natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ir pārliecināts, ka šai nolūkā ES ārlietu dienests organizatoriskajā, administratīvajā un budžeta jautājumu ziņā jāiekļauj Komisijas dienestos, tajā pašā laikā ārlietu ministra, kurš vienlaicīgi ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, vadības pilnvarām jānodrošina, ka saskaņā ar Konstitūciju minētajam dienestam “klasiskajās” ārpolitikas jomās (kopējā ārpolitika un drošības politika un kopējā drošības un aizsardzības politika) ir saistoši Padomes lēmumi un Kopienas ārējo attiecību jomā — Komisijas kolēģijas lēmumi;
Is convinced that to this end the European External Action Service should be incorporated, in organisational and budgetary terms, in the Commission’s staff structure, while the directorial powers of the Foreign Minister, who will double as a Commission Vice-President, should ensure that the Service – as provided for by the Constitution – is bound in the ‘traditional’ foreign policy sphere (the CFSP and the CSDP) by the decisions of the Council and subject in the Community external relations sphere to the decisions of the college of Commissioners;
prasa, lai Komisija atbilstoši Konstitūcijas noteikumu jēgai un mērķiem un Konstitūcijas Konventa konsultāciju garā savos turpmākajos priekšlikumos uzstāj, lai tiktu ievēroti šādi pamatprincipi:
Urges the Commission, in making future proposals, to insist on compliance with the following principles, in accordance with the tenor and purpose of the provisions of the Constitution and the spirit of the deliberations of the Convention on the Constitution:
a) ES ārlietu dienesta personāls jāveido no ierēdņiem, kuri, ievērojot atbilstošu un līdzsvarotu procentuālo īpatsvaru, pārstāv Komisiju, Padomes sekretariātu un dalībvalstu diplomātiskos dienestus,
(a) the European External Action Service should be staffed in appropriate and balanced proportions by officials from the Commission, the General Secretariat of the Council and national diplomatic services,
b) ES ārlietu dienesta darbībai jānodrošina ES saskaņota rīcība ārējo attiecību jomā; jo īpaši tiem dienestiem, kas pamatā nodarbojas ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumiem, un ierēdņiem, kas delegācijās ieņem vadošus amatus, būtu jāsaskaņo savas darbības ar ES ārlietu dienestu,
(b) the European External Action Service should take a form enabling the Union to act coherently in its external relations; in particular, the units dealing with CFSP matters in the stricter sense and officials holding senior positions in the delegations should be brought under the European External Action Service umbrella,
c) nav vajadzības atņemt visiem Komisijas ģenerāldirektorātiem to pienākumus ārējo attiecību jomā; Eiropadomei iesniedzamajā darba pārskatā ir jāparedz attiecīgo dienestu (piemēram, Tirdzniecības, Attīstības un Paplašināšanās direktorāti, Eiropas Atbalsta piešķiršanas sadarbības birojs, Humānās palīdzības birojs un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ārējie dienesti) apspriežu modelis,
(c) it is not necessary to strip all the Commission directorates-general of their external relations responsibilities; the progress report submitted to the European Council should provide a discussion model for the departments concerned (for example the trade, development and enlargement DGs, the Europe Aid Cooperation Office, the Humanitarian Aid Office and the externally oriented units of the Economic and Financial Affairs DG),
d) Komisijas pārstāvniecības ārpuskopienas valstīs un Padomes informācijas biroji jāapvieno, izveidojot „Eiropas Savienības vēstniecības”, ko vadītu ES ārlietu dienesta ierēdņi, kuriem darba norādījumus dotu ārlietu ministrs un kuri būtu pakļauti tā uzraudzībai, bet administratīvi būtu Komisijas personāla sastāvā, taču tas neizslēgtu iespēju šo pārstāvniecību speciālistus izraudzīties no citiem Komisijas vai Parlamenta ģenerāldirektorātiem,
(d) the Commission delegations in non-member countries and the Council liaison offices should be merged to form ‘Union embassies’, headed by European External Action Service officials, who would take their instructions from, and be subject to the supervision of, the Foreign Minister, but administratively would belong to the Commission staff, which would not prevent specialist advisers to these delegations being recruited from other Commission or Parliament DGs;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission and the Council.
