natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis medijs ir radījis jaunus tirgus un spēj piedāvāt arī piekļuvi iepriekš slēgtiem tirgiem, ir veicinājis tirdzniecību vairāk nekā jebkurš cits medijs līdz šim, un padarījis dažu preču un pakalpojumu piegādi faktiski automātisku.
This medium has created new markets and offers access to markets which were formerly closed, has speeded up trade more than any other medium in the past, and has made the delivery of some goods and services virtually automatic.
Ievērojamas izmaiņas ir notikušas visos komercdarījumu posmos, jo īpaši preču vai pakalpojumu nosūtīšanā vai piegādē, jo to pašu saturu tagad iespējams piegādāt ar parastu datu nesēju (piemēram, datorprogrammu vai CD) vai ar digitālu lejupielādēšanu.
There have also been striking changes at all stages of commercial transactions, but particularly in the transmission or delivery of goods or services, since, the same content may now be delivered either through a conventional carrier (for instance, computer software or CD) or by digital downloading.
Internetam ir bijusi izšķiroša ietekme preču un pakalpojumu tirdzniecībā, taču izmaiņu kvantitatīvais un kvalitatīvais raksturs dažādās jomās ir atšķirīgs.
While the Internet has had a decisive effect on the trade in goods and services, the degree of change measured in quantitative and qualitative terms differs from one area to another.
Attiecībā uz precēm internets ir ļāvis veidoties pasaules preču tirgiem neatkarīgi no izcelsmes un specializācijas.
As regards goods, the Internet has allowed world markets to emerge, regardless of origin and specialisation.
Attiecībā uz pakalpojumiem milzīgais pieaugums, kas vērojams datu nosūtīšanas ātrumā telekomunikāciju tīklos, cita starpā ir atstājis katalizatora efektu uz finanšu darījumu, brīvo profesiju un kultūras industrijas formu un saturu.
As regards services, the dramatic increase in the speed of the data transmission via telecommunications networks has had the effect of a catalyst on the form and content of financial transactions, the liberal professions and the cultural industry, inter alia.
Internets samazina attālumus, pazemina reklāmas un informācijas izmaksas, pastiprina konkurenci globālā līmenī, padara produkta vai pakalpojuma gala cenu pievilcīgāku un novērš ierobežotas glabāšanas vietas, ierasto izplatīšanas tīklu un ģeogrāfisko robežu fiziskos šķēršļus.
The Internet reduces distances, lowers advertising and information costs, intensifies competition globally, makes the final price of a product or service more attractive and eliminates the physical obstacles of limited store space, of traditional distribution networks and geographical borders.
Tradicionālās komercintereses nespēj kontrolēt tirgu ar ekskluzīvas izplatīšanas un ģeogrāfiskā tirgus dalīšanas sistēmām.
Traditional commercial interests are unable to control markets through exclusive distribution and geographic market partitioning systems.
Izmantojot interneta platformas, patērētājiem tiek dota iespēja pārdot preces un pakalpojumus citiem patērētājiem.
By using Internet platforms, consumers are now able, to sell goods and services to other consumers.
Apstākļi ir īpaši labvēlīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem, jo tiem tagad ir daudz vairāk iespēju iekļūt izveidotās tirdzniecības sistēmās nekā pirms desmit gadiem.
Conditions for small and medium-size enterprises are particularly favourable, since they have many more opportunities to penetrate established commercial systems than they had even a decade ago.
Vēl vairāk, izmaksas par iekļūšanu tirdzniecības ķēdē samazinās, un ir iespējams pārvarēt juridiskās, tehniskās un likumiskās barjeras preču un pakalpojumu kustībā.
Moreover, the cost of entering the commercial chain is falling, and legal, technical and institutional barriers in moving goods and services are being overcome.
Uzņēmumi var viegli, ātri un ar zemām izmaksām izveidot interneta tirdzniecības punktus, tādējādi sasniedzot augstāku konkurētspējas līmeni un iekļūstot dziļāk tradicionālajos tirgos.
Enterprises are able to set up their Internet sales point easily, rapidly and at low cost, thereby achieving a higher degree of competitiveness and maximum penetration of traditional markets.
