natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tēmas vadītājs Vittorio PRODI
Vittorio PRODI, theme-leader
Galvenais runātājs Prof. Hans-Joachim SCHELLNHUBER
Prof. Hans-Joachim SCHELLNHUBER, key-note speaker
Delegācijas vizīte Pekinā
Delegation visit to Beijing
2007. gada 7. novembris
7 November 2007
delegācijas locekļi Vincenzo LAVARRA , Bairbre de BRÙN , Anne LAPERROUZE
Vincenzo LAVARRA, Bairbre de BRÙN, Anne LAPERROUZE, members of the delegation
Rezolūcijas pieņemšana attiecībā uz COP 13
Adoption of resolution in view of COP 13
2007. gada 14. novembris
14 November 2007
EP delegācijas priekšsēdētājs COP 13 Alejo VIDAL-QUADRAS
Alejo VIDAL-QUADRAS, Chairman EP delegation to COP 13
CLIM priekšsēdētājs Guido SACCONI
Guido SACCONI, CLIM Chairman
referents par COP 13 Satu HASSI
Satu HASSI, rapporteur on COP 13
CLIM trešā tematiskā sesija
CLIM 3rd thematic session
2007. gada 19. novembris
19 November 2007
tēmas vadītājs Philippe BUSQUIN
Philippe BUSQUIN, theme-leader
galvenais runātājs Prof. Carlo RUBBIA
Prof. Carlo RUBBIA, key-note speaker
Saistībā ar COP 13 sarunām par klimatu:
In the context of the COP 13 Climate negotiations:
Kopīga preses konference ar Komisiju
Joint Press Conference with Commission
Bali, 2008. gada 11. decembris
Bali, 11 December 2008
Komisārs Stavros DIMAS
Commissioner Dimas
EP delegācijas COP 13 līdzpriekšsēdētājs Miroslav OUZKÝ
Miroslav OUZKÝ, Co-Chairman EP delegation to COP 13
EP parlamentāriešu preses konference pie apaļā galda
EP Press Conference on round-table of parliamentarians
Bali, 2008. gada 12. decembris
Bali, 12 December 2008
EP delegācijas COP 13 līdzpriekšsēdētājs Guido SACCONI
Guido SACCONI, Co-Chairman EP delegation to COP 13
EP runātājs pie apaļā galda Karl-Heinz FLORENZ
Karl-Heinz FLORENZ, EP speaker at round-table
Kopīga preses konference ar Padomi un Komisiju
Joint Press Conference with Council and Commission
Bali, 2008. gada 15. decembris
Bali, 15 December 2008
EP delegācijas COP 13 līdzpriekšsēdētāja Guido SACCONI vārdā nolasīta deklarācija
statement read on behalf of Guido SACCONI, Co-Chairman EP delegation to COP 13
Delegācijas vizīte Deli
Delegation visit to Delhi
delegācijas līdzpriekšsēdētāja Romana JORDAN CIZELJ
Romana JORDAN CIZELJ, Co-Chairman of the delegation
delegācijas attiecībām ar Indiju priekšsēdētāja Neena GILL
Neena GILL, Chairman of the delegation for relations with India
CLIM sestā tematiskā sesija
CLIM 6th thematic session
2008. gada 26. marts
26 March 2008
tēmas vadītājs Justas Vincas PALECKIS
Justas Vincas PALECKIS, theme-leader
galvenais runātājs Dr. Rajendra K. PACHAURI
Dr. Rajendra K. PACHAURI, key-note speaker
Delegācijas vizīte Vašingtonā
Delegation visit to Washington
2008. gada 30. aprīlis
30 April 2008
CLIM starpposma ziņojuma pieņemšana
Adoption of CLIM interim report
2008. gada 21. maijs
21 May 2008
CLIM astotā tematiskā sesija
CLIM 8th thematic session
2008. gada 23. jūnijs
23 June 2008
tēmas vadītāja Bairbre DE BRÚN
Bairbre DE BRÚN, theme-leader
galvenais runātājs Ken LIVINGSTONE
Ken LIVINGSTONE, key-note speaker
Eirobarometra aptaujas rezultāti
Presentation of results of Eurobarometer survey
2008. gada 11. septembris
11 September 2008
Komisāre Margot WALLSTRÖM
Commissioner WALLSTRÖM
Komisārs Stavros DIMAS
Commissioner DIMAS
Delegācijas vizīte Maskavā
Delegation visit to Moscow
2008. gada 29. oktobris
29 October 2008
delegācijas Maskavā priekšsēdētājs Vittorio PRODI
Vittorio PRODI, Chairman of the delegation to Moscow
Agnes SCHIERHUBER
Agnes SCHIERHUBER, members of the delegation
ATTIECĪBAS AR DALĪBVALSTU PARLAMENTIEM
RELATIONS WITH NATIONAL PARLIAMENTS
Kopīga parlamentāriešu tikšanās par klimata pārmaiņām
Joint Parliamentary Meeting on climate change
Brisele, 2007. gada 1. un 2. oktobris
Brussels, 1-2 October 2007
