natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā arvien vairāk ir vajadzīgs steidzami izstrādāt saskaņotu un vispusīgu Kopienas enerģētikas politiku, lai apstākļos, kad Eiropas Savienībā pieaug atkarība no importa, garantētu energoapgādes drošību;
B. whereas it is becoming ever more urgent to develop a coherent and comprehensive Community energy policy in order to ensure security of supply at a time when the European Union is becoming increasingly dependent on imports,
C. tā kā nafta pieder pie izsmeļamajiem resursiem;
C. whereas oil is a finite resource,
D. tā kā 2007. gadā ar Eiropas Savienībā un Norvēģijā iegūto naftu vēl bija iespējams apmierināt vairāk nekā 30 % iekšzemes pieprasījuma;
D. whereas oil production by the European Union and Norway still made a contribution towards meeting domestic demand of more than 30% in 2007,
E. tā kā daļa naftas resursu, tostarp arī viegli iegūstamu, daudzās pasaules valstīs sakarā ar vides politikas pasākumiem vai resursu pārvaldības principiem pašlaik nav pilnībā pieejama un tā kā izejvielu un materiālu izmaksu vispārēja pieauguma dēļ naftas ieguves izmaksas kopš 2005. gada ir divkāršojušās;
E. whereas many oil resources, some of them easily extractable, are currently not made fully accessible in many countries of the world owing to environmental measures or in the context of resource management and the costs of oil extraction have doubled since 2005 owing to the general rise in the cost of raw materials and equipment,
F. tā kā saskaņā ar ASV Enerģētikas informācijas pārvaldes ( U.S. Energy Information Administration ) aprēķiniem naftas pieprasījums pasaulē 2030. gadā būs vairāk nekā par trešdaļu lielāks nekā 2006. gadā, pieprasījums Eiropas Savienībā no 2005. līdz 2030. gadam palielināsies vidēji par 0,25 % gadā, galvenokārt sakarā ar pieprasījuma pieaugumu transporta nozarē, un tādējādi 2030. gadā Eiropas Savienībā naftas pieprasījuma procentuālā daļa primārās enerģijas pieprasījumā būs 35 %;
F. whereas according to calculations by the US Energy Information Administration worldwide demand for oil will be more than a third higher in 2030 than it was in 2006 and demand in the European Union will rise by an average of 0.25% per year between 2005 and 2030, chiefly due to increased demand in the transport sector, which means that oil’s share of primary energy demand in the European Union in 2030 will stand at 35%,
G. tā kā līdz 2030. gadam Eiropas Savienības atkarība no naftas importa pieaugs līdz 95 % un vienlaikus palielināsies konvencionālo naftas rezervju koncentrācija t.s. stratēģiskās elipses valstīs, un, pieaugot pieprasījuma konkurencei, varētu rasties energoapgādes problēmas;
G. whereas the European Union’s dependence on oil imports will rise to 95% by 2030, whilst at the same time conventional oil reserves will be increasingly concentrated in the countries in the strategic ellipse and growing competition in demand could create uncertainties in supply,
H. tā kā ir gaidāms, ka naftas cenas ilgtermiņā palielināsies;
H. whereas rising oil prices are to be expected in the long term,
I. tā kā inflācijas kāpums, ko izraisīja straujš naftas un būtiskāko izejvielu cenu pieaugums, ir samazinājis pirktspēju;
I. whereas the rise of inflation, triggered by hikes in the price of oil and basic commodities has provoked an erosion of purchasing power,
J. tā kā 2008. gadā novērotās cenu svārstības nav izskaidrojamas tikai ar attiecīgā brīža pieprasījumu un piedāvājumu un tā kā šīs svārstības negatīvi ietekmē tautsaimniecību;
J. whereas the price fluctuations in 2008 cannot be attributed solely to supply and demand at that particular point in time and are having negative effects on the economy,
K. tā kā jaunu ieguldījumu instrumentu izveide naftas un citu būtiskāko izejvielu tirgū ir pastiprinājusi šo izejvielu cenu svārstības un tā kā enerģijas tirgos ir jāpanāk lielāka pārredzamība,
K. whereas the development of new investment vehicles on the market for oil and other basic commodities has amplified the price volatility of those commodities; and whereas there is a need to ensure greater transparency on the energy markets,