Galvenās priekšrocības Eiropas un globālā līmeņa patērētājiem ir ļoti plaša preču un pakalpojumu izvēle, konkurētspējīga cena, zemākas dzīvošanas izmaksas un augstāka dzīves kvalitāte.
The main advantages for consumers, both at national and European levels and globally, are that they enjoy a very wide choice between goods and services, competitive pricing, lower living costs and a better quality of life.
Tā kā ir pieejams lielāks informācijas apjoms, viņi var labāk salīdzināt produktus un pakalpojumus.
They are now better able to compare products and services, since they have access to more information.
Pieejamība tiek nodrošināta visu diennakti, atrodoties gan mājās, gan darbā.
Access is around-the-clock, from home or the workplace.
Pirkumi internetā rada jaunas problēmas pilsoņu/ patērētāju privātās sfēras aizsardzībai.
Internet purchases create new challenges for the protection of the private sphere of citizens/consumers.
Patērētāju izvēli un interneta lietotāju pirkumus izseko “neredzamas” interneta acis.
The consumer preferences and purchases of Internet users are scrutinesed by 'invisible' Internet eyes.
Lietotāji, kas nenojauš krāpniecību, tiek bieži maldināti, un viņi kļūst par krāpšanas upuriem.
Unsuspecting users are frequently misled and become the victims of fraud.
Elektroniska naudas un kredītkaršu PIN kodu zādzība un piekļuve banku kontiem, izmantojot krāpšanos, ir visizplatītākie noziegumi interneta vidē.
The theft of money electronically and credit card pin codes and fraudulent access to bank accounts are among the most common Internet crimes.
Visas šīs parādības ietekmē lietotāju uzticību e-tirdzniecībai.
All these phenomena have shaken users' confidence in e-commerce.
Nelikumīgā tirdzniecība ir atradusi jaunus līdzekļus netraucētai izplatībai.
Illegal trade has found new avenues in which it can spread unhindered.
Referents tirdzniecības preču zīmju viltošanu, intelektuālā īpašuma zādzību un mūzikas, kino un audiovizuālo darbu pirātismu uzskata par parādībām, kas ietekmē arī tirdzniecību internetā, taču tās jau iepriekš pastāvējušas fiziskajā pasaulē.
Your rapporteur views the counterfeiting of commercial trademarks, the theft of intellectual property and the piracy of musical, cinematographic and audiovisual works as phenomena which also affect Internet trade but pre-existed in the physical world.
Aizbildinoties ar augstiem morāles principiem, valstis uzspiež tiešu vai netiešu cenzūru, kas tomēr ir maskēta tirdzniecības barjeras forma.
Invoking challenges to their high moral principles, states impose direct or indirect censorship, which is, however, a disguised form of trade barrier.
Pašreizējās interneta vadības struktūras raksturo nepietiekami funkcionālie un regulējošie hierarhiskās vadības instrumenti.
Current Internet governance structures are characterised by inadequate functional and regulatory hierarchical steering instruments.
Ņemot vērā to hibrīdo būtību, globālās interneta tirdzniecības pašreizējie un nākotnes procesi būtu jāiekļauj savstarpēji atbalstošā un strukturizētā sadarbības formā, kas balstīta uz tiesisku noteikumu sistēmām.
Because of their hybrid nature, the current and future challenges of global Internet trade should therefore take place in a mutually supportive and structured cooperative framework based on institutionalised rules systems.
Sarunas par e-komerciju Pasaules tirdzniecības organizācijā (PTO), kur uzmanība tika vērsta uz diskusiju par digitāli piegādātiem satura produktiem, jo īpaši par to likumīgo klasifikāciju un atbilstību GATT (Vispārējā vienošanās par tirdzniecību un tarifiem) vai GATS (Vispārējais nolīgums par tirdzniecību ar pakalpojumiem), nav devušas rezultātus.
E-commerce negotiations in the WTO, centered around the dispute on digitally-delivered content products, in particular their legal classification and subjection to GATT or GATS, have not produced results.
Arī jautājums par nodokļu jurisdikciju joprojām nav atrisināts, jo nepastāv starptautisks režīms/nolīgums par nodokļu piemērošanu e-tirdzniecībā.
The issue of tax jurisdiction is also still unresolved, given that no international regime/agreement exists on the taxation of e-commerce.
