natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pagājušajā gadā norisinājās plašas diskusijas par zilās tunzivs pārcelšanu uz CITES I pielikumu, kas faktiski nozīmētu starptautiskās tirdzniecības pārtraukšanu, vismaz starp tām valstīm, kuras nebūtu iesniegušas iebildumus pret minēto pārcelšanu.
For the past year, there has been much debate about the placing of bluefin tuna on Appendix I of CITES, which would have the effect of terminating international trade, at least among those countries that do not lodge an objection to the listing.
Komisija 2009. gada septembrī paziņoja, ka provizoriski līdzatbalsta šādu iekļaušanu.
The Commission announced provisional support for co-sponsoring such a listing in September 2009.
Ir skaidrs, ka gan zilās tunzivs krājumu noplicināšana, gan par zivīm maksātās ārkārtīgi augstās cenas (neatkarīgi no tā, vai tās ķertas legāli vai nelegāli) un ierastās grūtības zvejas darbību un tirdzniecības kontrolēšanā nozīmē, ka ICCAT vislabākie centieni aizvadīto 20 gadu laikā nav bijuši pietiekami, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību.
It is clear that the combination of the depleted status of bluefin tuna, the very high prices paid for the fish (whether caught legally or not) and the obvious difficulties in controlling fishing activities and trade mean that the best efforts of ICCAT for the past 20 years have not been sufficient to guarantee a sustainable fishery.
Komisijas izteiktajam provizoriskajam atbalstam attiecībā uz CITES I pielikumu vajadzētu kļūt par Kopienas oficiālu politiku.
The Commission's initial provisional support for CITES Appendix I should become official Community policy.
Ja CITES 2010. gada marta sanāksmē nolems pārcelt zilo tunzivi uz I pielikumu, daudzas lietas ierosinātajā regulā zaudēs nozīmi, vismaz uz laiku, kamēr lēmums tiks pārskatīts.
If the meeting of CITES in March 2010 does decide to put bluefin tuna on Appendix I, much of the subject of this proposed regulation would become obsolete, for the duration of the listing.
Referents ieviesis vairākus grozījumus, ar kuriem precizēts, ka, gadījumā, ja CITES pārcels zilo tunzivi uz I pielikumu, šī regula nekavējoties jāpapildina, lai atspoguļotu izmaiņas.
Your rapporteur has included a pair of amendments to specify that, if CITES does place bluefin on Appendix I, then the present regulation should be immediately updated to reflect that change.
Tas atbilstu ES plaši paustajai apņēmībai novērst nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.
This would be consistent with the EU’s widely touted commitment to eliminate IUU fishing.
Zilo tunzivju ( Thunnus thynnus ) nozvejas dokumentēšanas programma
A catch documentation programme for bluefin tuna (thunnus thynnus)
par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas
on mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
ATZINUMS Sniegusi Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety Error!
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS....................................
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE...........................
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 12. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas ( COM(2009)0111 ), un tam sekojošo 2009. gada 9. oktobra ieteikumu (C(2009)7604),
– having regard to the Commission communication of 12 March 2008 to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy ( COM(2009)0111 ), and to the subsequent recommendation of 9 October 2009 (C(2009)7604),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Šodienas ieguldījums rītdienas Eiropā” ( COM(2009)0036 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Investing today for tomorrow's Europe' ( COM(2009)0036 ),
– ņemot vērā 2008. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes sanāksmju secinājumus, īpaši tajos iekļautos mērķus klimata un enerģētikas jomā,
– having regard to the conclusions of the European Council meeting of 11 and 12 December 2008, in particular the climate and energy targets laid down therein,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu ( COM(2008)0800 ),
– having regard to the Commission communication on a European economic recovery plan ( COM(2008)0800 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Energoefektivitātes paaugstināšana ar informācijas un sakaru tehnoloģijām” ( COM(2008)0241 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies' ( COM(2008)0241 ),
– ņemot vērā politisko vienošanos starp Parlamentu un Padomi par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādātā versija) ( COM(2008)0780 ),
