natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārejas rezultātā atbrīvotā spektra piešķīrumā par galveno vadošo principu jāuzskata sociālā, kultūras un ekonomiskā vērtība (labāki sabiedriskie pakalpojumi, bezvadu platjoslas ierīkošana nepietiekami apkalpotās zonās, izaugsme un darba vietas utt.), nevis tikai valsts ienākumu palielināšana.
The main guiding principle to allocate the spectrum released by the switchover should be social, cultural and economic value (better public service, wireless broadband to underserved areas, growth and jobs, etc.) and not only increasing public revenues.
Vajadzīga koordinēta ES pieeja, jo:
A coordinated EU approach is necessary to:
· dalībvalstīm jāveic izmaksu un ieguvumu analīze, lai noteiktu atbilstošus radiofrekvenču spektra piešķīrumus;
· Ensure that Member States undertake cost benefit analysis to determine the appropriate allocation of spectrum;
· ir jāizstrādā kopēja izmaksu un ieguvumu analīzes metodika;
· Develop a common methodology for the cost benefit analysis;
· jāidentificē joslas, ko var saskaņot ar skaidri definētiem Eiropas mēroga vai savietojamiem pakalpojumiem ES līmenī, vai jāveicina efektīva izmantošana un sociālie ieguvumi;
· Identify bands that could be harmonised for well-defined pan-European or interoperable services at EU level or to promote efficient use and social benefit;
· šo pakalpojumu saskaņošanai vajadzības gadījumā jāierosina saistoši tiesību akti.
· Propose, if appropriate, binding legislation for harmonising these services.
Telekomunikāciju sistēmas konsekventai īstenošanai ir būtiska nozīme labi funkcionējoša elektronisko sakaru iekšējā tirgus un konkurētspējīgas informācijas sabiedrības ekonomikas izveidē, kas dotu labumu gan patērētājiem, gan uzņēmumiem.
A consistent implementation of the telecom framework is decisive for achieving a well functioning electronic communications internal market and a competitive information society economy to the benefit of consumers and enterprises..
Pašreizējais pilnvaru līdzsvars starp Komisiju („sargu”, kas uzrauga tirgu noteikšanu un būtiskas ietekmes tirgū konstatēšanu) un valsts pārvaldes iestādēm (atbild par īstenošanu vietējā līmenī) ir darbojies samērā labi.
The current balance of power between the Commission (‘guardian’ of markets definition and significant market power designation) and NRAs (responsible for implementation at local level) has worked reasonably well.
Tomēr ir iespējams uzlabot konsekvenci gan attiecībā uz dalībvalstu lēmumiem, kas ietekmē iekšējo tirgu, gan uz tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu.
However, there is room for improving the consistency both regarding national decisions with internal market impact and the application of remedies.
Konsekventas piemērošanas pirmais un galvenais priekšnosacījums ir neatkarīgas un ar atbilstīgiem resursiem apgādātas valsts pārvaldes iestādes (VPI).
A consistent application requires, first and foremost, independent and adequately resourced national regulatory authorities (NRAs).
Referente atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos neatkarības nosacījumus un uzsver, ka tie nedrīkst tikt apdraudēti iestāžu sarunās.
The rapporteur welcomes the independence provisions proposed by the Commission and stresses that these should not be compromised in the Interinstitutional negotiations.
Efektīva regulatīvā sistēma nevar pastāvēt arī bez specializētām pārsūdzības iestādēm un efektīviem pārsūdzības mehānismiem (t.i., saprātīgiem lēmumu pieņemšanas termiņiem), lai nepieļautu pārsūdzības procedūru ļaunprātīgu izmantošanu.
An effective regulatory framework requires also the existence of specialised appeal bodies and effective appeal mechanisms (i.e. reasonable time limits for taking decisions) in order to prevent abuse of appeal procedures.
Pārsūdzības iestādēm jābūt pilnvarotām konsultēties ar Eiropas Telekomunikāciju regulatoru ( BERT ), ja konkrētajā gadījumā iespējamas sekas, kas skar iekšējo tirgu.
