natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reizi divos gados ir jāsagatavo plānotā progresa novērtējums, bet 2016. gadā ir jāveic pilnīgs šī lēmuma īstenošanas novērtējums.
Every two years an assessment should be made on the projected progress and a full evaluation of the implementation this Decision should be made in 2016.
(15) Progress, kas sasniegts saistību izpildē saskaņā ar šo lēmumu, ir jāizvērtē ik gadus, balstoties uz ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Lēmumu Nr. 280/2004/EK par mehānismu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un Kioto protokola ieviešanai.
(15) Progress in implementing commitments under this Decision should be annually evaluated on the basis of reports submitted under Decision No 280/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 concerning a mechanism for monitoring Community greenhouse gas emissions and for implementing the Kyoto Protocol.
Reizi divos gados ir jāsagatavo plānotā progresa novērtējums, bet 2016. gadā ir jāveic pilnīgs šī lēmuma īstenošanas novērtējums , vajadzības gadījumā iesniedzot priekšlikumus mērķu sasniegšanai līdz 2020. gadam .
Every two years an assessment should be made on the projected progress and a full evaluation of the implementation this Decision should be made in 2016 , putting forward, where appropriate, proposals with a view to achieving the objectives up to 2020 .
Šajā divgadu novērtējumā Komisijai ir jānovērtē un jāpaziņo sasniegtie rezultāti attiecībā uz to, kā dažādi Kopienas politikas virzieni (piemēram, lauksaimniecības, ražojumiem izvirzīto prasību, struktūrpolitikas un pētījumu jomā) sekmē siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumus.
As part of the two-yearly assessment the Commission should assess and report on progress made in ensuring that different Community policies ( for instance in the field of agriculture, product requirements, structural policies and research) contribute to the greenhouse gas emission s reduction effort.
Novērtējumā arī būtu jāietver dalībvalstu reģistrētu un/vai īstenotu TAM projektu izvērtējums, lai pārbaudītu, vai tie atbilst šajā lēmumā noteiktajiem kvalitātes kritērijiem .
The assessment should also include an evaluation of the CDM projects registered and/or implemented by the Member States, so as to verify whether they are in line with the quality criteria referred to in this Decision .
(15a) Ja plānotajai Kopienas politikai un pasākumiem varētu būt nozīmīga pozitīva vai negatīva ietekme uz dalībvalstu saistībām panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos, ietekmes novērtējumā katram priekšlikumam būtu jāiekļauj ietekmes novērtējums uz siltumnīcefekta gāzu emisijām attiecībā uz katru dalībvalsti un visu Kopienu.
(15a) Where planned Community policies and measures could have a significant impact, positive or negative, on the achievement of the greenhouse gas emissions reduction commitments by Member States, the impact assessment for each proposal should include a quantification of the impact on greenhouse gas emissions in respect of each Member State, and for the Community as a whole.
Komisijai līdz 2010. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc trijiem gadiem būtu jāgatavo ziņojums par Kopienas politikas un pasākumu pozitīvo un negatīvo ietekmi uz katru dalībvalsti un visu Kopienu, lai ierobežotu siltumnīcefekta gāzu emisijas saskaņā ar 3. panta 1. punktu un 6. panta 3. punktu.
By 31 December 2010, and every three years thereafter, the Commission should draw up a report on the positive and negative impacts that Community policies and measures are hav ing on the efforts of each Member State, and for the Community as a whole, to limit greenhouse gas emissions in accordance with Article 3(1) and Article 6(3).
Lielākajā daļā nozaru ārpus ETS Kopienas līmeņa pasākumi ir izšķiroši dalībvalstīm, lai ievērotu to saistības (piemēram, transporta un transportlīdzekļu efektivitātes standarti, efektivitātes standarti ēkām un iekārtām, lauksaimniecībai).
