natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šā panta 1. punktā minētajos noteikumos par prioritātēm jāparedz vismaz tas, ka vilcienu ceļu, kas iedalīts kādam veicinātam kravas pārvadājumu vilcienam, kurš ievēro sākotnējos noteikumus attiecībā uz savu vilcienu ceļu, respektē, cik vien iespējams vai vismaz samazina kopējo kavēšanos, galveno uzmanību pievēršot veicināto kravas vilcienu kavēšanās gadījumiem .
The rules of priority referred to in paragraph 1 above must at least provide that the train path allocated to a facilitated freight train complying with the initial provisions for its train path shall be respected as far as possible or at least minimise overall delays while focusing on facilitated freight train delays.
Pārvaldības struktūra sadarbība ar pretendentiem izstrādā un publicē:
The governance body shall, in conjunction with applicants, develop and publish:
a) vilcienu regulēšanas principus, kas nodrošina, ka veicinātie kravas vilcieni attiecībā uz samazinātās jaudas piešķiršanu tiek apkalpoti pēc iespējas labāk,
a) train regulation principles that shall ensure that facilitated freight trains receive the best treatment possible regarding the allocation of the reduced capacity ;
b) uz šiem principiem balstītus ārkārtas rīcības plānus gadījumā, ja pārvadājumu koridorā ir traucējumi.
b) contingency plans in case of disruption on the corridor that are based on these principles .
Traucējumu gadījumā infrastruktūras pārvaldītājiem prioritāte jādod prioritārajiem kravas vilcieniem.
In case of disturbance, infrastructure managers should give priority to “priority freight” trains.
Tomēr viņiem jābūt pietiekami elastīgiem, lai varētu minimizēt kopējo aizkavēšanos, un jābūt brīvai iespējai izvēlēties pragmatiskus risinājumus.
However, they must have enough flexibility to be able to minimise overall delays and the freedom to choose pragmatic solutions.
Vilcienu regulēšanas principu un traucējumu gadījumu ārkārtas rīcības plānu izstrāde un publicēšana infrastruktūras pārvaldītājiem sniegtu noderīgas vadlīnijas, vienlaikus pretendentiem nodrošinot skaidrību un pārredzamību.
Elaborating and publishing train regulation principles and contingency plans in case of disruption would provide useful guidelines for infrastructure managers, while assuring clarity and transparency to applicants.
Kravu pārvadājumu koridora infrastruktūras pārvaldītāji nodrošina saskaņu starp kravu pārvadājumu koridorā spēkā esošajām darbības uzlabošanas shēmām, kas minētas Direktīvas 2001/14/EK 11. pantā.
The infrastructure managers for the freight corridor shall ensure consistency between the performance schemes along the freight corridor, as defined in Article 11 of Directive 2001/14/EC.
Šo saskaņu kontrolē regulatīvās iestādes, kas šajā nolūkā sadarbojas saskaņā ar 17. panta 1. punktu.
This consistency shall be controlled by the regulatory bodies, which shall cooperate in this control in accordance with Article 17(1).
Lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību starp darbības uzlabošanas shēmām, infrastruktūras pārvaldītāju sadarbība šajā jomā ir jānodod par kravas pārvadājumu koridoru atbildīgo regulatīvo iestāžu kontrolē.
In order to guarantee a full consistency of performance schemes, the cooperation of infrastructure managers in order to ensure it should be under the control of the regulatory bodies which are responsible for the freight corridors.
Šī kontrole ir jāveic uz sadarbību orientētā veidā, kā noteikts 17. panta 1. punktā.
This control should be made in a cooperative manner as defined in Article 17(1).
Lai novērtētu pakalpojumu kvalitāti un starptautisko un iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumu jaudu kravu pārvadājumu koridorā, pārvaldības struktūra nosaka kravu pārvadājumu koridora darbības rādītājus un vismaz reizi gadā tos publicē.
In order to measure the quality of the service and the capacity for international and national rail freight services in the freight corridor, the governance body shall define the performance indicators in the freight corridor and publish them at least once a year.