REZOLŪCIJAS PROJEKTS
MOTION FOR A RESOLUTION
iesniegts, saistībā ar jautājumiem, kas tika uzdoti mutiskas atbildes saņemšanai B6‑0164/2005, B6‑0165/2005, B6-0014/2005 , B6-0154/2005 , B6-0156/2005 , B6-0160/2005 , B6-0017/2005 , B6-0020/2005 , B6-0155/2005 un B6-0159/2005
further to Questions for Oral Answer B6‑0164/2005, B6‑0165/2005, B‑0014/2005, B‑0154/2005, B‑0156/2005, B‑0160/2005, B‑0017/2005, B‑0020/2005, B‑0155/2005 and B‑0159/2005
iesniedza Jean-Marie Cavada
by Jean-Marie Cavada
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vārdā
on behalf of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs
par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. panti)
on progress made in 2004 in creating an area of freedom, security and justice (AFSJ) (Articles 2 and 39 of the EU Treaty)
ņemot vērā 2005. gada 11. aprīļa debates un Padomes un Komisijas sniegtās atbildes uz mutiskiem jautājumiem (B6‑0164/2005 un B6‑0165/2005),
having regard to the debate on 11 April 2005 and to the answers given by the Council and Commission to Oral Questions Nos B6-0164/2005 and B6-0165/2005 ,
apzinoties, ka pagājušajā gadā, izņemot koplēmuma procedūras attiecināšanu uz dažiem no pasākumiem, kas saistīti ar nelegālās imigrācijas jautājumiem, nav bijis vērojams vēlamais progress brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē, neskatoties uz ievērojamu attīstību citās Kopienas darbības jomās un pat valdību savstarpējā sadarbībā aizsardzības un drošības politikas jomā,
whereas last year, apart from the changeover to codecision for some planned measures on illegal immigration, the desired progress on the AFSJ did not take place in spite of significant developments in other areas of Community activity or even intergovernmental cooperation on defence and security policy,
tā kā šī pieaugošā strupceļa situācija pastāv arī Eiropadomē, kurai 2004. gadā trīs reizes bija jāatzīst grūtības Eiropas Savienības lēmumu īstenošanā, proti, attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un it īpaši cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību,
whereas matters have gradually become deadlocked in the European Council, too, which in 2004, on three occasions, was obliged to acknowledge difficulties in implementing Union decisions on, in particular, police and judicial cooperation in criminal matters and, more specifically, in combating terrorism and international crime,
norūpējies par to, ka, neskatoties uz atkārtotiem aicinājumiem, pašlaik vēl deviņām vecajām un sešām jaunajām dalībvalstīm ir jāratificē 2000. gada 29.maija Konvencija par tiesu iestāžu savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm, un ka vienpadsmit valstis vēl nav apstiprinājušas Eiropola Konvencijas 2003. gada 27. novembra protokolu
concerned that, in spite of repeated calls to do so, six old Member States and nine new Member States still have to ratify the Convention of 29 May 2000 on mutual assistance in criminal matters between the Member States of the European Union and that 11 countries have still not ratified the Protocol of 27 November 2003 to the Europol Convention,
norūpējies par dalībvalstu kavēšanos un grūtībām Eiropas apcietināšanas ordera ieviešanā, kā arī par izrādīto nedrošību saistībā ar iniciatīvām par tiesu iestāžu palīdzību vai starpniecību civillietās, ko dažas dalībvalstis vēlas attiecināt tikai uz pārrobežu gadījumiem, kas liecina par uzticības trūkumu, kurš raksturo dalībvalstu attiecības,
alarmed at the delays, and the difficulties cited by Member States, in putting the European arrest warrant into practice, and at the timidity exhibited in initiatives on judicial assistance or mediation in civil matters, which some prefer to confine to cross-border cases only, all of which demonstrates the lack of trust characterising relations between Member States,