Appeal bodies should also be entitled to consult BERT should the case have an internal market impact.
Lai nodrošinātu konsekvenci un efektivitāti sistēmā, kurā kompetences ir sadalītas, piemērotākais līdzeklis ir kopregulējums.
The most appropriate means to ensure consistency and effectiveness in a system where competences are distributed is through co-regulation.
Tikai ar šādu pieeju, kas vērsta uz Komisijas un VPI sadarbību, var sasniegt rezultātus, neizmainot trauslo iestāžu pilnvaru līdzsvaru un neapdraudot šī regulējuma subsidiaritātes elementus.
Only with such a cooperative and collaborative approach between the Commission and NRAs can results be achieved without altering the delicate institutional balance of powers or undermining the subsidiarity elements of the regulation.
Komisijai drīzāk jābūt kā šķīrējtiesnesim un koordinatoram, nevis tiesnesim un soda izpildītājam .
The Commission should play more the role of arbitrator and facilitator rather that of judge or sanction-taker .
Šai jaunajai kopregulējuma funkcijai nevis jāapdraud, bet gan jāpapildina Komisijas iniciatīvas tiesības noteikt darba kārtību kopregulējuma jautājumos un ierosināt likumdevējiem saistošus tiesību aktus konsekvences problēmu novēršanai.
This new co-regulation role should not undermine but complement the Commission's right of initiative to lead the co-regulation agenda, to propose to the co-legislators binding legislation to address consistency problems.
Grozījumā Nr. 17 referente ierosina alternatīvu procedūru konsekventai tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanai.
The rapporteur puts forward in Amendment 17 an alternative procedure for the consistent application of remedies.
Procedūras pamatā ir princips, ka tikai gadījumā, ja Komisija un BERT (ar vienkāršu balsu vairākumu) ir vienisprātis, ka ierosinātais tiesiskās aizsardzības līdzeklis ir nepiemērots, Komisija var izdot pamatotu lēmumu, pieprasot attiecīgajai VPI grozīt pasākuma projektu.
The procedure is based upon the principle that only if the Commission and BERT (acting by a simple majority) agree that the proposed remedy is not appropriate the Commission could issue a reasoned decision requesting the NRA concerned to amend the draft measure.
Uz funkcionālo nošķiršanu tās tālejošā rakstura dēļ attiecas īpašs režīms, saskaņā ar kuru Komisijai un BERT ir jāvienojas, ka tas ir vienīgais efektīvais tiesiskās aizsardzības līdzeklis, lai attiecīgā VPI varētu to piemērot.
Functional separation, due to its far-reaching character, is subject to a special treatment whereby the Commission and BERT have to agree that it is the only effective remedy in order for the concerned NRA to be able to impose it.
PĀREJA UZ PILNĪGU KONKURENCI
TRANSITION TOWARDS FULL COMPETITION
Atzīstot ex-ante regulējuma pagaidu raksturu, ir jāizmanto pakāpeniska pieeja, atceļot regulējumu tikai un vienīgi tad, kad tirgi kļūst efektīvi konkurētspējīgi.
While accepting the transitory nature of ex-ante regulation a gradual approach should be followed removing regulation only and if markets become effectively competitive.
Šajā ziņā kvalificētas pārskatīšanas klauzulas ieviešana (ar ko prasa Komisijai nepārtraukti uzraudzīt regulēto tirgu konkurences līmeni un veikt periodiskas pārskatīšanas) varētu būt adekvāta pieeja.
In this regard, the introduction of a qualified revision clause (requesting the Commission to monitor continuously the level of competition of regulated markets and to conduct periodic reviews) might be an adequate approach.
Turklāt būtu jārūpējas par jauno piekļuves tehnoloģiju (optisko šķiedru tīkli) ietekmes uz konkurenci novērtēšanu, jo tās varētu prasīt pielāgotus metodoloģiskos un regulatīvos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka šajos jaunajos tirgos saglabājas konkurence un ka tomēr tiek nodrošināti adekvāti stimuli šo jauno tīklu izvēršanai.
