natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. tā kā bija ļoti grūti paredzēt pandēmijas smaguma pakāpi un gaitu, un bija jāņem vērā iespējamība, ka Eiropā tā var pasliktināties, kā tas notika 1918. un 1968. gadā;
F. considering the high degree of unforeseeability regarding the pandemic’s severity and how it was going to unfold, and the possibility that the pandemic might worsen in Europe, as it did in 1918 and 1968;
G. tā kā, pamatojoties uz PVO izsludināto pandēmijas trauksmi un secīgajiem ieteikumiem, dalībvalstis ātri reaģēja pēc piesardzības principa, izmantodamas tām pieejamos resursus, lai īstenotu sabiedrības veselības rīcības plānus; tā kā pāreja uz augstāko trauksmes līmeni, kas norāda uz pandēmijas esamību, dažos gadījumos noveda pie nesamērīgiem lēmumiem sabiedrības veselības jomā;
G. whereas, on the basis of the WHO pandemic alert and subsequent recommendations, the Member States responded rapidly, in line with the precautionary principle, using what resources they had available to implement public health action plans; whereas the move to the highest level of alert, indicating the presence of a pandemic, gave rise in some cases to public health decisions that were disproportionate,
H. ņemot vērā, ka trauksmes situāciju H1N1 gripas sakarībā PVO atcēla tikai 2010. gada augustā (PVO ģenerāldirektores 2010. gada 10. augusta paziņojums
H. whereas the WHO called an end to the state of alert concerning H1N1 influenza only in August 2010 (statement by the WHO Director-General of 10 August 2010
I. tā kā saskaņā ar subsidiaritātes principu sagatavošanās veselības apdraudējumam un reaģēšana uz to Eiropas Savienībā ir dalībvalstu kompetencē; tā kā Lisabonas līgumā dalībvalstis tiek aicinātas stiprināt sadarbību, informācijas un labas prakses apmaiņu PVO un pašreizējās ES struktūrās; tā kā Komisijas ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra un Eiropas Zāļu aģentūras atbalstu īstenoti stingrāki koordinācijas pasākumi starptautisko veselības aizsardzības noteikumu jomā palielina valstu pasākumu efektivitāti;
I. whereas, in accordance with the principle of subsidiarity, the preparation for and reaction to health risks in the European Union fall within the competence of the Member States; whereas the Treaty of Lisbon exhorts the Member States to strengthen cooperation, sharing of information and good practices within the framework of the WHO and the existing structures of the EU; whereas stronger coordination measures by the Commission,with the support of the ECDC and the EMEA within the framework of the International Health Regulation, reinforce the effectiveness of national measures,
J. tā kā farmācijas nozarei bija jāapmierina pēkšņs, steidzams un aizvien lielāks dalībvalstu pieprasījums pēc vakcīnām; tā kā šai nozarei lielā steigā bija jārada jauna vakcīna, kas visdrīzāk spētu iedarboties uz šo vīrusu;
J. whereas the pharmaceutical industry had to respond to a sudden, pressing and exponential demand for the supply of vaccines by the Member States; whereas the industry had to develop with very great urgency a new vaccine likely to be effective against the virus,
K. tā kā dalībvalstis šīs problēmas risināšanā ieguldīja ievērojamus līdzekļus un šo līdzekļu apjomu, iespējams, varēja samazināt, ja dalībvalstis būtu labāk sadarbojušās un ja būtu īstenota labāka koordinācija starp dalībvalstīm un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru;
K. whereas the costs arising from the management of this crisis in the Member States were significant and could perhaps have been reduced by better cooperation between the Member States and better coordination between the Member States and ECDC,
L. tā kā dažu dalībvalstu izdevumi attiecīgo reaģēšanas plānu īstenošanā lielā mērā bija saistīti ar vakcīnu un pretvīrusu zāļu iepirkšanu lielos apjomos un tā kā dažās dalībvalstīs īstenotās iepirkuma procedūras radīja lielas bažas attiecībā uz pārredzamību un publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu;
L. whereas the expenditure committed by certain Member States to the response plans drawn up relates mainly to the purchase of vast quantities of vaccines and antiviral treatments, and whereas purchasing procedures led to concerns regarding compliance with rules on public procurement and transparency in some Member States,
M. tā kā starp dalībvalstīm, kas pirms gripas uzliesmojuma jau bija noslēgušas vakcīnu iepirkuma līgumus, bija ievērojamas cenu atšķirības, kuras cita starpā radīja katrā līgumā diferencētās atbildības klauzulas;
M. whereas there were significant price disparities among the Member States that had prior purchase agreements for vaccines, based, among other factors, on the differentiated liability conditions of each agreement.
