natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2a) Lēš, ka veselības aprūpē iegūtas infekcijas (HCAI) vidēji skar katru divdesmito pacientu, t. i., Eiropas Savienībā ik gadu 4,1 miljonu pacientu un ka gadā ir apmēram 37 000 nāves gadījumu, kuru cēlonis ir kāda no šīm infekcijām.
(2a) It is estimated that, on average, healthcare-associated infections (HCAIs) occur in one patient in twenty, that is to say, 4.1 million patients a year in the EU, and that about 37 000 deaths are caused every year by the after-effects of such infections.
Svarīgi ir atgādināt, ka veselības aprūpē iegūtas infekcijas ( HCAI ) ir viens no biežākajiem un potenciāli kaitīgākajiem cēloņiem, kuru dēļ tiek netīši apdraudēta veselība.
Healthcare-associated infections (HCAIs) are among the most frequent and destructive causes of unintended harm.
(3) Nepietiekama pacientu drošība ir gan nopietna sabiedrības veselības problēma, gan liels ekonomisks slogs ierobežotajiem veselības aprūpes resursiem.
(3) Poor patient safety represents both a severe public health problem and a high economic burden on limited health resources.
Liela daļa nevēlamo notikumu slimnīcās un primārajā aprūpē ir novēršama; faktiski lielāko daļu minēto notikumu izraisa sistēmiski faktori.
A large proportion of adverse events are preventable, both in the hospital sector and in primary care, with systemic factors appearing to account for a majority of them.
Liela daļa nevēlamo notikumu slimnīcās un primārajā aprūpē , tostarp nevēlami notikumi, ko izraisījusi nepareiza diagnoze vai ārstēšana, ir novēršama; faktiski lielāko daļu minēto notikumu izraisa finanšu līdzekļu ierobežotība un sistēmiski faktori.
A large proportion of adverse events , including those resulting from misdiagnosis and/or inapprop ria te treatment, are preventable, both in the hospital sector and in primary care, with limited financial resources and systemic factors appearing to account for a majority of them.
Nepalielinot resursus veselības aprūpē, sistēmiskie faktori vai organizatoriskās pārmaiņas nedos nekādu labumu.
Unless there is a steady increase in resources for the health system, systemic factors and organisational solutions will not change anything.
Ietekmes novērtējums (COM/2008/3005) parādīja, ka ar diagnosticēšanu saistītās kļūdas ir viens no svarīgākajiem nevēlamo notikumu iemesliem veselības aprūpē.
The impact assessment ( SEC(2008)3005 ) has shown that medical errors and misdiagnosis are one of the main causes of adverse events associated with healthcare.
(6a) Uzskata, ka ar nevēlamiem veselības aprūpes notikumiem saistītās HCAI ir viegli novēršamas.
(6a) Among the adverse events associated with healthcare, HCAIs are easily avoidable.
Dalībvalstīm ir jāizstrādā pasākumi, ar kuru palīdzību par 20 % samazināt to personu skaitu, kuras katru gadu Eiropas Savienībā skar nevēlami notikumi.
Member States need to provide the means enabling the number of persons a year in the European Union affected by adverse events to be reduced by 20%.
Eiropas Komisijas pētījumi apstiprina, ka nevēlamos notikumus ir iespējams samazināt par 20 % gadā, jo infekciju kontroles paņēmieni ir labi izstrādāti un ātri ieviešami.
Commission studies show that a 20% reduction in adverse events would be achievable, since infection control methods are well practised and quick to implement.
Veselības aprūpē iegūtās infekcijas ir cēlonis katru gadu apmēram 37 000 nāves gadījumu.
Healthcare-associated infections cause about 37 000 deaths every year.
Tāpēc svarīgi ir minēt mērķi, kas dalībvalstīm jāsasniedz līdz 2015. gadam.
That being the case, a reduction target should be set for Member States, which should be called upon to meet it by 2015.
(7) Pierādījumi liecina, ka ES dalībvalstu paveiktais efektīvu un vispusīgu pacientu drošības programmu izstrādē un īstenošanā atšķiras.