– having regard to the political agreement between Parliament and the Council on the proposal for a directive of the European Parliament and the Council on the energy performance of buildings (recast) ( COM(2008)0780 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. decembra paziņojumu „Rīcības plāns inteliģento transporta sistēmu ieviešanai Eiropā” ( COM(2008)0886 ),
– having regard to the Commission communication of 16 December 2008 entitled 'Action plan for the deployment of intelligent transport systems in Europe’ ( COM(2008)0886 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A7-0120/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0120/2010 ),
A. tā kā rīcībai, lai samazinātu klimata pārmaiņu ietekmi, ir jāpieņem īpaši pasākumi enerģijas patēriņa un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, jo īpaši īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;
A. whereas action to reduce the impact of climate change requires the adoption of specific measures to reduce energy consumption and greenhouse gas emissions, in particular through efforts to promote energy efficiency and renewable energies,
B. tā kā vērienīgos Eiropas Savienības klimata un enerģijas mērķus 2020. gadam ir iespējams sasniegt, vienlaikus īstenojot gan energotaupības un energoefektivitātes pasākumus, gan citus pasākumus, īpaši pētniecības un inovāciju jomā, kā arī nemitīgi nospraužot vērienīgus mērķus nozarēm, kas neietilpst ETS, un attiecībā uz produktu energoefektivitāti;
B. whereas the ambitious climate and energy targets the Union has set for 2020 can be met only by a mix of energy-saving and energy-efficiency measures and other relevant measures, notably within research and innovation, and by continuously setting ambitious goals for non-ETS regulated sectors and products energy-performance,
C. tā kā energotaupība netiek ieviesta pietiekami ātri, lai sasniegtu 2020. gada mērķi, un pastāvošie ar IST izmantošanu saistītie pasākumi neatbilst to problēmu mērogam, kas saistītas ar virzību uz ilgtspējīgu zemu oglekļa emisiju enerģijas sistēmu;
C. whereas energy savings are not being realised fast enough in order to achieve the 2020 target and the existing measures related to the ICT exploitation do not match with the scale of challenges for moving towards a sustainable low carbon energy system,
D. tā kā informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) nozare patērē apmēram 8 % enerģijas un rada 2 % no Eiropas oglekļa emisijām (1,75 % rodas no IST produktu un pakalpojumu lietošanas un 0,25 % no to ražošanas), un tās radīto oglekļa emisiju daudzums strauji palielinās;
D. whereas the information and communication technology (ICT) sector accounts for some 8% of electricity consumption and 2% of carbon emissions in Europe (1.75% resulting from the use of ICT products and services and 0.25% from their production) and has a rapidly growing carbon footprint,
E. tā kā IST nozarē ir nodarbināti gandrīz 7 % no visiem strādājošajiem un tā rada vairāk nekā 6 % no IKP un tā kā pastāv nopietns risks, ka ES varētu zaudēt savas vadošās pozīcijas pasaulē digitālo tehnoloģiju nozarē, nepieciešams nekavējoties paātrināt jauninājumu ieviešanu šajā nozarē, kas varētu dot labumu gan klimatam, gan videi draudzīgu darbavietu radīšanai nākotnē;
E. whereas ICT represents nearly 7% of the work force and over 6% of GDP, and whereas there is a serious risk the EU is losing its lead in digital technology, there is an immediate need to step up the innovation in this sector both for the benefit of our climate and for future green jobs creation,
F. tā kā IST ir milzīgs, līdz šim neizmantots energotaupības potenciāls un, pateicoties to plašajam izmantojumam, tās var palīdzēt uzlabot energoefektivitāti; tā kā turklāt līdz šim šīs tehnoloģijas nav izmantotas pietiekami;
F. whereas ICTs have an enormous untapped potential for saving energy and can help to improve energy efficiency by means of a wide range of applications; whereas, furthermore, insufficient use has been made of such applications to date,
G. tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) var dot būtisku ieguldījumu ES ekonomikas energoefektivitātē, jo īpaši ēku energoefektivitātes un transporta jomā, bet arī sabiedrībā kopumā, uzlabojot enerģijas ražošanu un sadali, lai sasniegtu 20 % energoietaupījuma mērķi līdz 2020. gadam;
G. whereas information and communication technologies (ICTs) can make a significant contribution to the EU economy's energy efficiency, notably in the buildings and transport sector but also in society at large through improved energy production and distribution towards the objective of 20% energy savings by 2020,
H. tā kā IST elektroenerģijas vajadzības var lielā mērā apmierināt, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus; tā kā uz IST balstītas sistēmas var samazināt enerģijas patēriņu ēkās par līdz pat 17 % un transporta radītās oglekļa emisijas par līdz pat 27 %;
