natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nelegāla nodarbinātība koncentrējas dažās nozarēs, konkrēti, celtniecībā, lauksaimniecībā, uzkopšanas darbos un viesnīcu / ēdināšanas pakalpojumu jomā.
Illegal employment is concentrated in certain sectors namely construction, agriculture, cleaning and hotel/catering.
Viena no šīs parādības ietekmēm uz sociālo jomu ir tā, ka šo imigrantu nodarbinātības noteikumi ir ekspluatējoši.
One of the social consequences of this phenomenon is that these immigrants are employed under exploitative conditions.
Nelegālie imigranti nodrošina atsevišķu neapzinīgu darba devēju vajadzības, kuri vēlas gūt labumu no tādu darba ņēmēju nodarbināšanas, kas gatavi veikt zemas kvalifikācijas slikti apmaksātus darbus.
Illegal immigrants help meet the needs of some unscrupulous employers who are willing to take advantage of workers prepared to undertake what are mostly low-skilled and low paid jobs.
Pirmkārt, nelikumīga nodarbinātība pazemina vispārējo algu un darba apstākļu līmeni, var ietekmēt uzņēmumu konkurenci, un nozīmē, ka nedeklarētie strādnieki nevarēs izmantot veselības apdrošināšanu un neiegūs tiesības uz pensiju.
On the one hand, illegal employment can depress wages and working conditions, may distort competition between businesses and means that the undeclared workers will not benefit from health insurance and pension rights.
Otrkārt, nelegāli nodarbināto trešo valstu piederīgo situācija ir īpaši nedroša, jo atklāšanas gadījumā viņiem visdrīzāk būs jāatgriežas savā izcelsmes valstī.
On the other hand, illegally employed third country nationals (TCNs) are in an additionally vulnerable position because if apprehended they are likely to be returned to their country of origin.
Šī Komisijas priekšlikuma, kas iesniegts 2007. gada maijā
The present Commission’s proposal, issued in May 2007
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kuri nodarbina trešo valstu piederīgos, kas dalībvalstīs uzturas nelikumīgi mērķis ir sekmēt nelegālās imigrācijas apkarošanu, kā arī nereģistrētu trešo valstu piederīgo ekspluatēšanu.
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council providing for sanctions against employers of illegally staying third country nationals , intends to contribute to combating illegal immigration and exploitation of workers who are undocumented TCNs.
Referents uzskata, lai arī nelegāli nodarbināto imigrantu aizsardzība nav galvenais Komisijas priekšlikuma mērķis, tā tomēr jāiekļauj priekšlikuma definīcijās.
The rapporteur believes that, although the protection of the rights of illegally employed immigrants is not the main aim of the Commission proposal, it should nevertheless be included in the proposal's definitions.
Šī priekšlikuma mērķis ir sasniegt minimālu saskaņošanas līmeni Eiropas mērogā un tajā izteiktas prasība, lai dalībvalstis aizliedz nelegālu nodarbināšanu, paredz vienotas sankcijas, kā arī, lai darba devēji veic preventīvus pasākumus un cita veida kontroli.
This proposal aims to achieve a minimum level of harmonisation at the European level and requires Member States to prohibit illegal employment, provides for common sanctions, and requires employers to undertake preventive measures and other controls.
Doma ir, ka jāsoda darba devējs, nevis nelegāli nodarbinātais trešas valsts piederīgais.
The idea is that the employer, and not the illegally employed third-country national, who should be punished.
Pasākuma mērķis ir nodrošināt saskaņotu pamatu ES sankciju noteikšanai tiem darba devējiem, kuri nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri nelikumīgi uzturas ES.
The measure seeks to provide a harmonised EU framework for imposing sanctions on employers for hiring TCNs who do not enjoy a regular status of stay in the EU.
Priekšlikums noteiks vienotu politiku, kuru veido trīs galvenie elementi.
The proposal would establish a common policy consisting of three main features.
