natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(7) Šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķas dalībvalstīs un, ņemot vērā attiecīgās rīcības radītā kaitējuma pārrobežu raksturu, tos var labāk sasniegt ar rīcību Kopienas līmenī, tāpēc Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
(7) Since the objectives of this Directive cannot be achieved adequately by the Member States and, by reason of the cross-border damage which may be caused by the behaviour concerned, can therefore be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity, as set out in Article 5 of the Treaty establishing the European Community.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in the same Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives.
(7) (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)
(7) ( Does not affect English version ).
(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)
(Does not affect English version).
(7.a) Eiropas Kopienu Tiesas 2005. gada 13. septembra spriedums lietā C–176/03 Komisija/Padome un 2007. gada 23. oktobra spriedums lietā C–440/05 Komisija/Padome noteikti paredz iespēju uzlikt krimināltiesiskas sankcijas par kuģu izraisītu piesārņojošu vielu nelikumīgu noplūdi neatkarīgi no dalībvalstu tiesībām noteikt cita veida sankcijas gadījumos, kad netiek atzīts, ka noticis noziedzīgs nodarījums.
7a) The judgments of the Court of Justice of the European Communities of 13 September 2005 in Case C ‑176/03, Commission v Council and of 23 October 2007 in Case C ‑440/05, Commission v Council, mean that it is now possible for the Community to impose criminal penalties for illicit ship-source discharges of polluting substances, notwithstanding the power of Member States to impose penalties of a different type for cases which are not regarded as a criminal offences.
Iekļaujot noziedzīgu nodarījumu, nevajadzētu izslēgt administratīvos pārkāpumus.
The inclusion of criminal offences should not imply that administrative infringements no longer exist.
(7.b) Nepieciešamība nodrošināt augstu drošības un vides aizsardzības līmeni jūras transporta nozarē attaisno dalībvalstu pilnvaras klasificēt nelikumīgas nelielas piesārņojošu vielu noplūdes kā administratīvus pārkāpumus saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.
7b) The high level of safety and protection of the environment in the maritime transport sector justifies the power of Member States to class illicit cases of minor ship-source discharges of polluting substances as administrative infringements under the terms of the current Directive.
Princips „maksā piesārņotājs”, kas paredz to, ka maksā persona, kas nodarījusi kaitējumu videi, ir iedarbīgs tad, ja tiek noteikta prasība, ka attiecībā uz nelikumīgiem gadījumiem, kad atkārtoti notiek kuģu izraisīta piesārņojošu vielu neliela noplūde, vajadzētu noteikt kriminālsodu saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.
The effectiveness of the 'polluter pays' principle, whereby the polluting party pays for the damage caused to the environment, requires that illicit cases of minor but repeated ship-source discharges of polluting substances should be punished as criminal offences under the terms of this Directive.
1. pants - 1.a punkts (jauns)
Article 1 – point 1 a (new)
Direktīva 2005/35/EK
Directive 2005/35/EC
(1.a) 1. panta 1. punktā vārdus „8. pantā” aizstāj ar „5.a un 5.c pantā un ar atbildību saistītie pasākumi, kā minēts šīs direktīvas 5.b pantā”.
(1a) In Article 1(1) the words “in Article 8” shall be replaced by “in Articles 5a and 5c and the measures concerning liability as referred to in Article 5b”.
Ar 1. panta 4., 5. un 6. punktu ievieš sankcijas un pasākumus, lai nodrošinātu saukšanu pie atbildības, aizstājot sākotnējās Direktīvas 2005/35/EK 8. pantu, kurš svītrots ar šīs direktīvas 1. panta 7. punktu.
Article 1 (4), (5) and (6) of this Directive are introducing penalties and measures of liability, instead of Article 8 of original Directive 2005/35/EC, whose Article 8 is deleted by Article 1 (7) of this Directive.
„ Noziedzīgi nodarījumi
" Criminal offences
„ Pārkāpumi un noziedzīgi nodarījumi
"Infringements and criminal offences
Šāda veida noplūdes saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem atzīst par „nelielām” noplūdēm.