Lai novērtētu pakalpojumu kvalitāti un starptautisko un iekšzemes dzelzceļa kravu pārvadājumu jaudu kravu pārvadājumu koridorā, pārvaldības struktūra apspriežas ar pretendentiem, kuri varētu izmantot šos koridorus, un dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumu klientiem par kravu pārvadājumu koridora darbības rādītājiem.
In order to measure the quality of the service and the capacity for international and national rail freight services in the freight corridor, the governance body shall consult applicants likely to use the corridors and customers of rail freight services on the performance indicators in the freight corridor .
Pēc apspriešanās pārvaldības struktūra tos definē un vismaz reizi gadā tos publicē.
After this consultation, the governance body shall define and publish them at least once a year.
Šo rādītāju piemērošanas noteikumus attiecīgā gadījumā pieņem saskaņā ar 18. panta 3. punktā paredzēto regulatīvo procedūru.
The implementation rules for these indicators shall be laid down, where applicable, in accordance with the regulatory procedure referred to in Article 18(3).
Direktīvas 2001/14/EK 30. pantā minētās kontroles iestādes, kas darbojas kravu pārvadājumu koridorā, sadarbojas, pārraugot infrastruktūras pārvaldītāju un pretendentu starptautiskās darbības kravu pārvadājumu koridorā.
The regulatory bodies referred to in Article 30 of Directive 2001/14/EC which are responsible for the freight corridor shall cooperate to supervise the international activities of the infrastructure managers and applicants in the freight corridor.
Tās savstarpēji apspriežas un apmainās ar informāciju.
They shall consult each other and exchange information.
Vajadzības gadījumā tās pieprasa nepieciešamo informāciju tās dalībvalsts infrastruktūras pārvaldītājiem, kurā tās darbojas.
Where necessary, they shall request the necessary information from infrastructure managers in the Member State for which they are responsible.
Infrastruktūras pārvaldītājiem un citām trešām pusēm, kas iesaistītas starptautiskā jaudas piešķiršanā, ir pienākums nekavējoties sniegt attiecīgajām regulatīvajām iestādēm visu nepieciešamo informāciju par starptautiskajiem vilcienu ceļiem un jaudu, par ko viņi ir atbildīgi.
Infrastructure managers and other third parties involved in international capacity allocation are obliged to provide the regulatory bodies concerned without delay with all the information that is needed on the international train paths and capacity they are responsible for.
Pašlaik regulatīvajām iestādēm ir grūtības saņemt nepieciešamo informāciju no infrastruktūras pārvaldītājiem.
Presently regulatory bodies have difficulties getting the right information from infrastructure managers.
Ir svarīgi nodrošināt labu piekļuvi informācijai un pārredzamību.
It is important to ensure good access to information and transparency.
Ja kāds pretendents iesniedz sūdzību par starptautiskajiem dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumiem vai ja tiek veikta administratīva izmeklēšana, attiecīgā kontroles iestāde pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar to dalībvalstu kontroles iestādēm, kurās atrodas attiecīgais kravu pārvadājumu koridors, un pieprasa tām lēmuma pieņemšanai vajadzīgo informāciju.
In the event of a complaint from an applicant regarding international rail freight services, or within the framework of a routine enquiry, the regulatory body concerned shall consult the regulatory body of any other Member State on the territory of which the freight corridor concerned passes and request the necessary information from them before taking its decision.
Citu valstu kontroles iestādes sniedz visu informāciju, ko tām pašām ir tiesības pieprasīt saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem.
The other regulatory bodies shall provide all the information that they themselves have the right to request under their national legislation.
Vajadzības gadījumā sūdzību saņēmusī vai pēc savas iniciatīvas izmeklēšanu uzsākusī kontroles iestāde nosūta lietu kompetentajai kontroles iestādei, lai tā veiktu pasākumus pret attiecīgajām personām.