Daudzpusējos (starpreģionu un divpusējos) tirdzniecības nolīgumos jāiekļauj panti, kas veicina e-tirdzniecību (prakse, ko jau ievēro ES komerckonkurenti).
Plurilateral, (inter-regional and bilateral trade agreements must contain clauses facilitating e-commerce (a practice already followed by the EU's commercial competitors).
Reakcija uz ACTA (P retviltošanas tirdzniecības nolīgumu) ir bijusi dažāda.
Reactions to ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement) have been mixed.
Vairāk nekā 50% ES pilsoņu ir vairāk vai mazāk izbaudījuši priekšrocības, ko sniedz interneta piekļuve maziem, vidējiem un liela mēroga komerctirgiem.
Over 50% of all EU citizens have, to a greater or lesser extent, enjoyed the advantages provided by Internet access to small, medium and large-scale commercial markets.
ES ir nodrošināta ar regulējošu bāzi attiecībā uz e-tirdzniecību, pašreiz tiek apspriesta telekomunikāciju normatīvu bāzes pārskatīšana, un PTO sarunās par e-tirdzniecības apzīmējumu un klasifikāciju saskaņā ar individuāliem PTO līgumiem tā saglabā stingru nostāju.
The EU is endowed with a regulatory framework covering e-commerce, is currently discussing a review of the telecommunications framework and maintains a strong position in WTO negotiations on the designation and classification of e-commerce in accordance with individual WTO agreements.
ES meklē partnerus visā pasaulē, lai nodrošinātu, ka starptautiskās tirdzniecības interneta dimensijas tiek pakļautas disciplīnām un noteikumiem, kuru galvenais nolūks ir liberalizēt un attīstīt veselīgu konkurenci un pasaules tirdzniecības drošību.
The EU is seeking partners worldwide to ensure that the Internet dimension of international trade will be subject to disciplines and rules whose overarching purpose is to liberalise and to develop healthy competition and the security of world trade.
Tomēr ES beznosacījumu stāvoklī pastāv problēmas, kas skar tirdzniecības darījumu kārtošanu tiešsaistes režīmā, piemēram, ģeogrāfisko tirgu dalīšana, līguma ierobežojumu piemērošana izplatīšanas tīklam, kopēja nodokļu režīma trūkums un tādas regulējošās bāzes esamība, kas saglabā un atbalsta tradicionālās izplatīšanas prakses.
However, problems exist in the EU innate which affect the conduct of online trade, for example, geographic market partitioning, the imposition of contractual restrictions on the distribution network, the absence of a common tax regime and the existence of regulatory frameworks which preserve and favour traditional distribution practices.
Nepietiekamas Eiropas e-tirdzniecības darbības koordinācijas dēļ ES nevar ieņemt globālu pozīciju atbilstoši tās patiesajai komerciālajam spēkam.
Owing to the inadequate operational coordination of European e-commerce, the EU fails to occupy a position globally in keeping with its actual commercial strength.
Pietiks, ja tiks minēts, ka tikai neliels interneta kompāniju skaits ir bāzēts ES.
Suffice it to mention that only a small number of Internet companies are based in the EU.
Internets varētu būt medijs, kas veido tiltu pār tirdzniecības plaisu starp ziemeļiem un dienvidiem, atklāj jaunus kanālus, savienojot jaunattīstības valstis ar pieredzējušām tirdzniecības sistēmām, palielinot to eksporta plūsmas un pārvarot ierastos tradicionālās tirdzniecības prakses trūkumus.
The Internet could be a medium for bridging the trade gap between North and South, open up new channels connecting developing countries with advanced commercial systems, increasing their export flows and bypassing the traditional disadvantages of traditional commercial practices.
Jaunattīstības valstis, kuras nespēj piekļūt tradicionālām tirdzniecības struktūrām tiešā veidā, var gūt milzīgu labumu no interneta lietošanas.
Developing countries, lacking direct access to traditional commercial structures, may benefit enormously from the use of the Internet.
Lai veicinātu attīstības valstu saskanīgu iekļaušanos pasaules tirdzniecības sistēmā, ir nepieciešams palielināt investīcijas materiālās un tehniskās infrastruktūrās (datori, programmatūra un telekomunikāciju tīkli) un rīkoties, lai novērstu iekšējos trūkumus (piemēram, telekomunikāciju monopoli, kuru rezultāts ir zemas kvalitātes, bet dārgi pakalpojumi, digitālais analfabētisms un piekļuves starptautiskiem e-tirdzniecības kanāliem trūkums).