vairāki CLIM locekļi no EP puses
EP activity - several CLIM members
Uzklausīšana un viedokļu apmaiņa ar Francijas Nacionālās asamblejas Eiropas delegāciju
Hearing and exchange of views with EU delegation of French National Assembly
Parīzē, 2007. gada 17. oktobris
Paris, 17 October 2007
Slovēnijas Nacionālās asamblejas organizētā to komiteju priekšsēdētāju sanāksmē, kas atbildīgas par enerģiju un vidi dalībvalstu parlamentos un Eiropas Parlamentā
Meeting of the Chairpersons of the committees responsible for energy and the environment from the national parliaments and the European Parliament organised by the Slovenian National Assembly
2008. gada 20. un 21. janvāris
20-21 January 2008
Viedokļu apmaiņa ar Īrijas Parlamenta Klimata pārmaiņu un energodrošības apvienotās komitejas locekļu delegāciju
Exchange of views with a delegation of Members of the Joint Committee on Climate Change and Energy Security of the Oireachtas
2008. gada 4. novembris
4 November 2008
CLIM sanāksme
CLIM meeting
Kopīga parlamentāriešu tikšanās par enerģētiku un ilgtspējīgu attīstību
Joint Parliamentary Meeting on energy and sustainable development
2008. gada 20. un 21. novembris
20-21 November 2008
DALĪBA NEFORMĀLĀS PADOMĒS
PARTICIPATION TO INFORMAL COUNCILS
Neformālā Vides padome
Informal Environment Council
2008. gada 10.–12. aprīlis
10-12 April 2008
Hans BLOKLAND pārstāv ENVI un CLIM
Hans BLOKLAND represented both ENVI and CLIM
Neformālā Vides un enerģētikas padome
Informal Environment /Energy Council
Parīze, 2008. gada 3.–5. jūlijs
Paris, 3-5 July 2008
ATTIECĪBAS AR VIETĒJĀM PAŠVALDĪBĀM
RELATIONS WITH LOCAL AUTHORITIES
Katalonijas valdības organizētā Kataloniešu konventa par klimata pārmaiņām nobeiguma sēde
Final session of the Catalan Convention on Climate Change organised by the government of Catalunya
2008. gada 14. februāris
14 February 2008
ATTIECĪBAS AR PILSONISKO SABIEDRĪBU
RELATIONS WITH CIVIL SOCIETY
Forums „Agora” par klimata pārmaiņām
Agora on climate change
Brisele, 2008. gada 12.–13. jūnijs
Brussels, 12-13 June 2008
International Expo 2008 , Eiropas diena
International Expo 2008, European Day
2008. gada 5. septembris
5 September 2008
priekšsēdētāja vietnieks Roberto MUSACCHIO
Roberto Musacchio, Vice-Chairman
CITI PASĀKUMI
OTHER ACTIVITIES
Lūgums veikt Eirobarometra aptauju par ES iedzīvotaju attieksmi pret klimata pārmaiņām
Request for an Eurobarometer survey on Europeans' attitudes towards climate change
Iepazīstināšana ar rezultātiem CLIM 2008. gada 15. septembra sanāksmē
Presentation of results at CLIM meeting of 15 September 2008
Lūgums EP Birojam lūgt ģenerālsekretāram izskatīt iespēju izveidot EP ietvaros sistēmu emisiju samazināšanai
Request to the EP Bureau to ask the Secretary-General to look into the possibility of setting-up within the EP a scheme for emissions offsetting
CLIM priekšsēdētāja 2008. gada 31. marta vēstule
letter by CLIM Chairman of 31.3.2008
Biroja 2008. gada 22. septembra lēmums izskatīt jautājumu saistībā ar EP oglekļa pēdas samazināšanu
Bureau Decision of 22 September 2008 to examine the issue in the context of the reduction of the EP carbon footprint
Kopīga parlamentāriešu tikšanās par klimata pārmaiņām un tiesību aktiem saistībā ar klimata pārmaiņām
Joint Parliamentary meeting on Climate change and climate change related legislation
Dalībvalstu tiesību akti un dalībvalstu iniciatīvas un programmas (kopš 2005. gada) par jautājumiem saistībā ar klimata pārmaiņām
National Legislation and national initiatives and programmes (since 2005) on topics related to climate change
Eiropas Vides politikas institūts, 03.09.2007
By IEEP, 03/09/07
Šajā pētījumā ir runa par dalībvalstu tiesību aktiem, iniciatīvam un programmām, ko ES dalībvalstis un EEZ valstis uzsākušas cīņai ar klimata pārmaiņām.