3. aicina Komisiju, izstrādājot likumdošanas priekšlikumus, pastiprināti analizēt arī ierosināto pasākumu netiešo ietekmi uz energoapgādes drošumu un izmaksām;
Calls on the Commission to focus more on analysing the indirect as well as the direct impact of proposed measures on security of supply and costs when preparing legislative proposals;
Pašreizējo resursu izmantošana
Exploitation of existing resources
5. norāda, ka nav īsti skaidrs, kad un kādā mērā izveidosies plaisa starp arvien pieaugošo pieprasījumu un piedāvājuma samazināšanos; pauž bažas par to, ka šī neskaidrība arvien lielākā mērā izpaudīsies naftas cenu svārstībās; tādēļ pauž pārliecību, ka jācenšas stingri īstenot visus pasākumus, ar kuriem ir iespējams samazināt naftas pieprasījumu;
Points to the uncertainty surrounding the question of when and to what extent a gap will develop between mounting demand and falling supply; is concerned that this uncertainty will increasingly be reflected in growing oil price volatility; is therefore convinced that all measures that could reduce demand for fossil energy sources should be vigorously pursued;
7. prasa pastiprināt centienus darīt komerciāli pieejamus nekonvencionālus naftas resursus, tādējādi veicinot arī diversifikāciju; vienlaikus prasa attīstīt apkārtējai videi nekaitīgākus ieguves paņēmienus; uzsver, ka priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK, ierosinātā pieeja attiecībā uz ES tirgū laisto degvielu siltumnīcefekta gāzu emisijas aprites ciklu naftas nozarei radīs patiesu stimulu samazināt negatīvo ietekmi uz klimatu, uzlabojot ieguves paņēmienus;
Calls for an intensification of efforts to make unconventional oil resources commercially viable, in order also to contribute to diversification in this way; calls at the same time for environmentally friendly extraction processes to be developed; stresses that a life-cycle approach concerning greenhouse gas emissions of fuels placed on the EU market, as introduced in the proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 98/70/EC as regards the specification of petrol, diesel and gas-oil and introducing a mechanism to monitor and reduce greenhouse gas emissions from the use of road transport fuels and amending Council Directive 1999/32/EC as regards the specifications of fuels used by inland waterway vessels and repealing Directive 93/12/EEC, will provide a real incentive for the oil industry to reduce its climate impacts by improving its production processes;
9. uzskata, ka pašreizējo rezervju izmantošanu arvien vairāk kavē politiski faktori, tostarp politiskā nestabilitāte, nepietiekama tiesiskā aizsardzība, tāpat arī ar vides politiku saistīti pasākumi un resursu pārvaldība; tādēļ aicina Komisiju visos līmeņos nodrošināt intensīvāku dialogu ar naftas ieguvējvalstīm un censties rast pragmatiskus, abu pušu interesēm atbilstošus konfliktu risinājumus;
Takes the view that the extraction of existing resources is increasingly being hampered by political factors, including political instability, insufficient legal protection, but also environmental measures and resource management; calls, therefore, on the Commission to step up the dialogue with producing countries at all levels and to seek pragmatic solutions to disputes in the interests of both parties;
11. uzsver Arktikas nozīmi Eiropas enerģētikas politikas izstrādē un klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā, kā ierosināts 2007. gada marta Eiropadomes sanāksmē; atzīmē, ka vispārējas starptautiskās stabilitātes nolūkos ir būtiska vienlīdzīga Arktikas ogļūdeņražu resursu sadale atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem; aicina Komisiju savā iepriekš minētajā paziņojumā par stratēģiskajām problēmām, kas saistītas ar Arktiku, pievērst īpašu uzmanību ogļūdeņražu resursiem;
