natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2006. gada ziņojumā norādīja, ka kohēzijas politikas kontroles sistēmas nav pietiekami efektīvas un to kļūdu līmenis atmaksātajos izdevumos ir 12 %, un 2008. gada ziņojumā šie dati tika apstiprināti, uzrādot 11 % neatbilstoši kompensētu līdzekļu;
D. whereas the 2006 report of the European Court of Auditors showed that the control systems in place for the cohesion policy were not effective enough, with a 12% error rate in the expenditure reimbursed, and the 2008 report confirmed these data with 11% of funds unduly reimbursed,
E. tā kā Komisijai ir jānostiprina pārraudzītājas loma, lai samazinātu kļūdu līmeni, jāuzlabo kontroles sistēma un jāpalielina atbalsts reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm un līdzekļu saņēmējiem, kas ilgtermiņā šīs jomas politiku padarīs vairāk orientētu uz rezultātu un lietotāju,
E. whereas the Commission needs to strengthen its supervisory role to reduce the level of error, improve the control system and increase assistance to sub-national authorities and beneficiaries, all of which will lead in the long term to a more result-oriented, user-friendly policy,
F. tā kā pārmērīgi sarežģītas finansējuma pieprasīšanas procedūras un pārlieku liels pārbaužu skaits varētu attālināt iespējamos līdzekļu saņēmējus no kohēzijas politikas;
F. whereas funding application procedures that are too complicated, and an excessive number of checks, are likely to discourage potential beneficiaries of cohesion policy,
G. tā kā praktiskus risinājumus, kādus attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, sabiedrisko transportu, dzeramo ūdeni, sabiedrības veselību, sociālajiem mājokļiem un valsts izglītību) sagaida mūsu līdzpilsoņi, var panākt tikai ar labu pārvaldību, kas ietver divas papildinošas sistēmas: pirmkārt, iestāžu sistēma, kas paredz kompetenču un budžeta sadali starp valsti un reģionālām un vietējām iestādēm, otrkārt, partnerības sistēma, kas vieno valsts un privātos dalībniekus, kuri nodarbojas ar tiem pašiem jautājumiem noteiktā teritorijā;
G. whereas the practical solutions which our fellow citizens expect to see as regards public services (such as public transport, drinking water, public health, social housing and public education) can be achieved only by means of good governance, involving two complementary systems: firstly, the institutional system, which provides for the allocation of powers and budgets between the State and regional and local authorities and, secondly, the partnership system, which brings together public and private parties with an interest in a given topic in a given territory,
H. tā kā partnerībā būtu jāņem vērā visas attiecīgās kopienas un grupas, tā var sniegt priekšrocības un pievienoto vērtību kohēzijas politikas īstenošanā ar lielāku leģitimitāti, garantētu pārredzamību un līdzekļu labāku apgūšanu un to vajadzētu arī vērtēt pēc tai piemītošās sociālās un pilsoniskās vērtības;
H. whereas partnership should take account of all relevant communities and groups, can bring benefit and added value to the implementation of cohesion policy through enhanced legitimacy, guaranteed transparency and better absorption of funds, and should also be assessed in terms of the social and civic value it represents,
I. tā kā, īstenojot integrētu pieeju, ir jāpievērš uzmanība reģionu specifikai (nelabvēlīgs ģeogrāfiskais stāvoklis un dabas apstākļi, iedzīvotāju skaita samazināšanās, attālākie reģioni u.c.), lai atrisinātu vietējos un reģionālos jautājumus,
I. whereas an integrated approach should pay attention to the regions’ special characteristics (geographical and natural disadvantages, depopulation, outermost region, etc.) if it is to meet local and regional challenges,
1. atzinīgi vērtē Reģionu komitejas Balto grāmatu par daudzlīmeņu pārvaldību un vietējā līmeņa subsidiaritātes atzīšanu Lisabonas līgumā; uzsver, ka daudzlīmeņu pieeja jāpiemēro ne tikai vertikāli, bet arī horizontāli starp viena līmeņa dalībniekiem visās Savienības politikās ar dalītu kompetenci, tostarp kohēzijas politikā;
Welcomes the CoR White Paper on multi-level governance and the recognition of sub-national subsidiarity in the Lisbon Treaty; stresses that the multi-level approach should be applied not only vertically but also horizontally, among actors of the same level, in all shared-competence Union policies including the cohesion policy;