For most sectors outside the ETS, Community level measures will be critical for Member States to meet their obligations (e.g. transport and vehicle efficiency standards, efficiency standards for buildings and appliances, agriculture).
Politikas izstrādes stadijā vajadzētu novērtēt un regulāri pārskatīt ierosinātās Kopienas politikas un pasākumu ietekmi.
The impact of proposed Community policies and measures should be assessed at the policy formulation stage, and subject to regular review.
(17a) Lai nodrošinātu efektivitāti, šai direktīvai ir jāparedz mehānisms, ar kuru dalībvalstij, kas pārsniedz gada siltumnīcefekta gāzu emisiju limitu, piespriež soda naudu, kas ir līdzvērtīga soda naudai, ko piemēro iekārtām saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, un saskaņā ar šo direktīvu attiecīgais CO 2 emisiju apjoms tiek atvilkts no nākamajā izsolē paredzēto kvotu apjoma.
(17a) In order to ensure its effectiveness, this Decision should provide for a mechanism whereby a Member State exceeding its annual greenhouse gas emission target will be subject to a penalty equal to the one applicable to installations under Directive 2003/87/EC and a corresponding CO 2 equivalent amount being deducted from the subsequent auction of allowances under that Directive.
No šīm soda naudām iegūtie ieņēmumi nonāk Kopienas fondā, ar ko finansē klimata pārmaiņu riska mazināšanas pasākumus.
Any revenues from such penalties should accrue to a Community fund dedicated to financing climate change mitigation measures.
Lai panāktu visaptverošo ES mērķi, ir svarīgi, lai dalībvalstis ievērotu šo lēmumu.
For achieving the overall EU objective it is important that the Members States comply with the Decision.
Tādēļ ir vajadzīgs efektīvs atbilstības mehānisms, kas ir saskaņā ar mehānismu, kuru ETS piemēro iekārtām.
An effective compliance mechanism in line with the one applying to installations under the ETS is needed.
(17b) Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis skaidri un precīzi ievēro saistības, Komisija izstrādā sistēmu, ar kuru var piemērot tiešas soda naudas atsevišķām dalībvalstīm, kas nepilda savas saistības atbilstīgi šai direktīvai.
( 17b ) In order to ensure clear and robust compliance by the Member States, the Commission shall establish a mechanism for imposing direct penalties on the individual Member States not fulfilling their obligations under this Decision.
(20a) Saistību īstenošanas termiņš ir 2020. gads.
(20a) The deadline for implementing commitments is 2020.
Laikposmā līdz 2020. gadam vairāki projekti būtu jāfinansē no Eiropas Savienības struktūrfondiem un Kohēzijas fonda līdzekļiem.
During th e period up to 2020 , a number of projects should be financed from the European Union’s Structural Fund s and C ohesion F und.
Komisijai būtu jāatspoguļo Kopienas saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas kohēzijas politikā, kā arī siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas aspekti jāiekļauj kohēzijai un strukturālajai attīstībai paredzēto līdzekļu nosacījumos.
The Commission should seek to reflect the Community's commitment to reducing greenhouse gas emissions in cohesion policy and incorporate aspects of reducing greenhouse gas emissions into the conditions imposed in relation to the funds earmarke d for cohesion and structural development.
Šis Lēmums nosaka noteikumus dalībvalstu ieguldījuma noteikšanai Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistību izpildei laika posmā no 2013. gada līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem, kas nav iekļauti Direktīvā 2003/87/EK, un tā novērtējumam.
This Decision lays down rules on the determination of the contribution of Member States to meeting the greenhouse gas emission reduction commitment of the Community from 2013 to 2020 for greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC, and for the evaluation thereof.
Šis lēmums nosaka katras dalībvalsts minimālo ieguldījumu Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistību izpildei laika posmā no 2013. gada līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem, kas nav iekļauti Direktīvā 2003/87/EK, un tā novērtējumam.