N. tā kā vairākās dalībvalstīs notika tiesas prāvas, apsūdzot valsts civildienesta ierēdņus korupcijā un konspirācijā saistībā ar līgumiem, kurus 2009. gada vasarā noslēdza starp sabiedrības veselības ministrijām un H1N1 pretgripas vakcīnu ražotājiem;
N. whereas lawsuits were taken in various Member States, alleging corruption and conspiracy on the part of civil servants in relation to contracts signed in summer 2009 between ministries of public health and manufacturers of H1N1 influenza vaccines,
O. tā kā pēc Komisijas sniegtās informācijas vakcīnu piegādātāju nevēlēšanās uzņemties pilnu atbildību par savu produktu būtu varējusi veicināt iedzīvotāju neuzticēšanos vakcīnu drošumam; tā kā uzticību H1N1 pretgripas vakcīnām mazināja arī nepilnīgā un pretrunīgā informācija par vakcinācijas ieguvumiem un par iespējamiem riskiem, kādus H1N1 gripas pandēmija radītu sabiedrībai;
O. whereas, according to the Commission the reluctance of vaccine suppliers to bear full product liability may have contributed to reducing citizens’ trust in vaccine safety; whereas confidence in vaccines against H1N1 influenza was also undermined by incomplete and contradictory communication on the benefits and risks of vaccination and the potential risks of H1N1 influenza to the public,
P. tā kā ES un dalībvalstu atšķirīgie ieteikumi par vakcinācijas prioritārajām grupām liecināja par būtiskajām neskaidrībām un dažādajiem viedokļiem attiecībā uz pienācīgu reaģēšanu H1N1 gripas gadījumā;
P. whereas the differing recommendations made within the EU and the Member States on the subject of the priority groups targeted for vaccination illustrate the significant uncertainties and diverging views surrounding the appropriate response to H1N1 influenza,
Q. tā kā pandēmijas gatavības pasākumu plānošana lielā mērā pamatojas uz vakcinācijas stratēģijām; tā kā vakcinācijas stratēģiju rezultivitāte ir atkarīga no trijiem nosacījumiem: vakcīnas iedarbīguma, vakcīnas pozitīvas riska un ieguvuma attiecības un riska grupu apveršanas;
Q. whereas pandemic influenza preparedness planning relies to a great extent on vaccination strategies; whereas vaccination strategies should rely on three conditions to be successful: efficacy of the vaccine, a positive benefit-risk balance for the vaccine, and targeting of risk groups,,
R. tā kā ir jābūt pārredzamībai attiecībā uz šo nosacījumu izpildi;
R. whereas there needs to be transparency about the fulfilment of these conditions,
S. tā kā vakcīnu ieguvuma un riska attiecība pašlaik ir uzskatāmi parādīta panesamības un imunoģenētikas pētījumos, pamatojoties uz faktisko lietojumu;
S. whereas the vaccines’ benefit-risk ratio has now been demonstrated in tolerance and immunogenicity studies based on actual use,
T. tā kā par vakcīnām un pretvīrusu zālēm ir jāveic no farmācijas uzņēmumiem neatkarīgi pētījumi, lai nodrošinātu līdzsvaru starp privātā un publiskā sektora finansētiem pētījumiem;
T. whereas there is a need for studies on vaccines and antiviral medications that are independent from pharmaceutical companies so as to have a balance between private and publicly funded studies,
U. tā kā turpmāku gripas pandēmiju gadījumā vairāk ir jāstrādā pie tā, lai uzlabotu pretgripas vakcīnu iedarbīgumu, jo īpaši attiecībā uz augsta riska grupām un vīrusa variantiem;
U. whereas, in the event of a future influenza pandemic, more work needs to be done to improve the performance of influenza vaccines, especially for high risk groups and against drifted variants,
V. tā kā, pateicoties agrīnai vakcīnu iegādei un sistemātiskām vakcinācijas stratēģijām, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, ES bija vislabāk sagatavotais reģions pasaulē; tā kā tomēr ES dalībvalstīs bija vērojamas būtiskas sagatavotības līmeņa atšķirības un ES vispārējo sagatavotību vājināja īstenas sadarbības trūkums ES un dalībvalstu starpā;