This study presents national legislation, initiatives and programmes recently launched by EU Member States and EEA countries to tackle climate change.
Kā redzams no ES paraugprakses un centieniem apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un cīnīties pret klimata pārmaiņām, šīs iniciatīvas nav bijušas veiksmīgas pamatā tādēļ, ka tās ir nepilnīgi īstenotas (piemēram, sakarā ar finanšu resursu trūkumu) un pietrūcis politiskās gribas.
Lessons learnt from 'good' EU practices and efforts aimed at halting the loss of biodiversity and the fight to climate change indicate that these initiatives were not successful, mainly due to weak implementation (e.g. the lack of financial resources) and lack of political will.
Ar aptaujas anketām, ko Eiropas Parlaments izsūtīja pa Eiropas Parlamentārās pētniecības un dokumentācijas centra tīklu dažādu dalībvalstu parlamentiem, tika apkopoti dažādi tiesību akti, iniciatīvas un programmas.
The various legislation, initiatives and programmes have been collected via a questionnaire sent out by the European Parliament through the ECPRD network to the different National Parliaments.
Šis tīkls ir īpaši paredzēts, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu.
This network is especially designed to facilitate the exchange of information between national parliaments and the European Parliament.
Viss materiāls ir apstrādāts, galvenie rezultāti apkopoti salīdzinošās tabulās, kā arī īsumā apspriesta informācija šajās tabulās un interesējošās prakses.
The overall material has been processed, the main results are presented in comparative tables and the information within these tables and ‘interesting practices’ are briefly discussed.
Klimata pārmaiņu tiesību akti un iniciatīvas ES līmenī
Climate change legislation and initiatives at EU level
Copenhagen Economics , 01.10.2007
By Copenhagen Economics, 01/10/07
Pētījuma mērķis bija pārskatīt pašreizējos un perspektīvos ES tiesību aktus un iniciatīvas saistībā ar klimata politiku un sniegt ieteikumus turpmākajai politikai.
The study was to review current and prospective EU climate policy related legislation and initiatives and provide recommendations for future policies.
Pētījumā novērtēta pašreizējā veiktspēja un ierosinātas izvēles iespējas reformai periodā pēc 2012. gada.
It evaluates current performance and puts forward options for reform in the post-2012 regime.
Attiecībā uz politiskajiem pasākumiem saistību periodā līdz 2012. gadam ir uzsvērtas trīs prioritātes klimata politikas rentabilitātes uzlabošanai — jāizveido labāk funkcionējošs enerģētikas tirgus, selektīvāk jāņem vērā reglamentējošie enerģētikas standarti un jāizmanto vairāk uz tirgu pamatoti mehānismi autotransporta emisiju samazināšanai.
For policy actions already affecting the commitment period up to 2012, three priorities are underlined all with the aim of improving the cost-effectiveness of climate policies: create a better functioning internal market for energy, take a more selective approach to regulatory energy standards, and use more market based mechanisms to reduce road transport emissions.
Periodā pēc 2012. gada uzsvērti divi jautājumi — Eiropas Elektrosakaru standarta reforma un uzdevumi saistībā ar emisiju samazināšanas mērķu sadalījumu starp dalībvalstīm.
For the period post 2012, two issues are stressed: the needed reform of the ETS, and the challenges involved in distributing the target reductions among member states.
Klimata pārmaiņu tiesību akti un iniciatīvas starptautiskajā līmenī, kā arī un dizaina varianti gaidāmajai starptautiskajai klimata politikai
Climate Change Legislation and Initiatives at International Level and Design options for Future International Climate Policy
Šajā pētījumā ir pamatinformācija Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās klimata pārmaiņu konvencijas ( UNFCCC ) Pušu konferencei ( COP ), kā arī Pušu konferencei, kas kalpo kā Kioto protokola Līgumslēdzēju pušu sanāksme ( COP / MOP ) 2007. gada decembrī Bali, Indonēzijā.