Pirmkārt, darba devējiem pirms pieņemt darbā trešas valsts piederīgo, būs jāpilda vairāki jauni administratīvi pienākumi.
First, employers would be subject to a number of new administrative obligations that would need to be fulfilled before recruiting any TCNs.
Šo pienākumu nepildīšanas gadījumā var tikt piemēroti vairāki soda pasākumi, finansiālas sankcijas un kriminālatbildība.
Non-compliance would lead to a series of punitive measures, financial sanctions and criminal penalties.
Otrkārt, tiks saskaņota sūdzību apstrādes procedūra un treškārt, dalībvalstīm būs jāveic darba ņēmēju dokumentu pārbaude 10 % no tajā reģistrētajiem uzņēmumiem.
Second, the procedure for operationalising complaints would be harmonised; and third, each Member State would be required to inspect the employee records in 10% of its registered companies.
Referenta piebildes
Observations by the Rapporteur
Referents pauž nožēlu par direktīvas priekšlikuma šauro darbības jomu .
The Rapporteur regrets the narrow scope of the proposed directive .
Direktīvas noteikumi ir paredzēti nelegālās imigrācijas samazināšanai ES.
The provisions of this Directive are designed to reduce illegal immigration into the EU.
Tādēļ atbilstošais tiesiskais pamats ir EK Līguma 63. panta 3. punkta b) apakšpunkts.
Consequently, the appropriate legal basis is Article 63(3)(b) of the EC Treaty.
Tiesiskais pamats neattiecas uz tiem trešo valstu piederīgajiem, kuri likumīgi uzturas ES, bet kuri arī var būt izmantošanas upuri nodarbinātības jomā.
That legal base does not cover measures relating to TCNs who are legally staying in the EU but who may also be a victim of labour exploitation.
Piemēram, instruments neattiecas uz to dalībvalstu valsts piederīgajiem, kuras pievienojās ES 2004. un 2007. gadā un kuri joprojām ir pakļauti pārejas režīmam, kas ierobežo viņu brīvu piekļuvi darba tirgum vairākās ES-15 dalībvalstīs.
For example, the instrument does not cover nationals of those Member States who have joined the EU since 2004 and 2007 and who are still subject to transitional arrangements, thereby limiting their free access to the labour markets of a number of the EU-15 Member States.
2. pants - Lai sniegtu labāku aizsardzību pret ekspluatāciju, terminu "darba devējs", "apakšuzņēmējs","atlīdzība" definīcijām jābūt pēc iespējas visaptverošām.
Article 2 - In order to offer a better protection against exploitation, the definitions of terms such as “employer”, “subcontractor”, “remuneration” should be as all-encompassing as possible.
Piemēram, "darba devējs" jāattiecina arī uz darba aģentūrām un citiem starpniekiem.
For example, “employer” should include temporary work agencies and other intermediaries.
Atlīdzībā jāiekļauj arī samaksa par virsstundu darbu - tas ir svarīgi, kad darba devējam jāsamaksā visas nelegāli nodarbinātajam trešās valsts piederīgajam pienākošās atlīdzības.
Remuneration should also include overtime rates – this is important when the employer has to pay any outstanding remuneration to the illegally employed third-country national.
4. pants - referents atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzētos preventīvos pasākumus – 4. pantā noteikto pienākumu darba devējiem pirms pieņemšanas darbā pārbaudīt iespējamo darba ņēmēju uzturēšanās atļaujas vai citus dokumentus, kas apliecina tiesības uzturēties, kā arī veikt uzskaiti par nodarbināšanas sākuma un beigu datumu, kā arī nodot šīs ziņas attiecīgajām iestādēm.
Article 4 - The Rapporteur welcomes the preventive measures foreseen by the proposal: the article 4 obliges employers to examine the residence permits or other authorisation for stay of potential employees before hiring them, and also to maintain records on the dates of the start and end of the employment and to transmit these to the relevant authorities.
Administratīvais slogs attiecībā uz uzņēmējiem var tikt uzskatīts par samērīgu ar priekšlikuma mērķi.