V. whereas, due to the early acquisition of vaccines and systematic vaccination strategies, especially among the most vulnerable groups, the EU was the best prepared region in the world; whereas, however, considerable differences emerged between the preparedness of EU Member States and the lack of genuine cooperation weakened the EU’s overall preparedness,
W. tā kā galvenie iemesli, kuru dēļ ES nebija labāk sagatavojusies, bija dalībvalstu nepietiekamā sadarbība, jo īpaši tas, ka dalībvalstīm nebija vienotas vakcīnu iepirkuma procedūras, vienotu krājumu, solidaritātes un starpniecības mehānisma, un tas, ka dažas dalībvalstis pirms gripas uzliesmojuma nebija noslēgušas vakcīnu iepirkuma līgumus;
W. whereas the limited cooperation among Member States, especially the lack of joint public procurement of vaccines, the lack of joint stockpiles, the lack of a solidarity and brokerage mechanism between Member States, and the absence of prior purchase agreements in several Member States were the main factors undermining the EU’s better preparedness,
X. tā kā, neskatoties uz atkārtotām Eiropas ombuda prasībām, Eiropas Zāļu aģentūra vēl joprojām nav publiskojusi tās rīcībā esošos dokumentus par novērtēšanai iesniegto zāļu pētījumu protokoliem, klīnisko izpēti un nevēlamajām blaknēm;
X. whereas despite the repeated requests made by the European Ombudsman to the European Medicines Agency (EMA), the documents held by the EMA relating to research protocols, clinical trials and the undesirable effects of medicinal products submitted to it for assessment are not always accessible to the public,
Y. tā kā informācija un saziņa par H1N1 gripu 2009. un 2010. gadā Eiropas Savienībā parādīja izšķirošo ietekmi, kāda plašsaziņas līdzekļiem ir ne tikai attiecībā uz informēšanu par sabiedrības veselības drošības pasākumiem un ieteikumiem, bet arī attiecībā uz atsevišķu gripas uzliesmojuma aspektu un seku — piemēram, nāves gadījumu — akcentēšanu, tādējādi, iespējams, mainot sabiedrības viedokli un valsts iestāžu reakciju,
Y. whereas the information and communication concerning H1N1 influenza in 2009-2010 in the EU have demonstrated the crucial role played by the media in relaying public health precautions and recommendations, but also in emphasising selected aspects of the outbreak and its consequences, thus potentially altering public opinion perceptions and the public authorities’ responses,
4. prasa īpašu uzmanību pievērst starpnozaru sagatavotībai, īstenojot sadarbību, kas notiek starp dalībvalstīm un Veselības drošības komiteju;
Requests that special attention be paid to preparation between sectors within the framework of co-operation between Member States on the Health Security Committee;
6. aicina turpināt un uzlabot sadarbību un koordinēšanu starp dalībvalstīm, iestādēm un starptautiskajām un reģionālajām organizācijām, jo īpaši vīrusa uzliesmojuma agrīnajos posmos, lai noteiktu tā bīstamību un pieņemtu piemērotus pārvaldības lēmumus;
Calls for the continuation and improvement of cooperation and coordination among Member States, institutions and international and regional organisations, particularly in the early stages of a virus outbreak, in order to determine its severity and make appropriate management decisions;
14. saistībā ar vakcīnu sagādes pārvaldības sistēmu, kas ir kopīga un uzliek atbildību, prasa apsvērt iespēju pandēmijas gadījumā atvieglot jaunattīstības valstu piekļuvi vakcīnu produktiem;
Requests, within the framework of the common and responsible management of the supply of vaccines, that consideration be given to the possibility of easing access for developing countries to vaccine products in the event of a pandemic;
17. prasa, lai tiktu nodrošināta lielāka uzraudzība un pilnīga pārredzamība attiecībā uz sabiedrības veselības krīzes gadījumos, īpaši reālās pandēmijas situācijās, ieteikto zāļu novērtēšanu un ziņošanu par tām;