H. whereas renewable energy sources can be used to good effect in satisfying the electricity needs of ICTs; whereas ICT-based systems can reduce the energy consumption of buildings by up to 17% and carbon emissions from transport by up to 27%,
I. tā kā nozares un uzņēmējdarbības organizācijām, īpaši transporta, ražošanas un celtniecības nozarē, ir galvenā loma energoptēriņa samazināšanā un šī iemesla dēļ arī tām vajadzētu veicināt IST izmantošanu;
I. whereas trade and business organisations, in particular in the transport, manufacturing and building sectors, have a key role to play in reducing energy consumption and in this regard should also promote the use of ICTs,
J. tā kā IST ir tehnoloģija, ar kuru iespējams samazināt SEG emisijas, izmantojot elektroenerģijas piegādes tīklus (viedos tīklus), viedās ēkas, viedās mājas un viedo uzskaiti, ekoloģiski efektīvu transportu un dematerializāciju, ekoloģiski efektīvus ražošanas procesus un organizatorisko ilgtspējīgumu;
J. whereas ICT is an enabling technology for the reduction of GHG emissions through electricity distribution grids (smart grids), smart buildings, smart homes and smart metering, eco-efficient transport and dematerialisation, eco-efficient industrial processes and organisational sustainability,
K. tā kā motorizētās ražošanas sistēmas izmanto 65 % no kopējā elektroenerģijas daudzuma, ko izmanto ražošanā, un tā kā plašs viedo dzinēju izmantojums līdz 2020. gadam ļautu samazināt CO 2 emisijas par 0,97 bruto tonnām;
K. whereas motorised industrial systems account for 65% of the total electric power used for industrial activities, and whereas the widespread use of smart engines would lead to a 0.97 Gt reduction in CO2 emissions by 2020,
L. tā kā energopatēriņa efektivitātes mērīšanai un uzraudzībai ir vajadzīgas saderīgas metodes un līdzekļi; tā kā viedo skaitītāju uzstādīšana var samazināt enerģijas patēriņu par līdz pat 10 %, veicināt plašāku dalītās ražošanas (mikroražošanas) izplatību un samazināt zaudējumus zemas jaudas tīklos, tādējādi veicinot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu;
L. whereas compatible methodologies and tools are required in order to measure and monitor the efficiency of energy consumption; whereas the roll-out of smart meters can cut energy consumption by up to 10%, promote the wider use of distributed generation (microgeneration) and reduce losses in low-capacity networks, thereby promoting the spread of renewable energies,
M. tā kā šo tehnoloģiju izmantošana ir cieši saistīta ar platjoslas uzstādīšanu un attīstību Eiropā;
M. whereas use of these technologies is directly linked to the roll-out and development of broadband in Europe,
N. tā kā pēc iespējas jāiekļauj līdz šim saskaņā ar Eiropas pētniecības un inovāciju politiku veiktie pasākumi un apmaiņa ar informāciju un labu praksi un tā kā ES, lai izveidotu sinerģijas, jāuzlabo ES pētniecības un attīstības un struktūrfondu, kā arī dalībvalstu rīcības un EIB finansēšanas mehānismu koordinācija;
N. whereas the measures taken to date under the European research and innovation policy and exchanges of information and good practice need to be incorporated to best effect, and whereas EU R&D and structural funds as well as Member State actions and EIB finance mechanisms need to be coordinated in a better manner so as to create synergies,
O. tā kā atsevišķi pienākumi un pilnvaras saistībā ar teritoriālo plānošanu, energoapgādi, sabiedriskajām ēkām un satiksmes organizēšanu ir valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm;
O. whereas some spatial planning, energy supply, public building and traffic management responsibilities and powers lie with national, regional and local authorities,
P. tā kā ir svarīgi palielināt patērētāju informētību par jaunajām tehnoloģijām un potenciālajiem ieguvumiem no to izmantošanas tautsaimniecībā un energotaupībā un palielināt patērētāju iespējas regulēt savu enerģijas patēriņu;
P. whereas it is important to raise consumer awareness of new technologies and their potential economic and energy-saving benefits, and to give consumers improved capabilities to manage their energy consumption,
Q. tā kā pašlaik 15-20 % no datu centru darbībai izmantotajiem līdzekļiem tiek tērēti elektroenerģijai un dzesēšanai;
Q. whereas currently 15-20% of the money spent to operate data centres is lost for powering and cooling,
R. ņemot vērā IST radītās priekšrocības vides jomā, jo ar to palīdzību informācija par dažādu nozaru pakalpojumiem ir pieejama internetā,
R. having regard to the environmental benefits brought by ICTs in giving the services of various sectors an online availability,