apzinoties, ka, lai izkļūtu no šī strupceļa, dažas dalībvalstis ārpuslīguma ietvaros ir attīstījušas sadarbības formas ar tādām institūcijām kā"G5"darba grupu, vai tādām, kas ir "gandrīz kā lemttiesīgas", piemēram, ar FATF (Finanšu darba grupa) cīņai pret nelegāli iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, ar "Dublinas darba grupu" narkotiku apkarošanai, ar "Bernes darba grupu" informācijas apmaiņai, ar visām institūcijām, kas nepakļaujas demokrātijas kontrolei; pārliecināts, ja attīstība ir vēlama un izdevīga, tai ir jākļūst par "pastiprinātas sadarbības" veidu (kā tas ir noteikts "Šengenas+ iniciatīvā");
whereas, in order to end this deadlock, some Member States have developed forms of cooperation outside the framework of the treaties, such as the ‘G5’ and ‘quasi decision-making’ bodies such as the FAFT in relation to money laundering, the Dublin Group in relation to combating drugs and the Berne Group in relation to exchanges of information, which are all bodies over which there is no democratic scrutiny; convinced that, while progress is to be desired and would be appropriate, it must take the form of ‘closer cooperation’ (such as the ‘Schengen+’ arrangements),
pārliecināts, ka visi šie fakti ietekmē Eiropas Savienības politikas uzticamību un tās darbības likumību brīdī, kad jāsaskaras ar liela mēroga uzdevumiem gan saistībā ar migrācijas politiku, gan robežu kontroli vai brīvību veicināšanu, vai cīņu pret starptautisko noziedzību un terorismu, un ka ir obligāti steidzami jāatsāk vienotas telpas veidošana un jāpastiprina savstarpējā uzticība starp 25 dalībvalstīm un jāsagatavo kandidātvalstu pievienošanos;
convinced that all these factors are affecting the political credibility of the Union, and the legitimacy of its actions, at a time when it faces major challenges in connection with policies on migration, border controls, promoting freedoms and combating transnational crime and terrorism, and that, at all costs, there must be urgent action to relaunch the process of building a common area and boost mutual confidence between the 25 Member States and prepare for the candidate countries' accession,
Demokrātijas deficīta nekavējoša samazināšana un vienāda tiesiskā regulējuma veicināšana brīvības, drošības un tiesiskuma telpā
Doing away with the democratic deficit as a matter of urgency and promoting a uniform legal framework within the AFSJ
Atkārto savu aicinājumu Padomei izveidot vienādu tiesisko regulējumu politikai, kas saistīta ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un steidzami pārvietot tiesu iestāžu un policijas sadarbību Kopienas darbības jomā, piemērojot ES līguma 42. pantu, un turklāt saskaņā ar EK līguma 67. pantu attiecināt kvalificētu balsu vairākumu Padomē un koplēmuma procedūru uz visām politikas jomām, kas saistītas ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu ,
Repeats its call on the Council to establish a uniform legal framework for AFSJ-related policies, to move judicial and police cooperation into the Community sphere, pursuant to Article 42 of the EU Treaty, as a matter of urgency, and, in accordance with Article 67 of the EC Treaty, to use, as a matter of course, qualified-majority voting within the Council plus the codecision procedure for all AFSJ-related policies;
Pievērš Padomes uzmanību uz to, ka saglabāt pašreizējo situāciju laikā, kad tiek gaidīta Konstitucionālā līguma ratifikācija, nozīmē ne tikai padziļināt pašreizējo demokrātijas trūkumu, bet tas var arī padarīt neiespējamus 25 dalībvalstu kopīgus lēmumus un praktiski nepārbaudāmu to īstenošanu (kā tas izriet no novērtējuma, ko Eiropas padome pati veikusi);
Draws the Council's attention to the fact that maintaining the status quo pending ratification of the Constitutional Treaty not only is worsening the democratic deficit, but also will make it impossible for the 25 to take decisions and virtually impossible for the implementation of those decisions to be verified (as the European Council's own assessments show);