Demands that increased vigilance and complete transparency be assured with regard to the evaluation of, and reporting on, medicinal products recommended in the event of health emergencies, and more particularly in genuine pandemic situations;
A. par dažādām vakcīnām un pretvīrusu zālēm, tostarp:
A) on different vaccines and anti-viral treatments, respectively:
i) iepirkto devu skaitu;
(i) the number of doses purchased,
ii) kopējos izdevumus par iepirktajām devām;
(ii) the total expenditure for the purchase,
iii) faktiski izmantoto devu skaitu;
(iii) the number of doses actually used,
iv) to vakcīnu devu skaitu, kas tika nodotas uzglabāšanā, atdotas atpakaļ ražotājam un atmaksātas vai pārdotas citām dalībvalstīm vai trešām valstīm;
(iv) the number of doses placed in storage, sent back to the manufacturer and reimbursed, or sold to other Member States or third countries,
B. par slimības gadījumiem un vakcīnu un pretvīrusu zāļu izraisītajām blaknēm, attiecīgi:
B) on the disease and side effects of vaccines and anti-viral treatment, respectively:
i) H1N1 gripas saslimšanas gadījumu skaitu;
(i) the number of H1N1 infections,
ii) H1N1 gripas infekciju izraisīto nāves gadījumu skaitu;
(ii) the number of deaths due to H1N1 infections,
iii) H1N1 pretgripas vakcīnas vai pretvīrusu zāļu izraisīto blakņu gadījumu skaitu un raksturu;
(iii) the number and nature of adverse effects reported due to vaccinations or and anti-viral treatment against H1N1,
* ievietot datumu — seši mēneši pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas
* insert date six months after the adoption of this resolution
** ievietot datumu — 12 mēneši pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas
** insert date 12 months after the adoption of this resolution
30. apzinās, ka sabiedrība par riskiem un ieguvumiem ir jāinformē skaidrāk un pārredzamāk; uzver, ka, tiklīdz ir novērtēts veselības apdraudējums, ir jāsniedz iedzīvotājiem saskaņota informācija; ir pārliecināts, ka liela nozīme ir dalībvalstu konsekventai komunikācijai attiecībā uz paziņojuma informatīvo saturu (piemēram, par vīrusa veidu, riska pakāpi, labākajiem profilakses veidiem un profilakses un/vai ārstēšanas riskiem un ieguvumiem);
Is aware of the need to communicate risks and benefits more clearly and transparently to the public; underlines the necessity to arrive at a coherent message to the citizens as soon as a health hazard is evaluated; insists on the importance of consistent communication by the Member States regarding the informative contents of the message (e.g. the nature of the virus, the nature of the risk, how best to prevent it and the risks and benefits of prevention and/or treatment);
„H1N1 gripas vīruss atšķirībā no putnu gripas vīrusa pašlaik izraisa galvenokārt vieglu slimības formu ar dažiem nāves gadījumiem, izņemot slimības uzliesmojumu Meksikā.
“Unlike the avian virus, H1N1 presently causes mainly mild illness, with few deaths, outside the outbreak in Mexico .
Ceram, ka šī notikumu gaita nemainīsies.”
We hope this pattern continues.”
PVO ģenerāldirektore Margaret Chan 2009. gada 18. maijā
Margaret Chan, Director‑General of the World Health Organisation, 18 May 2009
Saskaņā ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra 2010. gada aprīļa beigās sniegtajiem datiem A(H1N1) gripa 2009. gadā Eiropā izraisīja 2900 nāves gadījumus.
According to the figures provided by the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) at the end of April 2010, influenza A(H1N1) 2009 caused 2 900 deaths in Europe.
Šis skaitlis ir mazāks par oficiāli prognozēto nāves gadījumu skaitu parastas sezonālās gripas dēļ, kas saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem ir 40 000 nāves gadījumi parastā gadā un 220 000 nāves gadījumi īpaši smagā gripas sezonā.