This Decision lays down the minimum contribution of each Member State to meeting the greenhouse gas emission reduction commitment of the Community from 2013 to 2020 for greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC, and for the evaluation thereof.
Tas arī nosaka automātisku procedūru stingrākai samazināšanas saistību īstenošanai pēc tam, kad Kopiena pievienojas starptautiskajam nolīgumam, kas paredz Kopienai īstenot emisiju samazinājuma mērķi — vairāk nekā 20% līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, piemēram Eiropadomes 2007. gada marta sanāksmē apstiprināto 30% samazinājuma mērķi.
It also lays down an automatic procedure for implementing a stricter reduction commitment when the Community enters into an international agreement committing the Community to an overall reduction target of more than 20 % by 2020 compared to 1990, such as the 30 % reduction objective as endorsed by European Council in March 2007.
Tie attiecas arī uz starptautiskā jūras transporta radītajām emisijām, ja vien šī nozare nav minēta Direktīvā 2003/87/EK vai kādā citā Kopienas tiesību instrumentā ar mērķi šīs emisijas iekļaut Kopienas saistībās emisiju samazināšanas jomā 2013.–2020. gadam.
Emissions from international maritime transport are covered unless and until they have been brought within the scope of Directive 2003/87/EC or any other Community legal instrument to include them in the Community reduction commitments for the period 2013 - 2020 .
Ja līdz 2011. gadam šo nozari neiekļauj Direktīvā 2003/87/EK vai kādā citā Kopienas tiesību instrumentā, lai samazinātu starptautiskā jūras transporta radītās emisijas, Komisija līdz 2012. gadam iesniedz priekšlikumu par minētās nozares iekļaušanu šajā lēmumā.
If by 2011 the sector has not been brought within the scope of Directive 2003/87/EC or of any other Community legal instrument to reduce greenhouse gas emissions of international maritime transport, the Commission shall make proposals by 2012 to that effect by incorporating the sector in to this Decision.
Šī lēmuma nolūkā izmanto Direktīvas 2003/87/EK 3. pantā noteiktās definīcijas.
For the purposes of this Decision, the definitions laid down in Article 3 of Directive 2003/87/EC shall apply.
Šī lēmuma nolūkā izmanto Direktīvas 2003/87/EK 3. pantā noteiktās attiecīgās definīcijas.
For the purposes of this Decision, the relevant definitions laid down in Article 3 of Directive 2003/87/EC shall apply.
Turklāt ‘siltumnīcefekta gāzu emisijas’ nozīmē oglekļa dioksīda (CO2), metāna (CH4), slāpekļa oksīda (N2O), hidrofluoroglekļu (HFCs), perfluoroglekļu (PFCs) un sēra heksafluorīda (SF6) emisiju no avotiem oglekļa dioksīda ekvivalenta izteiksmē, kas noteikts saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
In addition, ‘greenhouse gas emissions’ means the emission of carbon dioxide (CO 2 ), methane (CH 4 ), nitrous oxide (N 2 O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs) and sulphur hexafluoride (SF 6 ) from sources, expressed in terms of carbon dioxide equivalent, as determined pursuant to Directive 2003/87/EC.
Pamatojoties uz 3. panta 1. punktā minētajā starptautiskajā nolīgumā pieņemtajiem noteikumiem, Komisijai iesniedz priekšlikumu par to, lai saskaņā ar harmonizētajiem noteikumiem šajā direktīvā iekļautu ar zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību saistītās emisijas un piesaisti, nodrošinot to ieguldījuma pastāvību un vides integritāti, kā arī monitoringu un uzskaiti.
On the basis of rules agreed as part of a future international agreement as referred to in Article 3(1), the Commission shall make a proposal to include emissions and removals related to land use, land use change and forestry in this Decision according to harmonised modalities ensuring permanence and the environmental integrity of the contribution of land use, land use change and forestry as well as accurate monitoring and accounting.