Tāpēc aicina Komisiju līdz 2005.gada septembrim saskaņā ar ES līguma 42. pantu sagatavot lēmuma priekšlikumu, paredzot, ka uz 29.pantā minētajām darbībām jomās attiecas EK līguma IV sadaļa, vienlaikus nosakot kvalificēta balsu vairākuma procedūras izmantošanu to pieņemšanai; pieprasa Padomei pieņemt jaunu lēmumu saskaņā ar EK līguma 67. pantu, lai veiktu pāreju uz koplēmuma procedūru attiecībā uz IV sadaļā paredzētajiem Kopienas pasākumiem, kā arī attiecībā uz Tiesas pilnvaru ierobežojumu robežu atcelšanu;
Calls therefore on the Commission to draw up before September 2005 a proposal for a decision, on the basis of Article 42 of the EU Treaty, stipulating that action in areas referred to in Article 29 will fall under Title IV of the Treaty establishing the European Community and, at the same time, requiring such action to be decided on by qualified majority; calls on the Council to adopt a fresh decision, based on Article 67 of the EC Treaty, stipulating a changeover to codecision for the Community measures provided for by Title IV and the removal of the limits on the Court's powers;
Aicina Padomi pēc iespējas ātrāk grozīt tās Reglamentu, lai atklātu visus sagatavošanas tiesību aktus, ieskaitot likumīgos atzinumus, kas sagatavoti šajā kontekstā, ko atkārtoti pieprasījis Eiropas Parlaments, un C-52/05 P un C-39/05 P lietas, kā arī dalībvalstu ieņemtās nostājas, un apspriest un publiski pārrunāt ar BDTT saistītos jautājumus; prasa kompetentajai komitejai pārbaudīt, vai iejaukšanās šajās lietās būtu atbilstoša rīcība, lai nodrošinātu pārredzamību, ieviešot pasākumus, kas skar Eiropas pilsoņiem;
Calls on the Council to amend its rules of procedure as soon as possible so as to disclose all preparatory legislative acts including legal opinions drafted in this context, as repeatedly requested by Parliament and in Cases C-52/05 P and C-39/05 P, as well as positions taken by Member States, and to discuss and deliberate in public, particularly on AFSJ matters; asks its competent committee to verify if it could be appropriate to intervene in these cases so as to ensure transparency when adopting measures affecting European citizens;
vērš Padomes uzmanību uz vajadzību katru brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanas attīstības posmu realizēt uzticamas sadarbības rezultātā ar Eiropas Parlamentu un ievērojot demokrātijas principu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlamentam ir jāpievienojas Eiropas tiesību aktu sagatavošanas darbu sākumā un nevis beigās, kad politiskais līgums jau ir noslēgts;
Draws the Council’s attention to the need to ensure that any progress in creating an area of freedom, security and justice is made in the context of sincere cooperation with the European Parliament and in compliance with the principle of democracy, according to which the European Parliament must be involved in the elaboration of European legislation from the outset and not merely once a political agreement has already been reached;
ierosina Komisijai ieviest procedūru, kas paredz regulāri informēt Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējiem aspektiem, it īpaši par sarunām par nolīgumiem, kā arī par politisko dialogu ar trešajām valstīm un starptautiskajām organizācijām; pieprasa Komisijai pabeigt pilotprojektu, sauktu par "TRANS-TI", kas ļautu regulāri sekot notikumiem un dokumentiem saistībā ar likumdošanas procedūrām, kas attiecas uz brīvību, drošību un tiesiskuma telpu, ja tikai šī informācija un dokumenti būtu pieejami iestāžu reģistros; aicina valstu parlamentus pievienoties šim pilotprojektam, iesniedzot sagatavošanas darbus katrai likumdošanas procedūrai, kas attiecas uz ES veiktajiem vai transponētajiem pasākumiem saistībā ar brīvību, drošību un tiesiskuma telpu;