(7) Evidence suggests that EU Member States are at different levels in the development and implementation of effective and comprehensive patient safety strategies.
Tāpēc ar šo iniciatīvu plāno izveidot pamatu, lai stimulētu politikas izstrādi un nākotnes rīcību dalībvalstīs un starp tām, tādējādi pievēršoties svarīgākajiem pacientu drošības jautājumiem, ar ko saskaras ES.
Therefore, this initiative intends to create a framework to stimulate policy development and future action in and between Member States to address the key patient safety issues confronting the EU.
Tāpēc ar šo iniciatīvu plāno izveidot pamatu, lai stimulētu politikas izstrādi un nākotnes rīcību dalībvalstīs un starp tām, tādējādi pievēršoties svarīgākajiem pacientu drošības jautājumiem, ar ko saskaras ES , t. i., lai stimulētu galvenokārt veselības aprūpes iestāžu atbildību par cilvēku veselību .
Therefore, this initiative intends to create a framework to stimulate policy development and future action in and between Member States to address the key patient safety issues confronting the EU , above all the responsibility of healthcare establishments and institutions for people's health .
Turklāt saskaņā ar EK līguma 152. pantu nedrīkst iejaukties dalībvalstu kompetencē.
In accordance with Article 152 of the EC Treaty, however, there must be no encroachment upon Member States' competences.
Jāuzsver atbildība par pacientu veselību.
Healthcare providers' responsibility towards patients needs to be stressed.
Atbalsta viedokli, ka būtu jānovērš darba dubultošanās.
Support is given to avoiding the duplication of work.
PVO darbība un Eiropas Padomes ieteikumi pacientu drošības jomā ir rūpīgi jāizvērtē, un nākamie iespējamie pasākumi Kopienas līmenī jāveic tā, lai rodas sinerģija.
Close attention should be paid to WHO activities and the Council of Europe recommendations in the field of patient safety and any additional measures at Community level should be dovetailed to provide synergies.
Priekšlikums Kopienas līmenī noteikt precīzus norādījumi un pamatnostādnes pacientu drošības jomā tiek noraidīts, ņemot vērā EK līguma 152. pantu.
Detailed requirements and guidelines on patient safety issues at European level are, however, rejected with reference to Article 152.
(8) Pacientiem jāsniedz informācija un pilnvaras, iesaistot viņus pacientu drošības procesā; viņi jāinformē par drošības līmeni un par to, kur ir atrodama viegli saprotama un vispusīga informācija par sūdzībām un atlīdzināšanas iespējām.
(8) Patients should be informed and empowered by involving them in the patient safety process; they should be informed of levels of safety and on how they can find accessible and comprehensible information on complaints and redress systems.
Tomēr kompensēšanas veidu un procedūru nosaka katra dalībvalsts atsevišķi.
The individual Member State sh ould , however, be competent for the type and method of compensation.
Ir svarīgi, lai iedzīvotāji saņemtu pietiekamu kompensāciju par kaitējumu, ko viņiem radījušas veselības aprūpē pieļautās kļūdas.
It is important that members of the public who have suffered as a result of healthcare failures receive sufficient compensation.
Pārrobežu veselības aprūpes gadījumos Eiropas Savienībā piemērojamās tiesības jau ir noteiktas regulās „Roma I” un „Roma II”.
The Rome I and Rome II Regulations already determine the applicable law for cross-border cases within the EU.
Dalībvalstu kompetencē iejaukties nedrīkst.
There must be no encroachment upon Member States' competences.
(10) Kopienas mērogā ir jāvāc salīdzināmi un apkopoti dati, lai izstrādātu efektīvas un pārredzamas pacientu drošības programmas, struktūras un politiku, un jāizplata laba prakse starp dalībvalstīm.
(10) Comparable and aggregate data should be collected at Community level to establish efficient and transparent patient safety programmes, structures and policies, and best practices should be disseminated among the Member States.
Lai atvieglotu dalībvalstu savstarpējo mācīšanos, ievērojot attiecīgo starptautisko organizāciju darbu, dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Komisiju nepieciešams izstrādāt vienotu pacientu drošības terminoloģiju un vienotus rādītājus.