For economic operators, the administrative burden can be considered as proportionate to the objective of the proposal.
Dalībvalstīm jāparedz skaidras vadlīnijas un nepārtrauktas konsultācijas par uzturēšanās atļauju un citu dokumentu, kas apliecina atļauju uzturēties, identificēšanu.
Member States should provide employers with clear guidelines and on-going advice on the identification of residence permits and other authorisations for stay.
ES līmenī jāveicina paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm.
Sharing of best practices among Member States should be encouraged at the EU level.
Referents atbalsta šo formalitāšu vienkāršošanu, ja darba devējs ir privāta persona.
The Rapporteur is in favour of a simplification of these formalities when the employer is a private person.
No darba devējiem netiek prasīts, lai viņiem būtu pamatīgas zināšanas par uzturēšanās atļauju vai citu dokumentu, kas apliecina tiesības uzturēties, veidiem.
It is not asked to the employers to have a rigorous knowledge of the aspect of the residence permits or other authorisation for stay.
Referents uzskata, ka darba devējs var būt atbildīgs tikai tad, ja dokuments ir acīmredzami neatbilstošs, vai arī, ja darba devējs zina, ka tas ir viltojums.
The Rapporteur considers that an employer can be held liable only if the document is manifestly incorrect or if the employer knows that it is a forgery.
Viņš arī uzskata, ka dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai sniegtu darba devējiem skaidras vadlīnijas un pastāvīgas konsultācijas saistībā ar uzturēšanās atļauju un citu dokumentu, kas apliecina atļauju uzturēties, identificēšanu.
He also believes that measures should be taken by Member States in order to provide employers with clear guidelines and on-going advice on the identification of residence permits and other authorisations for stay.
ES līmenī jāievieš arī paraugprakses apmaiņas sistēma starp dalībvalstīm.
A system of sharing of best practices among Member States should also be put in place at the EU level.
Lielāka elastīguma labad dalībvalstis var noteikt darba devējiem piemērotu laiku, kurā trešās valsts piederīgā nodarbinātību saskaņo ar valsts tiesību aktiem.
For more flexibility, Member States should be allowed to give a reasonable delay for employers to bring the situation of the employed third country national in line with national law.
6. pants – Sankcijās ir jāiekļauj°soda naudas ; referents izsaka priekšlikumu, ka šo soda naudu samazināšanu var piemērot, ja darba devējs ir fiziska persona, kas nodarbina nelegāli rezidējošu trešas valsts piederīgo mājkalpotāju un individuālu pakalpojumu sniegšanai.
Article 6 - Sanctions include financial penalties; the Rapporteur proposes that a reduction of these penalties can be consented when the employer is a natural person who employs illegal TCN to provide domestic help and personal services.
7. pants - ir atbilstoši tas, ka darba devēji maksā nelegāli nodarbinātajiem trešo valstu piederīgajiem pienākošos atlīdzību; taču šis noteikums jāattiecina arī uz visiem pārējiem ar darbu saistītajiem atlīdzinājumiem, kā arī visām atlīdzības un atlīdzinājumu pārskaitījumu izmaksām uz ārzemēm, ja trešās valsts piederīgais(-ā) atgriezies savā valstī, lai trešās valsts piederīgo nenostādītu neizdevīgā stāvoklī.
Article 7 - It is natural that employers pay the outstanding remuneration that is due to the illegally employed TCN; however, this provision should be extended to any other work-related financial entitlements and to all the costs resulting from transferring the remuneration and the entitlements to abroad, in the case of the third country national having returned to his/her country, in order not to penalise the TCN.
Ja nevar noteikt atlīdzību, to nosaka, atsaucoties uz piemērojamajiem tiesību aktiem par minimālo algu, kolektīvajiem līgumiem vai praksi, vai minimālo ienākumu, kas sniedz dalībvalsts pilsoņiem tiesības uz sociālo palīdzību.