Where necessary, the regulatory body receiving the complaint or having initiated the routine enquiry shall transfer the file to the regulatory body responsible in order to take measures regarding the parties concerned.
Ja kāds pretendents iesniedz sūdzību par starptautiskajiem dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumiem vai ja tiek veikta administratīva izmeklēšana, attiecīgā regulatīvā iestāde pirms lēmuma pieņemšanas apspriežas ar to dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, kuras šķērso attiecīgais kravu pārvadājumu koridors, un prasa tām lēmuma pieņemšanai vajadzīgo informāciju.
In the event of a complaint from an applicant regarding international rail freight services, or within the framework of a routine enquiry, the regulatory body concerned shall consult the regulatory body of any other Member State on the territory of which the freight corridor concerned passes and ask it for the necessary information before taking its decision.
Vajadzības gadījumā sūdzību saņēmusī vai pēc savas iniciatīvas izmeklēšanu uzsākusī regulatīvā iestāde nosūta lietu kompetentajai regulatīvajai iestādei, lai tā saskaņā ar Direktīvas 2001/14/EK 30. panta 5. un 6. punktā minēto procedūru veiktu pasākumus pret attiecīgajām personām.
Where necessary, the regulatory body receiving the complaint or having initiated the routine enquiry shall transfer the file to the regulatory body responsible in order to take measures regarding the parties concerned in accordance with the procedure established in Article 30(5) and (6) of Directive 2001/14/EC .
Procedūra par lietas nodošanu regulatīvajām iestādēm jāpadara atbilstoša Direktīvā 2001/14/EK paredzētajiem noteikumiem.
The procedure for referring matters to regulatory bodies should be made compatible with the existing provisions in Directive 2001/14/EC.
Infrastruktūras pārvaldītāji sadarbojas šīs regulas īstenošanā.
The infrastructure managers shall cooperate to implement this Regulation.
Tie apmainās ar informāciju par paraugpraksi, lai to koordinētu visā Kopienā.
They shall exchange information concerning best practices in order to coordinate them throughout the Community.
Komisija tiem palīdz veikt šos uzdevumus.
The Commission shall support them in these tasks.
Šim nolūkam tā izveido infrastruktūras pārvaldītāju darba grupu, kuru tā vada.
For this purpose, it shall set up and chair a working group of infrastructure managers .
Šis pants ir lieks un rada lieku birokrātiju, jo infrastruktūras pārvaldītāji jau saskaņo savu darbību un apmainās ar paraugpraksi, tādēļ nav vajadzīga Komisijas iejaukšanās.
This article is redundant and creates unnecessary bureaucracy as the coordination and the exchange of best practice between infrastructure managers is obvious and does not need any intervention by the Commission.
Ja, pārskatot TEN-T pamatnostādnes saskaņā ar Lēmuma Nr. 1692/96/EK 18. panta 3. punktu, Komisija secina, ka ir lietderīgi pielāgot šo regulu minētajām pamatnostādnēm, tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šīs regulas grozījumu priekšlikumu.
If, where the guidelines for TEN-T are reviewed in accordance with the procedures referred to in Article 18(3) of Decision No 1692/96/EC, the Commission concludes that it is appropriate to adapt this Regulation to those guidelines, it shall present to the European Parliament and the Council a proposal on amending this Regulation accordingly.
Līdzīgi, saskaņā ar šo regulu pieņemti lēmumi var izraisīt vajadzību pārskatīt TEN-T pamatnostādnes.
Similarly , certain decisions taken under this Regulation may entail the need to revise the TEN-T guidelines.
Pielikums – b punkts
Annex – point b
(b) kravu pārvadājumu koridors ietilpst TEN-T;
b) the freight corridor must be part of the TEN-T;
TEN-T kā kritēriji, kas minēti pielikumā, ir lieki, jo tie jau raksturo koridoru izvēli saskaņā ar 3. pantu.
The TEN-T as a criteria mentioned in the annex are redundant, as they are already a characteristic of the selection of corridors mentioned in Article 3.