In addition, care should be taken on assessing the implications on competition of new access technologies (fibre networks), which could call for adapted methodological and regulatory tools to ensure that competition in these new markets is preserved and that, at the same time, adequate incentives for deploying these new networks are provided.
Tādēļ Komisija tiek mudināta pienācīgi ņemt vērā politiskās diskusijas par šo jauno piekļuves tīklu regulēšanu un pieņemt jebkādas rekomendācijas šajā jautājumā pilnīgā saskaņā ar šīm diskusijām.
The Commission is therefore urged to take due account of the political debate on the regulation of these new access networks and to adopt any recommendation on this matter in complete accordance with it.
Vietējie tirgi
3.1 Sub-national markets
Lai atceltu ierobežojumus tur, kur tie vairs nav vajadzīgi, ir jābūt niansētākai pieejai tirgus analīzei, tostarp vietējo tirgu analīzei.
In order to deregulate where it is no more needed, a more nuanced approach to market analyses, including sub-national markets is needed.
Regulatīvās saistības varētu atcelt tajos ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros var uzskatīt, ka konkurence ir sekmīgi attīstījusies, un no jauna ieviest vai pastiprināt nekonkurētspējīgās teritorijās, kurās tirgus var uzskatīt par konkurētspējīgiem valsts līmenī.
Regulatory obligations could be lifted in geographic areas where competition is considered to have successfully taken off and, conversely, re-introduced or reinforced in non-competitive areas of markets that are considered competitive at national level.
Tas varētu samazināt dominējošo operatoru šķērssubsidēšanu starp konkurētspējīgiem un nekonkurētspējīgiem reģioniem risku.
This could diminish the risk of dominant operators cross-subsidising between non competitive and competitive regions.
VPI būtu jāņem vērā šī iespēja tirgu analīzē.
NRAs should address in their market analysis this possibility.
TĪKLU NĀKAMĀ PAAUDZE
NEXT GENERATION NETWORKS
Mūsu attieksme pret piekļuvi nākamās paaudzes tkliem kopā ar spektru tagad ir divi vissvarīgākie politikas jautājumi telekomunikāciju nozarē.
How we treat next generation access is, together with spectrum, the two most important policy questions in the telecom sector today.
To ievērošana direktīvās sniedz nozares kopēju ainu, lai veicinātu saskaņotus ieguldījumus.
Taking them into account in the Directives provides a complete view of the sector, in order to favour coherent investment.
Optisko šķiedru tīkliem ir daudz augstākas kapacitātes kā citām telekomunikāciju tehnoloģijām.
Fibre networks offer much higher capacities than other telecommunications transport technologies.
Šī jaunā tehnoloģiskā realitāte rosina pārskatīt un pielāgot pašreizējo elektronisko komunikāciju regulēšanu ar trīskāršu mērķi veicināt ieguldījumus (gan no pašreizējiem, gan jaunajiem dalībniekiem), nodrošināt konkurenci un patērētāju izvēli un veicināt jaunās tehnoloģijas ātru izvēršanu pēc iespējas plašāk visā teritorijā (un ne tikai blīvi apdzīvotajos apgabalos).
This new technological reality calls for a review and adaptation of the current electronic communications regulation with the triple objective of promoting investment (both by incumbents and new entrants), securing competition and consumer's choice, and fostering its rapid deployment as far as possible throughout the territory (and not only in densely populated areas).
Lai gan tiek atzīts, ka pilnīga infrastruktūru konkurence (paralēli augstas kapacitātes šķiedru piekļuves tīkli) ir vēlamāka un tādēļ izvirzāma par primāro mērķi, šāda izvirzīšana var nebūt iespējama vai ekonomiski izdevīga visās valstīs vai visās ģeogrāfiskajā teritorijās dažādās valstīs, kā to jau rāda pašreizējo konkurējošo tīklu izvēršanas pakāpe.