4. iesaka sistematizēt teritoriālās ietekmes analīzi, iesaistot politisko lēmumu pieņemšanas pirmajos posmos dažādos ieinteresētos dalībniekus, lai izvērtētu Kopienas likumdošanas un neleģislatīvo priekšlikumu ietekmi uz reģionu ekonomiku, sociālo jomu un vidi;
Recommends that the territorial impact analysis should become standard practice through the involvement, upstream of the policy decision, of the various parties concerned in order to understand the economic, social and environmental repercussions on the regions of Community legislative and non-legislative proposals;
7. mudina Komisiju publiskā un privātā sektora pārstāvjiem izstrādāt vadlīnijas par to, kā daudzlīmeņu pārvaldības un integrētās pieejas principus ieviest praksē; ierosina darbības, kuru mērķis ir veicināt šīs divas pieejas, finansēt no ERAF tehniskās palīdzības līdzekļiem;
Urges the Commission to develop a guide for public and private actors on how to implement in practice the principles of multi-level governance and the integrated approach; recommends that actions aimed at promoting these two approaches be financed under ERDF technical assistance;
10. mudina dalībvalstis — lai varētu laicīgi sākt dialogu — jau pašā sākumā iesaistīt attiecīgās reģionālās un vietējās iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekus sarunās par Savienības tiesību aktiem un programmām, ko finansē no struktūrfondiem; aicina šīs iestādes piedalīties atbildīgās lēmumu pieņemšanas struktūrās uz vienlīdzīgiem noteikumiem ar valstu pārstāvjiem;
Urges the Member States to involve relevant regional and local authorities and civil society actors from the very early stages of negotiations on Union legislation and on programmes benefiting from the Structural Funds so as to allow a timely dialogue between the different layers of government; calls for these authorities to participate in the responsible decision-making bodies on an equal footing with the national representatives;
13. uzskata, ka partnerības un līdzfinansējuma principi sekmē vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu atbildības uzņemšanos kohēzijas politikas īstenošanā; atgādina par apņemšanos nodrošināt šos labas pārvaldības principus un prasa to turpmāku piemērošanu, neraugoties uz publisko izdevumu ierobežojumiem ekonomikas krīzes dēļ;
Considers that the principles of partnership and co-financing foster the assumption of responsibility by sub-national authorities in the implementation of cohesion policy; reiterates its commitment to these principles of good management and calls for their continued application despite the restrictions on public spending arising from the economic crisis;
16. aicina daudzlīmeņu pārvaldības principu integrēt visos stratēģijas „Eiropa 2020” plānošanas un īstenošanas posmos, lai nodrošinātu reģionālo un vietējo iestāžu, kurām tā jāīsteno, patiesu ieinteresētību par rezultātiem; šajā sakarā atgādina par priekšlikumu Vietējo un reģionālo pašvaldību teritoriālajam līgumam par stratēģiju „Eiropa 2020”, lai mudinātu reģionus un pašvaldības iesaistīties stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sekmīgā īstenošanā;
Calls for the multi-level governance principle to be integrated into all phases of design and implementation of the EU2020 Strategy to ensure real ownership of the results by the regional and local authorities, which have to implement it; highlights in this connection the proposal for a ‘Territorial Pact of Local and Regional Authorities for Europe 2020’ to encourage regions and cities to contribute to the successful achievement of the objectives of the 2020 Strategy;
18. uzskata, ka Eiropas reģionu tīkliem vajadzētu izvērst savu darbību pārvaldības un partnerības paraugprakses jomā, likt lielāku uzsvaru uz politisko un stratēģisko pieredzi, kas gūta iepriekšējos programmu ciklos, kā arī nodrošināt publisku piekļuvi nozīmīgākajai informācijai par pieredzes apmaiņu visās ES valodās un tādējādi veicināt paraugprakses efektīvu īstenošanu;
Takes the view that the European networks of regions should broaden their work in the area of good practices in governance and partnership, should put more emphasis on political and strategic lessons learnt from previous programme cycles and should ensure public access to key information on best practices in all European Union languages and thus help to ensure that good practices are in fact implemented;