To facilitate mutual learning, a common terminology for patient safety and common indicators need to be developed through cooperation between Member States and the European Commission, taking into account the work of relevant international organisations.
Šos datus drīkst izmantot tikai pacientu drošības labā, lai novērstu veselības aprūpē iegūtās infekcijas.
These data should only be used for the purposes of patient safety with respect to the control of HCAIs.
Apkopojot minēto informāciju, noteikti jāievēro datu aizsardzība.
Data protection rules must be followed when collecting these data.
Jānovērš informācijas ļaunprātīga izmantošana.
There should be no misuse.
(11) Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju instrumenti, piemēram, elektroniskās slimības vēstures vai e-receptes, var uzlabot pacientu drošību, piemēram, sistemātiski uzraugot zāļu potenciālo mijiedarbību vai alerģijas.
(11) Information and communication technology tools, such as electronic health records or e-prescriptions, can contribute to improve patient safety, for instance by systematically screening for potential medicinal product interactions or allergies.
(11) Kā atzīts Komisijas 2008. gada 2. jūlija ieteikumā par elektronisko veselības karšu sistēmu pārrobežu sadarbspēju 1 , informācijas un komunikācijas tehnoloģiju instrumenti, piemēram, elektroniskās slimības vēstures vai e-receptes, var uzlabot pacientu drošību, piemēram, sistemātiski uzraugot zāļu potenciālo mijiedarbību vai alerģijas.
(11) Information and communication technology tools, such as electronic health records or e-prescriptions, can contribute to improving patient safety, for instance by systematically screening for potential medicinal product interactions or allergies , as has been recognised in Commission Recommendation 2008/594/EC of 2 July 2008 on cross-border interoperability of electronic health record systems 1 .
(12a) Tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, uzturoties slimnīcās, var vieglāk iegūt infekcijas, būtu jāizdibina, kādas ir šīs īpašās pacientu grupas vajadzības, un būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu viņu atveseļošanos un rehabilitāciju.
(12a) Older people are more likely to succumb to infectious diseases whilst in hospital; therefore their needs as a specific group should be researched and steps taken to meet the m so as to promote their rehabilitation and return to good health.
Vecāka gadagājuma cilvēkiem bieži vien ir vājāka imūnsistēma, un tādēļ viņi salīdzinājumā ar jaunākiem cilvēkiem biežāk ir pakļauti saslimšanai ar infekcijas slimībām.
Older people are likely to have weaker immune systems and are more likely than younger people to pick up infectious diseases if they have hospital care.
Ir jāizdibina šīs cilvēku grupas īpašās vajadzības, jo vecāka gadagājuma cilvēkiem nevajadzētu saņemt sliktāku aprūpi kā pārējiem un būtu jācenšas nodrošināt visu pacientu atveseļošanos.
Research should be conducted into their unique needs because older patients should not receive a lower standard of healthcare than other citizens, and the aim should be to rehabilitate all citizens.
(15) Pieejamie dati par veselības aprūpē iegūtajām infekcijām nav pietiekami, lai veiktu izsmeļošus salīdzinājumus starp iestādēm, izmantojot uzraudzības tīklus, un lai uzraudzītu veselības aprūpē iegūtos patogēnus un novērtētu un izstrādātu politiku veselības aprūpē iegūtu infekciju profilaksei un kontrolei.
(15) Insufficient data on healthcare associated infections are available to allow meaningful comparisons between institutions by surveillance networks, to monitor the epidemiology of healthcare associated pathogens and to evaluate and guide policies on the prevention and control of healthcare associated infections.
Tāpēc veselības aprūpes iestāžu līmenī un reģionālā un valstu līmenī ir jāizveido uzraudzības sistēmas vai jāstiprina tās.
Therefore, surveillance systems should be established or strengthened at the level of healthcare institutions and at regional and national level.
Labāk apkopojot informāciju reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī, varētu rasties iespēja vieglāk noteikt tiešas sakarības starp izstrādātajiem pacientu drošības politikas virzieniem, sistēmām un struktūrām, no vienas puses, un šajā jomā gūtajiem rezultātiem, no otras puses.
