natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turpretim Komisijas priekšlikums nediferencē kritērijus EIB kreditēšanai Vidusāzijas valstu starpā.
Instead, the Commission proposal does not differentiate criteria for EIB lending among the Central Asia countries;
· Eiropas Parlaments 2008. gada 20. februārī arī aicināja gan Padomi, gan Komisiju „nodrošināt, lai cilvēktiesību jautājumiem būtu vienāda nozīme ar ES taisnvirziena pieeju enerģijai, drošībai un tirdzniecībai.”
· on 20 February 2008, the European Parliament also called on both the Council and the Commission "to ensure that human rights issues should carry equal weight with the EU's robust approach to energy, security and trade".
Turpretim Komisija ierosina stingru koncentrēšanos uz enerģijas piegādi.
Instead, the Commission proposes a strong focus on energy supply;
· „Dāvinājumam” zemāku procentu likmju veidā principā jāparādās tikai EIB kredītiem tiem projektiem, kuriem kā prioritāte ir augsta un nosakāma vērtība ES politikas mērķu veicināšanā, jo garantiju fonda budžets ir ierobežots.
· the "gift" of lower interest rates should, in principle, accrue only to EIB loans for projects that have, as a priority, a high and measurable value in advancing EU policy objectives, since the budget of the guarantee fund is limited.
Kopienas garantēto EIB kredītu Vidusāzijas valstīm mērķu saraksts nekonsekventi ataino ES politikas mērķus un priekšroku dod liela mēroga projektiem, jo īpaši enerģijas piegādes un transporta nozarē.
The list of objectives for Community guaranteed EIB loans to the Central Asia countries does not consistently feature EU policy objectives and favours large scale projects, especially in the energy supply/transport sector.
Tas kaitē ES politikas mērķim dažādot enerģijas avotus un Kioto prasībām un ir jālabo.
This is to the detriment of the EU policy objective of diversification of energy sources and the Kyoto requirements and should be rectified.
Iespējams, tas var arī vājināt Eiropas Parlamenta aicinājumu „pārtraukt publisko atbalstu, ko ar eksporta kredītaģentūru un investīciju banku starpniecību sniedz fosilās degvielas projektiem”, un tā prasību, lai „Eiropas Investīciju banka, izsniedzot vai garantējot aizdevumus, ņemtu vērā finansējamo projektu ietekmi uz klimata pārmaiņām un noteiktu finansēšanas moratoriju, līdz ir pieejami pietiekami dati”
It most probably also undermine the European Parliament's call for the " discontinuation of public support, via export credit agencies and public investment banks, for fossil fuel projects" and its demand that "the European Investment Bank take account of the climate change implications of the funded projects when making or guaranteeing loans and impose a moratorium on funding until sufficient data are available"
P6_TA-PROV(2007)0576 29.11.2007. .
P6_TA-PROV(2007)0576 of 29.11.2007 ;
· Turklāt stingra koncentrēšanās uz enerģijas piegādi un transportu EIB kreditēšanas operācijās Vidusāzijā neņem vērā Pasaules Bankas un citu finanšu iestāžu novērojumus, ka iegūstošās rūpniecības projekti apstākļos, kad netiek ievēroti labas pārvaldības principi, resursu ziņā bagātās, bet nabadzīgās valstīs parasti noved pie nabadzības pieauguma.
· in addition, the strong focus on energy supply and transport for EIB lending operations in Central Asia neglects evidence by the World Bank and other financial institutions that, as a rule, extractive industry projects, under the condition of a lack of good governance principles in resource-rich but poor countries, lead to increasing poverty.
Koncentrēšanās uz enerģijas piegādi tāpēc grauj ES 2007. gada jūnija Stratēģiju jaunai partnerībai ar Vidusāziju, kurā nabadzības izskaušana ir Eiropas Kopienas divpusējās palīdzības galvenā prioritāte laika posmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.
The energy supply focus therefore undermines the EU Strategy for a new partnership with Central Asia of June 2007, in which poverty eradication is described as the main priority of European Community bilateral assistance for the period 2007-2013.
Ņemot vērā to, ka visas Vidusāzijas valstis atbilst kritērijiem palīdzībai, ko sniedz saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu (ASI), atzinuma sagatavotājs uzskata, ka EIB kredītiem jāatbilst Eiropas konsensam attīstības jomā un tā visaptverošajiem mērķiem, t.i., nabadzības izskaušanai un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanai.