Kamēr Kopienai nav noslēgts starptautisks līgums par klimata pārmaiņām, kura piemērošanas rezultātā emisijas tiks samazinātas lielākā apjomā, nekā tas noteikts saskaņā ar šo pantu, ikviena dalībvalsts līdz 2020. gadam ierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav iekļauti Direktīvā 2003/87/EK par apjomu procentuālā izteiksmē, kas ikvienai dalībvalstij noteiktas šī līguma pielikumā attiecībā uz attiecīgās valsts emisijām 2005. gadā.
Until a future international agreement on climate change has been concluded by the Community leading to emission reductions exceeding those required pursuant to this Article, each Member State shall, by 2020, limit its greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC by the percentage set for that Member State in the Annex to this Decision in relation to its emissions in the year 2005.
Kamēr Kopienai nav noslēgts starptautisks līgums par klimata pārmaiņām, kura piemērošanas rezultātā emisijas tiks samazinātas lielākā apjomā, nekā tas noteikts saskaņā ar šo pantu, ikviena dalībvalsts līdz 2020. gadam ierobežo siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav iekļauti Direktīvā 2003/87/EK vismaz par apjomu procentuālā izteiksmē, kas ikvienai dalībvalstij noteiktas šī līguma pielikumā attiecībā uz attiecīgās valsts emisijām 2005. gadā.
Until a future international agreement on climate change has been concluded by the Community leading to emission reductions exceeding those required pursuant to this Article, each Member State shall, by 2020, limit its greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC at a minimum by the percentage set for that Member State in the Annex to this Decision in relation to its emissions in the year 2005.
Laikā no 2013. līdz 2019. gadam katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 2% no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts 2. punktā.
During the years 2013 to 2019, a Member State may carry forward from the following year a quantity equal to 2% of the greenhouse gas emission limit of that Member State in paragraph 2.
Ja kādas dalībvalstis emisiju apjoms ir mazāks par 2. punktā paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu tā drīkst pārnest uz nākamo gadu.
If the emissions of a Member State are below the limit in paragraph 2 it may carry over its excess emission reductions to the subsequent year.
Laikā no 2013. līdz 2019. gadam katra dalībvalsts drīkst iepriekš iztērēt 1% no siltumnīcefekta gāzu emisijas limita, kas tai noteikts 2. punktā.
During the years 2013 to 2019, a Member State may carry forward from the following year a quantity equal to 1% of the greenhouse gas emission limit of that Member State in paragraph 2.
Ja kādas dalībvalstis iekšzemes emisiju apjoms ir mazāks par 2. punktā paredzēto limitu, radušos iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju un limita starpību tā drīkst pārnest uz nākamo gadu.
If the domestic emissions of a Member State are below the limit in paragraph 2 it may carry over the difference between its domestic greenhouse gas emissions and that limit to the subsequent year.
Vairākām dalībvalstīm 2% būtu lielākā daļa no to samazināšanas saistībām, un tas varētu traucēt īstenot patiesi lineāru samazināšanu.
For several Member States a 2% banking would represent a major part of their reduction obligation, and therefore it could jeopardise a true linear reduction.
Savukārt 1% noteikšana par maksimālo apjomu sniedz lielāku drošību, ka dalībvalstu emisijas patiesi samazināsies lejupejoši.
Using instead a 1% as the maximum quantity provides a higher certainty that indeed Member States emissions will take a downward trajectory.
Saņēmēja dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju tiesības var izmantot, lai īstenotu šajā pantā minētās saistības.
The acquiring Member State may use the greenhouse gas emissions entitlement to implement its obligations under this Article.
Ieņēmumus no šādām manipulācijām izmanto, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, ieguldot energoefektivitātes, atjaunojamo enerģijas avotu vai klimatam nekaitīgo transporta veidu jomā.
The r evenues from such transfers shall be used to reduce greenhouse gas emissions through investments in energy efficiency, renewable energy or climate - friendly modes of transport.