Komisijas lomas stiprināšana reģionālo un vietējo iestāžu atbalstā
Strengthening the Commission ’ s role in supporting regional and local authorities
21. uzsver, ka jāuzlabo Eiropas iniciatīvu koordinēšana kohēzijas politikas un struktūrpolitikas jomā, lai neapdraudētu reģionālās politikas saskaņotību; tādēļ aicina Komisijā uzlabot saskaņošanu starp Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu, kas ir atbildīgs par kohēzijas politiku un struktūrpolitiku, un ģenerāldirektorātiem, kuru kompetencē ir attiecīgās nozaru iniciatīvas; attiecībā uz Lisabonas līgumā paredzēto vietējo un reģionālo pašvaldību tiesību nostiprināšanu prasa, lai tās tiktu ciešāk iesaistītas politikas izstrādē Komisijas līmenī nolūkā palielināt par projektiem atbildīgo personu atbildību; turklāt aicina Komisiju tomēr vairāk kontrolēt rezultātus uz vietas, lai labāk novērtētu projektu struktūru un pasākumu efektivitāti attiecībā uz tiem noteiktajiem mērķiem;
Stresses that European initiatives in the field of cohesion and structural policy need to be better coordinated so as not to jeopardise the coherence of regional policy; calls therefore for strengthened coordination in the Commission between DG REGIO, which is responsible for cohesion and structural policy, and the DGs responsible for the relevant sector-specific initiatives; calls, in view of the Lisbon Treaty’s strengthening of the rights of regional and local authorities, for these authorities to be more closely involved in the development of policy at Commission level, in order to enhance project responsibility among project promoters; also calls, however, for more control of results by the Commission on the spot, so as to improve evaluation both of the efficiency of project structures and of the effectiveness of measures in terms of the objective they seek to achieve;
24. aicina Komisiju īstenot papildu tehniskās palīdzības mehānismus, lai reģionu un vietējā līmenī uzlabotu zināšanas par problēmām saistībā ar īstenošanu, it īpaši dalībvalstīs, kur, kā norādīts Komisijas veiktā 2000.–2006. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanas ex post novērtējumā, tiek novērotas plaši izplatītas problēmas saistībā ar to administratīvo veiktspēju šo programmu īstenošanas jomā;
Invites the Commission to put in place additional technical assistance mechanisms to promote knowledge at regional and local level on implementation-related problems, especially in Member States where, according to the Commission’s ex-post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-2006, there are very persistent problems regarding their administrative capacity when it comes to the implementation of these programmes;
26. aicina dalībvalstis vairāk izmantot finansēšanas tehnikas instrumentus kā līdzekļus, lai uzlabotu projektu kvalitāti un privāto dalībnieku, it īpaši MVU, dalību Eiropas projektos; aicina Komisiju vienkāršot šo instrumentu darbības noteikumus, jo to pašreizējā sarežģītība ierobežo izmantošanu;
Invites Member States to further exploit the financial engineering instruments as a means to increase the quality of the projects and the participation of private actors, especially SMEs, in European projects; calls on the Commission to simplify the functioning rules of these instruments, whose current complexity limits their use;
33. aicina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus nākamā plānošanas perioda noteikumiem, savlaicīgi pieņemt īstenošanas regulu, izstrādāt vajadzīgos norādījumus un nodrošināt ar tiem saistītas mācības, kā arī veicināt sarunu procesu un darbības programmu apstiprināšanu, tādējādi novēršot kavēšanos saistībā ar kohēzijas politikas īstenošanu un fondu apgūšanu pēc 2013. gada;
Calls on the Commission to present as soon as possible proposals for the next programming period regulations, to adopt the implementing regulation, elaborate the necessary guidance and provide training on them in due time, and to facilitate the process of negotiations and approval of the operational programmes in order to avoid any delay in the cohesion policy implementation and absorption of funds after 2013;
Pēdējās desmitgadēs dažās dalībvalstīs varas decentralizācija ir ievērojami palielinājusi reģionālo un vietējo iestāžu kompetenci Kopienas politikas īstenošanā.