This study provides background information for the Conference of the Parties (COP) to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP) in December 2007 in Bali, Indonesia.
Pētījumā aplūkoti galvenie apspriežamie jautājumi, sākot oficiālās sarunas par starptautisku pamatnolīgumu rīcībai pēc 2012. gada, ko ierosināja COP / MOP sanāksmē Bali un kurš ir jānoslēdz līdz 2009. gadam.
It discusses the major issues under discussion at the start of the official negotiation of an international post 2012 framework agreement, initiated at the COP/MOP meeting in Bali and to be reached by 2009.
Pētījumā ir dots pārskats, novērtējums par pieejām, kādas jāparedz gaidāmajā starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām.
The study provides an overview an assessment of the approaches that can be taken in a future international agreement on climate change.
Pētījumā iekļauts pārskats par klimata pārmaiņu politikām lielākajās valstīs (Eiropas Savienībā, ASV, Japānā, Krievijā, Ķīnā, Indijā un Brazīlijā), par privāta rakstura un nevalstiskām iniciatīvām, kā arī līmenis, kādā šīs valstis īsteno savas saistības saskaņā ar Kioto protokolu.
The study includes a review of climate change policies of major countries (European Union, USA, Japan, Russia, China, India, Brazil) and private and non-governmental initiatives as well as the extent to which they are implementing their existing commitments under the Kyoto Protocol.
Papildus Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās klimata pārmaiņu konvencijai gaidāmā starptautiskā klimata politika ir apspriesta dažādos starptautisko procesos, ieskaitot Glenīglzas G8 plus 5 procesu, Āzijas un Klusā okeāna partnerattiecības ( AP6 ), Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsta līmeņa sarunas par klimata pārmaiņām, ASV lielāko emitentu iniciatīvu un Grenlandes, Dienvidāfrika un Zviedrijas ministru dialogu par klimata pārmaiņām.
Future international climate policy is discussed in various international processes in addition to the UNFCCC, including the Gleneagles G8 plus 5 process, the Asia-Pacific Partnership (AP6), the United Nations High-Level Climate Change Talks, the US major emitters initiative and the Greenland/South Africa/Sweden Ministerial dialogue on climate change.
Sociālā un ekonomikas dimensija, P&A, jaunās tehnoloģijas, tehnoloģiju tālāknodošana, jauninājumi un stimuli
Social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives
Saistību slogs — klimata pārmaiņu mazināšanas politikas ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību
Burden Sharing - impact of climate change mitigation policies on growth and jobs
Eiropas Vides politikas institūts, 15.03.2008
By IEEP, 15/03/08
Ziņojumā ir dota sintēze un pārskats par veiktajiem pētījumiem par klimata pārmaiņu mazināšanas politikas ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību dažādās ekonomikas nozarēs (enerģētikā, dzelzs un tērauda, cementa rūpniecībā, transportā un celtniecībā).
This report provide a synthesis and review of existing studies addressing the impact of climate change mitigation polices on growth and jobs in different economic sectors (energy, iron and steel, cement, transport, construction).
Aplūkoti rezultāti dažādiem klimata pārmaiņu mazināšanas scenārijiem līdz 2020. gadam un vēl tālākā nākotnē.
It looks at the implications of different mitigation scenarios for 2020 and beyond.
Pētījumā parādīts, ka saskaņā ar daudziem literatūras avotiem klimata pārmaiņu mazināšanas politika nodrošinās jaunas darbavietas atsevišķās nozarēs (piemēram, saistībā ar radioiekārtām un sistēmām, energoefektivitāti, CCS u. tml.), bet citās nozarēs zināmas darbavietas tiks likvidētas (piemēram, saistībā ar fosilajiem kurināmiem un neefektīvu produktu ražošanu).
The study reveals that, according to many literature sources, mitigation policy will lead to job creation in some sectors (e.g. related to RES, energy efficiency, CCS, etc), while some jobs will be lost in others (e.g. related to fossil fuels and production of inefficient products).
Visumā pētījumā uzsvērts, ka kopējais neto efekts paredzams pozitīvs, jo darbavietas mazāk darbietilpīgās nozarēs varētu tikt aizstātas ar darbavietām nozarēs ar lielāku darbietilpību vai nozarēs ar garākām vērtību ķēdēm.
