natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atšķirībā no citām reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām nepietiek ar to, ka puse vienkārši iebilst pret attiecīgo pasākumu, lai apietu tā piemērošanu — šajā gadījumā iebildumu izteikšanas procedūra ir daudz stingrāka, ierobežojot iebildumu iemeslus un, svarīgāk, uzliekot pienākumu iebildumus izteikušajai valstij pieņemt alternatīvus pasākumus, ar kuriem sasniegt to pašu mērķi, kāds bija apstrīdētajam lēmumam.
Unlike in other RFMOs, it is not enough for a Party simply to object to a measure in order to circumvent its application, and the objection procedure in this case is much more stringent, limiting the reasons that may give rise to an objection and, more importantly, obliging the State presenting an objection to adopt alternative measures that are equivalent in effect to the decision to which it has objected.
Izskatās, ka šajā tekstā arī tiek garantēta vienas puses kuģu piekļuve pārējo konvencijas dalībvalstu ostām, kas Kopienas pelaģisko zvejas kuģu flotei vismaz ļautu piekļūt Čīles ostām.
The text also seems to guarantee access for the vessels of one Contracting Party to the ports of other States that are party to the Convention, which would at least open up access to Chile’s ports for the Community pelagic fleet.
Visbeidzot, ņemot vērā šis pasaules daļas piekrastes valstu lielo pretestību starptautisko pārvaldes pasākumu piemērošanai to ekskluzīvajās ekonomikas zonās, referente uzskata, ka konvencijas sniegtais labums atsver tās trūkumus.
Finally, given the huge resistance by coastal States in this part of the world to applying international management measures inside their EEZ, the rapporteur considers that the points in favour of the Convention outweigh those against.
Jebkurā gadījumā referente paliek pie nostājas, ka ES būtu jāpiedalās visās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijās, lai aizstāvētu gan savas prioritātes attiecībā uz viedokļiem, kādai jābūt ilgtspējīgai zivsaimniecības pārvaldībai, gan savas zvejas flotes intereses, vajadzības gadījumā kalpojot par pretspēku, lai nodrošinātos pret iespējamiem mēģinājumiem apiet NNN zvejas apkarošanas centienus.
In any case, she stands by her position that the EU should have a presence within all RFMOs, both to defend its priorities concerning its views on what sustainable fisheries management should entail, and to defend the interests of its fishing fleet, acting, if necessary, as a counterweight to ensure that there are no possible attempts to circumvent efforts to combat IUU fishing.
Pieņemšanas datums
Date a dopted
par direktīvas par starpniecību īstenošanu dalībvalstīs, tās ietekmi uz starpniecību un piemērošanu tiesās
on the implementation of the directive on mediation in the Member States, its impact on mediation and its take-up by the courts
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. pantu un 81. panta 2. punkta g) apakšpunktu,
– having regard to Articles 67 and 81(2)(g) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā 2008. gada 23. aprīļa rezolūciju attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu direktīvu par noteiktiem starpniecības aspektiem civillietās un komercjautājumos
– having regard to its resolution of 23 April 2008 on the Council common position for adopting a directive on certain aspects of mediation in civil and commercial matters
OV C 259E, 29.10.2009., 122. lpp. ,
OJ C 259E, 29.10.2009, p.122. ,
– ņemot vērā uzklausīšanas sanāksmes, ko Juridiskā komiteja rīkoja 2006. gada 20. aprīlī, 2007. gada 4. oktobrī un 2011. gada 23. maijā,
– having regard to the hearings held by the Committee on Legal Affairs on 20 April 2006 , 4 October 2007 and 23 May 2011,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās
– having regard to Directive 2008/52/EC of the European Parliament and of the Council of 21 May 2008 on certain aspects of mediation in civil and commercial matters
OV L 136, 24.5.2008., 3. lpp. ,
OJ L 136 24.05.2008, p.3. ,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A7-0275/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A7-0275/2011 ),