Emphasises the role of the Arctic in the formulation of the Energy Policy for Europe and in relation to climate change and sustainable development, as proposed by the March 2007 European Council; notes the importance of an equitable distribution of hydrocarbon resources in the Arctic, in accordance with international law, in the interests of overall international stability; calls on the Commission to pay specific attention to hydrocarbons in its abovementioned Communication on strategic issues related to the Arctic;
Tirgus pārredzamība un cenu veidošanās
Market transparency and pricing
18. pauž bažas par spēcīgajām naftas cenu svārstībām un to ietekmi uz ekonomisko un finansiālo stabilitāti; atzīst, ka aktīva naftas un citu energoproduktu tirgus darbība rada labumu, tomēr prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt enerģijas tirgos vislielāko iespējamo pārredzamību;
Expresses its concern at the volatility of oil prices and its impact on economic and financial stability; while recognising the benefits of active markets in oil and other energy products, urges the Commission and the Member States to ensure the highest practicable level of transparency in energy markets;
23. uzskata — lai stabilizētu naftas cenas, ir noteikti jāuzlabo tirgus pārredzamība; aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei attiecīgus priekšlikumus; norāda, ka pārredzamība nekavējoties jāuzlabo arī ieguvējvalstīs un pārredzamā veidā it īpaši jāpublisko arī ieguves apjomi un rezervju līmenis; aicina Komisiju un dalībvalstis, risinot dialogu ar ieguvējvalstīm, censties panākt lielāku pārredzamību;
Considers it vital to improve market transparency in order to stabilise oil prices; calls on the Commission to submit corresponding proposals to Parliament and the Council; points out that transparency must urgently be increased in the producer countries as well, and volumes of production and the level of reserves in particular must also be published in a transparent way; calls on the Commission and Member States to work towards greater transparency within the framework of their dialogues with producer countries;
25. norāda, ka naftas produktu atšķirīgās tehniskās specifikācijas galvenajās importētājvalstīs rada tirgus sadrumstalotību, kas piegāžu iztrūkuma gadījumā var izraisīt strauju cenu pieaugumu; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par iespējām likvidēt šādus tirgus pieejamības ierobežojumus;
Points out that differing technical specifications for oil products in the main importing countries lead to market fragmentation that may play a key part in pushing up prices in the event of supply shortages; calls on the Commission to submit proposals outlining ways in which such constraints on market access can be removed;
28. uzsver, ka efektīvai emisiju tirdzniecības sistēmai un citu plaša profila enerģijas taupīšanas pasākumu pieņemšanai ir jābūt svarīgiem instrumentiem, lai attīstītu vispusīgu un progresīvu energoefektīvu tehnoloģiju un produktu tirgu; uzsver arī to, ka noteikti jāpiemēro princips „maksā piesārņotājs”; atgādina — jo lielāks valstu skaits īstenos līdzīgus politikas pasākumus, jo vairāk samazināsies šo pasākumu ietekme uz nozaru konkurētspēju;
Stresses that an effective emissions trading system and the adoption of a wide range of other energy saving measures should be important tools for stimulating the development of a wide-ranging, cutting-edge market for energy-efficient technologies and products; also underlines the importance of the application of the ‘polluter-pays’ principle; recalls that the greater the number of countries that put similar policies in place, the more limited their impact on the sectoral competitiveness of those policies;
Investīcijas naftas ieguvē un pārstrādē
Investments in oil extraction and processing
30. pauž bažas par pašreizējās kredītu krīzes ietekmi uz iespējām investēt naftas rūpniecības nozarē un aicina Komisiju un dalībvalstis veikt saskaņotus centienus, lai pārvarētu krīzi;
Is concerned at the effects of the current credit crisis on investment possibilities in the oil industry and calls on the Commission and Member States closely to coordinate their efforts to overcome the crisis;
Transporta ceļi
Transport routes