Proposes that the Commission establish a procedure for regular notification of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs about external aspects of the AFSJ, in particular negotiations on agreements plus political dialogue with non-member countries and international organisations; calls on the Commission to finalise the ‘TRANS-JHA’ pilot project, which should make it possible to monitor events and documents relating to AFSJ legislative procedures on a day-to-day basis, provided that such information and documents are accessible on the institutions’ registers; calls on the national parliaments to take part in this pilot project by making available on-line the preparatory work for each legislative procedure concerning the adoption or transposition of EU measures relating to the AFSJ;
aicina dalībvalstis iepriekš neizlemt par Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības kompetenci jautājumā par starptautiskajiem līgumiem un pasteigties ieviest starptautiskajās konvencijās "savienojuma" klauzulas, kas ļautu Eiropas Savienībai un Kopienai pievienoties šīm konvencijām, vai vismaz "atvienojuma" klauzulas, kas varētu aizsargāt Savienības attiecībās starp dalībvalstīm un jomām, kas minētas konvencijās;
Calls on the Member States not to prejudice the powers of the European Community and the European Union in relation to international agreements and to seek to introduce in international conventions ‘connection clauses’ enabling the Union and the Community to accede to such conventions or, at the very least, ‘disconnection clauses’ to safeguard the EU acquis in relations between Member States within the areas covered by the conventions;
iedrošina visas Eiropas Savienības iestādes uzturēt atklātu, caurskatāmu un pastāvīgu dialogu ar pārstāvnieciskām asociācijām un pilsonisko sabiedrību, kā arī veicināt un atvieglot pilsoņu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē; tiklīdz iespējams, pieprasa Komisijai, iesniegt priekšlikumu konkrētu pasākumu veikšanai šajā jautājumā;
Encourages all the Union's institutions to maintain an open, transparent and regular dialogue with representative associations and civil society and to promote and facilitate citizens' participation in public life; asks the Commission to table as soon as possible a proposal aiming to take concrete steps in this direction;
Brīvība, drošība, tiesiskums un solidaritāte
Freedom, security, justice and solidarity
uzskata, ka pasākumiem saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas attīstību ir jāiekļaujas Kopienas darbības jomā ne tikai no juridiskā, bet arī no to politisko mērķu viedokļa, kas jāsasniedz, dalībvalstīm un pilsoņiem solidarizējoties; tālab uzskata, ka Tieslietu un iekšlietu padomei ir jāpadara sava darbība atvērtāka un jāapspriežas, it īpaši ar:
Considers that AFSJ development measures should be incorporated into the Community sphere, not only from a legal point of view but also in terms of the political objectives to be realised in a spirit of solidarity between Member States and citizens; takes the view that, to that end, the JHA Council ought to open up its proceedings and deliberate with, in particular, the:
- Attīstības padomi, Vispārējo lietu padomi un Sociālo lietu padomi, definējot imigrācijas, integrācijas un atpakaļuzņemšanas politiku,
- Development, General Affairs and Social Affairs Councils when laying down immigration, integration and readmission policies;
- Budžeta un vispārīgo lietu padomi, definējot finansiālās solidaritātes pasākumus gan saistībā ar robežkontroles un patvēruma politikas sistēmas īstenošanu un atpakaļuzņemšanas politiku, gan tās infrastruktūras un resursu īstenošanu, kas vajadzīga civilajai aizsardzībai, katastrofu un teroristu uzbrukumu novēršanai;