Over the last decades decentralization of powers in several Member States has considerably reinforced regional and local authorities’ competences in the delivery of Community policies.
Tas, ka ar Reformu līgumu vietējās subsidiaritātes princips ir iekļauts Kopienas tiesību aktos dalītas kompetences politikā, tagad ļauj reģionālajām iestādēm kā līdztiesīgiem partneriem vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesā gan politikas izstrādē, gan īstenošanā, piedaloties Kopienas mērķu sasniegšanā.
The incorporation by the Reform Treaty of sub-national subsidiarity into the Community law for the policies of shared competence allows today territorial authorities to be more deeply involved in the decision-making process both for the design and the implementation of policies, as fully dignified partners to participate in achieving the Community objectives.
Šis svarīgais solis pretī labākai daudzlīmeņu pārvaldībai ir atbilde uz atkārtotiem Parlamenta aicinājumiem stiprināt vietējo iestāžu iesaistīšanos politikas veidošanā, vienmēr ņemot vērā dažādas valstu konstitucionālās vērtības.
This important step towards better multi-level governance answers repeated requests by the Parliament to reinforce the involvement of the sub-national authorities in the conception of policies always respecting the different national constitutional assets.
Efektīva īstenošana lielā mērā ir atkarīga no tā, kā tiek saprasta politika; vietējo un reģionālo iestāžu — kā tādu, kas vislabāk pārzina savas teritorijas un tās iedzīvotāju vajadzības — iesaistīšana jau šajā posmā ir labāku rezultātu garantija vēlākā posmā.
An efficient implementation depends strongly on how policies are conceived; involving local and regional authorities also in this phase - as those knowing best the needs of their territory and of its population - is an assurance of more effective results at a later stage.
Līdz ar to, izstrādājot ES teritoriālās stratēģijas, ir būtiski veltīt īpašu uzmanību lēmumu pieņemšanas procesam pirmslikumdošanas posmā un pievienotajai vērtībai, ko piedāvā vietējā un reģionālajā līmenī īstenotā politika un paraugprakse.
It is crucial thus to place the emphasis on the pre-legislative phase of the decision-making process and on the added value offered by policies and best practices implemented at local and regional level to the development of territorial strategies in the EU.
Kohēzijas politika ir šīs pieejas īstenošanas priekšgājēja: tās reģionālā dimensija un partnerības principa piemērošana ir šīs politikas pievienotā vērtība un palīdz nodrošināt tās efektivitāti un ilgtspējību.
The cohesion policy is a forerunner in the application of this approach: its regional dimension and the application of the partnership principle represent its added value and contribute to ensure its effectiveness and sustainability.
Reģionu komitejas Baltā grāmata par daudzlīmeņu pārvaldību
Committee of the Regions ’ White Paper on Multi-level Governance
Ar Reģionu komitejas balto grāmatu ir savlaicīgi uzsākta diskusija par kopēju izpratni attiecībā uz šo principu kā praktisku instrumentu lēmumu pieņemšanai Kopienas dalītas kompetences politikā.
The White Paper of the Committee of the Regions has opened a timely debate on the common understanding of this principle as a practical instrument for decision-making in the Community policies of shared competence.