A. tā kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības mērķiem, īstenojot brīvības drošības un tiesiskuma telpas izveides politiku, ir garantēt labāku tiesas pieejamību; tā kā šajā kontekstā jēdzienam „tiesas pieejamība” cita starpā vajadzētu nozīmēt arī to, ka fiziskām personām un uzņēmumiem ir pieejams atbilstošs strīdu izšķiršanas process;
A. whereas securing better access to justice is one of the key objectives of the European Union’s policy to establish an area of freedom, security and justice; whereas the concept of access to justice should, in this context, include access to adequate dispute resolution processes for individuals and businesses,
B. tā kā Direktīvas 2008/52/EK mērķis ir veicināt strīdu izšķiršanu ar izlīgumu, šajā nolūkā rosinot izmantot starpniecību un nodrošinot līdzsvarotu starpniecības un tiesā īstenojamās jurisdikcijas savstarpējo attiecību;
B. whereas the objective of Directive 2008/52/EC is to promote the amicable settlement of disputes by encouraging the use of mediation and by ensuring a balanced relationship between mediation and judicial proceedings,
C. tā kā šajā direktīvā ir noteikti kopīgi principi jo īpaši attiecībā uz civilprocesa aspektiem, tā cenšoties nodrošināt, lai starpniecība kā stabila alternatīva tradicionālajam sacīkstes procesam būtu vieglāk pieejama un lai puses, kuras Eiropas Savienībā izmanto starpniecību, varētu rīkoties saskaņā ar prognozējamiem tiesību pamataktiem;
C. whereas in order to facilitate access to mediation as a viable alternative to the traditional adversarial approach and to ensure that parties having recourse to mediation in the European Union benefit from predictable framework legislation, the Directive introduces common principles addressing, in particular, aspects of civil procedure,
D. tā kā līdztekus prognozējamībai direktīvas mērķis ir izveidot pamatu, kas saglabā galveno starpniecības priekšrocību, proti, elastību; tā kā dalībvalstīm, izstrādājot savus tiesību aktus un ieviešot direktīvu, jāvadās pēc šīm divām prasībām,
D. whereas, besides predictability, the Directive aims to establish a framework that preserves the main advantage of mediation, flexibility; whereas these two requirements should guide Member States when drawing up national laws implementing the Directive,
E. tā kā Direktīva 2008/52/EK ir piesaistījusi kaimiņvalstu interesi un tai ir bijusi skaidra ietekme uz līdzīgu tiesību aktu izstrādi dažās no šīm valstīm,
E. whereas Directive 2008/52/EC has also been of interest to neighbouring States and has had a demonstrable influence on the introduction of similar legislation in some of these countries,
F. tā kā dalībvalstīm atbilstība šai direktīvai jānodrošina līdz 2011. gada 21. maijam, izņemot 10. pantu, kura noteikumu izpildes termiņš bija 2010. gada 21. novembris; tā kā vairākums dalībvalstu jau ir paziņojušas, ka īstenošanas process ir pabeigts vai tiks pabeigts noteiktajā termiņā, un tikai dažas dalībvalstis — Čehijas Republika, Austrija, Somija un Zviedrija — vēl nav ziņojušas par to, ka ir nodrošināta atbilstība direktīvas noteikumiem;
F. whereas the Member States are required to comply with this Directive before 21 May 2011, with the exception of Article 10, for which the date of compliance was 21 November 2010; whereas so far the majority of Member States have reported that they have completed the implementation process or will complete it by the deadline, and only a few Member States have not yet reported compliance with the Directive’s provisions: the Czech Republic, Austria, Finland and Sweden,
G. tā kā Eiropas Parlaments uzskata, ka ir svarīgi pārbaudīt, kā dalībvalstis ir īstenojušas šo tiesību aktu, jo vēlas uzzināt, ko par to domā personas, kuras nodarbojas ar starpniecību, un arī tie, kas šo pakalpojumu izmanto, kā arī noskaidrot, vai starpniecības procesu varētu uzlabot un kā to varētu izdarīt;
G. whereas the European Parliament considers it important to examine how this piece of legislation has been implemented by the Member States, to see what practitioners and users of mediation think of it and to identify whether and how it could be improved,