Better information gathering at regional, national and European level should make it possible to determine more easily what direct correlations exist between the quality of the patient safety policies, systems and arrangements laid down and the results achieved in that field.
Uzraudzības sistēmas ir jāuzlabo, lai iegūtu pilnīgākus datus par veselības aprūpē iegūtām infekcijām un lai varētu noteikt, kādas sakarības pastāv starp ieviestajiem politikas virzieniem, sistēmām un struktūrām, no vienas puses, un gūtajiem rezultātiem, no otras puses.
Surveillance systems need to be improved in order to obtain more complete data on HCAIs and determine what correlations exist between the policies, systems, and arrangements laid down and the results achieved.
Tas ļaus uzlabot pacientu aprūpi un samazināt slimnīcās iegūtas infekcijas.
This will help to raise the standard of patient care and reduce hospital-acquired infections.
(15a) Dalībvalstīm ir jāspēj samazināt to personu skaitu, kuras skar veselības aprūpē iegūtas infekcijas.
(15a) Member States have to be in a position to reduce the number of persons affected by HCAIs.
Ir iespējami dažādi pasākumi, kuru vidū jāizceļ tas, ka svarīgi ir pieņemt darbā vairāk medmāsu, kas specializējušās infekciju kontrolē.
As regards the possible means to that end, it is essential to recruit more nurses specialising in infection control.
Eiropas Komisijas pētījumi apstiprina, ka ir jāpieņem darbā apmēram 8700 medmāsu, kas specializējušās infekciju kontrolē, lai tādējādi ātri un efektīvi samazinātu veselības aprūpē iegūtas infekcijas.
Commission studies show that approximately 8700 nurses specialising in infection control need to be recruited if healthcare-associated infections are to be reduced rapidly and effectively.
Optimālā attiecība ir viena veselības aprūpē iegūtu infekciju jomā specializējusies medmāsa uz 250 slimnīcas gultām.
The optimum ratio is one specialist HCAI nurse for every 250 hospital beds.
(15b) Turklāt dalībvalstīm un to veselības aprūpes iestādēm būtu jāapsver iespējas izmantot saiknes nodrošināšanas personālu, lai sniegtu atbalstu specializētajam aprūpes personālam neatliekamās palīdzības iestādēs un pašvaldību slimnīcās.
(15b) Furthermore, Member States and their healthcare institutions should consider the use of link staff to support specialist nurses at clinical level in acute and community facilities.
(15c) Lai novērstu nevēlamus notikumus veselības aprūpē, ir jāmudina dalībvalstis vietējā un valsts līmenī izvirzīt mērķi pieņemt darbā veselības aprūpes speciālistus, kas specializējušies infekciju kontroles jomā, ņemot vērā, ka ieteicamā 2015. gadā sasniedzamā attiecība ir viena medmāsa uz 250 slimnīcas gultām.
(15c) In order to reduce adverse events resulting from healthcare, Member States should be encouraged to set local and national targets for recruitment of health professionals specialising in infection control, taking into account the recommended target ratio of one nurse for every 250 hospital beds by 2015.
Lai uzlabotu pacientu drošības standartus, ir jāpalielina to veselības aprūpes darbinieku skaits, kuri specializējušies infekciju kontroles jomā.
An increased number of healthcare professionals specialising in infection control is needed to improve patient safety standards.
Taču precīzs vajadzīgo darbinieku skaits ir atkarīgs no slimnīcā veiktās ārstēšanas veida, un tāpēc mērķi jānosaka vietējā un valsts līmenī.
However, the specific number of staff required will depend on the type of treatment being carried out at the hospital and so targets should be set at the local and national level.
(16a) Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi par to, kā novērst viltotu medikamentu izplatīšanu un kaitējumu, ko pacienti un veselības aprūpes darbinieki var gūt no ievainojumiem ar injekcijas adatām.
(16a) The Commission should bring forward proposals to prevent the circulation of counterfeit drugs and harm to patients and health workers from needlestick injuries.