Lai aplūkotu, kā daudzlīmeņu pārvaldības pieeju var labāk attīstīt kohēzijas politikas jomā, ir izskatīti šādi aspekti.
The following aspects are considered to see how multi-level governance approach can be better developed in the field of cohesion policy:
· Abas daudzlīmeņu pārvaldības dimensijas — vertikālā kā sadarbība starp dažādu līmeņu pārvaldības iestādēm, ietverot ekonomiskos un sociālos partnerus, un horizontālā starp viena līmeņa dalībniekiem — ir nepieciešamas, lai nodrošinātu daudzlīmeņu sadarbību starp iesaistītajām personām un politikas virzienu integrētu pieeju.
· Both dimensions of multi-level governance, vertical - as cooperation among authorities of different levels of government including economic and social stakeholders - and horizontal, among actors of the same level, are need to ensure multi-level cooperation among actors and an integrated approach among policies.
· Skaidrāka partnerības principa definīcija atvieglotu reālas partnerības izveidošanu ar reģionālajām un vietējām iestādēm; īpaši ir jāstiprina vietējā līmeņa nozīme jau pašā ES debašu apspriešanas sākumposmā.
· A clearer definition of the partnership principle would facilitate the setting up of real partnerships with regional and local authorities; in particular the role of and consultation with the local level needs to be strengthened since the early stage of the negotiations on the EU debates.
Partnerības princips bieži vien nedarbojas vietējo iestāžu vājās iesaistīšanās dēļ.
The partnership principle often does not work due to the poor involvement of the local authorities.
· Debates par daudzlīmeņu pārvaldību ir cieši saistītas ar debatēm par teritoriālo kohēziju — vietējo dalībnieku iesaistīšana ES mērķu sasniegšanā ir priekšnosacījums, lai efektīvi īstenotu teritoriālo kohēziju.
· The debate on multi-level governance is strictly linked to that on territorial cohesion : involving sub-national actors in the achievement of the EU objectives is a precondition to effectively implement territorial cohesion.
Baltā grāmata par teritoriālo kohēziju kā zaļās grāmatas turpinājums būtu savlaicīgs instruments, kas izskaidrotu, kā īstenot teritoriālo kohēziju, izmantojot daudzlīmeņu pārvaldību turpmākajā reģionālajā politikā, un aizsāktu debates par nākamo tiesību aktu paketi.
A White Paper on territorial cohesion as a follow up to the Green Paper would represent a timely instrument to clarify how to implement territorial cohesion through multi-level governance in the future regional policy and feed in the debate on the next legislative package.
· Nepieciešams labāk izmantot teritoriālās sadarbības potenciālu, lai veicinātu daudzlīmeņu sadarbību pāri valstu robežām.
· The potential of territorial cooperation needs to be better exploited to promote multi-level cooperation across national frontiers.
Pārrobežu reģioni ir neizmantots teritoriālais potenciāls un vieta politikas konverģencei.
Cross-border regions hold untapped territorial potential and are a place of convergence of policies.
Turklāt teritoriālās sadarbības būtiskā loma ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanā ir uzsvērta daudzās atbildēs nesen notikušajā sabiedriskajā apspriešanā.
In addition the crucial role of territorial co-operation in delivering the EU2020 objectives has been highlighted in many responses to the recent public consultation.
ETSG (Eiropas teritoriālās sadarbības grupa) instruments ir jāpopularizē kā līdzeklis pārrobežu pārvaldības sistēmu izveidošanai, un tam jānodrošina dažādu politikas nostādņu piesaiste reģionālajam un vietējam līmenim.
The instrument of EGTC should be promoted as a tool to set up of systems of cross-border governance and ensuring the ownership of the different policies at regional and local level.
· Noteikumu vienkāršošana Kopienas un valstu līmenī ir labākas pārvaldības priekšnoteikums kohēzijas politikā.