Given that all Central Asia countries qualify for assistance delivered under the DCI, your draftsman is of the opinion that EIB loans must be consistent with the European Consensus on Development and its overarching objectives, i.e. poverty eradication and achievement of the Millennium Development Goals (MDGs).
Jāatzīmē, ka Komisija ierosina ES līguma 181.a pantu kā juridisko pamatojumu Padomes lēmumam par Vidusāzijas valstu tiesībām uz to, ka uz tām tiek attiecināta Kopienas garantiju sistēma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/1016/EK, ar ko Eiropas Investīciju bankai paredz Kopienas garantiju attiecībā uz zaudējumiem, ko var radīt ārpus Kopienas īstenotiem projektiem piešķirti aizdevumi un aizdevumu garantijas.
It must be noted that the Commission proposes Article 181a of the EU Treaty as the legal basis for the Council decision on the eligibility of Central Asian countries under Council Decision 2006/1016/EC granting a Community guarantee to the EIB against losses under loans and guarantees for projects outside the Community.
Attiecībā uz Padomes Lēmumu 2006/1016/EK Eiropas Parlaments apstrīdēja priekšlikuma iesniegšanu saskaņā ar Līguma 181.a pantu un ierosināja divkāršu juridisko pamatojumu — 181.a pantu kopā ar 179. pantu (attīstības sadarbība, saskaņā ar koplēmuma procedūru), jo daudzas valstis, kas ir atbilstošas saskaņā ar 1. pielikumu ir EDSO saraksta jaunattīstības valstis.
With regard to this Council Decision 2006/1016/EC the European Parliament contested the presentation of the proposal under Article 181a of the Treaty and proposed a double legal base, Article181a together with Article 179 (development cooperation, under codecision procedure), since many countries eligible according to Annex 1 are developing countries under the OECD list.
Lieta tiek izskatīta Eiropas Kopienu Tiesā.
The case is pending in the Court of Justice.
Atzinuma sagatavotājs negroza lēmuma juridisko pamatojumu, atstājot šā jautājuma risināšanu referenta ziņa par jautājumu atbildīgajā komitejā.
Your draftsman is not amending the legal base of the decision, conferring this issue to the rapporteur in the lead committee.
(3a) Visiem EIB finansēšanas darījumiem Vidusāzijā jāatbilst ES ārpolitikai un jāatbalsta šī politika, tostarp īpaši reģionālie mērķi, kā arī jāpalīdz īstenot vispārējo uzdevumu saistībā ar demokrātijas un tiesiskuma ieviešanu un stiprināšanu, jāatbalsta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas mērķis, kā arī jāsekmē to starptautisko nolīgumu izpilde vides jomā, kuros Kopiena vai dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses.
(3a) All EIB financing operations in Central Asia should be consistent with and support EU external policies, including specific regional objectives , and should contribute to the general objective of developing and consolidating democracy and the rule of law, the objective of respecting human rights and fundamental freedoms, and the observance of international environmental agreements to which the European Community or its Member States are parties.
(3b) Visiem EIB finansēšanas darījumiem Vidusāzijā jāatbilst un jāatbalsta ES politikas mērķi par Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas veicināšanu Vidusāzijas valstīs.
(3b) All EIB financing operations in Central Asia should be consistent with and support the EU policy objective of contributing to the achievement of the Millennium Development Goals in Central Asian countries.
Šim grozījumam jāsaskaņo lēmums ar ES mērķiem par nabadzības izskaušanas politikas īstenošanu un ar deklarācijām, kuras parakstījusi Eiropas Kopiena vai tās dalībvalstis saistībā ar ANO.
To align the decision with the poverty eradication policy goals of the EU and declarations signed by the EC or its Member States in the frame of the UN.
Ir svarīgi, lai EIB stratēģija un individuālie projekti tiek novērtēti, izmantojot precīzus kritērijus, kuros ņemtas vērā Eiropas vērtības un starptautiskās saistības .
It is important that the EIB’s regional strategy, and individual projects, are assessed against clear criteria reflecting European values and international commitments .