These figures are low in comparison to the official mortality estimates for seasonal influenza, which the Commission put at 40 000 deaths in a moderate year and 220 000 in a particularly severe season.
Tas arī ir daudz zemāks par pašu optimistiskāko rādītāju, ko sniegušas Eiropas Savienības dalībvalstu veselības aģentūras.
They are also significantly less than the most optimistic forecasts suggested by the health services of the EU Member States.
PVO jau 2009. gada maijā PVO priekšsēdētājas Margaret Chan preses konferencē bija oficiāli atzinusi H1N1 gripas salīdzinoši zemo bīstamību — mēnesi pirms PVO pasludināja H1N1 gripas pandēmijas 6. fāzi.
The moderate severity of H1N1 influenza was officially recognised by the WHO as early as May 2009, at a press conference given by Margaret Chan, the Head of the World Health Organisation (WHO) – which is to say one month prior to the WHO issuing a level-6 ‘pandemic’ alert over H1N1.
Dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes reaģēja uz augstāko trauksmes rādītāju, kas lika dažām dalībvalstīm īstenot daudzus dārgus (piemēram, Lielbritānijas un Francijas izmaksas tiek lēstas attiecīgi 1 300 miljonu euro un 990 miljonu euro apmērā, salīdzinot ar ierasto summu 87 miljonu euro apmērā) un viņu gadījumā faktiskajai — un zināmajai — H1N1 gripas smaguma pakāpei nesamērīgus gripas apkarošanas pasākumus.
Member States and European institutions accepted this maximum‑level alert, triggering in some Member States a raft of measures that were very costly (e.g. the costs are put at EUR 1 300 million in Great Britain and EUR 990 million in France - compared to EUR 87 million against seasonal influenza), and in those cases disproportionate to the actual – and known – severity of H1N1 influenza.
Lielākā daļa komitejas locekļu apstiprināja, ka nebija iespējams paredzēt vīrusa attīstības gaitu.
A majority in the committee stated that it was unforeseeable to predict how the virus would develop.
Referente norādīja uz Poliju, kuras valdība neīstenoja vakcināciju pret H1N1 un kuras mirstības rādītāji tomēr bija līdzīgi to valstu mirstības rādītājiem, kas nolēma veikt valsts mēroga vakcinācijas kampaņas.
The rapporteur pointed to the case of Poland, where the government did not proceed to vaccination against H1N1, and where nevertheless the death rate was comparable to those countries which decided to go for national vaccination campaigns.
PVO ir steidzami jāpārskata attiecīgā definīcija, pandēmijas fāžu noteikšanā ņemot vērā arī slimības smagumu, tādējādi sekmējot atbilstīgākus reaģēšanas pasākumus.
The WHO should urgently revise its definition to include the severity of a disease into its definitions on the stages of a pandemic to allow for more appropriate responses.
Eiropas Savienībai ir vajadzīga lielāka sadarbība
The European Union needs closer cooperation
Komiteja uzskatīja, ka ir vajadzīga lielāka sadarbība pandēmijas apkarošanas pasākumos.
The committee considered that better cooperation is needed in the response to pandemics.
Tā aicināja pārskatīt profilakses plānus.
It called for a review of the prevention plans.
Tā arī aicināja precizēt un vajadzības gadījumā pārskatīt galveno dalībnieku funkcijas un pienākumus un pastiprināt dalībvalstu sadarbību un dalībvalstu koordināciju ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra starpniecību.
It also called for a clarification and if necessary review of the roles and responsibilities of key actors, and for reinforced cooperation between Member States and coordination of Member States with ECDC.
Tā arī atbalstīja tādas procedūras ieviešanu, kas ļautu dalībvalstīm pēc brīvprātības principa vienoti iepirkt attiecīgos produktus.
It also supported the introduction of a procedure that would enable the Member States to make group purchases on a voluntary basis.
Komiteja skaidri formulēja, ka ražotājiem ir jāuzņemas pilna atbildība par viņu produktu atļauto izmantojumu un ka dalībvalstīm šis princips ir pilnībā jāpiemēro visos vakcīnu iepirkumu līgumos.
The committee made it clear that manufacturers have to bear full liability for the authorised indications of their products and that this should be fully applied by Member States in all contracts for the procurement of vaccines.