When the agreed remuneration cannot be established, this can be determined with reference to the applicable laws on minimum wages, collective agreements or practices or to the minimum income under which citizens of the Member State concerned are entitled to social assistance.
Dalībvalstīm jāparedz mehānismi, kas nodrošina, ka trešo valstu piederīgie automātiski saņem nesamaksātos maksājumus, bez trešās valsts piederīgā sūdzības iesniegšanas.
Member states are required to foresee mechanisms to ensure that the TCN receive back outstanding payments automatically, without the need for the TCN to introduce a claim, and even in cases where the person has returned.
To var uzskatīt par labvēlīgāku un diskriminējošu attiecībā uz ES darbiniekiem, kuriem attiecīgajās iestādēs jāiesniedz sūdzība, lai nodrošinātu pienākošos atlīdzību.
This could be seen as more favourable and discriminatory for EU workers who are required to lodge a complaint with the relevant bodies to secure outstanding payment.
Tomēr referents vēlētos atgādināt loģiku, kas ir Komisijas priekšlikuma pamatā: nereģistrēti trešās valsts piederīgie dzīvo nelegāli, tie baidās no aizturēšanas un izraidīšanas, tie ir viegli ekspluatējams darbaspēks un ir daudz neaizsargātāki par citiem darbiniekiem.
However, the Rapporteur would like to remind the logical backing the Commission’s proposal: the undocumented TCN live underground, they fear detention and return, constitute an “easily exploitable” workforce and are much more vulnerable than other workers.
Referents atbalsta Komisijas priekšlikumu par 6 mēnešu nodarbināšanas termiņa prezumpciju, ja vien darba devējs vai nelegāli nodarbinātais trešās valsts piederīgais nepierāda citu termiņu.
The Rapporteur supports the Commission’s proposal that states that a work relationship is presumed to be of at least 6 months, unless the employer or the illegally employed third-country national can prove differently.
8. pants - Šajā pantā paredzētas citas sankcijas uzņēmumiem, kuri nodarbina trešo valstu piederīgos, piemēram, tiesību atņemšana uz valsts finansējumu un līgumiem, kā arī saņemto pabalstu atmaksāšana.
Article 8 - This article foresees other sanctions for firms who employ TCN, such as exclusion from entitlement to public funds, contracts and recovery of benefits received.
Referents uzskata, ka ir svarīgi, lai šī panta noteikumi tiktu attiecināti arī uz ES fondu līdzekļiem un ES iepirkumiem.
The Rapporteur considers that it is important that the provisions of this article are also extended to EU funding and to EU procurement.
9. pants - Priekšlikuma joma attiecināta arī uz apakšuzņēmējiem un Komisijas nodoms bija, ka visi līgumu ķēdē iesaistītie uzņēmumi solidāri atbild par finansiālajām sankcijām, kas piespriestas ķēdes galā esošajam uzņēmumam, kas nodarbina nelegāli rezidējošus trešo valstu piederīgos.
Article 9 - The Proposal also extends its provisions to subcontractors and the Commission’s intention was that all the undertakings in a chain of subcontracting are held jointly and severally liable to pay financial sanctions against an employer at the end of the chain who employs illegally staying TCNs.
Tomēr referents saprot, ka būtu grūti slogu uzlikt galvenajam līgumslēdzējam, jo tas nespēj pārbaudīt atbilstību praksē.
However, the Rapporteur understands that it would be difficult to place a burden on the main contractor as the latter is not in a position to control compliance in practice.
Tāpēc viņš akceptē to, ka ierobežo apakšuzņēmēju atbildību līgumu ķēdē.
Therefore, he accepts to limit the liability of subcontractors in the chain.
10. pants - Turklāt dažos īpašos gadījumos par pārkāpumiem var noteikt kriminālatbildību, šādos gadījumos darba devēju var nodot tiesībsargājošo iestāžu uzraudzībā, ka arī var izdot tiesas lēmumu par darbības izbeigšanu, kā arī citas sankcijas.