While it is acknowledged that full infrastructure competition (parallel high capacity fibre access networks) is preferable and thus should be pursued as a primary goal, such deployment would probably not be feasible or economical in all countries or in all geographic areas within the different countries, as the current degree of deployment of competing networks already shows.
Ja tas nav iespējams, būtu dodama priekšroka atvērtā tīkla pieeja, kas veicina kopējus ieguldījumus un, vajadzības gadījumā būtu vajadzīga obligāta nediskriminējoša piekļuve.
Where not feasible, an open network approach favouring shared investments and, if necessary, mandating non-discriminatory access would be needed.
Ja kopēji ieguldījumi nav iespējami, regulēšanai būtu jānodrošina, ka ieguldījumu risku adekvāti sadala visi operatori ar piekļuvi.
When sharing is not feasible regulation should ensure that the investment risk is adequately borne by all operators accessing it.
Kopumā regulatoru rīcībā ir jābūt efektīvu instrumentu kopumam, lai veicinātu konkurenci, ieguldījumus un patērētāju ieguvumus.
In sum, regulators should have at their disposal an effective toolbox to pursue competition, investment and consumer benefits.
Šim nolūkam atkarībā no konkurences konkrētajā teritorijā varētu būt obligāta iekšējo tīklu izmantošana, obligāta piekļuve pasīvajai infrastruktūrai (piemēram, piekļuvei kanāliem, ievadiem ēkās, prioritātei un iekšējiem tīkliem), tranzīta savienojumu iespējas; jāveicina kopēji ieguldījumi un pieprasījumu apvienošana vai nošķiršanas prasību paplašināšana uz šiem jaunajiem tīkliem.
This could involve, depending on the degree of competition in an area, making it mandatory to share in-building wiring, mandating access to passive infrastructure (such as access to ducts, poles and rights-of-way and inside wiring) and backhaul facilities, promoting shared investments and the use of demand aggregation or extending unbundling requirements to these new networks.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2002/21/EC on a common regulatory framework for electronic communications networks and services, 2002/19/EC on access to, and interconnection of, electronic communications networks and services, and 2002/20/EC on the authorisation of electronic communications networks and services
Ieteiktajai telekomunikāciju nozares tiesiskās sistēmas reformai jāveicina konkurence, investīciju drošība un elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus konsolidācija, lai turpinātu liberalizācijas procesu.
The proposed reform of the regulatory framework for the telecommunications sector must be geared towards promoting competition more effectively, safeguarding investment and consolidating the internal market in electronic communications in order to continue the process of liberalisation.
Turklāt jāņem vērā patērētāju aizsardzības, tīkla drošības un kultūras jautājumi.
Consumer protection and network security also have to be taken into account, as do cultural aspects.
Ņemot vērā ārkārtīgi strauji mainīgo tirgu un telekomunikāciju nozares straujo attīstību, jāizvēlas elastīga pieeja, kas spēj pielāgoties turpmākajai attīstībai.
Given the fast-changing nature of the markets and advances in telecommunications, a flexible approach capable of responding to future developments is required.
Turklāt vajadzīgas drošas nākotnes perspektīvas attiecībā uz ierosinātās tiesiskās sistēmas piemērotību jaunās paaudzes tīkliem (JPT).
A future-oriented approach is also essential to ensure the proposed regulatory framework can cope with the challenge of next generation networks (NGN).
Saistībā ar to tieši JPT platjoslas tīklu infrastruktūru izveide ir izvietojuma un konkurences politikas problēma, kur uzņēmumiem ir jānodrošina augtas pakāpes plānošanas un tiesiskā drošība.
The development of broadband NGN network infrastructures raises important policy issues relating to location and competition, and firms require a high level of certainty as regards the planning and legal situation.