What is needed is an increase in investments in material and technical infrastructures (computers, software and telecommunications networks) and action to deal with inherent weaknesses (for example, telecommunications monopolies resulting in low-quality but high-cost services, digital illiteracy and a lack of access to international e-commerce channels), so as to facilitate the harmonious incorporation of developing countries into the world trading system.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atgādina par informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) sniegtajām iespējām, lai veicinātu preču un pakalpojumu tirdzniecību un jaunu e-pakalpojumu izveidi;
Recalls the possibilities offered by information and communication technologies (ICTs) to facilitate the trading of goods and services, and to contribute to the development of new e-services;
7. atgādina, ka interneta ārkārtīgo panākumu pamatā ir „brīva” tīkla koncepcija, kuras pamatelementi ir privātuma aizsardzība un informācijas brīva aprite; internets jāsaglabā kā radoša telpa, kurā būtu iespēja plaukt jauniem uzņēmējdarbības modeļiem;
Recalls that the tremendous 'success story' of the Internet is based on the concept of a "free" net in which protection of privacy and free flow of information are key elements; the Internet should be kept as a creative space allowing new business models to flourish;
9. uzsver, ka pārliecināti patērētāji un biznesa partneri ir pamats turpmākai e-komercijas attīstībai, ka tīklu drošība, krāpšanas apkarošana un privātuma, personīgo datu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir būtisks faktors uzticības iegūšanai;
Emphasises that confident consumers and business partners are the key to the further development of e-commerce; and that the security of networks, combating fraud and the protection of privacy, personal data and intellectual property rights are essential in creating trust;
12. uzskata, ka, ņemot vērā starptautisko publisko iepirkumu, kur jaunās tehnoloģijas ļauj veikt pārrobežu e-komerciju, tādas jaunas formas kā, piemēram, apvienotas izsoles MVU konsorcijiem, kā arī izsoļu publicēšana un reklamēšana tiešsaistē ļauj ievērojami palielināt iepirkumu tirdzniecību ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī visā pasaulē, tādējādi veicinot pārrobežu e-komerciju;
Takes the view that in the context of international public procurement, where new technologies allow for cross-border e-commerce, new forms of, for example, combinatorial auctions for SME-consortia and online publication and advertising tenders allow for significant increases of procurement trade not only within the European Union but globally thus encouraging cross-border e-commerce;
14. aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt darbu, lai izstrādātu koordinētu politikas pieeju, kā arī starptautisku tiesisko regulējumu, kas novērš novecojušus reglamentējošus šķēršļus internetam, lai pilnībā varētu izmantot tā potenciālu, atbalsta digitālos darījumus un ko reglamentē vienoti starptautiski atzīti principi, īpašu uzmanību veltot e-maksājumu un e-komercijas tiesiskajam regulējumam;
Calls on the Commission and the Member States to continue to work for a coordinated policy approach as well as a legal framework at international level which tackles outdated regulatory barriers that prevent the Internet from realising its full potential, supports digital transactions, and which is governed by consistent principles across international borders, giving special attention to a legal framework for e-payment and e-commerce;
Šim procesam ir jābūt pārredzamam un atklātam, un ir jānodrošina, lai tajā būtu iesaistīts pēc iespējas lielāks ieinteresēto pušu skaits.
This process should be transparent and open, and ensure maximum multi-stakeholder engagement.
par starptautisko tirdzniecību un internetu
on International trade and the internet
2. ņem vērā Komisijas 2008. gada 8. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām ( COM(2008)0614 ), ar kuru, cerams, aizvien lielākam skaitam patērētāju, kas iepērkas internetā, tiks radīta lielāka juridiskā noteiktība, pārredzamība un aizsardzība, jo īpaši attiecībā uz pirkumu piegādi, riska nodošanu, atbilstību līgumam un komercgarantijām;
Notes the Commission's proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on consumer rights of 8 October 2008 ( COM(2008)0614 ) that, it is to be hoped, will bring a greater degree of legal certainty, transparency and protection for the growing number of consumers buying over the internet, particularly regarding delivery, the passing of risk, conformity with the contract and commercial guarantees;
7. norāda, ka, lai gan saskaņā ar 18. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā)
Points out that, although in accordance with Article 18 of Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the Regulation on consumer protection cooperation)
OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.