Dzelzceļa daļas samazināšanās kravu pārvadājumos Eiropā
The decreasing share of rail in freight transport in Europe
Eiropas politiku pārvadājumu jomā pēdējā desmitgadē raksturo pieaugoša liberalizācija.
European policies in the field of transport have been characterised in the last decade by an increasing liberalisation.
Līdztekus vērojams pastāvīgs pārvadājumu apjoma pieaugums, īpaši kravu pārvadājumu nozarē.
In parallel, transport growth has been constant, especially in the freight sector.
Laika posmā no 2000. līdz 2020. gadam ES-25 ir sagaidāms kravu pārvadājumu apjoma pieaugums (t/km) par 50 %.
An increase of the freight traffic volume (in tkm) by 50% in the EU-25 is expected between 2000 and 2020.
Šajā sakarā, pretēji apgalvojumam, ka dzelzceļa pārvadājumiem tiek piešķirta galvenā loma Eiropas pārvadājumu struktūrā, ko Komisija atzina savā Baltajā grāmatā, kas tika publicēta 2001. gadā „Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu”, dzelzceļa tirgus daļa kravu pārvadājumos ir nepārtraukti samazinājusies — 2005. gadā tā bija tikai 10 % no kravu pārvadājumu tirgus daļas, salīdzinot ar 20 % daļu 1970-os gados.
In this context, despite the recognition of the key role of the rail transport in the European transport framework by the Commission in its White Paper published in 2001 " European Policy for 2010: Time to decide ", rail market share declined continuously in the freight transport: in 2005 it represented only 10% of the freight transport market share against more than 20% in the 1970's.
Šīs grūtības varētu skaidrot ar izmaiņām pārvadājumu nozare pēdējos desmit gados.
These difficulties could be explained by the changing context in the transport sector in the last decade.
No jauna tika ieviesti trīs dzelzceļa tiesību aktu kopumi, atverot dalībvalstu tirgus un veicinot konkurenci un pārvadājumu efektivitāti.
Three Railway Packages have been introduced, opening the national markets and fostering the competition and transport efficiency.
Tomēr šai liberalizācijai nesekoja pietiekama valstu dzelzceļu sistēmu saskaņošana un saplūšana, neraugoties uz konkrētiem ierosinājumiem savietojamības un dzelzceļa infrastruktūras integrētas vadības jomā, piemēram, Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) izveide.
But this liberalisation was not supported enough by the harmonisation and the synergies between national rail systems, despite certain initiatives in the field of interoperability and of the integrated management of the railway infrastructure, like for example the development of the European Rail Traffic Management System (ERTMS).
Dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgum tagad jāsastopas ar uzdevumu uzlabot pakalpojumu kvalitāti.
The rail freight market has now to face the challenge of the improvement of its quality of service.
Saskaņā ar Starptautiskās autoceļu un dzelzceļa kombinētā transporta uzņēmumu apvienības ( UIRR ) tīmekļa vietnē publicēto informāciju 2007. gadā tikai 60 % no kravas vilcieniem ieradās saskaņā ar grafiku.
In 2007, according to statistics published on the web site of the UIRR (International Union of combined Road- R ail transport companies), only around 60% of the freight trains arrived on time.
Tajā pašā gadā aptuveni 20 % no kravas vilcieniem ieradās ar vairāk nekā trīs stundu kavēšanos un 8 % — ar vairāk nekā 24 stundu kavēšanos.
The same year, around 20 % of the freight trains arrived with more than 3 hours' delay and 8% with more than 24 hours' delay.
Rezultātā šī neizpilde padara dzelzceļu nekonkurētspējīgu salīdzinājumā ar citiem pārvadāšanas veidiem kravu pārvadājumos.
As a result, this lack of compliance handicaps the rail in its competition against other modes of transport in the freight transport.
Ņemot vērā dažādos iemeslus šādam kvalitātes trūkumam, Eiropas Komisija nesen īpaši analizēja nepietiekamo dzelzceļa infrastruktūras resursu pārdalīšanu attiecībā uz kravu pārvadājumiem.
