natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kā Jūs raksturotu savus pienākumus attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Eiropas Parlamentam un jo īpaši tā Budžeta kontroles komitejai?
How would you describe your duties with regard to reporting to the European Parliament and its Committee on Budgetary Control in particular?
Revīzijas palātai ir nozīmīga loma, palīdzot Parlamentam budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.
The Court of Auditors plays an important role in assisting Parliament in the discharge procedure.
Abu šo iestāžu mērķis ir uzlabot ES finanšu pārvaldību, veicināt pārredzamību un pārskatatbildību un nodrošināt par ES finansējuma pārvaldīšanu atbildīgās iestādes — Komisijas — atbildību ES pilsoņu priekšā.
Both institutions seek to improve EU financial management, promote transparency and accountability, and hold those responsible for managing EU funds, the Commission, to account on behalf of the EU citizens.
Es uzskatu, ka jautājumi un apsvērumi, ko Parlaments pauž rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu, ir jāuzskata par prioritātēm Revīzijas palātas gada darba programmas noteikšanā, ar finanšu un atbilstības revīzijām nodrošinot gada pārskatu pareizību un ticamību un ar lietderības revīzijām sagatavojot Parlamentam atbilstīgus un savlaicīgus īpašos ziņojumus.
I believe that issues and concerns raised by Parliament in its discharge resolutions should be considered as priorities when establishing the Court’s annual work programme ensuring that financial and compliance audits lead to accurate and reliable annual reports and that its performance audits provide Parliament with pertinent and timely special reports.
Ilgtermiņa perspektīvā Revīzijas palātas jaunajā revīzijas stratēģijā (pēc 2012. gada) būtu vienlīdz jāņem vērā Parlamenta izvirzītās prioritātes un ieteikumi.
In a long term perspective, the Court’s new audit strategy (after 2012) should equally target priorities and suggestions raised by Parliament.
Es censtos izveidot pārredzamas attiecības ar Parlamenta referentiem par manā atbildības jomā nodotajiem revīzijas uzdevumiem un piedalīties un sniegt attiecīgas prezentācijas Budžeta kontroles komitejas debatēs.
I would seek to establish transparent relationships with the Parliament rapporteurs for the audit tasks under my responsibility and provide appropriate presentations to and participate in debates of the Committee Budgetary Control.
Es arī centīšos kopā ar maniem nākamajiem kolēģiem turpināt uzlabot sadarbību starp abām iestādēm un turpināt pilnveidot ziņošanas procesu, izmantojot regulāras sanāksmes, it īpaši ar Budžeta kontroles komiteju.
I would also seek, together with my future colleagues, to further improve the cooperation between both institutions and further develop the reporting process through regular meetings in particular with the Committee on Budgetary Control.
Kāda, Jūsuprāt, ir lietderības revīzijas veikšanas pievienotā vērtība un kā iegūtie dati būtu jāizmanto pārvaldības procesā?
What do you think is the added value of performance audit and how should the findings be incorporated in the management?
Lietderības revīzijai var būt nozīmīga loma pārskatatbildības un publisko finanšu efektīvas izmantošanas nodrošināšanā, sniedzot uzticamu informāciju plašam ieinteresēto personu lokam, tostarp politikas veidotājiem un plašai sabiedrībai.
Performance audit can play an important role in safeguarding accountability and the effective use of public funds by providing reliable information to a range of stakeholders, including policy makers and the general public.
Tādējādi tai ir liels potenciāls izveidot un informēt publiskas debates par publiskajiem izdevumiem.
It thus has a great potential to create and inform public debate on public spending.
Tas ir īpaši svarīgi ES līmenī, ņemot vērā, ka ES mērogā trūkst publiskas diskusijas par efektīvu budžeta izmantošanu.
Given the lack of an EU-wide public discussion on the effective use of the budget, this is especially important at the EU level.
Pievēršoties pievienotajai vērtībai no pārvaldības aspekta, es uzskatu, ka jāņem vērā šādi trīs aspekti.
Focusing on the added value from a management perspective, I believe there are three aspects to be considered.