Discharges of this type, under the terms of this Directive, shall be termed "minor" cases.
Šajā grozījumā pārņem savā laikā pieņemtu noteikumu anulētajā Pamatlēmumā 2005/667/TI, kas nosaka krimināltiesisko sankciju un citu sankciju atšķirības (Pamatlēmuma 2005/667/TI 4. panta 2. punkts).
This reinstates a concept adopted in Framework Decision 2005/667/JHA (now annulled) that distinguished between criminal penalties and penalties of a different type (Article 4(2) of Framework Decision 2005/667/JHA).
Jebkurā gadījumā, nosakot sodu, ņem vērā attiecīgo nelielo noplūžu kopējo skaitu.
The penalty shall, in any event, reflect the total number of minor discharges concerned.
Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kūdīšana izdarīt 1. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu, atbalstīšana vai līdzdalība tajā ir kriminālsodāma.
Each Member State shall take the measures necessary to ensure that inciting or aiding and abetting a criminal offence referred to in paragraph 1 is punishable by criminal law.
Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kūdīšana izdarīt 1. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu, atbalstīšana vai līdzdalība tajā ir kriminālsodāma gadījumos, ja nodarījums veikts ar nodomu .
Each Member State shall take the measures necessary to ensure that inciting or aiding and abetting a criminal offence referred to in paragraph 1 is punishable by criminal law i n those cases where the offence i s committed with intent .
Kūdīšana vai līdzdalība var notikt tikai maldinošās vai apzinātās darbībās, nevis tad, kad noziedzīgs nodarījums ir veikts noziedzīgas pašpaļāvības vai noziedzīgas nevērības dēļ.
Inciting or abetting can only occur where there is intent to deceive or act and not when the criminal offence occurs through recklessness or serious negligence.
(3.a) Direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
(3a ) A rt i cl e 5 ( 1 ) is replaced by the following :
Piesārņojošo vielu noplūdi no kuģiem 3. panta 1. punktā minētajās teritorijās neuzskata ne par administratīvu pārkāpumu, ne noziedzīgu nodarījumu , ja tā atbilst nosacījumiem, kas minēti MARPOL Konvencijas 73/78 I pielikuma 9., 10., 11.a vai 11.c noteikumā, vai arī II pielikuma 5., 6.a vai 6.c noteikumā.
A discharge of polluting substances into any of the areas referred to in Article 3(1) shall not be regarded as an infringement or as a criminal offence if it satisfies the conditions set out in Annex I, Regulations 9, 10, 11(a) or 11(c) or in Annex II, Regulations 5, 6(a) or 6(c) of Marpol 73/78.
Ja jaunajā direktīvā iekļauj iespējamos noziedzīgos nodarījumus no anulētā Pamatlēmuma 2005/667/TI, šīs izmaiņas direktīvā vajadzētu norādīt kā izņēmumus, kas attiecas gan uz noziedzīgiem nodarījumiem, gan vienkāršiem pārkāpumiem.
The inclusion in the new directive of possible criminal offences previously governed by annulled Framework Decision 2005/667/JHA requires that the amended directive clearly states that the exceptions refer both to criminal offences and to simple infringements.
(3. b) Direktīvas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
(3 b) Article 5(2 ) i s replaced by the following :
Piesārņojošo vielu noplūdi no kuģiem 3. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktos minētajās teritorijās neuzskata par īpašnieka, kapteiņa vai apkalpes, kas rīkojas pēc kapteiņa pavēles, administratīvu pārkāpumu vai noziedzīgu nodarījumu , ja tā atbilst nosacījumiem, kas minēti MARPOL Konvencijas 73/78 I pielikuma 11.b noteikumā vai II pielikuma 6.b noteikumā.