In general, the studies highlight that the overall net effect is likely to be positive, as jobs in less labour intensive industries could be replaced by jobs in more labour intensive ones, or in sectors with longer value chains.
Turklāt izskatās, ka mazināšanas pasākumu vidējās izmaksas parasti tiek uzskatītas par salīdzinoši nelielām, ne lielākām par 1 % no IKP, kaut gan atkarībā no pieņēmumiem šis skaitlis var būt mazliet lielāks vai mazāks.
Furthermore, it appears that the average cost of mitigation is usually considered relatively small, in the order of no more than 1% of GDP – with changes to assumptions resulting in slightly higher and lower estimates.
ES kopējais IKP varētu pat nedaudz palielināties sakarā ar ekonomikas pozitīvu pārstrukturēšanu, piemēram, atverot jaunus tirgus, kas nes peļņu (piemēram, saistībā ar radioiekārtām un sistēmām, CCS tehnoloģijām un no degvielas viedokļa efektīviem transportlīdzekļiem).
Aggregated EU GDP could even slightly increase thanks to positive restructuring of the economy, such as the opening of profitable new markets (e.g. RES, CCS technologies and fuel efficient vehicles).
Klimata pārmaiņas un pasaules ūdens resursi, īpašu uzmanību veltot ilgtspējīgai attīstībai, zemes izmantošanai, zemes izmantošanas pārmaiņām un mežiem
Climate change and the world's water with special focus on sustainable development, land use, land use change and forests
Klimata pārmaiņu izraisīta pārmērīga ūdens resursu noslodze un tās ietekme uz dabīgajām un vadītajām ekosistēmām
Climate change–induced water stress and its impact on natural and managed ecosystems
Eiropas Vides politikas institūts, 07.01.2008
By IEEP, 07/01/08
Šajā pētījumā parādīts, ka ūdens režīmu maiņas ietekme liela mērā var būt tāda pati, kādu sagaida klimata pārmaiņu rezultātā.
This study has shown that much of the impact anticipated from climate change can be attributed to changes in water regimes.
Lai sagatavotos un reaģētu uz klimata pārmaiņu ietekmi, jāpārskata pieeja dabīgajām un vadītajām ekosistēmām, piemēram, izmantojot ekosistēmu pakalpojumu pieeju, kurā lielāks uzsvars likts uz veselīgām ekosistēmām, kā arī izmantojot ilgtspējīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības praksi, kas var veicināt klimata pārmaiņu elastību un sugu veselību, nevis tai pretdarboties.
Preparing for and responding to climate impacts will require reviewing approaches to natural and managed ecosystems, for example through the lens of ecosystem services, by which greater emphasis is placed on the preservation of healthy ecosystems; and through sustainable agricultural and forestry practices that can lend to rather than working against climate resilience and species health.
Mežsaimniecība un klimata pārmaiņas — oglekļa piesaistes potenciāls
Forestry and climate change: potential for carbon sequestration
(tikai iekšējai lietošanai, pieejams uz pieprasījumu)
(only internal; available upon request)
Ziņojuma mērķis ir sniegt atsevišķus precīzus skaitļus un datus, cita starpā, par globālajiem mežu resursiem, mežu izciršanu un oglekļa uzkrāšanos veģetācijā, ar kuriem papildina pētījumu, ko Eiropas Parlaments pieprasīja un pasūtīja Eiropas Vides politikas institūtam par tematu „Klimata pārmaiņu izraisīta pārmērīga ūdens resursu noslodze un tās ietekme uz dabīgajām un vadītajām ekosistēmām”.
The note aims to give some exact figures and data on - amongst others - global forest resources, deforestation and carbon stock in vegetation, supplementing the study requested and commissioned by the European Parliament to IEEP on " Climate change - Induced water stress and its impact on natural and managed ecosystems ".
Brīfinga piezīmēs uzsvērts mežsaimniecības potenciāls ar oglekļa piesaisti veicināt klimata pārmaiņu mazināšanos.
The briefing note highlights the potential of forestry to contribute to climate change mitigation through carbon sequestration.