Article 10 - Furthermore, in certain specified cases, contraventions may even constitute a criminal offence, in which case the employer may face placement under judicial supervision and a judicial winding-up order as well as other sanctions.
Tie ir gadījumi, kad darba apstākļi ir īpaši ekspluatējoši un ka darba devējs zina vai viņam vajadzēja zināt, ka trešās valsts piederīgais ir cilvēktirdzniecības upuris vai nepilngadīgs.
This is the case when the working conditions are particularly exploitative, when the employer knows or ought to have known, that the TCN is a victim of trafficking in human beings or when the TCN is a minor.
14. pants - Priekšlikumā īpaši prasīts, lai dalībvalstis izveido mehānismus, kas ļauj ekspluatētajiem iebraukušajiem strādniekiem iesniegt sūdzības par saviem darba devējiem, ja ne personīgi, tad izmantojot trešās personas.
Article 14 - Most notably, the Proposal asks that Member States establish mechanisms that allow exploited migrant workers to lodge complaints against their employers, if not personally, then through third parties.
Turklāt īpašos gadījumos atbilstīgi Direktīvas 2004/81/EK
Further, in certain specific cases and under the conditions of Articles 4 to 15 of Directive 2004/81/EC
15. pants - Komisijas priekšlikumā paredzēta prasība, lai dalībvalstis nodrošina, ka nodarbināto personālu pārbauda vismaz 10 % to teritorijā izvietoto uzņēmumu; pašreizējais vidējais līmenis valstīs ir 2 %.
Article 15 - The Commission’s proposal requires Member States to ensure that the employee records of at least 10% of the companies established on their territory are inspected; the current average national requirement is 2 %.
Referents atzinīgi vērtē domu par pārbaužu skaita palielināšanu, tas uzlabotu ieviešanu un būtu skaidrs vēstījums darba devējiem par to, ka iespēja būt pieķertiem pārkāpumu gadījumos ir reāla vai pieaugusi.
The Rapporteur welcomes the idea of increasing the number of inspections – this would improve enforcement and send a clear message to employers that the threat of being caught in case of violation is real or increased.
Tomēr referents apzinās, ka priekšlikums palielinās administratīvo slogu dalībvalstīm, jo atbilstība noteikumiem prasīs ievērojamu finanšu un cilvēkresursu palielināšanu dalībvalstīs.
However, the Rapporteur is aware about the fact that the proposal will increase the administrative burden on the Member States, because compliance with that provision would require a substantial increase in financial and personnel resources by the Member States.
Tāpēc viņš iesaka 10 % vietā noteikt 5 %.
Therefore, he proposes that the percentage of 10% is replaced by 5%.
Nelegālās imigrācijas apkarošana ir ES imigrācijas stratēģijas svarīga sastāvdaļa.
The fight against illegal immigration is a key component of the EU's strategy on immigration.
Šajā jomā direktīvas galvenajam mērķim jābūt nelegālo migrantu ekspluatācijas izbeigšana neizraisot blakusparādību – trešo valstu piederīgo iespēju atrast darbu samazināšana.
In this field, the main aim of this directive should be to stop the exploitation of illegal migrants and not have the side effect of reducing the possibilities for TCN to find work.
Šajā ziņā šī direktīva būs ļoti vērtīga.
The present directive would be very useful in that sense.
Šajā kontekstā mēs uzskatām par nepieciešamu ieviest pasākumus, kuru mērķis ir to iebraukušo darbinieku, tostarp nelegālo imigrantu tiesību aizsardzība, kurus ekspluatē darba devēji.
In this context, we also find it necessary to introduce measures aimed at protecting the rights of migrant workers, including illegal migrants, who have been exploited by their employers.
Šajā sakarā efektivitāte lielā mērā atkarīga no īstenošanas, par ko ir atbildīgas dalībvalstis, Komisijas uzdevums ir un būs to kontrolēt.