35. norāda, cik būtiska nozīme ir labām kaimiņattiecībām starp naftas tranzītvalstīm, kā arī attiecībām starp šīm valstīm un to kaimiņvalstīm, un prasa dalībvalstīm un Komisijai stiprināt centienus šajā jomā;
Points to the crucial importance of good neighbourly relations among transit states and between them and their neighbouring countries and urges the Member States and the Commission to step up their efforts in this connection;
37. aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot kopējo ārpolitiku, tirdzniecības politiku un drošības politiku, īpaši censties panākt stabilizāciju ieguvējvalstīs, kuras apdraud politiska nestabilitāte, jo stabilitāte veido pamatu investīcijām un labklājībai;
Calls on the Commission and Member States to work towards stabilisation, in particular in producer countries threatened by political instability, within the framework of the common foreign, trade and security policy, since stability provides the basis for investment and prosperity;
Transports un ēkas
Transport and buildings
42. atzinīgi vērtē Eiropas Savienības centienus diversificēt enerģijas avotus transporta nozarē; dod priekšroku uz tirgu balstītai pieejai jaunu tehnoloģiju ieviešanā; atzīst, ka cena ir jauno tehnoloģiju konkurētspējas labākais kritērijs; tomēr pauž nožēlu par vērienīgu mērķu trūkumu attiecībā uz iespējām izmantot energoefektīvu, labāk konstruētu un vieglāku transportlīdzekļu potenciālu;
Welcomes the European Union’s efforts to diversify energy sources in the transport sector; favours market-based approaches to the introduction of new technologies; recognises that price represents the best indicator for the competitiveness of new technologies; views as regrettable, however, the unambitious approach to exploiting the potential of energy-efficient, better-built, lighter vehicles;
Attiecības ar valstīm, kurās pieaug naftas patēriņš
Relations with countries with rising oil consumption
Pašlaik nafta veido gandrīz 37 % no Eiropas Savienības bruto enerģijas patēriņa.
Oil currently has a share of almost 37% of gross energy consumption in the European Union.
Tādējādi nafta pārliecinoši ir nozīmīgākais primārās enerģijas avots, pārspējot dabasgāzi, cieto kurināmo un kodolenerģiju.
This means that oil is by far the main source of primary energy, ahead of natural gas, solid fuels and nuclear energy.
Eiropas Komisija pamatojas uz prognozi, ka līdz 2030. gadam naftas pieprasījums ES turpinās pieaugt, kaut arī tikai par 0,25 % gadā.
The Commission assumes that demand for oil in the EU will continue to rise until 2030, albeit only by 0.25% per year.
Tomēr nafta arī 2030. gadā joprojām būs ES nozīmīgākais primārās enerģijas avots, veidojot 35 % no enerģijas bruto patēriņa.
Nevertheless, oil will remain the main source of primary energy in the EU in 2030, with a share of around 35% of gross energy consumption.
Kamēr Eiropas Savienībā pieprasījums pieaugs lēni, pasaulē gaidāms ievērojami lielāks pieprasījuma kāpums.
Whilst demand in the EU will rise only slowly, a much steeper rise in demand is to be expected worldwide.
ASV Enerģētikas informācijas pārvalde rēķinās ar to, ka 2030. gadā pieprasījums būs vairāk nekā par trešdaļu lielāks nekā 2006. gadā.
The US Energy Information Administration estimates that demand in 2030 will be more than a third higher than the 2006 level.
Tā kā pašlaik piedāvājums un pārstrādes uzņēmumu jaudas nav līdzvērtīgas pieprasījuma pieaugumam, tad stāvoklis tirgū tuvākajā nākotnē saglabāsies saspringts.
Given that supply and refinery capacities are currently unable to keep pace with the rise in demand, the market situation will remain tense for the foreseeable future.
Enerģētikas informācijas pārvaldes pēdējā pārskatā prognozētais ilgtermiņa naftas cenu kāpums tomēr vienlaikus kavēs pieprasījuma palielināšanos.
However, the long-term oil price rise anticipated by the IEA in its most recent report will at the same time have the effect of slowing down the rise in demand.
Jau vairākkārt tikušas prognozētas „naftas laikmeta” beigas.
The end of the age of oil has already been predicted on many occasions.