H. tā kā šajā nolūkā galvenās reglamentējošās darbības, ko veikušas dalībvalstis, ir pamatīgi jāizvērtē, lai apzinātu labu praksi un secinātu, kā turpmāk rīkoties Eiropas līmenī,
H. whereas, for this purpose, a thorough analysis of the main regulatory approaches of the Member States should be conducted in order to identify good practices and draw conclusions about any further action at European level,
I. tā kā Komisijas apstiprinātais Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns (COM(2010)171 galīgā redakcija) paredz 2013. gadā izdot paziņojumu par Starpniecības direktīvas īstenošanu,
I. whereas the Commission’s Action Plan for implementing the Stockholm Programme (COM(2010)171 final) foresees a Communication on the implementation of the mediation directive in 2013,
J. tā kā ir vērts apsvērt to, kā dalībvalstis ir īstenojušas Starpniecības direktīvas pamatnoteikumus attiecībā uz iespēju pašām tiesu iestādēm aicināt puses izmantot starpniecību (5. pants), attiecībā uz konfidencialitātes garantēšanu (7. pants), starpniecības rezultātā panāktu izlīgumu izpildi (6. pants), kā arī starpniecības ietekmi uz noilgumu un noilguma termiņiem (8. pants),
J. whereas it is worth considering how Member States have implemented the main provisions of the Mediation Directive regarding the possibility for the courts to suggest mediation directly to the parties (Article 5), the guarantee of confidentiality (Article 7), the enforceability of agreements resulting from mediation (Article 6) and the effect of mediation on limitation and prescription periods (Article 8),
K. tā kā Komisija savā 2011. gada darba programmā iekļāvusi likumdošanas iniciatīvu par strīdu alternatīvu risināšanu,
K. whereas the Commission has included in its Work Programme for 2011 a legislative proposal on Alternative Dispute Resolution,
3. uzskata, ka 8. pants par starpniecības ietekmi uz noilgumu un noilguma termiņiem ir būtiski svarīgs, jo tas nodrošina, ka pusēm, kas strīda izšķiršanai izvēlas starpniecības procesu, pēc attiecīgā starpniecības laikposma beigām nav liegta iespēja sniegt prasību tiesā; konstatē, ka pret šo noteikumu dalībvalstīm, šķiet, nav nopietnu iebildumu;
Takes the view that Article 8, which deals with the effects of mediation on limitation and prescription periods, is an essential provision in that it ensures that parties who choose mediation in an attempt to settle a dispute are not subsequently prevented from having their day in court as a result of the time spent in mediation; notes that no particular issue seems to have been raised by Member States in relation to this point;
7. konstatē, ka papildus finansiāliem stimuliem dažas dalībvalstis, kuru tiesu iestādes ir pārslogotas, ir izvēlējušās noteikt obligātu starpniecības izmantošanu; norāda, ka šādos gadījumos prasību nevar celt tiesā, kamēr puses vispirms nav mēģinājušas panākt izlīgumu starpniecības ceļā;
Observes that, alongside the financial incentives, certain Member States whose judicial systems are overburdened have resorted to rules making recourse to mediation compulsory; notes that in such cases disputes cannot be filed in court until the parties have first attempted to resolve the issues by mediation;
10. konstatē, ka, nosakot obligātu starpniecības izmantošanu, Itālijas tiesību sistēmā, šķiet, ir sasniegts mērķis — mazināt tiesu pārslodzi; tomēr uzsver, ka starpniecība jāveicina kā dzīvotspējīgs, lēts un ātrāks tiesas spriešanas veids nekā tiesas process ar savu piespiedu raksturu;
Observes that compulsory mediation appears to be achieving the objective in the Italian legal system by relieving congestion in the courts; nevertheless stresses that mediation should be promoted as a viable, low-cost and quicker alternative form of justice rather than a compulsory aspect of the judicial procedure;
15. mudina Komisiju savā nākamajā Paziņojumā par Direktīvu 2008/52UK iztirzāt arī jomas, uz kurām dalībvalstis izvēlējušās attiecināt direktīvu, paplašinot tās iecerēto tvērumu;