- Budget and General Affairs Councils when laying down measures for financial solidarity as regards both the implementation of border control arrangements and asylum and return policies and the provision of infrastructure and resources needed for civil protection and for preventing disasters and terrorist attacks;
Pamattiesību integrēta veicināšana
Incorporating action to promote fundamental rights
- Parlamentam ir tādas pašas tiesības, kā Padomei, Komisijai, ieviešot pasākumus, kas saistīti ar Kopienas un Eiropas Savienības tiesību aktu pieņemšanu, jo šie akti varētu ietekmēt pamattiesības, kā tas bieži notiek brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā;
- Parliament should have the same rights as the Council in connection with Commission adoption of implementing measures for Community and Union legislative acts where those acts might affect fundamental rights, as is often the case in AFSJ-related fields;
- nākamajās ikgadējās debatēs par brīvību, drošību un tiesiskuma telpu veikt arī novērtējumu par pamattiesību aizsardzību Savienībā, pamatojoties uz īpašiem tematiskiem ziņojumiem, ko šajā sakarā, no vienas puses, sniedz Komisija ziņojumā, kas paredzēts EK līguma 212. pantā, un, no otras puses, Pamattiesību aģentūra, kas atjaunots Eiropas Parlamenta ikgadējā ziņojumā par Eiropas Savienības pamattiesību stāvokli;
- Parliament's future annual debates on the ASFJ also be an occasion for an assessment of the protection of fundamental rights within the Union on the basis of specific thematic reports drawn up both by the Commission, in connection with the report provided for in Article 212 of the EC Treaty, and by the Fundamental Rights Agency, as suggested in the resolution on promotion and protection of fundamental rights: the role of national and European institutions, including the Fundamental Rights Agency 2005/2007(INI) - A6-0144/2005 . ;
Uzskata par steidzamiem pasākumiem pamattiesību veicināšanā:
Regards, in order to protect fundamental rights, the following action as urgent:
- attiecīgu pasākumu pieņemšana, lai veicinātu minoritāšu integrāciju un cīnītos pret jebkāda veida diskrimināciju (EK līguma 13. pants), to skaitā pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju pieņemšana pēc apspriešanās ar Parlamentu,
- adoption of appropriate measures to foster integration of minorities and combat any form of discrimination (Article 13 of the EC Treaty), including adoption, after reconsultation of Parliament, of the framework decision on racism and xenophobia;
- programmas par tiesas kvalitāti Eiropā izstrādāšana, vienojoties ar dalībvalstīm un ņemot vērā Parlamenta ieteikumu par tiesas kvalitāti A-60036/2005 (Costa) ,
- development, in agreement with the Member States, of a programme for quality justice in Europe in accordance with its recommendation on the quality of justice A6-0036/2005 (Costa). ;
- kopīgu pasākumu pieņemšana par Eiropas tiesu pieejamību civillietās un krimināllietās (izvairoties no dubultstandartiem pārrobežu lietās),
- adoption of common measures on access to civil and criminal justice in Europe (preventing double standards for cross-border cases);
* savstarpējo atzīšanu procesa iepriekšējā posmā,
* mutual recognition during the pre-trial phase,
* kontroles pasākumiem, neradot brīvības atņemšanu,
* control measures which do not involve deprivation of freedom,
*"ne bis in idem in absentia" principu,
* ‘ne bis in idem in absentia’ principle,
* taisnīgu izturēšanos pierādījumu sasniegšanā un izmantošanā,
* fair treatment in establishing and using evidence,
* tiesībām, kas izriet no nevainības prezumpcijas;
* rights deriving from presumption of innocence;
- tiesvedības garantiju pastiprināšanu procesa laikā un solidaritātes pasākumu pieņemšanu attiecībā uz cietušajiem, it īpaši, ja runa ir par bērniem;
- adoption of solidarity measures to aid victims, with special consideration for the situation of children;