Šis priekšlikums sniedz emisiju tirdzniecības iespēju dalībvalstu starpā, ja tās iepriekšējos gados ir ievērojušas lēmumā paredzētās saistības un ja šos ieņēmumus izmanto emisiju samazināšanas pasākumiem.
The proposal opens up for trade of emissions between Member States provided that they are in compliance with the obligations under the Decision for previous years and that revenues are used to reduce emissions.
Ja kādas dalībvalstis siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms ir mazāks par 2. punktā paredzēto limitu, radušos emisiju samazinājumu atlikumu tā drīkst pārnest uz nākamo gadu.
If the greenhouse gas emissions of a Member State are below the limit set in paragraph 2, it may carry over its excess emission reductions to the subsequent year.
Emisiju līmeņi laikposmam pēc 2020. gada
Emission levels for the period post 2020
Siltumnīcefekta gāzu emisijas nozarēs, kuras nav ietvertas Direktīvā 2003/87/EK, katru gadu samazina arī pēc 2020. gada, līdz 2035. gadam emisijas no visiem avotiem samazinot vismaz par 50% un līdz 2050. gadam — par 60–80% salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, ar mērķi visbeidzot Eiropas Savienībā pārtraukt fosilās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas.
The Community greenhouse gas emissions from sectors not covered under Directive 2003/87/EC shall continue to decrease beyond 2020 on an annual pathway contribut ing to an overall reduction of greenhou se gas emissions by the Community from all sources of at least 50 % by 2035 and 60 to 80 % by 2050 compared to 1990 levels, with the ultimate objective of eliminating greenhouse gas emissions from fossil fuel use within the European Union.
Komisija līdz 2012. gadam izskata jautājumu, vai arī turpmāk ir jādiferencē Kopienas mērķis par emisiju samazināšanu, un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus.
The Commission shall examine by 2012 whether it is appropriate to differentiate the Community reduction target for a further period, and shall make proposals, if appropriate.
Ja ES plāno ievērot savu divu grādu mērķi, tai jau ir jāplāno emisiju samazināšanas sistēma ilgākam laika posmam.
If the EU aims to respect its 2-degree objective, it should already be putting its emissions on a longer-term trajectory.
Komisija ziņo par dalībvalstu sasniegumiem energoefektivitātes uzlabošanas jomā.
The Commission shall report on the progress made in Member States as regards improvement in energy efficiency.
Lai nodrošinātu, ka tiek īstenots potenciāls energopatēriņa samazināšanai par 20% līdz 2020. gadam, orientējošais mērķis dokumentā „Energoefektivitātes rīcības plāns Potenciāla izmantošana” ( COM(2006)0545 ) kļūst saistošs visām dalībvalstīm.
To ensure that the potential for reducing energy consumption in the Community by 20 % by 2020 is realised, the indicative target of the Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential ( COM(2006)0545 ) shall become mandatory for the Member States.
Komisija ne vēlāk kā 2009. gadā šajā sakarā pieņem pasākumus, un pēc tam katra dalībvalsts izstrādā energoefektivitātes stratēģiju.
The Commission shall propose measures to this effect no later than 2009, after which Member States shall compile a strategy for energy efficiency.
Dalībvalstis raugās, lai to politika šo kredītu iegādei pastiprina projektu vienlīdzīgu ģeogrāfisko izplatību un starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām izpildi.
Member States shall ensure that their policies for purchasing these credits enhance the equitable geographical distribution of projects and the achievement of an international agreement on climate change.
Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz 50% no šiem kredītiem iegādājas no vismazāk attīstītajām valstīm un mazo salu jaunattīstības valstīm, lai veicinātu projektu vienlīdzīgu ģeogrāfisko izplatību un starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām izpildi.
Member States shall ensure that at least 50 % of these credits are purchased from LDC s and the SIDS so as to enhance the equitable geographical distribution of projects and the achievement of an international agreement on climate change.