Valsts pārvaldes iestādēm dotā iespēja sakārtot tādu iekārtu kā stabu, vadu un ēku koplietošanu veicina ieguldījumus optisko šķiedru tīklos un piekļuvi jauniem tirgus dalībniekiem.
Giving the national regulatory authorities the possibility of imposing facility-sharing and the granting of access to masts, ducts and buildings will encourage investment in glass fibre networks and enable new players to access the market.
Lēmuma pieņemšanas procesā jāievēro pasākumu samērība un ekonomiskums.
When the relevant decisions are made, care must be taken to ensure that the measures are proportionate and economic.
Turklāt tīklu izveidi var veicināt risku un izmaksu dalīšana.
The development of networks may also be encouraged by risk- and cost-sharing.
Veidojot tirgus definīcijas, var noskaidrot arī to, vai ārpus valsts teritorijas esošie ģeogrāfiskie apgabali ir konkurētspējīgi, lai varētu veikt atbilstīgu regulējumu samazināšanu.
Furthermore, when market definitions are drawn up it should be ascertained whether geographic areas at subnational level are competitive, so that they can be deregulated accordingly.
Iepriekš jau vairākkārt ir konstatēts, ka ir nepieciešamas pastiprinātas saskaņošanas sistēmas, kuras pārsniedz valsts teritoriju.
It has already been stated repeatedly that there is a need for enhanced coordination at supranational level.
Tomēr šādas sistēmas vajadzētu veidot, pamatojoties uz jau esošām un stabilām struktūrām, un izmantot to iespējas mūsdienīgāk un efektīvāk.
The requisite mechanisms should, however, be based on existing and developed structures to enable their potential to be exploited more speedily, effectively and rigorously.
Tādēļ jāizveido valsts pārvaldes iestāžu tīkls, kas īsteno valsts līmenī neatrisināmus uzdevumus.
A network of national regulatory authorities should be set up, therefore, to perform tasks which cannot be carried out at national level.
Turpretī lielāka centralizācija Kopienas līmenī Eiropas iestādes veidā rada risku, ka atbilstīgi netiks ņemtas vērā valsts īpatnības.
A strongly centralised system at Community level embodied in a European authority, on the other hand, would be at risk of failing to take specific national circumstances sufficiently into account.
Šāda veida centrālo pārvaldes iestāžu nostiprināšanai attiecībā pret valsts pārvaldes iestādēm nav politiska vai ekonomiska pamata.
There does not appear to be sufficient political or economic justification for strengthening centralised authorities at the expense of the national regulatory authorities.
Turklāt jākonstatē, ka komitoloģijas procedūra nav piemērota tādu regulējumu noteikšanai vai grozīšanai, kuri skar telekomunikāciju tiesību nozīmīgus elementus.
It should also be pointed out that the comitology procedure is not the appropriate procedure for laying down or amending rules affecting essential components of telecommunications law.
Tādēļ priekšlikumā atbilstīgi jāierobežo daudzviet noteiktās komitoloģijas procedūras.
The frequent recourse to comitology procedures prescribed in the proposal should be curtailed accordingly.
Analizējot un definējot valsts tirgus apstākļus, valsts pārvaldēm jāspēj patstāvīgi īstenot attiecīgos samērīgos pasākumus noteiktās konkurences problēmas novēršanai.
When analysing and defining national market conditions, the national regulators must be able to decide independently on the relevant proportionate measure to remedy the competition problem in question.
Direktīvas priekšlikumā paredzētās Komisijas tiesības pieņemt galīgo lēmumu, tas ir, Komisijas iespēja pieprasīt, lai pārvaldes iestādes uzliek uzņēmumiem kādas īpašas saistības, ieviestu centralizētu Eiropas pārvaldību.
The draft proposal, by giving the Commission a right of final decision, in other words the possibility of requiring regulatory authorities to place specific obligations on firms, would introduce a centralised European regulatory system.
Šī iejaukšanās iespēja slēpj rada risku, ka netiks pietiekami ievēroti valsts apstākļi un rīcības princips būs ,,viens izmērs der visiem”.