Pirmkārt, šāda veida revīzijas mērķis ir novērtēt politikas vai programmas ietekmi.
First, this type of audit aims at assessing the impact of a policy or programme.
Revīzijas secinājumi informē vadību par to, vai ir sasniegti attiecīgie mērķi, un, pamatojoties uz ticamiem revīzijas pierādījumiem, sniedz paskaidrojumus par iemesliem, kāpēc tā ir vai nav bijusi sekmīga.
The audit conclusions will inform the management whether it has been able to reach its targets and will provide explanations, based on reliable audit evidence, why it has been successful or not.
Otrkārt, īpašajos ziņojumos sniegtie ieteikumi sniedz vadībai noderīgu informāciju par to, kā turpmāk pilnveidot vai varbūt izmainīt izdevumu shēmu, lai palielinātu ietekmi un uzlabotu efektivitāti un lietderību.
Secondly, the recommendations formulated in Special Reports will provide management with useful information on how it could further develop or eventually change the spending scheme in order to have a larger impact and be more efficient and effective.
Papildus pārskatu ticamības un pakārtoto darījumu likumības un pareizības novērtējumam lietderības revīzijas arī sniedz ieteikumus par to, kā virzīt izdevumus atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem, tādējādi uzlabojot iespēju attiecīgajai programmai sasniegt savus mērķus.
In going beyond the assessment of the reliability of accounts and of the legality and regularity of the underlying transactions, performance audits also suggest how to direct expenditure towards set objectives, thus improving the chances for the programme to achieve its goals.
Treškārt, tā ļauj vēlāk novērtēt, kā vadība ir īstenojusi Revīzijas palātas ieteikumus, un sniedz budžeta lēmējiestādei svarīgu elementu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā.
Thirdly, it allows for a follow-up of how management has implemented the Court’s recommendations and provides the budget authority with an important element for the discharge procedure.
Lietderības revīzija ir jāuzskata par iespēju vadībai pārskatīt un/vai izmainīt izdevumu programmu vai politiku un palielināt pārskatatbildību.
A performance audit should be regarded as an opportunity for management to revise or/and change a spending programme or policy and increase accountability.
Līgumā ir paredzēts, ka Revīzijas palāta dalībvalstīs revīziju veic sadarbībā ar valstu revīzijas iestādēm savstarpējas uzticēšanās gaisotnē, vienlaikus saglabājot neatkarību.
The Treaty provides that the Court’s audit in the Member States shall be carried out in liaison with national audit bodies in a spirit of trust while maintaining their independence.
Izmantojot ES augstāko revīzijas iestāžu (ARI) vadītāju kontaktkomiteju, Revīzijas palāta gadu gaitā ir sadarbojusies ar ARI un apmainījusies ar pieredzi un zināšanām par ES finansējuma revīzijām un citiem ar ES saistītiem jautājumiem, piemēram, par kopēju revīzijas standartu un salīdzināmu revīzijas kritēriju izstrādi.
Through the established Contact Committee of heads of EU supreme audit institutions (SAIs), the Court has over the years cooperated with SAIs and exchanged experiences and knowledge on the audit of EU funds and other EU-related issues, for example the development of common auditing standards and comparable audit criteria.
Revīzijas palātas un ARI sadarbību varētu pilnveidot, ja Revīzijas palāta varētu paļauties uz ARI veikto darbu ES finansējuma revīzijās.
Cooperation between the Court and SAIs could take a further step in which the Court could rely on the audit work of SAIs on EU funds.
Revīzijas palāta nesenā atzinumā norādīja, ka tai būtu jāpārliecinās par šāda darba piemērotību un kvalitāti, kas nozīmē, ka valstu revīzijas darbam vajadzētu būt veiktam, izmantojot piemērotu pieeju, atbilstošā apjomā un laikā un saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.
The Court has stated in a recent opinion that it would need to satisfy itself about the suitability and quality of the work, meaning that the national audit work would need to be of appropriate scope, approach and timing, and be carried out according to international standards.
Tomēr valstu ARI darbs pirmām kārtām ir vērsts uz valsts finansējuma revīziju.