A discharge of polluting substances into the areas referred to in Article 3(1)(c), (d) and (e) shall not be regarded as an infringement or as a criminal offence for the owner, the master or the crew when acting under the master's responsibility if it satisfies the conditions set out in Annex I, Regulation 11(b) or in Annex II, Regulation 6(b) of Marpol 73/78 .
5.a pants – 1. punkts
Article 5 a – paragraph 1
Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 4. pantā minētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem piemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas krimināltiesiskas sankcijas.
Each Member State shall take the necessary measures to ensure that the criminal offences referred to in Article 4 are punishable by effective, proportionate and dissuasive criminal penalties.
Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 4. pantā minētajiem administratīvajiem pārkāpumiem vai noziedzīgajiem nodarījumiem attiecīgi piemēro efektīvas, samērīgas un preventīvas administratīvas vai krimināltiesiskas sankcijas.
Each Member State shall take the necessary measures to ensure that the infringements or criminal offences referred to in Article 4 are punishable by , respectively, effective, proportionate and dissuasive administrative or criminal penalties.
Šo punktu groza, lai nodrošinātu konsekvenci ar Direktīvā 2005/35/EK 4. pantā veiktajiem grozījumiem, kas paredz ne tikai noziedzīgus nodarījumus, bet arī administratīvus pārkāpumus.
This is changed to accord with the amendments to Article 4 of Directive 2005/35/EC, which does not restrict infringements to criminal offences but also takes in administrative infringements.
Normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā direktīva.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive not later than six months following the date of its entry into force.
Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions and a correlation table between those provisions and this Directive.
Normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā direktīva.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive not later than 12 months following the date of its entry into force.
Vajadzētu samērīgi pagarināt piemērošanas laiku, proti, līdz divpadsmit mēnešiem, kopš direktīvas stāšanās spēkā.
A reasonable amount of time is needed for the directive's implementation, up to a maximum of twelve months from the date of its entry into force.
To nevar pagarināt vairāk par gadu, ņemot vērā, ka direktīvas saturs lielā mērā balstās uz Pamatlēmumu 2005/667/TI, kura transponēšanas termiņš beidzās 2007. gada 12. janvārī, tādējādi dalībvalstis jau ir pieņēmušas lielāko daļu pasākumu, kas ir vajadzīgi šīs direktīvas piemērošanai.
Extending this beyond one year would not be realistic given that its text is largely based on Framework Decision 2005/667/JHA which had to be implemented by 12 January 2007, meaning that the Member States have already completed a large part of the work needed to implement the directive.
10. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)
Article 10 – paragraph 2 – point a a (new)
(7.a) Pēc direktīvas 10. panta 2. punkta a) apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:
(7a) After Article 10(2)(a), the following point is inserted:
„aa) satelītnovērošanu un uzraudzību, kas minēta a) apakšpunktā, var uzticēt starpnozaru novērošanas laboratorijai (zinātnes, tiesiskajā, veselības un citās jomās), kas jāizveido Eiropas Jūras drošības aģentūras ietvaros un kas apstrādās attiecīgos datus un analizēs to ietekmi ne tikai bioloģiski, ķīmiski un fizikāli, bet arī attiecībā uz apdraudētu jūras ekosistēmu veselību;”
“(aa) the monitoring and surveillance activities referred to in point (a) may be entrusted to an interdisciplinary monitoring laboratory (operating in, among other areas, the scientific, legal, and health fields) to be set up within the European Maritime Safety Agency, which shall process the relevant data and analyse their implications, not least in biological, chemical, and physical terms, for the health of the endangered marine ecosystem;”
2003. gadā Eiropas Komisija izvirzīja direktīvas
In order to tackle a widespread problem in sea transport, namely the worrying increase in illegal operational discharges of ship-source polluting substances, in 2003 the Commission submitted a proposal for a directive
2003. gada 5. marta dokuments COM (2003) 92, galīgā redakcija. priekšlikumu, kas balstīts uz EK līguma 80. panta 2. punktu attiecībā uz transportu: „Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ir tiesīga izlemt par attiecīgo nolikumu par jūras un gaisa satiksmes jautājumiem piemērošanas nepieciešamību, apjomu un kārtību”, lai rastu risinājumu jūras transporta aktuālajai problēmai — kuģu radītās nelikumīgās piesārņojošo vielu noplūdes pieaugošajam apjomam.