Encourages the Commission, in its forthcoming Communication on the implementation of Directive 2008/52/EC, also to examine those areas where Member States have chosen to extend the measures of the Directive beyond its intended scope;
18. uzskata, ka jāpalielina izpratne un zināšanas par starpniecību, un aicina uz turpmāku rīcību, lai izglītotu, attīstītu izpratni par starpniecību, rosinātu uzņēmumus izmantot starpniecību, detalizētu prasības tiem, kas vēlētos apgūt starpnieka profesiju;
Believes that there is a need for increased awareness and understanding of mediation, and calls for further action relating to education, growing awareness of mediation, enhancing mediation uptake by businesses and requirements for access to the profession of mediator;
20. atzīst, ka ir svarīgi noteikt kopējus standartus starpnieka profesijas novērtēšanai, lai visur Eiropas Savienībā veicinātu kvalitatīvāku starpniecības darbību, nodrošinātu augstu arodizglītības un akreditācijas līmeni;
Acknowledges the importance of establishing common standards for accessing the profession of mediator in order to promote a better quality of mediation and to ensure high standards of professional training and accreditation across the Union;
par projektu Padomes lēmumam attiecībā uz Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu papildu tirdzniecības atvieglojumiem, kas piešķirami, pamatojoties uz 19. pantu Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu
on the draft Council decision on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Union and the Kingdom of Norway concerning additional trade preferences in agricultural products reached on the basis of Article 19 of the Agreement on the European Economic Area
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS ......................8
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development .....8
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14206/2010),
– having regard to the draft Council decision (14206/2010),
– ņemot vērā Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu papildu tirdzniecības atvieglojumiem, kas piešķirami, pamatojoties uz 19. pantu Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (14372/2010),
– having regard to the Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Union and the Kingdom of Norway concerning additional trade preferences in agricultural products reached on the basis of Article 19 of the Agreement on the European Economic Area (14372/2010),
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7‑0101/2011 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 207(4), first subparagraph and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0101/2011 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A7-0276/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade and the opinion of Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0276/2011 ),
Norvēģija kā Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībniece gūst labumu no iekšējā tirgus, bet 1992. gada līgumā par EEZ brīva apgrozība nav attiecināta uz lauksaimniecību un zivsaimniecību.
As a member of the European Economic Area (EEA), Norway benefits from the internal market, but agriculture and fisheries are exempted from free circulation in the 1992 Agreement on the EEA.
Tā vietā Līguma 19. pantā paredzēta pakāpeniska lauksaimniecības produktu liberalizācija, ik pēc diviem gadiem pārskatot lauksaimniecības preču tirdzniecības nosacījumus un saskaņā ar minēto līgumu lemjot par jebkāda veida tirdzniecības šķēršļu turpmāku mazināšanu lauksaimniecības nozarē, pamatojoties uz divpusēju vai daudzpusēju preferenču noteikšanu un atbilstošu un savstarpēju izdevīgumu.
Instead, Article 19 provides for progressive liberalisation of agricultural production through reviews of the conditions of trade in agricultural products, carried out at two-yearly intervals and decide on a preferential, bilateral or multilateral, reciprocal and mutually beneficial basis on further steps in that direction reducing other types of barriers on trade in the agricultural area. .
Pēdējais nolīgums starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Kopienu, pamatojoties uz EEZ līguma 19. pantu, stājās spēkā 2003. gada jūlijā.