S. ņemot vērā to, kā energoefektivitāte var palīdzēt risināt visā Eiropas Savienībā aizvien pieaugošās bažas par energodrošību,
S. having regard to the role in which energy efficiency can help address growing concerns for energy security across the European Union,
4. uzsver — lai iegūtu energotaupīšanas iespējas nākamajām desmitgadēm, ir vajadzīgs ievērojams progress tehnoloģiju jomā un organizatoriski jauninājumi, kas cieši saistīti ar IST;
Stresses that significant technological progress and organisational innovations with strong relation to ICT are expected in order to obtain energy saving potentials in the next decades;
9. uzsver, ka Eiropai ir jābūt vadošajai lomai zemu oglekļa emisiju IST risinājumu izstrādē; uzskata, ka ir būtiski svarīgi sekmēt izcilību IST pētniecībā un veicināt valsts un privātus ieguldījumus sadarbīgi īstenotā augsta riska IST pētniecībā un jauninājumos;
Stresses that Europe should be at the cutting edge in the development of ICT low-carbon applications; considers that it is essential to promote ICT research excellence and foster public and private investment in high-risk collaborative ICT research and innovation;
17. uzsver, ka ar ciešāku valsts iestāžu un privāto pakalpojumu sniedzēju sadarbību, ieviešot viedo uzskaiti, var samazināt izmaksas un sniegt labākus pakalpojumus patērētājiem;
Stresses that closer cooperation between public authorities and public service providers in introducing smart metering could reduce costs and provide better services for consumers;
27. uzsver loģistikas nozīmi transporta racionalizācijā un oglekļa emisiju samazināšanā; atzīst nepieciešamību palielināt valsts un privātās investīcijas IST instrumentos, lai izveidotu viedas enerģijas infrastruktūras un jo īpaši e-kravas pārvadājumus un inteliģentās transporta sistēmas;
Stresses the importance of logistics in the rationalisation of transport and the carbon emissions reduction; recognises the need to increase public and private investment in ICT tools in order to develop smart energy infrastructures for transport and, in particular, to achieve the e-Freight and Intelligent Transport Systems (ITS);
32. aicina Komisiju pastiprināti strādāt pie IST izmantošanas transporta nozarē, īpaši to izmantošanu uzraudzības un mērīšanas instrumentos; uzskata, ka satiksmes kontrolē reālajā laikā un pilsētu un reģionālo transporta tīklu izveidē un pilnveidošanā ir būtiski svarīgi ņemt vērā mērījumu rezultātus;
Urges the Commission to increase its efforts in the use of ICTs in the area of transport, in particular the use of monitoring and measuring instruments; considers it essential that the results of measurements be taken into consideration in real-time traffic control and the development and fine-tuning of the urban and regional transport network;
35. ierosina saistībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta darbību piešķirt prioritāti iniciatīvām, kuru mērķis ir IST izstrāde ilgtspējīgām viedajām pilsētām, jo vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās un saskaras ar lielākajām problēmām, kas pašlaik aktuālas Eiropas sabiedrībai tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība, mobilitāte, sakari, veselība, drošība, labklājība utt.;
Recommends that, in the context of the work of the European Institute of Innovation and Technology, priority be given to initiatives to develop ICTs for sustainable intelligent cities, since more than 80% of EU citizens live in cities, which are facing the greatest challenges now confronting European societies in the areas of sustainable development, mobility, communications, health, security, welfare and so on;
42. aicina dalībvalstis investēt cilvēku izglītošanā par energoefektivitātes jautājumiem, kurai vajadzētu sākties jau skolās, un sekmēt inovatīvu, uz IST balstītu energoefektivitātes izglītības kursu izveidi plašā pamatskolu un vidusskolu tīklā;
Calls upon the Member States to invest in energy efficiency education which should start from the schools and encourages the development of innovative ICT-enabled energy efficiency educational courses in a wide network of primary and secondary schools;
44. uzsver, ka saistībā ar IST ievērojamo ietekmi uz ES pilsētu un reģionu ekonomisko attīstību ir būtiski svarīgi apspriesties ar vietējo un reģionālo kopienu oficiālajiem pārstāvjiem gadījumos, kad ES programmas sniedz atbalstu tādas prioritāras rīcības izveidei, kas ir svarīga šīm kopienām;
Stresses that, in connection with the important influence of ICTs on the economic development of EU cities and regions, it is vital to consult official representatives of local and regional communities, where EU programmes provide support for the drawing up of priority action areas important for these communities;