COM(2003) 92 final of 5 March 2003. based on Article 80(2) (transport) of the EC Treaty which states that ‘The Council may, acting by a qualified majority, decide whether, to what extent and by what procedure appropriate provisions may be laid down for sea and air transport’.
Lai gan tajā brīdī šīs problēmas risināšanai jau pastāvēja starptautisks līgums — Starptautiskā konvencija par kuģu radītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL 73/78.), taču bija atklāti trūkumi tās piemērošanā un izpildē, turklāt tika konstatēts, ka tolaik spēkā esošie administratīvās atbildības noteikumi par kuģu radīto piesārņojumu nebija pietiekami bargi.
Although international legislation to alleviate the situation already existed at that time – the Marpol 73-78 Convention – the shortcomings in its application and enforcement were becoming evident and it was also clear that the civil liability systems governing ship‑source pollution in force then were not dissuasive enough.
Sakarā ar to, ka dalībvalstis izteica ievērojamu skaitu iebildumu par Komisijas izvēlēto tiesisko pamatu, balstītu uz pirmā pīlāra transporta politiku, no direktīvas tika izslēgti noteikumi par kriminālatbildību un to vietā tika piedāvāts TI Pamatlēmums.
The objections tabled by a considerable number of Member States to the Commission's choice of legal basis, transport policy under the first pillar, meant that the criminal law provisions in the directive had to be withdrawn and a JHA framework decision was submitted in their place.
Šādā situācijā 2005. gada maijā abus priekšlikumus apstiprināja Eiropas Parlaments un Padome.
However, in May 2005, both proposals were adopted by Parliament and by the Council.
Direktīva 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un sankciju par pārkāpumiem ieviešanu satur precīzu pārkāpumu definīciju, kā arī nosaka, ka šiem pārkāpumiem ir jāpiemēro „ efektīvas, samērīgas un pietiekami bargas sankcijas, kas var būt gan administratīva, gan krimināla rakstura”, taču noteikumi par sankciju būtību, veidu un līmeņiem tika iekļauti 2005/667/TI Pamatlēmumā.
Directive 2005/35/EC on ship‑source pollution and on the introduction of penalties for infringements gives precise definitions of said infringements, and includes a clause stating that they are to be ‘subject to effective, proportionate and dissuasive penalties, which may include criminal or administrative penalties’, while provisions on the nature, type and degree of the penalties were included in Framework Decision 2005/667/JHA.
2005. gada 13. septembrī
On 13 September 2005
Un konkrēti, EKT nolēma, ka noteiktos gadījumos kopienas likumdevēja iestāde var lemt par krimināltiesību jautājumiem.
To be precise, the CJEC ruled that under certain conditions the Community legislator could provide for criminal-law-related measures.
Pēc tam Komisija nolēma sākt 2005/667/TI Pamatlēmuma anulēšanas procedūru, jo uzskatīja, ka tas bija pieņemts uz kļūdaina tiesiskā pamata (lieta C-440/05).
Subsequent to this, the Commission decided to bring a case for annulment of Framework Decision 2005/667/JHA taking the view that the framework decision had been adopted on the wrong legal basis (Case C-440/05).
EKT piekrita Eiropas Komisijai un 2007. gada 23. oktobrī anulēja minēto Pamatlēmumu, ar paskaidrojumu, ka Pamatlēmuma panti, kas attiecas uz noziedzīgu nodarījumu klasifikāciju un sankciju būtību (2., 3. un 5. pants) bija pieņemti pamatojoties uz EK līguma par transporta nozari 80. panta 2. punktu, un līdz ar to Pamatlēmums bija pretrunā ar ES līguma 47. pantu, uzurpējot Kopienai piešķirtās kompetences.
The CJEC ruled in favour of the European Commission, and on 23 October 2007 it annulled the framework decision ruling that its articles categorising the criminal offences and the nature of the penalties ( A rt i cl e s 2, 3 and 5) could have been adopted on the basis of Article 80(2) (transport) of the EC Treaty , and that the framework decision therefore violated Article 47 of the EU Treaty by usurping the powers of the Community.
Priekšlikuma mērķis
Aim of the proposal :
Minētā priekšlikuma mērķis ir aizpildīt robu tiesiskajā regulējumā, kas ir radies līdz ar EKT lēmumu, ar kuru tika anulēts pamats iespējai piemērot sankcijas cīņā pret jūras piesārņojumu.
The proposal aims to fill a legal vacuum created by the CJEC decision that left on the sidelines a harmonised approach to possible penalties to combat maritime pollution.
Jauns Komisijas priekšlikums balstās uz 2005/35/EK Direktīvu un ietver būtiskus anulētā 2005/667/TI Pamatlēmuma elementus.
The Commission's new proposal is based on Directive 2005/35/EC and incorporates the essential elements of annulled Framework Decision 2005/667/JHA.
Darba virzība Parlamentā
Situation to date in Parliament :
Mūsu uzmanības lokā esošā jautājuma sarežģītības un nozīmīguma dēļ ir sācies kompetenču konflikts starp Transporta komiteju un Juridisko komiteju.
Due to the complexity and importance of the matter in hand, there was a dispute between the Committee on Transport and the Committee on Legal Affairs as to which committee was responsible.
Tāpēc pēc Priekšsēdētāju konferences ieteikuma par kompetentu šā jautājuma risināšanai tika atzīta Transporta komiteja, bet Juridiskajai komitejai un Vides komitejai bija jāizstrādā atzinuma projekts, aicinot atbildīgo referentu cieši sadarboties ar abiem atzinuma sagatavotājiem.
In the end, it was decided, following a recommendation from the Conference of Presidents, that the Committee on Transport should be appointed as the committee responsible and the Committee on Legal Affairs and the Committee on the Environment should issue an opinion duly inviting the main rapporteur to work closely with the two rapporteurs for the opinion.
Saskaņā ar ieteikumu referents ir piedalījies kopīgās sēdēs ar Juridiskās komitejas un Vides komitejas atzinuma sagatavotājiem, kā arī ēnu referentiem, lai pirms ziņojuma nolasīšanas informētu viņus par galvenajiem aspektiem, būdams gatavs dialogam visa likumdošanas procesa garumā.
As a result of this recommendation, the rapporteur held joint meetings with the rapporteurs for the opinion from the Committee on Legal Affairs and the Committee on the Environment, as well as with the shadow rapporteurs so that they would be aware, before the report was presented, of the key questions the rapporteur intended asking, without prejudice to his willingness to engage in dialogue throughout the legislative procedure.
Visbeidzot ir jāatzīmē, ka šis jautājums tika apspriests arī Lūgumrakstu komitejā pēc lūgumraksta saņemšanas par kuģu radīto piesārņojumu.
Finally, it should be mentioned that this matter has also been the subject of debate in the Committee on Petitions as a petition on ship‑source pollution has been received.
Lūgumraksta iesniedzēji izteica cerību, ka jaunais direktīvas priekšlikums sekmēs viņus nopietni skarošo problēmu risināšanu.
The petitioners hope that this new proposal for a directive may help to resolve the serious problem affecting them.
Referenta apsvērumi un priekšlikumi
Considerations and rapporteur's proposals :
Komisijas priekšlikums ir ļoti reālistisks un saprātīgs, tā mērķis ir korekti aizpildīt robu tiesiskajā regulējumā, kas ir radies līdz ar EKT 2005. gada 13. septembra lēmumu (lieta C-176/03) un, konkrētāk, ar 2007. gada 23. oktobra spriedumu (lieta C-440/05), ar kuru tika anulēts 2005/667/TI Pamatlēmums.
The Commission's proposal is very realistic and prudent, sensibly seeking to fill the legal vacuum created by the CJEC judgment of 13 September 2005 (Case C-176/03) and more specifically by the judgment of 23 October 2007 (Case C-440/05) which annulled Framework Decision 2005/667/JHA.
Referenta sākotnējais priekšlikuma vērtējums ir pozitīvs, un viņš uzskata, ka tas ir pelnījis Eiropas Parlamenta atbalstu, ņemot vērā vairākus apsvērumus, kurus referents ir konkretizējis priekšlikumā par dažiem grozījumiem.
The rapporteur's initial asssessment of the proposal is positive, and he takes the view that it is worthy of receiving Parliament's support subject to certain observations detailed by the rapporteur in the amendments put forward.
Komisija apkopo vienošanās, kas tapušas Direktīvas 2003/35/EK apspriešanas un pieņemšanas procesā, uz jauna tiesiskā pamata, tā kā minētie tiesas lēmumi sniedz iespēju Kopienas likumdevējam pieņemt lēmumus, saistītus ar dalībvalstu krimināltiesībām.
The Commission has simply reiterated the consensus reached when Directive 2003/35/EC was debated and adopted, but has done so on a new legal basis, since the judgments mentioned make it possible for the Community legislator to take measures connected to the Member States' criminal law.
b) Eiropas Kopienu tiesas 2005. gada 13. septembra spriedums (lieta C-176/03) un 2007. gada 23. oktobra spriedums (lieta C-440/05)
b) The judgments of 13 S eptemb e r 2005 ( Case C-176/03) and 23 O ct o b e r 2007 ( Case C ‑ 440/05) of the Court of Justice of the European Communities :
Lai gan ir skaidrs, ka Komisijai būtu vēlams iegūt kompetenci krimināltiesību jomā līdz ar Līgumu grozījumiem, nevis ar tiesību aktu grozījumiem, ir juridiski neapstrīdams, ka abi Tiesas spriedumi sniedz Kopienai iespēju darboties krimināltiesību jomā.
Although it would certainly have been preferable for the Commission to have acquired powers in criminal law matters through a reform of the Treaties rather than through case law, legally it cannot be denied that both judgments make it possible for the Community to adopt criminal law measures.
Atzīstot iepriekš minēto, abiem Tiesas spriedumiem ir jābūt ierobežojošai vai precizējošai interpretācijai.
This said, a restrictive or tight interpretation may be applied.
Referents atsakās pieņemt pirmo, taču vēlas turēties striktajās izņēmuma rakstura robežās, kuras nosaka abi Tiesas spriedumi.
The rapporteur refuses to endorse the first judgment but does not wish to move outside the strict and exceptional limits established by both judgments.
Tiesas spriedumi stingri norāda šīs jaunās kompetences izpildes nosacījumus, proti:
The judgments are fairly strict in laying down the conditions under which this new power can be exercised, namely:
– Prasība, lai veicamie pasākumi būtu nepieciešami cīņā pret smagiem noziegumiem pret apkārtējo vidi.
- A requirement that the measure be essential for combating serious offences against the environment.
Pēc referenta viedokļa, spēkā esošie noteikumi par administratīvo atbildību kuģu radīta piesārņojuma jomā nav pietiekami bargi.
In the rapporteur's opinion, the civil liability systems governing ship‑source pollution in force at present are not sufficiently dissuasive.
– Komisija ierosina minimālo priekšlikuma harmonizāciju, lai nodrošinātu mērķi cīnīties pret konkrētiem pārkāpumiem, tas ir, pret kuģu radītu piesārņojumu apkārtējās vides aizsardzības ietvaros — pret problēmu, kurai ir nepārprotams Eiropas mēroga raksturs.
- The harmonisation proposed by the Commission is the minimum needed to achieve the aim of effectively combating something specific such as ship‑source pollution in the context of protection of the environment, an issue with clear European dimensions.
c) Subsidiaritātes princips
c) S ubsidiari ty principle :