Šajā sakarā parasti min jēdzienu „ peak oil ” (naftas maksimums).
Reference is repeatedly made to the concept of ‘peak oil’ in this context.
Jāatceras, ka pašlaik ir pieejams vairāk rezervju nekā jebkad agrāk.
It must be borne in mind that more reserves are available now than ever before.
Lai gan nafta pieder pie izsmeļamajiem resursiem, pagātne rāda, ka nav iespējams precīzi prognozēt, kad ražošanas apjomi sāks samazināties sakarā ar resursu dabisku izsmelšanu, kā arī paredzēt, vai šī samazināšanās iestāsies pamazām, pēkšņi vai ar kāpumiem un kritumiem.
Even though oil is a finite resource, past developments show that no one can accurately predict when a cut in production caused by the natural depletion of resources will occur and whether this will happen gradually, abruptly or with intermediate peaks.
Ierobežojumi attiecībā uz ieguvi, no vienas puses, pastāv ģeoloģisku un tehnoloģisku iemeslu dēļ.
Constraints on extraction arise partly for geological and technological reasons.
No otras puses, visvairāk šķēršļu vērojams, runājot par „virszemes” faktoriem: ražošanas potenciālu ierobežo atsevišķu valstu politiskā nestabilitāte, sankcijas, nepietiekama tiesiskā aizsardzība, pasākumi saistībā ar vides politiku un mērķtiecīga resursu pārvaldība.
However, most obstacles to the expansion of production are to be found above ground - political instability in some countries, sanctions, insufficient legal protection, environmental measures and targeted resource management restrict production potential.
Neraugoties uz šo saspringto tirgus situāciju, jāņem vērā arī tas, ka pašlaik naftas rezerves (1,2 miljardi barelu) ir apmēram divreiz lielākas nekā 1980. gadā.
Despite this tense market situation, it must not be forgotten that, at 1200 billion barrels, oil reserves are now around twice as high as in 1980.
Savukārt pieprasījums šajā pašā laika periodā ir audzis no nepilniem 62 miljoniem barelu līdz aptuveni 85 miljoniem barelu dienā.
By contrast, demand has only risen from almost 62 million barrels per day to around 85 million barrels per day over the same period.
Kopumā paredzamais rezervju „mūžs” ir pat ilgāks nekā 1980. gadā — 41,6 gadi.
On this basis, the calculation for the ‘life’ of reserves gives a figure of 41.6 years, which is longer than that forecast in 1980.
Tādējādi ar kopējo naftas resursu apjomu pietiks vēl vairākiem gadsimtiem, taču viegli iegūstamās naftas daudzums pēdējo gadu laikā vairs nav audzis tik strauji kā iepriekš.
Total oil resources are sufficient for several centuries, and it is only the volume of easily extracted oil that has not risen as strongly in recent years as had previously been the case.
Vēl jāņem vērā tas, ka arvien pieaug viegli iegūstamo rezervju koncentrācija nedaudzās t.s. stratēģiskās elipses valstīs.
A further factor is the growing concentration of easily extractable reserves in a small number of countries in the ‘strategic ellipse’.
Tas ir nepārprotami redzams, novērtējot ražošanas apjoma un rezervju attiecību.
This is clearly demonstrated by the ratio between production and the level of reserves.
Tomēr arī šajā sakarībā jāņem vērā, ka šī attiecība ir mainīgs lielums — tā atspoguļo situāciju konkrētā brīdī.
It should also be borne in mind, however, that this ratio can never be more than a snapshot.
Tādējādi ir iespējams, ka jaunas atradnes citos pasaules reģionos, piemēram, Arktikā vai Grenlandes piekrastē, vai jauni tehnoloģiski sasniegumi, kuri veicina nekonvencionālo rezervju veidošanu, zināmā mērā var mainīt šo attiecību par labu citiem reģioniem.
New discoveries in other parts of the world, for example in the Arctic or off the coast of Greenland, or technological progress that would allow the economic extraction of non-conventional reserves, would alter the ratio in favour of other regions - if only to a limited extent.
Tajā pašā laikā ES teritorijā ieguve mazinās.