Eiropas Savienībai ir vajadzīga lielāka neatkarība
The European Union needs greater independence
Pēc referentes domām Eiropā īstenoto H1N1 gripas apkarošanas pasākumu analīze liecina par galveno problēmu — to, ka nav neatkarīgu pētījumu, kurus veikušas valstu un/vai Eiropas veselības aizsardzības iestādes, un no tā izrietošo nespēju pieņemt tādus sabiedrības veselības pasākumus, kuri reālajā laikā pēc iespējas labāk ņemtu vērā pieejamos faktiskos klīniskos un epidemioloģiskos datus.
According to the rapporteur, the analysis of the management of H1N1 influenza in Europe highlights an underlying problem: a lack of independent evaluation by our national and/or European health authorities, and a resulting failure to adapt the public health measures, as best as possible and in real time, to the actual clinical and epidemiological statistics available.
Eiropas Savienības un dalībvalstu pieņemtās stratēģijas bija 2005. vai 2007. gadā kopā ar PVO izstrādāti gatavības plāni.
The strategies adopted in the European Union and the Member States derived from preparedness plans drafted in 2005 or 2007, in conjunction with the WHO.
Lielākajā daļā dalībvalstu attiecīgo vakcīnu iepirkuma politika jau bija noteikta 2007. gadā noslēgtos „neaktīvos līgumos” ar farmācijas uzņēmumiem.
In the majority of the Member States, the policies on the purchasing of vaccines had already been laid down in advance purchase agreements signed back in 2007 with pharmaceutical companies.
Miljoniem cilvēku Eiropā tika injicētas „pandēmiskās” gripas vakcīnas, kuras reģistrēja procedūrās ar atvieglotiem noteikumiem, pamatojoties uz senākiem pētījumiem un vakcīnu formulām, kas tika izstrādātas vēl H5N1 gripas vīrusa laikā — 2005.–2007. gadā.
The stock ‘pandemic’ vaccines given to millions of people in Europe were the subject of an accelerated authorisation procedures, based in fact on studies and vaccine formulae produced at the time of the H5N1 virus, which also dated from the years 2005/2007.
Atbildot uz jautājumu par „pandēmiskās” gripas vakcīnu palīgvielu drošumu, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra bijusī vadītāja Zsuzsanna Jakab 2009. gada 29. septembra vēstulē referentei apstiprināja, ka tiešām vēl neviena cita vakcīna nav tikusi reģistrēta ar tik nepilnīgiem datiem, tomēr ir sagaidāms, ka var veikt iepriekšējos eksperimentos — ar tām pašām palīgvielām, bet citiem vīrusa celmiem — iegūto datu ekstrapolāciju.
When asked about the safety of the adjuvants in the ‘pandemic’ vaccines, Zsuzsanna Jakab, former head of the ECDC, responded on 29 September 2009 in a letter to the rapporteur that ‘ it is true that no vaccine has ever been authorized on so little data, but it is expected that extrapolation can be done from the previous experience with the same adjuvants but with different flu strains ’.
Eiropas Savienībai ir specializēta aģentūra, kas veic infekcijas slimību novērtēšanu — Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs.
With ECDC, the EU has a dedicated agency with regard to the assessment of communicable diseases.
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram ir jāīsteno savas pilnvaras kā neatkarīgai aģentūrai, lai izvērtētu un paziņotu infekcijas riska smaguma pakāpi, un tam visu pasākumu īstenošanā ir jāpiešķir pienācīgi līdzekļi.
ECDC should full apply its competences as an independent agency to assess and communicate the severity of infection risk and be given adequate means for all its tasks.
Ir vajadzīgi vairāki uzlabojumi paātrinātas reģistrācijas procedūrās, lai nodrošinātu vakcīnu labāku novērtēšanu pandēmijas gadījumā.
Various improvements to the accelerated authorisation procedure are needed to allow for a better assessment of vaccines in case of a pandemic.
Izpētes veiksmīgu vai neveiksmīgu rezultātu var ietekmēt finansējums un iepriekš izdarīta izvēle.
Financing and upstream choices can play a decisive role in deciding whether a trial is successful or not.