Among the various reasons responsible for this lack of quality, the European Commission has recently concentrated its analysis on the insufficient repartition of resources of the rail infrastructure in favour of the freight.
Tāpēc Komisija pēdējos gadus aicināja noteikt prioritāti preču pārvadājumiem, piemēram, savā Paziņojumā „Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem” ( COM(2007)0608 ), par kuru Eiropas Parlaments 2008. gada 4. septembrī pieņēma rezolūciju.
Therefore, the Commission promoted the idea to give more priority to the transport of goods in the last years, for example through its Communication " Towards a rail network giving priority to freight " ( COM(2007)0608 ), on which the European Parliament has adopted a resolution on 4 September 2008.
Pēc šī paziņojuma Komisija tagad iesniedz priekšlikumu jaunam tiesību aktam, lai radītu konkurētspējīgu dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem.
Following this Communication, the Commission now proposes a legislation creating a competitive rail network for competitive freight.
Eiropas kravu pārvadājumu koridoru izveide
The creation of European freight corridors
Komisijas priekšlikuma mērķis ir organizēt un definēt noteikumus par starptautiskiem dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem, īpaši attiecībā uz to izvēli un to administratīvo struktūru.
The Commission's proposal aims at organising and determining rules for international rail freight corridors, especially concerning their selection and their administrative organisation.
Tā veicina arī saskaņotu vadību starp infrastruktūru pārvaldītājiem attiecībā uz ceļu piešķiršanu, satiksmes vadību un investīcijām šajā koridorā.
It promotes also the harmonised management between infrastructure managers concerning the allocation of paths, the traffic management and the investments along this corridor.
Priekšlikuma 2. nodaļa nosaka kravu pārvadājumu koridorus, piedāvājot kritērijus dalībvalstīm kravu pārvadājumu koridoru izvēlei un nosakot to pārvaldības struktūru.
Chapter 2 of the Proposal can be summarised as the chapter designing the freight corridors, presenting the criteria for the selection of freight corridors by Member States and defining their governance bodies.
Tiks savienotas vismaz divas dalībvalstis, un koridors būs daļa no Eiropas Transporta tīkla (TEN-T).
At least two Member States will be linked and the corridor shall be part of the TEN-T.
Šo koridoru ieviešanas mērķis ir veicināt nozīmīgu dzelzceļa kravu pārvadājumu attīstību, pamatojoties uz sociālekonomisko analīzi.
These corridors shall aim at allowing a significant development of rail freight traffic, on the basis of a socio-economic analysis.
Ieviešanas plānu apstiprina pārvaldības struktūra.
An implementation plan shall be approved by the governance body.
Priekšlikuma 3. nodaļā uzskaitīti galvenie elementi saistībā ar investīcijām kravu pārvadājumu koridorā, īpaši infrastruktūru investīciju plāniem.
Chapter 3 mentions the main elements concerning the investment in the freight corridor, in particular the investment plans for infrastructure.
Jāsaskaņo lieli uzturēšanas darbi, un stratēģiskiem termināliem jāpiemēro attīstības stratēģija.
Heavy maintenance works have to be coordinated and strategic terminals are subject to a development strategy.
Priekšlikuma 4. nodaļa ietver noteikumus un instrumentus saistībā ar kravu pārvadājumu koridoru vadību, piemēram, vienas pieturas aģentūras ieviešana saskaņā ar pieprasījumiem pēc vilcienu ceļiem.
Chapter 4 contains the rules and instruments related to the management of the freight corridor, like the creation of a one-stop-shop for the requests for train paths.
Pārvaldības struktūra, pamatoties uz komiteju darbā noteiktiem kritērijiem, arī nosaka īpašu kategoriju, sauktu par „prioritāriem kravu pārvadājumiem” precēm, kurām ļoti svarīgs ir piegādes laiks.
A specific category called "priority freight" for very time-sensitive good is also defined by the governance body on the basis of criteria defined in comitology.