However, the work of national SAIs is primarily focused on the audit of national funds.
Tāpēc ir saprotami, ka valsts revīzijas praksei, valsts ieinteresēto personu vajadzībām un valsts publisko administrāciju struktūrai ir būtiska nozīme, nosakot revīzijas metodiku jebkurā konkrētā dalībvalstī.
It is therefore understandable that the national audit practice, the needs of national stakeholders and the structure of the national public administrations are fundamental when establishing the audit methodology in any given Member State.
Var gadīties, ka ne vienmēr būs vēlme izmainīt šo metodiku vai izmantot atšķirīgu metodiku, lai veiktu ES finansējuma revīziju.
There may not always be a will to change this methodology or apply a different one when auditing EU funds.
Tāpēc ir būtiski nodrošināt dialogu.
Dialogue is therefore essential.
Protams, lielu interesi šajā sakarā izraisa Revīzijas palātas un divu ES ARI nesenās koordinētās revīzijas lauksaimniecības izdevumu jomā un viena gaidāmā revīzija struktūrfondu jomā.
In this context, the recent co-ordinated audits between the Court and two EU SAIs in the area of agricultural expenditure and the upcoming one in the area of structural funds, are of course of great interest.
Cerams, ka būs iespējams konstatēt arī citas jomas, kurās var sekmīgi sadarboties.
Hopefully, other areas for fruitful collaboration can be identified.
Es arī uzskatu, ka pastāv zināmas iespējas regulārām sanāksmēm un semināriem par ierobežojumiem un pienākumiem ES budžeta pārvaldībā un revīzijās.
I also see a certain scope for regular meetings/seminars on the constraints and obligations of managing and auditing the EU Budget.
Tur būtu ne tikai jāiesaista Eiropas Parlaments un Revīzijas palāta, bet arī ES ARI un valstu parlamenti, ņemot vērā dalībvalstu palielināto lomu ES finansējuma kontrolē un īstenošanā kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā.
This should not only involve the European Parliament and the Court of Auditors but also EU SAIs and national parliaments considering the increased role of the Member States in the control and implementation of EU funds since the Lisbon Treaty.
Vai Jūs atsauktu savu kandidatūru, ja Parlamenta atzinums par Jūsu iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā būtu negatīvs?
Would you withdraw your candidacy if Parliament ’ s opinion on your appointment as Member of the Court were unfavourable?
Es uzskatu, ka Parlamenta un Revīzijas palātas sadarbība nevar būt efektīva, ja nav savstarpējas uzticēšanās.
I consider that the cooperation between Parliament and the Court of Auditors cannot be effective without trust.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/031 BE/ General Motors Belgium no Beļģijas)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (application EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium from Belgium)
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2011)0212 – C7‑0096/2011 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2011)0212 – C7‑0096/2011 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (EGF regula)
– having regard to Regulation (EC) No 1927/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing the European Globalisation Adjustment Fund
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7‑0191/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0191/2011 ),
D. tā kā Beļģija ir pieprasījusi palīdzību saistībā ar 2834 darbinieku atlaišanu (atbalsts paredzēts visiem šiem darbiniekiem) galvenajā uzņēmumā General Motors Belgium un četros tā piegādes uzņēmumos, kuri darbojas mehānisko transportlīdzekļu nozarē Antverpenes NUTS II reģionā Beļģijā;
D. whereas Belgium has requested assistance in respect of cases concerning 2834 redundancies (all targeted for assistance) in the primary enterprise General Motors Belgium and four of its suppliers operating in the motor vehicle sector in the NUTS II region of Antwerp in Belgium,
4. norāda, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatā;
Notes that the information provided on the coordinated package of personalised services to be funded from the EGF includes information on the complementarity with actions funded by the Structural Funds; reiterates its call to the Commission to present a comparative evaluation of these data in its annual reports as well;
par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/031 BE/ General Motors Belgium no Beļģijas)
on the mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (application EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium from Belgium)
(1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū.