Emisiju avoti no rūpniecības un enerģētikas nozares un transporta emisijas globālā līmenī
Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level
Pārskats par globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām un turpmākajiem emisiju samazināšanas scenārijiem
An overview of global greenhouse gas emissions and emissions reduction scenarios for the future
Eiropas Vides politikas institūts, 15.02.2008
By IEEP, 15/02/08
Šajā pētījumā runa pamatā ir par oglekļa dioksīda (CO 2 ) emisijām no fosiliem kurināmiem.
This study focuses on carbon dioxide (CO 2 ) emissions from fossil fuels.
Aktivitāte, ekonomika, enerģētikas un emisiju intensitāte ir galvenie faktori attiecībā uz šīm emisijām.
Key drivers of these emissions are activity, economics, energy intensity and carbon intensity.
Tā kā klimata politikas mērķis nav samazināt IKP vai iedzīvotāju skaitu, galvenais veids, kā ietekmēt emisiju apmērus, ir pēdējo divu faktoru izmaiņas, t. i., vajadzīgā enerģijas daudzuma samazināšana uz IKP un degvielu maisījuma dekarbonizācija.
As reducing GDP or population is not a likely aim of climate policy, the primary means of affecting emissions is to change the last two of the four factors: reducing the amount of energy needed per GDP, and decarbonising the fuel mix.
Pētījumā ir mēģināts noteikt pašreizējo siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzumu un paredzēt to turpmāko attīstību, jo tie svarīgi analītiski izejas dati politikas veidošanai.
The study tries to quantify current greenhouse emissions and anticipate their future evolution which are important analytical inputs for policymaking.
Kā iesaistīt citus galvenos faktorus — klimata pārmaiņas , adaptācija trešās valstīs un globālā drošība
How to engage other main actors - climate change, adaptation in third countries and global security
Pašreizējais stāvoklis pēc Bali sarunām
State of play of post-Bali negotiations
Jaunattīstības valstu iesaistīšana sarunās par klimata pārmaiņām
Engaging developing countries in climate change negotiations
Eiropas Vides politikas institūts, 26.03.2008
By IEEP, 26/03/08
Arvien svarīgāks un steidzamāks kļūst jautājums par jaunattīstības valstu iesaistīšanu.
Engaging the developing world has become increasingly more important and urgent.
Šajā dokumenta ir pētīti iespējamie veidi, kā piesaistīt jaunattīstības valstis jautājumu risināšanai attiecībā uz klimata pārmaiņām un šo valstu radīto emisiju samazināšanu.
This paper explores the possible ways to attract developing countries on board in addressing climate change and reducing their own emissions.
Dokumentā skatāma „ēdienkarte” ar politikas izvēlnēm un vairāki ieteikumi attiecībā uz ilgtermiņa mērķiem, politiku un pasākumiem.
The paper concludes with a menu card of policy options and a set of recommendations on a long-term objective, on policies and measures.
Jauno tirgus ekonomikas valstu iesaistīšana — barjeru likvidēšana sadarbībai tehnoloģiju jomā
Engaging emerging economies - Removing barriers for technology cooperation
Vupertāles institūts, 26.03.2008
By Wuppertal Institute, 26/03/08
Tehnoloģiju pārnese ir būtiski svarīga jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai nodrošinātu stabilu energoapgādi to straujajai ekonomiskai attīstībai.
For emerging economies technology transfer is crucial in order to ensure a steady energy supply for their rapid economic development.
Šajās valstīs, jo īpaši Indijā un Ķīnā strauji pieaug pieprasījums pēc enerģijas.
Energy demand in these countries is growing fast, particularly in India and China..
Lai nodrošinātu, ka ekonomiskajai izaugsmei neseko liels siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugums, ir būtiska zema oglekļa tehnoloģiju pārnese un tehnoloģija, kas ļautu izvairīties no negatīvas ietekmes uz adaptāciju.
To ensure that the economic growth is not coupled with the high GHG emission growth, technology transfer of low-carbon technologies and technology avoiding negative impact on adaptation is essential.
Brīfingā dots galveno partnerattiecību pārskats, kā arī norādīti šķēršļi tehnoloģiju pārnesei un doti piemēri attiecīgiem instrumentiem, kas var palīdzēt šos šķēršļus pārvarēt un veicināt tehnoloģiju pārnesi un ar klimata pārmaiņām saistītus projektus.
The briefing gives an overview of key partnerships and points the barriers that technology transfer is facing and examples for appropriate tools that can help to overcome the remaining obstacles and promote technology transfer and climate change-related projects.
ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas sasaiste ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām
Linking the EU ETS with other Emissions Trading Schemes