The latest agreement between the Kingdom of Norway and the European Community based on Article 19 of the EEA Agreement came into force in July 2003.
Tas ietvēra pasākumus savstarpējai tirdzniecībai ar sieru un savstarpējas koncesijas dažādiem lauksaimniecības produktiem, tostarp tarifu kvotas.
It comprised the arrangements for reciprocal trade in cheese and mutual concessions for a variety of agricultural products, including tariff quotas.
No 2008. gada marta līdz 2010. gada janvārim notika jaunas sarunas, kuru rezultātā tika sagatavots pašreizējais nolīguma projekts, kurā ir iekļauti šādi noteikumi.
From March 2008 to January 2010, new negotiations were held and resulted in the present Draft Agreement, which contains the following provisions.
Koncesijas, ko Norvēģija piešķir ES.
Concessions granted by Norway to the EU:
Papildu pilnīga liberalizācija, kas aptvers apmēram 20 % no ES izvedumiem uz Norvēģiju vai EUR 250 miljonus.
Additional full liberalisation representing roughly some 20% of the EU exports to Norway, or €250 million.
Kopumā aptuveni 60 % (komerciālajā vērtībā) lauksaimniecības tirdzniecības starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību notiks bez ierobežojumiem.
In total, some 60% (in terms of trade value) of agricultural trade between the Kingdom of Norway and the European Union will be completely free.
Norvēģija piešķirs dažas tarifu kvotas vai tarifu samazinājumus tādiem paaugstināta jutīguma produktiem kā gaļa, piena produkti, augļi, dārzeņi un dekoratīvie augi:
For more sensitive products such as meat, dairy, fruit, vegetable and ornamental plants, Norway will grant some tariff quotas or tariff reductions:
· jaunas tarifu kvotas gaļas nozarē (600 t cūkgaļai, 800 t mājputnu gaļai un 900 t liellopu gaļai) ar nosacījumu, ka šie daudzumi tiks pārveidoti PTO vislielākās labvēlības kvotās, kad tiks īstenots gaidāmais PTO nolīgums; nelielas kvotas tiek piedāvātas attiecībā uz dažiem īpašiem gaļas produktiem;
· New tariff quotas, in the meat sector (600 t for swine meat, 800 t for poultry and 900 t for bovine meat) on the condition that these quantities are transformed into WTO MFN quotas when a future WTO agreement is implemented; small quotas are offered in some speciality meat products;
· papildu tarifu kvotas sieram (2700 t), graudaugiem (cietajiem kviešiem 5000 t, kukurūzai 10 000 t, rudziem 1000 t), augļiem un dārzeņiem (zemenēm 300 t, kartupeļiem 3000 t, salātiem 400 t), gaļas produktiem (desām 200 t, šķiņķim 200 t, speķa kraukšķiem 100 t) un sulām (ābolu 1000 t, melleņu 200 t, upeņu 150 t).
· Additional tariff quotas concerning cheese (2700 t) cereals (durum wheat 5000 tons, maize 10000 tons, rye 1000 tons), fruits and vegetables (strawberries 300 tons, potatoes 3000 tons, lettuce 400 tons), meat products (sausages 200 tons, ham 200 tons, bacon crisp 100 tons) and juices (apple 1000 tons, bilberry 200 tons, blackcurrant 150 tons).
Komerciālā vērtība tiek rēķināta apmēram EUR 50 miljonu apmērā.
The trade value is estimated at around €50 million.
Esošajām 4500 tonnu siera kvotām pievienos vēl papildu kvotu 2700 t apjomā, kā rezultātā kopējā siera kvota palielināsies līdz 7200 t, kas atbilst esošajam ES un Norvēģijas tirdzniecības apjomam un aptvers apmēram 8–10 % no pašreiz Norvēģijā pārdotā siera tirgus.