(1) The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) was established to provide additional support for workers made redundant as a result of major structural changes in world trade patterns due to globalisation and to assist them with their reintegration into the labour market.
(4) Beļģija 2010. gada 20. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā General Motors Belgium un četros tā piegādes uzņēmumos un līdz 2011. gada 24. janvārim pieteikumu papildināja, iesniedzot jaunu informāciju.
(4) Belgium submitted an application to mobilise the EGF, in respect of redundancies in the enterprise General Motors Belgium and four of its suppliers, on 20 December 2010 and supplemented it by additional information up to 24 January 2011.
Šis pieteikums atbilst finansiālā ieguldījuma noteikšanas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā.
This application complies with the requirements for determining the financial contributions as laid down in Article 10 of Regulation (EC) No 1927/2006.
Tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 9 593 931 apmērā.
The Commission, therefore, proposes to mobilise an amount of EUR 9 593 931.
(5) Tādēļ ir jāizmanto EGF, lai piešķirtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu,
(5) The EGF should, therefore, be mobilised in order to provide a financial contribution for the application submitted by Belgium,
Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 9 593 931 saistību un maksājumu apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) shall be mobilised to provide the sum of EUR 9 593 931 in commitment and payment appropriations.
Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar sekas, ko radījušas nozīmīgas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā.
The European Globalisation Adjustment Fund has been created in order to provide additional assistance to workers suffering from the consequences of major structural changes in world trade patterns.
Komisija 2011. gada 14. aprīlī apstiprināja jaunu priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, piešķirot līdzekļus Beļģijai, lai atbalstītu to darbinieku atgriešanos darba tirgū, kuri tikuši atlaisti no darba pasaules finanšu un ekonomikas krīzes dēļ.
On 14 April 2011 the Commission adopted a new proposal for a decision on the mobilisation of the EGF in favour of Belgium in order to support the reintegration in the labour market of workers made redundant due to the global financial and economic crisis.
Šis ir trešais pieteikums, kas izskatāms saistībā ar 2011. gada budžetu, un tas attiecas uz EGF piešķiršanu Beļģijai par kopējo summu EUR 9 593 931.
This is the third application to be examined under the 2011 budget and refers to the mobilisation of a total amount of EUR 9.593.931 from the EGF for Belgium.
Pieteikums iesniegts saistībā ar 2834 darbinieku atlaišanu (visiem pieprasīts atbalsts) četru mēnešu pārskata periodā no 2010. gada 14. jūnija līdz 14. oktobrim galvenajā uzņēmumā General Motors Belgium un četros tā piegādes uzņēmumos, kuri darbojas mehānisko transportlīdzekļu nozarē Antverpenes NUTS II reģionā Beļģijā.
It concerns 2834 redundancies (all targeted for assistance) in the primary enterprise General Motors Belgium and four of its suppliers operating in the motor vehicles sector in the NUTS II region of Antwerp, during the four-month reference period from 14 June to 14 October 2010.
Šo pieteikumu — lieta EGF/2010/031 BE/ General Motors Belgium no Beļģijas — Komisijai iesniedza 2010. gada 20. decembrī un vēl līdz 2011. gada 24. janvārim sniedza papildu informāciju.
The application, case EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium from Belgium, was submitted to the Commission on 20 December 2010 and supplemented by additional information up to 24 January 2011.
Pieteikuma pamatā bija intervences kritērijs, kas noteikts EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā un paredz četru mēnešu laikā vismaz 500 atlaišanas gadījumus dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmējus, kuri atlaisti no darba tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražotnēs, un to iesniedza noteiktajā termiņā, t. i., 10 nedēļu laikā (EGF regulas 5. pants).
It was based on the intervention criterion of Art. 2 (a) of the EGF Regulation, which requires at least 500 redundancies over a four-month period in an enterprises in a Member State, including workers made redundant in its suppliers and downstream producers and was submitted within the deadline of 10 weeks (Art. 5 of the Regulation).