· Simplification of rules at Community and at national level is precondition for better governance in the cohesion policy.
Ar nesenajām izmaiņām vispārējos un ERAF noteikumos ir sperti ievērojami soļi šajā virzienā, bet vienkāršošana nav saistīta tikai ar tādu pagaidu un ārkārtas apstākli kā ekonomiskā krīze.
The recent modifications of the General and ERDF Regulations have done important steps ahead in this direction but simplification should not be merely linked to a temporary and extraordinary event as the economic crisis.
Gluži pretēji, tai vajadzētu iedvesmot visu turpmāko likumdošanu, kas attiecas uz struktūrfondiem.
On the contrary it should inspire the entire legislation of the Structural Funds in future.
Tāpat dalībvalstīm vajadzētu vienkāršot savus noteikumus, kuri ļoti bieži palielina administratīvo slogu, kāds nav paredzēts Kopienas noteikumos.
Also Member States should simplify their national provisions, which very often add up administrative burden not required by the Community rules.
Kā nepieciešams līdzsvars ir jāattīsta vērtēšanas noteiktāka kultūra visos līmeņos, lai nodrošinātu efektīvu kontroli un izvairītos no kļūdām.
As a necessary counterbalance a stronger culture of evaluation needs to be developed at all levels in order to ensure effective controls and avoid errors.
Komisijas lomas stiprināšana reģionālo un vietējo iestāžu atbalstā
Strengthening Commission ’ s role in supporting regional and local authorities
Ziņojuma otrajā daļā ir analizēti kopīgās pārvaldības mehānismi, īpaši Eiropas Komisijas un dalībvalstu dažādās kompetences jomas, un ir ierosināts, kā uzlabot programmu īstenošanas sistēmu.
The second part of the report analyses the mechanisms of shared management, in particular the different responsibilities of the European Commission and the Member States and gives recommendations on how to improve the system in the implementation of Programmes.
Eiropas Revīzijas palāta 2006. gada ziņojumā norādīja, ka kohēzijas politikas kontroles sistēmas nav pietiekami efektīvas un tām ir pārāk augsts kļūdu līmenis (12 %) atmaksājamajos izdevumos.
The 2006 report of the European Court of Auditors showed that the control systems in place for the cohesion policy were not effective enough, with a too high error rate (12%) in the expenditure reimbursed.
2008. gada ziņojumā šie dati tika apstiprināti, uzrādot 11 % neatbilstoši kompensētu līdzekļu.
The annual report on 2008 confirmed this data with 11% of funds unduly reimbursed.
Patiesībā šī informācija pilnībā neatspoguļo reālo situāciju, jo tā ietver arī 2000.–2006. gada periodu, kad pašreizējās kontroles prasības nebija spēkā.
Indeed these data are not fully reflecting the actual situation since they include also the 2000-2006 period, when the current control requirements were not in place.
Tomēr, tā kā nav datu, lai pienācīgi novērtētu jauno noteikumu 2007.–2013. gadam efektivitāti, pašreizējais pieņēmums ir tāds, ka kļūdu līmenis struktūrfondos joprojām ir pārāk augsts un ka vēl jāiegulda pūles, lai uzlabotu kontroles sistēmu darbības efektivitāti.
However, lacking data to properly assess the effectiveness of the new provisions for 2007-2013, the current assumption is that the level of error in Structural Funds is still too high and that further energy must be invested in improving the efficiency of the control systems.
Komisijas 2008. gada rīcības plāns par to, kā stiprināt savas uzraudzības funkcijas, ietvēra virkni pasākumu, kurus Komisija veica, lai uzlabotu finansēšanas rezultātus, tostarp gan koriģējošus pasākumus, gan preventīvus pasākumus turpmākam laikam.
The 2008 Action Plan of the Commission on how to strengthen its supervisory role incorporated a series of actions undertaken by the Commission to improve the performance of the funds including both corrective actions and preventive measures for the future.