This power of intervention would create the risk that national circumstances would not be taken sufficiently into account and a ‘one-size-fits-all’ approach would be applied.
Ņemot vērā jaunos kritērijus Komisijas papildu veto tiesību piešķiršanā, vajadzētu izvēlēties samierinošāku pieeju, kad valsts pārvaldes iestāžu tīkls kā augstākā komiteja sākumā lemj par valsts pārvaldes iestādes pasākuma piemērotību.
With reference to the new criteria for according the Commission an additional right of veto, the emphasis should be on concertation, with the network of national regulatory authorities acting as a higher authority with the power of deciding whether measures taken by the national regulatory authorities are appropriate.
Lai īstenotu mērķi panākt efektīvāku un vairāk uz tirgu vērstu frekvenču izkārtojumu, piešķirot frekvenču izmantošanas tiesības, vienmēr jāizvēlas tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes pieeja.
To achieve the goal of efficient and market-oriented spectrum management, as a general rule the allocation of spectrum use rights should be technology- and service-neutral.
To darot, jāņem vērā, ka frekvenču piešķiršana, izņemot stingri ierobežotus Eiropas mēroga dienestus, ir tikai dalībvalstu kompetencē, un, nosakot sabiedriskas intereses mērķus, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ir jābūt piesaistes iespējai noteiktām tehnoloģijām.
Spectrum allocation - with the exception of narrowly defined pan-European services - must, however, fall within the exclusive preserve of the Member States and when public interest objectives (such as media pluralism) are involved, specific technology constraints must be possible.
Šo iemeslu dēļ direktīvas priekšlikumā dalībvalstīm ir jādod pietiekama rīcības brīvība noteikt izņēmumus no tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes prasības, piemēram, radio vajadzībām.
So the proposal for a regulation must leave Member States sufficient discretion to grant exceptions to the principle of technology and service neutrality in the case of broadcasting services.
Frekvenču tirdzniecība ir iespēja nodrošināt efektīvu un saimniecisku frekvenču izmantošanu, turklāt lēmuma pieņemšanā par frekvenču tirdzniecību ir jāiesaista valsts pārvaldes iestādes.
Spectrum trading is one possible means of ensuring efficient and economic use of broadcasting frequencies, provided the national regulatory authorities are included in decisions on spectrum trading.
Dalībvalstu ziņā ir noteikt, vai un kādos apstākļos attiecībā uz radiofrekvencēm ir jāapsver pastiprināta tirgus pieeja, it īpaši frekvenču tirdzniecība.
It is a matter for the Member States to decide whether and in what circumstances a more market-oriented approach, such as spectrum trading, can be contemplated in the case of broadcasting frequencies.
Atbilstīgi jāievēro tādu starptautisko komiteju kā Eiropas Pasta un elektrosakaru pārvalžu konferences ( CEPT ), RRC un WRC lēmumi, lai nodrošinātu ES telekomunikāciju tiesību aktu atbilstību citiem frekvenču koordinācijas instrumentiem.
The decisions of international bodies such as CEPT, RRC and WRC must be taken into account to ensure that EU telecommunications legislation is consistent with other spectrum coordination instruments.
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju kā atbildīgo komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus.
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Direktīvas priekšlikums – grozījuma akts
Proposal for a directive – amending act
(3a) Elektronisko komunikāciju nozare strauji attīstās, un to raksturo tehnoloģiski jauninājumi un ārkārtīgi dinamiski tirgi.
(3a) Electronic communications services are a fast-developing sector, characterised by a high level of technological innovation and highly dynamic markets.
Tik mainīgos tirgus un tehnoloģiju apstākļos regulāri jāpārbauda noteikumu precizitāte, lai cenu, pakalpojumu un infrastruktūru konkurence dotu vislielāko labumu.
There is a need to scrutinise regularly the accuracy of regulation in such changing markets and technology with the aim of achieving the most from competition regarding prices, services and infrastructure.