Komisija izskatīja pieteikumu, izvērtējot saistību starp darbinieku skaita samazināšanu un lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības sistēmā vai finanšu krīzi, attiecīgās darba ņēmēju atlaišanas neparedzamību, konkrēto atlaisto darbinieku skaitu un atbilstību 2. panta a) apakšpunkta kritērijiem, paskaidrojumus par minēto darba ņēmēju atlaišanas neparedzamību, apzinot uzņēmumus, kuri atlaiž darbiniekus, un pašus darbiniekus, kam paredzēta palīdzība, kā arī attiecīgo teritoriju, tās varas iestādes un ieinteresētās personas, darba vietu samazināšanas ietekmi uz nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts mērogā, saskaņotu finansējamo individualizēto pakalpojumu kopumu, tostarp tā savienojamību ar pasākumiem, kurus finansē no struktūrfondiem, termiņus, kādos sāka vai plānoja sākt individualizēto pakalpojumu sniegšanu atlaistajiem darba ņēmējiem, procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem, pārvaldības un kontroles sistēmas.
Commission's assessment was based on the evaluation of the link between the redundancies and major structural changes in world trade patterns or the financial crisis, the unforeseen nature of the concerned redundancies, demonstration of number of redundancies and compliance with the criteria of Article 2 (a), explanation of the unforeseen nature of those redundancies, identification of dismissing enterprises and workers targeted for assistance, the territory concerned and its authorities and stakeholders, the impact for the redundancies as regards the local, regional or national employment, co-ordinated package of personalised services to be funded, including its compatibility with actions funded by the Structural Funds, dates on which the personalised services to affected workers were started or planned to start, procedures for consulting the social partners, management and control systems.
Lai varētu izmantot EGF, Komisija ir iesniegusi budžeta lēmējinstitūcijai līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu (DEC 04/2011) par kopējo summu EUR 9 593 931, kas saistību apropriācijās pārvietojama uz EGF budžeta pozīciju (04 05 01) no EGF paredzētās rezerves (40 02 43).
In order to mobilise the Fund, the Commission has submitted to the Budget Authority a transfer request (DEC 04/2011) for a global amount of EUR 9.593.931 from the EGF reserve (40 02 43) in commitments to the EGF budget line 04 05 01.
Referente atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās.
She reminds in fact that the EGF was created as a separate specific instrument with its own objectives and deadlines and that as such deserves a dedicated allocation, superseding transfers from unused budget lines which could be detrimental to the achievement of the various policies objectives.
Šajā konkrētajā gadījumā referente vēlētos uzsvērt arī nepieciešamību gaidāmajā EGF regulas pārskatīšanā risināt jautājumu, kā rīkoties attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, kuru pārstrukturizācijas vai pārvietošanas rezultātā notiek darbinieku atlaišana un tādējādi ir jāizmanto EGF.
For this specific case, the Rapporteur would like to highlight also the need to address in the forthcoming revision of the EGF Regulation the issue of how to treat multinational companies, whose restructuring or relocation causes redundancies and, subsequently, the intervention of the EGF.
Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu EGF ir atļauts izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 500 miljonu gadā.
The IIA allows the mobilisation of the Fund within the annual ceiling of EUR 500 million.
Šis ir trešais Fonda izmantošanas priekšlikums, kas 2011. gadā iesniegts budžeta lēmējinstitūcijai.
This is the third proposal for the mobilisation of the Fund submitted to the Budget Authority in 2011.
Tādējādi, atņemot no pieejamajām apropriācijām šajā priekšlikumā pieprasīto summu (EUR 9 593 931), līdz 2011. gada beigām vēl ir pieejami EUR 489 628 679.
Therefore, deducing from the appropriations available the current amount requested (EUR 9.593.931) an amount of EUR 489.628.679 remains available until the end of 2011.
Tādējādi vairāk nekā 25 % no EGF vienam gadam paredzētā maksimālā apjoma paliks pieejami piešķīrumiem pēdējos četros 2011. gada mēnešos, kā paredzēts EGF regulas 12. panta 6. punktā.
This will leave more than 25% of the maximum annual amount earmarked for the EGF available for allocations during the last four month on 2011, as required by Article 12(6) of the EGF Regulation.