The cheese quota of 2700 tons will be added to the existing quotas of 4500 tons, which will result in a total cheese quota of 7200 tons corresponding to existing EU-Norway trade, and representing around 8-10% of the current Norwegian cheese market.
Ir atcelti nosacījumi par siera veidiem;
Conditions as regards the type of cheese are lifted.
· ir noteikti tarifu samazinājumi dažiem dekoratīvajiem augiem un puķēm, proti, begonijām, rozēm, tulpēm un lilijām.
· Tariff reductions applying for some ornamental plants and flowers, namely begonias, roses, tulips and lilies.
Šo koncesiju tirdzniecības apjomi ir EUR 3,5 miljoni.
The trade concerned by these concessions is of €3.5 million.
Koncesijas, ko ES piešķir Norvēģijai.
Concessions granted by the EU to Norway:
Pilnīga to produktu liberalizācija, kuriem Norvēģija piedāvā pilnīgu liberalizāciju un papildu tarifu kvotas sieram (3 200 t), svaigām zemenēm (400 t), kartupeļu čipsiem (200 t) un mājdzīvnieku barībai (13 000 t).
Full liberalisation on products on which Norway offers full liberalisation, and additional tariff quotas for cheese (3 200 t), fresh raspberries (400 t), potato chips (200 tons) and pet food (13 000 t).
Minētajā nolīgumā ir pienācīgi ņemti vērā konkrēti paaugstināta jutīguma produkti lauksaimniecības nozarē gan ES, gan Norvēģijā, kā arī paredzēti piemēroti pasākumi saistībā ar tarifu kvotām vai tarifu samazinājumiem; tam būs svarīga nozīme vidēja un ilgāka termiņa lauksaimnieciskās ražošanas perspektīvā, ņemot vērā KLP reformu paplašināšanu pēc 2013. gada.
The Agreement in question is taking into account the sensitiveness of certain products important for the agricultural production in both he EU as well as in Norway providing for the appropriate arrangements on tariff quotas or tariffs reductions; which have to play a role also for the mid-tem and long-tern perspective of agricultural production under the preconditions of deepened reforms of the CAP after 2013.
Tā kā Norvēģijai ir pozitīvs kopējās tirdzniecības balanss ar ES, ES ir izdevīgs balanss lauksaimnieciskās tirdzniecības jomā.
Whereas Norway enjoys a positive total trade balance with the EU, the agricultural trade balance is in favour of the EU.
ES lauksaimnieciskās produkcijas izvedumu apjoms laika posmā no 2000. līdz 2007. gadam palielinājās divas reizes un sasniedza EUR 1,6 miljardus.
EU exports of agricultural products doubled between 2000 and 2007 to €1.6 billion.
Referents iesaka Starptautiskās tirdzniecības komitejai ierosināt, lai Parlaments sniedz piekrišanu šim nolīgumam.
Your rapporteur recommends the Committee on International Trade to propose the European Parliament to give its consent to the agreement.
par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu atvieglojumiem, kas piešķirami, pamatojoties uz 19. pantu Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Union and the Kingdom of Norway concerning additional trade preferences in agricultural products reached on the basis of Article 19 of the Agreement on the European Economic Area
Pēdējais nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību (tolaik Eiropas Kopienu), pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 19. pantu, stājās spēkā 2003. gada jūlijā.
The last agreement in the form of an exchange of letters between the European Union (then European Community) and the Kingdom of Norway, based on Article 19 of the EEA Agreement, came into force in July 2003.
Jaunās preferences izpaudīsies kā papildu pilnīga liberalizācija attiecībā uz dažiem paaugstināta riska produktiem, tādējādi ļaujot pilnībā liberalizēt aptuveni 60 % no lauksaimniecības produktu tirdzniecības starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību.
The new preferences will consist in additional full liberalisation for some sensitive products, thus providing that some 60% of agricultural trade between the Kingdom of Norway and the European Union should be completely free.