādus ārpustarifu šķēršļus, nolīgumā jāizvairās ietvert klauzulas, kas attīstības valstīm varētu vēl vairāk apgrūtināt piekļuvi medikamentiem saskaņā ar PTO nolīgumiem.
Whilst addressing such NTBs, an agreement should avoid any clauses that could make it more difficult for developing countries to have access to medicines in line with the WTO agreements.
Kosmētikas un elektronikas izstrādājumu ražotāji arī saskaras ar problēmām, kas saistītas ar marķēšanu un standartiem, savukārt destilēto stipro alkoholisko dzērienu ražotāji saskaras ar ļoti augstu tarifu – aptuveni 20 % – problēmu un pārmērīgām marķēšanas prasībām.
Cosmetics and electronic products also face problems with labelling and standards while distilled spirits are subject to a tariff peak of around 20% and excessive labelling requirements.
Būs nepieciešami stingri noteikumi ģeogrāfisko norāžu aizsardzībai.
Strong provisions on the protection of Geographical Indicators will be required.
Pastāv arī izredzes nozīmīgam pakalpojumu tirgus progresam, jo sevišķi tādās nozarēs kā juridisko pakalpojumu joma, kurā kopš Ķīnas un Japānas tirgus atvēršanas Korejas tirgus šajā reģionā ir palicis vienīgais pilnīgi slēgtais tirgus.
There is also scope for significant advances in the services market, particularly for sectors such as legal services where the Korean market is the only one in the region to be completely closed after the recent opening of the Chinese and Japanese markets.
Attiecībā uz finanšu pakalpojumu jomu, kurā ārvalstu uzņēmumi saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, Royal Bank of Scotland bankas plāni atvērt Korejā filiāles būs nozīmīgs pārbaudījums Korejas gatavībai uzņemt finanšu uzņēmumus no citām valstīm.
With regard to financial services, where foreign firms face significant barriers, the experience of the Royal Bank of Scotland, who is planning to open branches in Korea, will provide an important test of the readiness of Korea to welcome financial firms from other countries.
Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība arī ir prioritāte.
Enforcement of Intellectual Property Rights is also a priority.
KIC atrodas Ziemeļkorejā, sešu jūdžu attālumā uz ziemeļiem no demilitarizētās teritorijas.
The KIC is located in North Korea, six miles north of the demilitarized zone.
Tā būvniecība sākās 2003. gada jūnijā, un to plānots pabeigt 2012. gadā.
Construction began in June 2003 and is scheduled to be completed in 2012.
Dienvidkorejas valdība uzskata, ka KIC dos iespēju uzlabot abu Koreju savstarpējās attiecības, radot samierināšanās, sadarbības un apvienošanās vietu.
The South Korean government sees the KIC as offering the possibility of improving inter-Korean relations by creating a place of reconciliation, cooperation, and unification.
Tāpēc uz šajā teritorijā saražotām precēm noteikti var attiecināt BTN.
It is therefore keen that goods produced in this zone can be covered by the FTA.
Kopumā Parlaments atbalsta viedokli, ka uzlabotas tirdzniecības attiecības var dot nozīmīgu ieguldījumu konfliktu risināšanā un veicināt labāku sapratni cilvēku vidū.
In general the Parliament supports the view that improved trade relations can make a significant contribution to conflict resolution and promote better understanding between people.
Tomēr BTN paplašināšana, piemērojot to precēm, kas ražotas valstī, kura nav šī nolīguma puse, rada sarežģītas tiesiskas un tehniskas problēmas.
However extending an FTA to cover goods produced in a country that is not a party to that agreement raises complex legal and technical issues.
Politiskā ziņā tas būtu pieņemams tikai tad, ja būtu skaidrs, ka KIC iekļaušana neapdraud sociālos standartus valstīs, kas ir nolīguma puses, un ka Kesonas darba ņēmējiem tiek veicinātas darba tiesību pamatnormas.
Politically it would only be acceptable if it was clear that the inclusion of KIC would not undermine social standards in the parties to the agreement and that core labour standards were being promoted for Kaesong workers.