(3c) Attiecībā uz energoapgādes un transporta projektiem ES finansēšanas darījumiem Vidusāzijā jāatbilst un jāatbalsta ES politikas mērķi par enerģijas avotu diversifikāciju un jāatbilst Kioto protokola prasībām, kā arī tiem jāveicina vides aizsardzība.
(3c) Regarding energy supply and transport projects, all EIB financing operations in Central Asia should be consistent with and support the EU policy objectives of diversification of energy sources and compliance with the Kyoto requirements , and should enhance environmental protection.
Šim grozījumam jāsaskaņo lēmums ar ES mērķiem par politikas īstenošanu klimata un vides jomā un ar nolīgumiem, kuras parakstījusi Eiropas Kopiena vai tās dalībvalstis saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām.
To align the decision with the climate and environmental policy goals of the EU and agreements signed by the EC or its Member States in the frame of the UNFCCC.
Ir svarīgi, lai EIB stratēģija un individuālie projekti tiek novērtēti, izmantojot precīzus kritērijus, kuros ņemtas vērā Eiropas vērtības un starptautiskās saistības.
It is important that the EIB’s regional strategy, and individual projects, are assessed against clear criteria reflecting European values and international commitments
(3d) EIB jānodrošina, ka iedzīvotāji attiecīgajā teritorijā saņem atbilstošu un savlaicīgu informāciju tā, lai viņiem būtu iespēja pilnībā iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesā.
(3d) The EIB should ensure that residents in the area concerned receive adequate and timely information so that they have the possibility of playing a full part in the decision making process.
Individuālos projektus, īpaši reģionos, kuriem raksturīgas ļoti nopietnas vides problēmas, piemēram, Vidusāzijā, jāpakļauj ietekmes novērtējumam attiecībā uz ilgtspējību, lai konstatētu projekta ekonomisko, sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi un ierosinātu papildu pasākumus, kas palielinātu pozitīvo un mazinātu negatīvo ietekmi.
Individual projects, especially in a region with high rates and serious environmental problems such as Central Asia, should be subject to independent Sustainability Impact Assessments to identify the economic, social and environmental effects of the project and propose accompanying measures to maximise the positive impacts and minimise any negative effects.
Šādiem novērtējumiem jānodrošina lielāka pārredzamība, īpaši attiecībā uz tiem, kurus šie projekti visvairāk skar.
Such assessments should provide much greater transparency, including for those most directly affected
3.e apsvērums(jauns)
Recital 3 e (new)
(3e) Komisijai, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņem no EIB, ik gadu jāiesniedz novērtējums un ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo lēmumu.
(3e) On the basis of the information received from the EIB, the Commission should present an assessment and a report, on an annual basis, to the European Parliament and the Council on the EIB financing operations carried out under this Decision.
Šajā ziņojumā jāiekļauj novērtējums par EIB finansēšanas darījumu ieguldījumu ES ārpolitikas mērķu sasniegšanā.
This report should include an evaluation of the contribution of the EIB financing operations to the achievement of the external policy objectives of the EU.
Komisijai sagatavotajā gada ziņojumā skaidri jānorāda, kā EIB veicinājusi to mērķu īstenošanu, kas minēti (grozītajā) 3.a, b, c, d apsvērumā.
An annual report by the Commission should set out clearly how the EIB has contributed to fulfilling the objectives set out in recitals 3 a, b, c, d (as amended)
(4) Vidusāzijas valstu makroekonomiskā situācija (īpaši ārējās finanses un parāda ilgtspējība) pēdējos gados ir uzlabojusies, pateicoties spēcīgai ekonomiskai izaugsmei un piesardzīgai makroekonomikas politikai, un tāpēc šīm valstīm būtu jādod iespēja piekļūt EIB finansējumam.
(4) The macro-economic conditions prevailing in the Central Asian countries, and in particular the situation of external finances and debt sustainability, have improved in the recent years as a result of strong economic growth and prudent macroeconomic policies, and they should therefore be allowed access to financing from the EIB.
(4) Vidusāzijas valstu makroekonomiskā situācija (īpaši ārējās finanses un parāda ilgtspējība) pēdējos gados ir uzlabojusies, pateicoties spēcīgai ekonomiskai izaugsmei un piesardzīgai makroekonomikas politikai, un tāpēc šīm valstīm būtu jādod iespēja piekļūt EIB finansējumam ar nosacījumu, ka attiecībā uz tām ES nav noteikusi sankcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ir iemesls, lai nepiešķirtu EIB finansējumu .