I daļa – Ia nodaļa (jauna) – virsraksts
Part I – Chapter I a (new) – title
Ia SAMAZINĀJUMA MĒRĶI
REDUCTION TARGETS
I daļa – Ia nodaļa (jauna) – 1. punkts
Part I – Chapter I a (new) – point 1
Komisijas pētījumi apstiprina, ka nevēlamos notikumus ir iespējams samazināt par 900 000 gadījumiem gadā, jo infekciju kontroles paņēmieni ir labi zināmi un ātri ieviešami.
Commission studies show that adverse events could be reduced by 900 000 cases a year, since infection control methods are well practised and quick to implement.
Veselības aprūpē iegūtās infekcijas ir cēlonis apmēram 37 000 nāves gadījumu gadā.
Healthcare-associated infections cause some 37 000 deaths a year.
Tāpēc svarīgi ir minēt mērķi, kas dalībvalstīm jāsasniedz līdz 2015. gadam.
It is therefore important to set a reduction target for Member States to meet by 2015.
I daļa – II nodaļa – 1. punkts – a apakšpunkts
Part I – Chapter II – point 1 – subparagraph a
a) nozīmējot kompetento iestādi vai iestādes, kas ir atbildīgas par pacientu drošību attiecīgās valsts teritorijā,
(a) Designating the competent authority or authorities responsible for patient safety on their territory;
a) nozīmējot kompetentās iestādes, kas dažādos valsts un pašvaldības līmeņos ir atbildīgas par pacientu drošību attiecīgās valsts teritorijā , kā arī izstrādājot pārraudzības un koordinēšanas pasākumus sabiedrības veselības uzlabošanai ,
(a) Designating the competent authorities at the various levels of state and local government administration responsible for patient safety and supervision and coordination of measures to improve public health on their territory;
Ne visās dalībvalstīs ir struktūrvienības (kā, piemēram, Polijā), kas reģionālā līmenī koordinē pasākumus veselības aprūpes jomā.
Bodies responsible for coordinating public health measures at regional level do not exist in all the Member States (e.g. Poland).
I daļa – II nodaļa – 1. punkts – c apakšpunkts
Part I – Chapter II – point 1 – point c
c) atbalstot drošāku sistēmu, procesu un instrumentu izstrādi, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu.
(c) Supporting the development of safer systems, processes and tools, including the use of information and communication technology.
c) atbalstot drošāku un lietotājiem piemērotāku sistēmu, procesu un instrumentu izstrādi, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu.
(c) Supporting the development of safer , user-friendly systems, processes and tools, including the use of information and communication technology.
Izstrādājot sistēmas, procedūras un instrumentus, jāņem vērā lietotāju vajadzības un spējas.
The development of systems, processes, and tools should allow for the needs and abilities of their users.
I daļa – II nodaļa – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)
Part I – Chapter II – point 2 – subparagraph b a (new)
ba) izplatot informāciju pacientiem par ārstēšanas risku un ieviešot tiesiskas procedūras, ar ko atvieglo lēmumu pieņemšanu attiecībā uz prasībām saistībā ar veselībai nodarīto kaitējumu arī pret medikamentu ražotājiem.
(ba) Informing patients about treatment risks and introducing legal mechanisms to facilitate the lodging of claims for damage to health, including against pharmaceutical companies.
I daļa – II nodaļa – 3. punkts – a apakšpunkts
Part I – Chapter II – point 3 – subparagraph a
a) sniedz atbilstošu informāciju par kļūdu, nevēlamo notikumu un starpgadījumu izplatības pakāpi, to veidiem un iemesliem,
(a) Provide adequate information on the extent, types and causes of errors, adverse events and near misses;
a) sniedz atbilstošu informāciju par kļūdu, nevēlamo notikumu un starpgadījumu izplatības pakāpi, to veidiem un iemesliem un norāda par to atbildīgās personas ,
(a) Provide adequate information on the extent, types and causes of errors, adverse events and near misses and identify those responsible ;
Pacientam ir jāzina, kas un par ko atbild.
Patients must know exactly who is responsible for what.