46. uzsver, ka jāuzrauga IST attīstības ietekme uz ilgtspējīgas attīstības aspektiem, īpaši attiecībā uz vides un sociālajiem jautājumiem, tostarp vides un veselības apdraudējumu, kas saistīts ar novecojušu iekārtu izmantošanu un sociālo nevienlīdzību digitālo iespēju nepieejamības dēļ;
Stresses the need to monitor the influence of the development of ICT on aspects of sustainable development, with particular reference to environmental and social questions, including the threat to the environment and health connected with the use of old equipment and the social inequalities deriving from digital exclusion;
50. aicina Komisiju IST plānošanā ņemt vērā mazāk attīstītos Eiropas Savienības reģionus un rezervēt līdzekļus viedo skaitītāju ieviešanas un citu IST projektu līdzfinansēšanai šajos reģionos, lai nodrošinātu viņu iesaistīšanos un izvairītos no to izslēgšanas no kopīgiem Eiropas Savienības pasākumiem;
Calls on the Commission to take into account the less developed regions of the Union in ICT planning and to secure assets for the purpose of cofinancing the implementation of smart meters and other ICT projects in these regions to assure their participation and to prevent their exclusion from common European ventures;
a. apzināti šķēršļi plašai viedās uzskaites izmantošanai,
a. identifies the obstacles to widespread use of smart metering,
b. tiek atzinīgi novērtētas Komisijas kopīgi ar Reģionu komiteju izveidotās praktiskās instrukcijas par to, kā vietējās un reģionālās iestādes var izmantot IST savas energoefektivitātes palielināšanai un savu vides plānu izveidē, un uzskata, ka šis līdzeklis palielinās uzņēmējdarbības iespējas vietējā un reģionālā līmenī,
b. welcomes the practical guide put forward by the Commission together with the Committee of the Regions on how local and regional authorities can exploit ICTs in their energy efficiency and environmental plans and believes that this application will increase business opportunities at local and regional level,
c. ierosināta procedūra kopēju obligāto viedās uzskaites sistēmu specifikāciju izveidei tik ātri, cik vien iespējams;
c. puts forward a procedure for the drafting of a common minimum functional specification for smart metering systems as swiftly as possible,
d. iekļauts grafiks specifikāciju un standartu izstrādei, kas paredzēti tādu viedo patēriņa elektronisko ierīču izveidei, kuras ir savietojamas ar viedās uzskaites sistēmām;
d. lays down a roadmap for the creation of specifications and standards for the development of smart consumer electronic appliances, compatible with smart metering systems,
e. iekļauts grafiks, kurā izvirzīti viedi (specifiski, izmērāmi, piemēroti, reālistiski un laika ziņā konkrēti) mērķi un uzdevumi šādu sistēmu ieviešanai dalībvalstīs, un
e. lays down a roadmap that sets smart (specific, measurable, appropriate, realistic and time-based) objectives and targets for the roll-out of such systems in the Member States, and
54. aicina Komisiju izveidot kodolīgu rīcības plānu enerģijas patēriņa samazināšanai, izmantojot IST ES iestāžu ēkās, lai rādītu piemēru dalībvalstīm un Eiropas iedzīvotājiem;
Calls on the Commission to lay down a concise action plan for the reduction of energy consumption through the use of ICT in the buildings of EU institutions, in order to set the example for Member States and European citizens;
62. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt datu attālinātu apstrādi, ņemot vērā šīs tehnoloģijas lielo potenciālu energoefektivitātes jomā, samazināt atkritumu daudzumu, kas rodas, regulāri atjauninot IST;
Calls on the Commission and the Member States to support the development of off-site processing, given the vast potential of this technology to contribute to energy efficiency and to reduce the waste normally associated with regular upgrading of ICTs;
Eiropas Savienība 2008. gada decembrī izvirzīja vērienīgus energotaupības un oglekļa emisiju samazināšanas mērķus, kas jāizpilda līdz 2020. gadam.
In December 2008, the European Union set ambitious energy saving and carbon emissions reduction targets for 2020.
Lai sasniegtu šos mērķus, Komisijas 2009. gada 12. marta paziņojumā atzīts, ka ar informācijas un sakaru tehnoloģijām (IST) atsevišķās dalībvalstīs ir palielināta energoefektivitāte.
With a view to meeting those targets, the Commission communication of 12 March 2009 identifies information and communication technologies (ICTs) as a means of improving energy efficiency in the individual Member States.
IST loma
The role of ICTS
IST var palīdzēt:
ICTs can help to:
kontrolēt un regulēt energopatēriņu dažādās nozarēs, īpaši celtniecības un transporta nozarē,
monitor and manage energy consumption in various sectors, in particular the building and transport industries,