OJ L 364, 9.12.2004, p.
Komisija ir pilnvarota slēgt nolīgumus ar trešajām valstīm par ciešāku sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā, vēl nav noslēgts neviens nolīgums ar trešajām valstīm; tāpēc aicina Komisiju uzsākt sarunas un pēc iespējas ātrāk noslēgt šādus nolīgumus, jo īpaši ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas dalībvalstīm un svarīgākajiem ES tirdzniecības partneriem, jo tādējādi tiks nodrošināta lielāka patērētāju tiesību ievērošana;
1. the Commission has the authority to conclude agreements with third countries on enhanced cooperation to protect consumers, no such agreement with any third country has yet been concluded; calls on the Commission, therefore, to start negotiations and as soon as possible to conclude such agreements, in particular with OECD countries and the main trading partners of the EU, since this would ensure greater enforceability of consumer rights;
10. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt to, ka starptautiskajā tirdzniecībā internetā tiek ievērotas intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī tiek pareizi piemēroti muitas un nodokļu noteikumi;
Calls on the Commission and the Member States to ensure respect for intellectual property rights in the context of international trade over the internet, together with the proper application of customs and tax regulations;
13. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt informētību par Kopienas noteikumiem brīvas preču aprites jomā, tostarp attiecībā uz piemērojamiem standartiem un CE marķējumu;
Calls on the Commission and the Member States to promote knowledge of Community rules on the free movement of goods, including with respect to applicable standards and the CE mark;
Gabriela Creţu, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martķ Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Eija-Riitta Korhola, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Catiuscia Marini, Arlene McCarthy, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Barbara Weiler
Gabriela Creţu, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Eija-Riitta Korhola, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Catiuscia Marini, Arlene McCarthy, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Barbara Weiler
par starptautisko tirdzniecību un internetu
on International trade and the Internet
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. uzsver, ka kultūras un mākslas precēm un pakalpojumiem ir gan ekonomiskas, gan kultūras iezīmes un ka ir svarīgi šo principu aizstāvēt starptautiskās tirdzniecības sarunās un nolīgumos, kā arī kopumā vispasaules tīklos, īstenojot UNESCO konvenciju juridiski saistošā veidā;
Stresses that cultural and artistic products and services have both an economic and cultural nature, and that it is important to maintain this understanding in international trade negotiations and agreements, and through global networks by implementing the UNESCO convention in a legally binding way;
Ārlietu komitejaS ATZINUMS ......................................................................................18
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................19
Attīstības komitejaS ATZINUMS .................................................................................22
OPINION of the Committee on Development ......................................................23
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS ..............................................26
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............27
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ................29
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS .............33
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 35
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................36
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................38
Par Tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Ķīnu
on Trade and Economic Relations with China
– ņemot vērā ES-Ķīnas augsta līmeņa ekonomisko un tirdzniecības dialoga mehānismu, kas pirmo reizi sanāca kopā Pekinā 2008. gada 25. aprīlī,
– having regard to the EU-China High Level Economic and Trade Dialogue Mechanism (HLM) that met for the first time in Beijing on 25 April 2008,
– ņemot vērā desmitā Ķīnas-ES samita, kas tika noturēts Pekinā 2007. gada 28. novembrī, slēdzienus,
– having regard to the conclusions of the Tenth China-EU Summit held in Beijing on 28 November 2007,
– ņemot vērā Komisijas Paziņojumu „ES un Ķīna – ciešāki partneri, arvien lielāki pienākumi ” (COM (2006)0631) un tam pievienoto darba dokumentu „Politikas dokuments par ES un Ķīnas tirdzniecību un ieguldījumiem” (COM (2006)0632)
– having regard to the Communication from the Commission entitled "EU – China: Closer partners, growing responsibilities" (COM (2006)0631) and its accompanying working document entitled "A policy paper on EU-China trade and investment: Competition and Partnership" ( COM(2006)0632 )
OV C 181, 3.8.2007, lp.
OJ C 181, 3.8.2007, p.