(4) The macro-economic conditions prevailing in the Central Asian countries, and in particular the situation of external finances and debt sustainability, have improved in the recent years as a result of strong economic growth and prudent macroeconomic policies, and they should therefore be allowed access to financing from the EIB, under the condition that they are not subject to EU sanctions for human rights violations, which would exclude access to EIB financing.
Ir principiāli jādeklarē, ka ES politikas mērķus attiecībā uz cilvēktiesībām nevar ierobežot ar Kopienas garantijām EIB piešķirtajiem aizdevumiem valstīs, kurām ES ir noteikusi sankcijas.
It must be principally stated that EU policy goals with regard to human rights must not be undermined by Community guarantees for loans by the EIB in countries, on which the EU has imposed sanctions
Vidusāzijas valstu tiesības saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/1016/EK
The eligibility of Central Asian countries under Council Decision 2006/1016/EC
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2002/22/EC on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on consumer protection cooperation
* Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 47. pants
(*) Associated committee – Rule 47 of the Rules of Procedure
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS.........................................107
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ..........108
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS..............130
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy .............131
Kultūras un izglītības komitejaS ATZINUMS...................................................168
OPINION of the Committee on Culture and Education ..............................169
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS..............................................................................179
OPINION of the Committee on Legal Affairs ....................................................181
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS...................202
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 204
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0698 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0698 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0420/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0420/2007 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6-0318/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Culture and Education, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0318/2008 ),
(3a) Universālais pakalpojums ir aizsardzības tīkls cilvēkiem, kuru finanšu resursi, ģeogrāfiskā atrašanās vieta vai īpašas sociālās vajadzības tiem neļauj piekļūt pamatpakalpojumiem, kas ir pieejami lielākajai daļai pilsoņu.
( 3a ) The universal service is a protective network for people whose financial resources, ge o graphical location or special social needs do not permit them to access the basic services available to the majority of citizens.
Direktīvā 2002/22/EK noteiktās galvenās universālā pakalpojuma saistības ir nodrošināt lietotājiem, kuri to pieprasa, pieslēgumu sabiedriskajam telefonu tīklam no noteiktas atrašanās vietas un par pieņemamu cenu.
The basic universal service obligation laid down in Directive 2002/22/EC is to provide users who so request with a connection to the public telephone network from a fixed location and at an affordable price.
Tādēļ šīs saistības neattiecas uz mobilo sakaru pakalpojumiem un platjoslas piekļuvi internetam.
As a result, it addresses neither m o bile service s nor broadband access to the Internet.
Minētās saistības patlaban ietekmē attīstība tehnoloģiju jomā un tirgū, jo daudzās jomās piekļuvi galvenokārt nodrošina mobilie sakari un tīkliem arvien vairāk sāk izmantot tehnoloģiju, kas saistīta ar mobilajiem un platjoslas sakariem.
This basic obligation is now confronted by technological and market developments in which mobile communications may be the primary form of access in many areas and networks are increasingly adopting the technology assoc i ated with mobile and broadband communications.
Šīs tendences rada nepieciešamību novērtēt, vai ir izpildīti tehniskie, sociālie un ekonomiskie nosacījumi, kas attaisno mobilo sakaru un platjoslas piekļuves iekļaušanu universālā pakalpojuma nodrošināšanas saistībās, kā arī attiecīgos finansēšanas aspektus.
These developments raise a need to assess whether the technical, social and economic conditions justifying the inclusion of mobile communications and broadband access in the universal service obligation are fulfilled, as well as related financing aspects.
Tālab Komisija ne vēlāk kā 2008. gadā iesniegs pārskatu par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu un priekšlikumus Direktīvas 2002/22/EK grozīšanai, lai sasniegtu attiecīgos sabiedriskas nozīmes mērķus.
To this end, the Commission will present, no later than a u tumn 2008, a review of the scope of the universal service obligation and proposals for reform of Directive 2002/22/EC to meet the appropriate public interest objectives.
Šajā pārskatā izvērtēs ekonomisko konkurētspēju un ietvers sociālo apstākļu, komerciālo un tehnoloģisko nosacījumu, kā arī sociālās atstumtības riska analīzi.