At the same time, extraction within the EU is declining.
Pašlaik gan Norvēģija un ES dalībvalstis pašas vēl spēj segt apmēram 30 % pieprasījuma, taču no šodienas viedokļa paredzams ievērojams ražošanas apjoma kritums līdz 2030. gadam.
Even though Norway and the EU Member States currently still cover around 30% of demand themselves, as things stand production must be expected to decline significantly by 2030.
Tādējādi saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem ES atkarība no importa turpmākajās desmitgadēs sasniegs aptuveni 95 %.
The consequence is that the EU’s dependence on imports will reach around 95% in the coming decades, according to the Commission’s data.
Šiem faktiem jāatspoguļojas enerģētikas politikā.
These factors must be reflected in energy policy.
No vienas puses, ir nepieciešami īstermiņa reaģēšanas mehānismi, kādi Eiropas Savienībai jau kopš 20. gadsimta 60. gadiem ir pieejami naftas un naftas produktu stratēģisko rezervju veidā.
On the one hand, short-term response mechanisms are required, which the EU has had at its disposal since the end of the 1960s in the form of strategic reserves of oil and oil products.
Komisijas pašlaik ierosinātā attiecīgās direktīvas pārstrādāšana Eiropas Parlamentā tiks kritiski izvērtēta.
The revision of the corresponding directive that has now been proposed by the Commission will be critically scrutinised in the European Parliament.
No otras puses, energoapgādes drošumu ilgtermiņā ir iespējams garantēt tikai tādā gadījumā, ja notiek atbilstīga plānošana.
On the other hand, security of supply can be guaranteed in the long term only if corresponding plans are made.
Laika ietvars investīcijām infrastruktūrā bieži sasniedz 40 gadus vai vairāk.
The time frame for investments in infrastructure frequently runs to 40 years or more.
Domāt tik tālā nākotnē nav vienkāršs uzdevums.
It is by no means easy to think on such a scale.
Tomēr šāda veida stratēģiskā plānošana jāveic arī Eiropas līmenī.
However, strategic plans of this nature must also be produced at European level.
Iespējams, galvenais izaicinājums būs paaugstināt piedāvājumu un tajā pašā laikā ievērojami samazināt pieprasījuma pieaugumu.
The crucial challenge will perhaps be to increase supply and at the same time significantly to reduce the growth in demand.
Ziņojumā šī atziņa ir ievērota.
This report supports this realisation.
Veicinot piedāvājumu, stratēģiska nozīme ir trim elementiem: pirmkārt, saskaņā ar Starptautiskās enerģētikas aģentūras datiem turpmākajās desmitgadēs visā pasaulē būs nepieciešams investēt vairāk nekā 350 miljardus dolāru gadā jaunu atradņu atklāšanā un infrastruktūras (cauruļvadu, kuģu, ostu, pārstrādes rūpnīcu utt.) būvē.
Three elements are of strategic importance to boosting supply: first of all, according to the IEA, over $ 350 billion per year must be invested worldwide in the coming decades in the development of new oil wells and expansion of infrastructure (pipelines, ships, ports, refineries, etc.).
Tas ir iespējams tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumiem, kuri veic investīcijas gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, tiek garantēta investīciju drošība.
This will be possible only if undertakings are guaranteed security for their investments both within and outside the EU.
Tas jāizprot arī kā iespēja gūt pienācīgu peļņu.
This also includes the possibility of obtaining an adequate return on investment.
Galvenais instruments energoapgādes drošuma panākšanai ir ieguves avotu diversifikācija.
The key instrument for safeguarding supply is the diversification of sources.
Arī no energoapgādes drošuma viedokļa nekonvencionālajiem naftas avotiem, piemēram, degslāneklim vai naftas smiltīm, ir lielas priekšrocības, ņemot vērā, ka minētie avoti pastāv daudzās valstīs.
Non-conventional sources of oil such as oil shale or oil sands and extra-heavy oil also offer great advantages from the point of view of security of supplies, since they are distributed among a large number of countries.