Satiksmes vadības noteikumus, īpaši prioritātes noteikumus „prioritāriem kravu pārvadājumiem” satiksmes pārtraukšanas gadījumā, izstrādā un publicē infrastruktūru vadītāji.
Rules for the traffic management, especially rules of priority for the "priority freight" in case of traffic disruption, are drawn up and published by the infrastructure managers.
Referenta viedoklis par priekšlikumu
Rapporteur's views on the proposal
Referents atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija cenšas uzlabot situāciju dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā un atbalsta vairākus tās analīzes elementus.
Your rapporteur welcomes the fact that the Commission aims to improve the situation in the rail freight sector and shares several elements of its analysis.
Tomēr referentam ir zināmas šaubas par to, vai daži tiesību akta priekšlikuma nosacījumi ir atbilstoša atbilde problēmām dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā.
But your rapporteur has, however, certain doubts that some provisions of the legislative proposal are an adequate answer to the problems in the rail freight sector.
Atgriežoties pie tiesību akta priekšlikuma, ko sagatavojusi Komisija, referents tomēr uzskata, ka galvenie iemesli kravu pārvadājumu koridoru ieviešanai, kas ir labāka investīciju sinhronizēšana pa koridoriem un pārrobežu sadarbības uzlabošana bez vadības struktūru saskaņošanas, ir pamatoti un piemēroti dzelzceļa kravu pārvadājumu jomas vajadzībām.
Coming back to the legislative proposal made by the Commission, your rapporteur believes, nevertheless, that the main reasons for introducing the freight corridor, which are a better synchronisation of the investments along the corridors and the improvement of the cross-border cooperation without the harmonisation of the management structures, are justified and adapted to the needs of the rail freight sector.
Turklāt referents vēlētos novērst jebkuru iespējamu maldinošu izpratni, ko varētu radīt Komisijas teksts.
Moreover, your rapporteur would like to prevent against any possible misleading understanding inspired by the text of the Commission.
Tādēļ ir jāprecizē priekšlikuma redakcija, jo tā rada dažādas interpretācijas, īpaši par iespējamo negatīvo ietekmi uz dzelzceļa nozari.
Therefore the wording of the proposal needs to be more specified, as it creates various interpretations, especially on the potential negative impacts in the railways sector.
Īpašos nosacījumus par prioritātes noteikumiem nevajadzētu interpretēt kā mēģinājumu dramatiski samazināt operatoru satiksmes vadības elastību visā dzelzceļa tīklā.
Concerning the specific provisions on the priority rules, they should not be interpreted as aiming to reduce dramatically the flexibility of the traffic management by the operators on the whole rail network.
Gluži pretēji, šie noteikumi ir domāti, lai no visa dzelzceļa tīkla efektivitātes viedokļa atrastu labāku līdzsvaru starp kravu un pasažieru vilcieniem šajos īpašajos koridoros.
These rules aim on the contrary, from the point of view of the efficiency of the whole rail network, to find a better balance on these specific corridors between freight and passenger trains.
Tādēļ kravu pārvadājumiem nav absolūta prioritāte attiecībā pret visiem pārējiem vilcieniem, tai skaitā, protams, pasažieru vilcieniem.
Therefore, freight traffic would not have an absolute priority against all trains, including of course passenger trains.
Šo iemeslu dēļ ir nepieciešams apkopot noteikumu nepieciešamību ar noteiktu dzelzceļa sistēmas vadības elastību, lai ierobežotu iespējamo ietekmi uz pasažieru satiksmi, lai izvairītos no jebkuriem iespējamiem konfliktiem starp dažādiem satiksmes veidiem un uzlabotu kravu satiksmes nepārtrauktību.
For these reasons, it is necessary to conciliate the necessity of rules with a guaranteed flexibility of the management of the rail system, in order to limit the potential impact on passenger traffic, to avoid any possible conflicts between the different types of traffic and to improve the continuity of the freight traffic.