I daļa – II nodaļa – 3. punkts – ba apakšpunkts (jauns)
Part I – Chapter II – point 3 – subparagraph b a (new)
ba) nodrošina uzticamas informācijas apmaiņu starp dažādu dalībvalstu veselības aprūpes iestādēm par veselības aprūpes speciālistiem, kuri atzīti par vainīgiem kaitējuma nodarīšanā neuzmanības vai ārstēšanas kļūdu dēļ.
(ba) Provide for confidential sharing of information between health authorities in different Member States on health professionals who have been found guilty of negligence or malpractice.
I daļa – II nodaļa – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)
Part I – Chapter II – point 4 – subparagraph b a (new)
ba) nodrošinot pienācīgu izglītību un apmācību visiem veselības aprūpes darbiniekiem, lai viņi pareizi izmantotu medicīniskās ierīces atbilstīgi to funkcijai un norādījumiem lietošanas pamācībā un lai novērstu draudus veselībai un nevēlamus notikumus, tostarp tādus, ko izraisījusi netīša ierīču otrreizējā izmantošana.
(ba) Providing adequate education and training for all healthcare workers s o that they use medical technology approp ria tely in accordance with the function and specifications outlined in the instruction manuals in order to prevent health risks and adverse effects, including those arising from unintended reuse of devices.
Veselības aprūpes darbiniekiem jābūt pēc iespējas zinošākiem par to medicīnas ierīču pareizu darbību un lietošanu, kuras viņi izmanto aprūpē.
Healthcare workers need to have the best possible knowledge about the proper functioning and use of the products they use in treatments.
Tikai šādā veidā veselības aprūpes darbinieki, cik vien iespējams, var mazināt tos draudus pacientu un savai veselībai, kuri var rasties, ja medicīniskās ierīces, kas paredzētas un izgatavotas vienreizējai lietošanai, tiek izmantotas nepareizi.
Only this knowledge enables them to minimise the risks for patients and themselves which could arise from wrong application of medical devices, for example by reusing devices which are designed and manufactured for one use on one patient only.
I daļa – II nodaļa – 5. punkts – c apakšpunkts
Part I – Chapter II – point 5 – subparagraph c
c) lai iegūtu un apmainītos ar salīdzināmiem datiem un informāciju par pacientu drošības rezultātu veidiem un skaitu, tādējādi ES līmenī veicinot dalībvalstu savstarpējo mācīšanos un palīdzot noteikt prioritātes.
(c) To gather and share comparable data and information on patient safety outcomes in terms of type and number at EU level to facilitate mutual learning and inform priority setting.
Datu apkopošanas un tajā ieguldītā darba apjoms, kā arī datu lietošana nedrīkst būt nesamērīga ar gaidāmajiem rezultātiem.
The scale and cost of the data collection, and use of the data collected, should not be disproportionate to the expected benefits.
Datus drīkst apkopot tikai, lai sasniegtu mērķi — kopīgi mācoties, novērst veselības aprūpē iegūtas infekcijas.
The data should only be collected in order to achieve the objective of reducing HCAIs through common learning.
Nepieciešamā dalībvalstu un Eiropas Komisijas sadarbība klasificēšanā, kodificēšanā un datu apkopošanā nedrīkst novest pie tā, ka Eiropas Komisija iegūst tiesības izdarīt secinājumus no apkopotajiem datiem.
The cooperation sought between Member States and the Commission with respect to classification, codification and data collection should not result in the Commission obtaining the right to draw conclusions from the data collected.
I daļa – II nodaļa – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)
Part I – Chapter II – point 6 – subparagraph b a (new)
ba) veicinot sadarbību un pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp slimnīcu vadītājiem, veselības aprūpes darbiniekiem un pacientiem visā Eiropas Savienībā attiecībā uz pacientu drošības pasākumiem vietējā līmenī;
(ba) Promoting opportunities for cooperation and exchange of experience and best practice between hospital managers, clinical teams and patient groups across the European Union on patient safety initiatives at the local level.
I daļa – III nodaļa – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)
Part I – Chapter III – point 1 – subparagraph -a (new)