That review will take account of economic competitiveness and include an analysis of social, commercial and technological conditions and o f the risk of social exclusion.
Tajā vērtēs arī potenciāli pārskatīto universālā pakalpojuma nodrošināšanas saistību tehnisko un ekonomisko dzīvotspēju, paredzamās izmaksas, izmaksu sadalījumu un finansēšanas veidus.
It will also address the technical and economic viability, estimated cost, cost allocation and funding models for any redefined universal service obligation.
Tā kā jautājumi par universālā pakalpojuma saistību piemērošanas jomu tiks pilnībā izskatīti minētajā atsevišķajā procedūrā, šī direktīva attiecas uz citiem Direk tīvā 2002/22/EK paredzētajiem a s p ektiem.
As questions relating to the scope of the universal service oblig a tion will therefore be fully dealt with in that separate procedure, this Directive only deals with other aspects of Directive 2002/22/EC.
(4a) Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu 1 un jo īpaši 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā noteiktās prasības par izmantošanas atvieglošanu personām ar invaliditāti, atsevišķi ar galiekārtām saistīti aspekti, tostarp tie, kas saistīti ar invalīdiem paredzētām iekārtām, ir jāiekļauj Direktīvas 2002/22/EK darbības jomā, lai veicinātu piekļuvi tīkliem un pakalpojumu izmantošanu.
(4a) Without prejudice to Directive 1999/5/EC of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity 1 , and in particular the disability requirements laid down in Article 3(3)(f) thereof , certain aspects of terminal equipment, including equipment intended for disabled users, should be brought within the scope of Directive 2002/22/EC in order to facilitate access to networks and the use of services.
Pašreiz pie šādām iekārtām pieder radiouztveršanas ierīces un televīzijas galiekārtas, kā arī īpašas dzirdes invalīdiem paredzētas galiekārtas.
Such equipment currently includes receive-only radio and television terminal equipment as well as special terminal devices for hearing-impaired users.
Iekļauts jauns apsvērums, lai izskaidrotu, kāda ir praktiskā nozīme tam, ka direktīvā iekļauj ar galiekārtām saistītus aspektus, kā arī minētu dažu attiecīgo iekārtu veidus.
This addition of a new recital is to explain the practical implications of including aspects of terminal equipment in this Directive and provide examples of the type of equipment concerned.
(4b) Dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai veicinātu tirgus izveidi plaši pieejamiem ražojumiem un pakalpojumiem, kuri ietver iespējas lietotājiem invalīdiem.
(4b) Member States should introduce measures to promote the creation of a market for widely available products and services incorporating facilities for disabled users.
Viens no dažādajiem veidiem, kā to panākt, ir saistīts ar Eiropas standartiem, ar ko ievieš elektroniskās pieejamības (e-pieejamības) prasības valsts iepirkuma procedūrām un konkursiem saskaņā ar tiesību aktiem, kuri aizsargā personu ar invaliditāti tiesības.
One way among others of achieving this is with reference to European standards, introducing electronic accessibility (eAccessibility) requirements for public procurement procedures and tendering services, in accordance with legislation upholding the rights of the disabled.
Visi lietotāji var gūt labumu no tā, ka pašlaik pieejamajos ražojumos tiek iekļautas iespējas, kas palielina pieejamību, kura ir saderīga ar visiem sniegtajiem pakalpojumiem.
All users can benefit from the incorporation in currently available products of facilities improving accessibility compatible with all services provided.
Komisijas ierosinātajai vispārējai elektroniskajai pieejamībai (e-pieejamībai), kuras pamatā ir Eiropas standarti un kuru papildina vispārēja pieeja attiecībā uz diskrimināciju invaliditātes dēļ, ir jāveicina novatorisku risinājumu izstrāde.
Mainstreamed electronic accessibility based on European standards coupled with an across-the-board approach to discrimination based on disability initiated by the Commission (eAccessibility) must facilitate the development of innovative solutions.
Dalībvalstīm ir jāņem dalība šajā procesā, īstenojot minētos pasākumus un stimulējot tirgu, piemēram, ar publisko konkursu procedūrām.
Member States have a role to play by implementing these measures and stimulating the market, for example by means of public tendering procedures.