Kvalitatīvi projektu kredīti ir kredīti, kas:
High quality project credits are credits which:
(a) nozīmē konkrētus, pārbaudāmus, papildu un pastāvīgus emisiju samazinājumus, īstenojot projektus ar skaidru ilgtspējīgas attīstības ieguldījumu un bez negatīvas ekoloģiskās un sociālās ietekmes; kā arī
(a) represent real, verifiable, additional and permanent emission reductions from projects with clear sustainable development benefits and no negative environmental or social impacts; and
(b) ir iegūti, īstenojot projektus valstīs, kas pienācīgi atbalsta emisijas samazinājumus pasaulē saskaņā ar plānoto starptautisko nolīgumu, ko tās ir parakstījušas.
(b) originate from projects in countries which are contributing appropriately to global emission reductions under a future international agreement which they have ratified .
Saskaņotus pasākumus, ar kuriem apstiprina, kādi vai kāda veida projekti atbilst šiem kritērijiem, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
Harmonised measures confirming which projects or project types meet these criteria may be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9 ( 2 ).
Kredīti, kurus ikviena dalībvalsts gadā izmanto saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, nepārsniedz daudzumu, kas vienāds ar 3% no attiecīgās dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisijām 2005. gadā, kas nav ietvertas Direktīvā 2003/87/EK.
The annual use of credits by each Member State pursuant to paragraphs 1, 2 and 3 shall not exceed a quantity equal to 3% of the greenhouse gas emissions of that Member State not covered under Directive 2003/87/EC in the year 2005.
Kredīti, kurus ikviena dalībvalsts 2013.–2020. gadā izmantos saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, nepārsniedz daudzumu, kas vienāds ar 8% no attiecīgās dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisijām 2005. gadā, kas nav ietvertas Direktīvā 2003/87/EK.
The use of credits by each Member State pursuant to paragraphs 1, 2 and 3 shall not exceed a quantity equal to 8 % of the greenhouse gas emissions of that Member State not covered under Directive 2003/87/EC in the year 2005 over the period 2013-2020 .
Ikviena dalībvalsts var nodot minētā daudzuma neizmantoto daļu citai dalībvalstij.
Each Member State may transfer the unused part of that quantity to another Member State .
Vispārējā elastīguma kompromisā, kas bez ierobežojumiem atļauj elastīguma principa piemērošanu ES teritorijā, tiek izmantota TAM/KI projektu kredītu maksimālā robeža — lai norādītu, ka priekšroka dodama emisiju pārnešanai ES teritorijā — , kas grozīta, lai ietvertu visu laika posmu, nevis gada kvotas, kuras nevar pārnest uz nākamo gadu.
As part of an overall compromise on flexibility where internal flexibility within the EU is allowed without any restriction, the CDM/JI offset cap is accommodated to reflect preference for intra-EU transfers and changed to cover the whole period instead of annual use-it-or-loose-it quota.
Kopienas ārējās saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu
Community external emissions reduction commitment
Pēc tam, kad būs noslēgts visaptverošs starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, Kopiena un tās dalībvalstis no 2013. gada finansēs izmērāmus, pārskatāmus, pārbaudāmus un saistošus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas pasākumus valstīs, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (ANOVKKP) līgumslēdzējas puses, bet nav iekļautas šīs konvencijas I pielikumā (valstis, kas nav I pielikuma līgumslēdzējas puses).
Upon the conclusion of a comprehensive international agreement on climate change, the Community and its Member States shall, as from the beginning of 2013, financ e measurable, reportable, verifiable and binding greenhouse gas emissions reductions in countries that are P arties to the UNFCCC but not included in Annex I ther e of ( non-Annex I Parties ) .
Dalībvalstis saskaņā ar 1. punktu var īstenot savas individuālas ārējās saistības attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu:
Member States may implement their individual external emissions reduction commitment under paragraph 1 through: