natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Attiecībā uz konsolidētās uzraudzības iestādes lomu un tās pilnvaru pastiprināšanu (piemēram, dodot tai galavārdu gadījumā, ja kolēģijai nav izdevies pieņemt kopīgu lēmumu par ziņojumu sniegšanu un kapitāla papildināšanu) referents respektē to dalībvalstu bažas, kuras varētu kļūt par ierosinātā “galvenā uzraudzītāja” uzņēmējvalstīm.
As regards the role of the consolidating supervisor and reinforcing its power (such as giving it the final say if a joint decision on reporting and capital add-on has not been reached by a college), the Rapporteur respects the concerns of Member States that are the in position of host country regarding the proposed role of the "Lead Supervisor".
Lai sasniegtu nepieciešamo ES uzraudzības konverģences un sadarbības līmeni un nostiprinātu finanšu sistēmas stabilitāti, ir jāturpina uzraudzības integrācija.
In order to achieve the necessary level of EU supervisory convergence and cooperation, and to underpin the stability of the financial system, further supervisory integration must be pursued.
Referents uzskata, ka šādai integrācijai būtu jānodrošina decentralizētas Eiropas banku uzraudzītāju sistēmas izveide, kuras pamatā būtu Eiropas Centrālo banku sistēmas paraugs.
The Rapporteur believes such integration should result into a decentralised European System of Banking Supervisors building on the model of the European System of Central Banks.
Šajā nolūkā Komisijai līdz 2010. gada 1. janvārim būtu jānāk klajā ar atbilstošiem priekšlikumiem.
To this purpose the Commission should come up with appropriate proposals by January 1, 2010.
Tāpat Komisijai būtu jāņem vērā arī iznākums ekspertu grupu diskusijām par šiem jautājumiem, it īpaši diskusijām augsta līmeņa grupā pārrobežu finanšu uzraudzības jautājumos ( Jacques de Larosière grupa), un finanšu krīzes sniegtā mācība.
The Commission should also take into account the outcomes of discussions by expert groups on these issues, in particular, those of the High Level Group on cross-border financial supervision (Larosière Group) and the lessons from the financial crisis.
Tā kā obligātajām kolēģijām vajadzētu būt noteicošai lomai arī jebkādā jaunā ES uzraudzības struktūrā, pašreizējais teksts ir vērtējams atzinīgi.
As the mandatory colleges should also play a role in any new EU architecture of supervision, the current text is welcomed.
Kolēģiju un to koordinēšanas konsekvence būtu jānodrošina ar CEBS pamatnostādņu palīdzību.
Consistency between colleges and coordination of colleges should be ensured via CEBS guidelines.
Pagaidām galavārds konsolidētā līmenī būtu jāsaka konsolidētajai uzraudzības iestādei, bet vietējā līmenī tam būtu jāpaliek to kompetento iestāžu ziņā, kas atbild par uzraudzību šajā līmenī.
For the time being the consolidated supervisor should have the last say on the consolidated level, whereas the last say on the local level should remain with the competent authorities responsible for supervision at this level.
Līdz 2012. gada beigām būtu jāievieš vienota Eiropas sistēma pārskatu sniegšanai, jo atšķirīga pārskatu sniegšana dažādās kolēģijās neveicinātu turpmāku uzraudzības integrāciju.
Single European reporting should be put in place by the end of 2012, as different reporting in various colleges would not lead to further supervisory integration.
Referents kopumā atzinīgi vērtē stingrākus noteikumus par pārvēršanu vērtspapīros.
The Rapporteur in general welcomes stricter rules on securitisation.
Viņš piekrīt, ka iniciatoriem ir jāuzņemas noteikta daļa riska, ko rada riska darījumi, kuros tie izmanto pārvēršanu vērtspapīros, un arī turpmāk jāpieprasa pienācīga rūpība no ieguldītāja.
He agrees that originators should hold a certain percentage of the risk arising from the exposures that they securitise and that further due diligence should be required from the investor.
Ieguldītājiem jābūt pieejamai detalizētai informācijai, un būtu jāprasa tiem veikt rūpīgāku analīzi.
Detailed information has to be available to investors, who should be required to carry out more rigorous analysis.
Referents arī uzskata, ka ir nepieciešams atjaunot uzticību pārvēršanas vērtspapīros tirgum un ka nekādi jauni noteikumi nedrīkst apturēt šī tirgus darbību.
The Rapporteur also considers that there is a need to rebuild trust in the securitisation market and that any new rules should not disable the functioning of the market.
Tādēļ viņa ierosinātajos grozījumos Komisijas priekšlikumam ņemtas vērā nozares pamatotās bažas un nepieciešamība pēc lielākas drošības ieguldītājiem.
Hence his proposed amendments to the Commission proposal take into account the legitimate concerns of industry and the need for more security for investors.
Referents ierosina nošķirt tos pārvēršanas vērtspapīros darījumus, kad iniciators vai sponsors saglabā interesi par pakārtotajiem aktīviem un ir šo aktīvu izveidotājs, no pārvēršanas vērtspapīros darījumiem, kad iniciators vai sponsors nav šādi iesaistīts.
The Rapporteur proposes that one should distinguish between securitisations, where the originator or sponsor retains an interest in the underlying assets and originates those assets, and securitisations, where the originator or sponsor has no such involvement.
Pirmajā gadījumā iniciatora vai sponsora, no vienas puses, un ieguldītāju, no otras puses, intereses jau ir saskaņotas, tāpēc lielai daļai Komisijas priekšlikuma zūd loģiskais pamats.
In the former case the interests of the originator or sponsor and the investors are already aligned, so that the rationale for much of the Commission proposal falls away.
Otrajā gadījumā loģiskais pamats ir vietā, un rezervei, lai tai būtu efektīva preventīvā ietekme, būtu jābūt lielākai, proti, 10 %.
In the latter case the rationale applies and the retention should be more substantial at 10 per cent to be an effective deterrent.
Komisijas ierosinātais sods par izpaušanas un pienācīgas rūpības pienākumu neievērošanu būtu jānosaka atbilstīgi pārkāpuma smagumam, un tam būtu jāatspoguļo attiecīgā uzraudzītāja spriedums.
The Commission's proposed penalty for non-compliance with disclosure and due diligence obligations should be scaled according to the gravity of the failure and reflect the relevant supervisor's judgement.
Lieli riska darījumi
Large exposures
Referents piekrīt Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz lielu riska darījumu režīmu.
The Rapporteur agrees with the Commission proposals for the large exposure regime.
Tā kā starpbanku riska darījumiem piemīt risks, režīma pielāgošana un vienkāršošana ir vērtējama atzinīgi.
As inter-bank exposures are not risk-free the adjustments and simplification of the regime are welcomed.
Neraugoties uz grozījumiem attiecībā uz lielu riska darījumu režīmu, šķiet, ka banku sistēmas likviditāte ir nodrošināta.
Despite the amendments to the large exposure regime the liquidity of the banking system seems to be assured.
Arī mazāku banku regulējums šķiet atbilstīgs.
In addition, the regulation for smaller banks seems appropriate.
Referents uzskata, ka Komisijas ierosinājums paplašināt komitoloģijas pilnvaras, lai mainītu lielu riska darījumu procentuālo robežu, pārsniedz to, kas ir absolūti nepieciešams (kas aprobežojas ar III pielikuma pievienošanu tiem pielikumiem, kurus Komisija jau tagad var grozīt ar komitoloģijas procedūras palīdzību).
The Rapporteur is of the view that the Commission proposal to add comitology powers to alter the percentage limit for large exposures goes beyond what is strictly necessary (which is limited to adding Annex III to the annexes that the Commission can already amend by comitology).
Referents atzinīgi vērtē skaidru un saskaņotu ES regulējumu attiecībā uz hibrīda instrumentiem (vērtspapīriem, kuriem piemīt gan pašu kapitāla, gan parādu īpašības).
The Rapporteur welcomes clear and harmonised EU regulation of hybrids (securities that contain features of both equity and debt).
Tam būtu jāuzlabo kapitāla kvalitāte, vienlaikus nodrošinot izvēli ieguldītājiem.
This should improve the quality of capital, while providing choice to investors.
Par noteikumiem attiecībā uz hibrīda instrumentiem jau iepriekš tika panākta vienošanās Bāzeles Banku uzraudzības komitejā, bet tie netika ieviesti ES regulējumā.
The rules on hybrids have been previously agreed in the Basel Committee on Banking Supervision, but had not been implemented in EU regulation.
Tomēr finanšu krīze skaidri parāda, cik svarīgi ekonomisko un finanšu satricinājumu laikā bankām ir stipri pamatkapitāla amortizatori.
However, the financial crisis demonstrates how important a strong core capital buffer is for banks when facing turbulent times.
Tāpēc referents ierosina grozījumu, ar ko vēl vairāk tiek uzsvērta tādas stipras pamatkapitāla bāzes nozīme, kura spēj absorbēt zaudējumus.
Therefore, the Rapporteur proposes an amendment that further underlines the importance of a strong core capital base able to absorb losses.
Referents arī ierosina ieviest lielāku precizitāti un skaidrību Komisijas ierosinātajā apsvērumā.
The Rapporteur also proposes some further precision and clarification in the recital proposed by the Commission.
Likviditātes riska pārvaldība
Liquidity risk management
Referents piekrīt, ka pašreizējā tirgus nestabilitāte ir uzsvērusi to, ka likviditāte un likviditātes riska pārvaldība ir viens no drošas banku sektora darbības un finanšu stabilitātes pamatfaktoriem.
The Rapporteur agrees that the current market turmoil has highlighted the fact that liquidity and liquidity risk management is of key importance for the soundness of the banking sector and for financial stability.
Tāpēc viņš atzinīgi vērtē ierosinātās izmaiņas, ar kurām tiek īstenots CEBS un Bāzeles komitejas darbs.
He therefore welcomes the proposed changes, which implement the work of CEBS and the Basel Committee.
Kredītvērtējuma aģentūras
Rating agencies
Parlaments saistībā ar Komisijas komitoloģijas priekšlikumu KPD jau ir norādījis, ka kredītvērtējuma aģentūru (ĀKNI — saskaņā ar KPD izmantoto terminoloģiju) regulējumam būtu jābūt konsekventam un saskaņotam.
The Parliament has already pointed out in relation to the Commission CRD comitology proposal that regulation of credit rating agencies ("ECAIs" in CRD terminology) should be consistent and coherent.
Praksē tas nozīmē to, ka ĀKNI regulējums KPD ir jāsaskaņo ar jauno Kredītvērtējuma aģentūru regulu un atbilstīgi pārskatītais komitoloģijas priekšlikums attiecībā uz ĀKNI jāpievieno vienam no šiem koplēmuma priekšlikumiem.
In practice, this means aligning the regulation of credit rating agencies (CRAs) in the CRD with the new CRA Regulation and adding the comitology proposal concerning ECAIs, appropriately revised, to either of these co-decision proposal .
ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu attiecībā uz jauno ES un Krievijas nolīgumu
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on the new EU-Russia agreement
PE 405.754v02-00
PE 405.754v03-00
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS (B6‑0373/2007).....................................................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION (B6‑0373/2007)................................................14
ATZINUMS Sniegusi Starptautiskās tirdzniecības komiteja ......................15
OPINION of the Committee on International Trade ......................................16
ATZINUMS Sniegusi Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja .18
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............19
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS ..................................................................................22
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
par jauno Eiropas Savienības un Krievijas nolīgumu
on the new EU-Russia agreement
- ņemot vēra ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES un Krievijas attiecībām ( B6-0373/2007 ), ko ALDE grupas vārdā iesniedzis Janusz Onyszkiewicz ,
- having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Janusz Onyszkiewicz on behalf of the ALDE Group on relations between the EU and Russia ( B6‑0373/2007 ),
- ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses
- having regard to the Partnership and Cooperation Agreement (PCA) between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Russian Federation, of the other part
- ņemot vērā Padomes 2008. gada 26. maija lēmumu sākt sarunas ar Krievijas Federāciju par jaunu nolīgumu un šo sarunu atsākšanu 2008. gada decembrī,
- having regard to the Council decision of 26 May 2008 to open negotiations with the Russian Federation on a new agreement and the resumption of those negotiations in December 2008,
- ņemot vērā ES un Krievijas pēc Sanktpēterburgas 2003. gada 31. maija augstākā līmeņa sanāksmes izdotajā kopējā paziņojumā noteikto mērķi izveidot kopēju ekonomisko telpu, kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kopēju sadarbības telpu ārējās drošības jomā un kopēju pētniecības un izglītības telpu, iekļaujot arī kultūras aspektus un vēlāk pieņemtos plānus,
- having regard to the objective of the EU and Russia, set out in the joint statement issued following the St Petersburg Summit held on 31 May 2003, to set up a common economic space, a common space of freedom, security and justice, a space of cooperation in the field of external security and a space of research and education, including cultural aspects and subsequently adopted road maps,
- ņemot vērā 2006. gada nolīgumu starp Krievijas Federāciju un Eiropas Kopienu par vīzu režīma atvieglošanu un atpakaļuzņemšanu,
- having regard to the 2006 agreement between the Russian Federation and the European Community on visa facilitation and readmission,
– ņemot vērā 1991. gada 17. decembrī parakstīto Eiropas Enerģētikas hartu un turpmāko Enerģētikas hartas nolīgumu ( ECT ), kas bija gatavs parakstīšanai 1994. gada 17. decembrī un kurš stājās spēkā 1998. gada aprīlī, un kas ir juridiski saistošs visām Līgumslēdzējām pusēm, kuras ir ratificējušas ECT un kuras neizvairījās piemērot ECT kamēr tas stāsies spēkā saskaņā ar 45. panta 2. punktu, un ES un Krievijas sarunas enerģētikas jomā, kuras tika sāktas sestajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē Parīzē 2000. gada 30. oktobrī,
– having regard to the European Energy Charter signed on 17 December 1991 and the subsequent Energy Charter Treaty (ECT), which was opened for signature on 17 December 1994 and which entered into force in April 1998, and which is legally binding between all Contracting Parties that have ratified the ECT and those which did not opt out of applying the ECT provisionally pending its entry into force, pursuant to Article 45(2), and to the EU-Russia Energy Dialogue instituted at the sixth EU-Russia Summit held in Paris on 30 October 2000,
– ņemot vērā ANO/EEK 1991. gada Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (,,Espo konvenciju”),
– having regard to the Protocol on Strategic Environmental Assessment to the 1991 UN/ECE Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context (“Espoo Convention”),
– ņemot vērā tā 2008. gada 8. jūlija rezolūciju par gāzes vada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekmi uz vidi
– having regard to its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0336 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0336 . ,
– ņemot vērā iepriekš nepieredzētu Krievijas gāzes piegādes pārtraukumu Eiropas Savienībai 2009. gada janvārī,
– having regard to the unprecedented disruption of supply of Russian gas to the European Union in January 2009,
- ņemot vērā ES un Krievijas konsultācijas par cilvēktiesību jautājumiem un to, ka tās nav devušas reālus rezultātus,
- having regard to the EU-Russia human rights consultations and their lack of tangible results,
– ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās protokolus,
– having regard to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) and the protocols thereto,
- ņemot vērā pašreizējās sarunas par Krievijas Federācijas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO),
- having regard to ongoing negotiations on the accession of the Russian Federation to the World Trade Organization (WTO),
- ņemot vērā Krievijas un starptautisko nevalstisko organizāciju (NVO) daudzos ticamos ziņojumus par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus attiecībā uz Čečeniju un daudzas šādas Eiropas Cilvēktiesību tiesā izskatāmas lietas,
- having regard to the many credible reports by Russian and international non-governmental organisations (NGOs) on the continuing grave violations of human rights in Russia, the judgments of the European Court of Human Rights relating to Chechnya and the many such cases pending before the Court,
- ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krievijas Federāciju, jo īpaši 2008. gada 18. decembra rezolūcijas par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem Krievijā un tiesas prāvu Annas Poļitkovskas slepkavības lietā
- having regard to its previous resolutions on the Russian Federation, including in particular those of 18 December 2008 on attacks on human rights defenders in Russia and the Anna Politkovskaya murder trial
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0642 . , 2008. gada 13. marta rezolūciju par Krieviju
Texts adopted, P6_TA(2008)0642 . , of 13 March 2008 on Russia
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0105 . , 2007. gada 10. maija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Samārā 2007. gada 18. maijā
Texts adopted, P6_TA(2008)0105 . , of 10 May 2007 on the EU-Russia Summit to be held in Samara on 18 May 2007
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0309 . , 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām pēc krievu žurnālistes Annas Poļitkovskas noslepkavošanas
Texts adopted, P6_TA(2008)0309 . , of 25 October 2006 on EU-Russia relations following the murder of the Russian journalist Anna Politkovskaya
- ņemot vērā tā 2005. gada 26. maija rezolūciju par ES un Krievijas attiecībām
- having regard to its resolution of 26 May 2005 on EU-Russia relations
- ņemot vērā 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ES ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Krieviju
- having regard to its resolution of 19 June 2007 on EU economic and trade relations with Russia
- ņemot vērā 2008. gada 3. septembra rezolūciju par situāciju Gruzijā
- having regard to its resolution of 3 September 2008 on the situation in Georgia
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0396 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0396 . ,
- ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 26. septembra rezolūciju par virzību uz kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā
- having regard to its resolution of 26 September 2007 on towards a common European foreign policy on energy
- ņemot vērā 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā
- having regard to its resolutions of 17 January 2008 on a Black Sea Regional Policy Approach
- ņemot vērā ES un Krievijas Pastāvīgās brīvības, drošības un tiesiskuma partnerības padomes 2007. gada 22. novembra kopīgo paziņojumu,
- having regard to the joint statement of the EU-Russia Permanent Partnership Council on Freedom, Security and Justice of 22 November 2007,
- ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas un EDSO Parlamentārās asamblejas kopīgo paziņojumu par Krievijas Parlamenta vēlēšanām, kas notika 2007. gada 2. decembrī,
- having regard to the joint statement by the Parliamentary Assembly of the Council of Europe and the OSCE Parliamentary Assembly on the Russian Duma elections held on 2 December 2007,
- ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0140/2009 ),
- having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0140/2009 ),
A. tā kā ES attiecības ar Krieviju ir ļoti nozīmīgas pragmatiskas sadarbības veidošanai; tā kā Krievija ir ANO Drošības padomes pastāvīgā locekle, Lielā astoņnieka dalībniece, trešā lielākā ES tirdzniecības partnere, ceturtā lielākā eiro zonas tirdzniecības partnere un ārkārtīgi būtiska enerģijas piegādātāja ES; tā kā ES ar Krieviju ir kopīgas ne tikai ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī mērķis darboties starptautiskajā jomā, kā arī atbildība par globāliem jautājumiem un jautājumiem, kas attiecas uz kopējām Eiropas kaimiņattiecībām; tā kā ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības starp ES un Krieviju būtu jābalsta uz savstarpējo uzticēšanos un kopējām vērtībām – demokrātiju, cilvēktiesību un tiesiskuma principa ievērošanu –, kā arī uz sadarbību starptautiskajos jautājumos, un tādēļ ir ļoti nozīmīgas, lai nodrošinātu visas Eiropas stabilitāti, drošību un uzplaukumu; tā kā ES attiecībām ar Krieviju ir jābūt pamatotām uz savstarpēju cieņu, kā arī uz cieņas pilnu attieksmi pret visām to suverēnajām kaimiņvalstīm;
A. whereas EU relations with Russia are of crucial importance for the purposes of pragmatic cooperation; whereas Russia is a permanent member of the UN Security Council, a member of the G8, the third largest trading partner of the EU, the fourth largest trading partner of the Eurozone and an essential energy supplier to the EU; whereas the EU shares with Russia not only economic and trade interests but also an objective to act in the international arena, as well as responsibility for global issues and issues concerning the common European neighbourhood; whereas enhanced cooperation and good-neighbourly relations between the EU and Russia should be based on mutual trust and common values of democracy, respect for human rights and the rule of law as well as on cooperation on international issues and are therefore of key importance to the stability, security and prosperity of the whole of Europe; whereas EU relations with Russia should be based on mutual respect but also on the respect by each of the parties of the sovereignty of nations in their neighbourhood,
B. tā kā ES ir balstīta uz tādām kopīgām vērtībām kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums, un tā kā pilnīgai šo vērtību ievērošanai ir jābūt vienai no būtiskākajām prioritātēm, attīstot ciešāku sadarbību ar jebkuru trešo valsti;
B. whereas the EU is based on common values, such as democracy, respect for human rights and the rule of law, and whereas full respect for these values must be one of the foremost priorities in pursuing enhanced cooperation with any third state,
C. tā kā sadarbība starp ES un Krieviju labvēlīgi ietekmē starptautisko stabilitāti; tā kā Krievijai turklāt ir pienākums sniegt ieguldījumu finanšu un ekonomiskajā stabilitātē un drošības apziņā Eiropā un pasaulē, jo īpaši pieņemot un nodrošinot atbildīgu un miermīlīgu pieeju attiecībā uz ES un Krievijas kopējām kaimiņattiecībām; tā kā ES jau sadarbojas ar Krieviju attiecībā uz Afganistānu, Tuvajiem Austrumiem un Balkāniem, kā arī ANO un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā (EDSO), izstrādājot kopējus viedokļus un pieejas par drošības jautājumiem, piemēram tādiem kā kodolieroču izplatīšana, ieroču kontrole un atbruņošanās, cīņa pret terorismu, narkotiku tirdzniecība un organizētā noziedzība, klimata pārmaiņas un globālā ekonomika un finanšu krīze;
C. whereas cooperation between the EU and Russia is beneficial for international stability; whereas, in addition, Russia has a responsibility to contribute to financial and political stability and sense of security in Europe and in the world, in particular by adopting and maintaining a responsible and peaceful approach to the EU-Russia common neighbourhood; whereas the EU already engages with Russia on Afghanistan, the Middle East and the Balkans and in the UN and the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) in developing common views and approaches on other key security issues, such as nuclear proliferation, arms control and disarmament, the fight against terrorism, drug trafficking and organised crime, climate change and the global economic and financial crisis,