In this respect, effectiveness depends largely on enforcement, which is a responsibility of the Member States, which the Commission is and will be called to monitor.
ievērojot Reglamenta 48. pantu, iesniedza
pursuant to Rule 48(3) of the Rules of Procedure
Piedāvātā pieeja, kuras pamatā ir Atpakaļnosūtīšanas direktīvas loģika, pret ko mēs kategoriski iebilstam, ir nepareiza un neauglīga, jo:
The approach proposed – which follows the logic of the Returns Directive, to which we are firmly opposed – is wrong and counterproductive, because:
– tā ir ķēdes vājākā posma, proti, migrantu, apspiešana;
- it is repressive vis‑à‑vis the weakest link in the chain, namely migrants;
– tā nespēj atrisināt galveno problēmu — pašlaik Eiropā no 4,5 līdz 8 mlj. strādājošo migrantu ir spiesti nelegāli strādāt sava statusa dēļ;
- it fails to solve the problem, which is the fact that between 4.5 and 8 million migrant workers in Europa are forced to work illegally because of their status;
– tās juridiskais pamats ir nelegālās imigrācijas apkarošana, nevis cīņa pret nelegālo nodarbinātību kā tādu.
- it draws on a legal base which relates to the combating of illegal immigration rather than to clandestine employment per se.
Panāktais kompromiss ļaus dalībvalstīm ļoti bargi sodīt migrantus, nepasargājot tos no izraidīšanas un kopumā neparedzot legalizācijas iespēju personām, kas ziņo par ekspluatācijas gadījumiem.
The compromise reached will enable Member States to punish migrants very severely, without safeguarding them from expulsion and without providing in general for the regularisation of persons reporting cases of exploitation.
Savukārt saskaņā ar ierosinātajām normām tos, kas ir vainīgi cilvēku ekspluatācijā, varēs sodīt tikai ļoti nopietnos gadījumos, turklāt attiecīgie noteikumi ir visai neskaidri (tas rada bažas, vai tie vispār atbilst krimināltiesību pamatprincipiem).
On the other hand, under the rules negotiated, the agents of exploitation will only be punishable in extremely serious cases, and, moreover, by means of provisions that are very vague (which raises doubts as to their conformity with the key principles of criminal law).
Šā kompromisa vienīgais pozitīvais ieguvums ir norma, kas paredz aizliegumu darba devējiem saņemt valsts subsīdijas, ja viņi ekspluatē migrantus.
The only positive aspect of the compromise is the provision on the exclusion from public subsidies of employers who exploit migrants.
Mēs uzskatām, ka šis priekšlikums kaitē migrantiem un ir neproduktīvs, ņemot vērā to, ka ir vajadzīga kopēja politika, kas veicinātu likumīgu ieceļošanu un uzturēšanos.
We consider the proposal to be damaging to migrants and counter‑productive as regards the need for a common policy to promote lawful entries and stays.
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS(*)
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*)
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli
on the proposal for a European Parliament and Council directive providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli, ir daļa no migrācijas politikas bloka, kas tika paredzēts Legālās migrācijas politikas plānā
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals is a part of migration policy package as it was foreseen in the Policy Plan on legal migration
COM(2005)0669 un Komisijas paziņojumā par trešo valstu pilsoņu nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas prioritātēm
COM(2005)0669 . and Policy priorities in the fight against illegal immigration of the third-country nationals /2006/
Šim priekšlikumam 2007. gadā sekoja šādi dokumenti:
This proposal was followed up in 2007 by documents:
- Komisijas Paziņojums par cirkulāro migrāciju un mobilitātes partnerībām starp Eiropas Savienību un trešām valstīm
- Commission Communication on circular migration and mobility partnership between the European Union and third countries
- priekšlikums Padomes Direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos
- proposal for a Council Directive on the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of highly qualified employment
- priekšlikums Padomes Direktīvai par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī
- proposal for a Council Directive on a single application procedure for a single permit for third-country nationals to reside and work in the territory of a Member State and on a common set of rights for third-country workers legally residing in a Member State