natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paredzamā regulas par vienotu TKO visaptverošā reforma (kas pakārtota vispārējai KLP reformai) tiktu nepamatoti apgrūtināta, ja vēl notiktu sarunas par Komisijas priekšlikumu minētās regulas pielāgošanai.
The upcoming substantial reform of the Single CMO (in the framework of the general CAP Reform) would be unreasonably burdened with a still open negotiation on the Commission alignment proposal under consideration.
Pamatprincips ir tāds, ka jāpanāk līdzsvars starp Komisijas spēju rīkoties efektīvi un rezultatīvi, no vienas puses, un starp Lisabonas līgumā Parlamentam un Padomei piešķirtajām pilnvarām attiecībā uz likumdošanas procesu, no otras puses.
The guiding principle is that a balance should be achieved between the need for the Commission to act efficiently and expediently, on one hand, and the powers Parliament and Council have under the Lisbon Treaty with regard to the legislative process.
Kopumā referents atbalsta lielāko daļu Komisijas priekšlikumu par deleģētajiem un īstenošanas aktiem un uzskata, ka Komisija šajā ziņā ir sagatavojusi līdzsvarotu priekšlikumu.
Your rapporteur is generally in favour of most Commission's choices for delegated or implementing acts and believes the Commission has made a balanced proposal in this regard.
Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, ir iesniegti atsevišķi grozījumi, ar kuriem īstenošanas aktus aizstāj ar deleģētajiem aktiem noteikumos, kas attiecas uz nosacījumiem, saistībām un visa veida noteikumiem, kuri paredz saistības, jo šos formulējumus parasti izmanto deleģētajos aktos, kā arī nebūtisku pamatdokumentta elementu grozīšanai.
However, as explained above, there are single amendments seeking to replace implementing acts with delegated acts in provisions dealing with conditions, obligations and any type of rules implying obligations, as this wording is normally used for delegated acts, as well as for the modification of non-essential elements laid down in the basic act.
Papildu grozījumi, izņemot pašsaprotamus gadījumus, ir (kā paskaidrots iepriekš) horizontāli, lai ņemtu vērā iestāžu panākto vienošanos par deleģēto aktu izmantošanu, kā arī to, ka nesen stājās spēkā Regula par īstenošanas aktiem (2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011).
Further amendments, apart from a few self-understandable cases, are (as explained above) of horizontal nature, in order to reflect the common understanding reached between the institutions on the use of delegated acts, as well as the recent entry into force of the Regulation on implementing acts (Regulation (EU) No. 182/2011 of 16 February 2011).
par pasaules ekonomikas pārvaldību
on Global Economic Governance
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS.......................................13
OPINION of the Committee on International Trade ......................................13
– ņemot vērā Londonā, Pitsburgā, Toronto un Seulā notikušajās G20 valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmēs pieņemtos secinājumus un panāktās vienošanās,
– having regard to the conclusions and agreements of the G20 summits of London, Pittsburgh, Toronto and Seoul,
– ņemot vērā 2011. gada 8. februārī publicēto Palais-Royal Initiative grupas ziņojumu „Starptautiskās monetārās sistēmas reforma: sadarbības pieeja divdesmit pirmā gadsimta uzdevumu risināšanai” ( Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century ),
– having regard to the Palais-Royal Initiative report ‘Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century’ published on 8 February 2011,
– ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā
– having regard to its resolution of 20 October 2010 on ‘Improving the economic governance and stability framework of the Union, in particular in the euro area’
– ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās
– having regard to its resolution of 11 May 2011 on ‘the EU as a global actor: its role in multilateral organisations’
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0229 . ,
Texts adopted P7_TA(2011)0229 . ,
– ņemot vērā Transatlantiskā likumdevēju dialoga un Transatlantiskā biznesdialoga pastāvīgo un svarīgo darbu,
– having regard to the continuous, relevant work of the Transatlantic Legislators' Dialogue (TLD) and the Transatlantic Business Dialogue (TABD),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7‑0323/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0323/2011 ),
A. tā kā pasaules ekonomikas attīstību pēdējās desmitgadēs kopumā raksturo pastiprināta izaugsme un labklājība, un, lai gan ne visur šī attīstība ir bijusi vienmērīga, miljoniem cilvēku ir izkļuvuši no nabadzības; tomēr vēl joprojām nepieņemami liels skaits cilvēku dzīvo nabadzībā un izmisumā; tā kā ir jāsamazina valstu atšķirības sociālajā un ekonomikas jomā; tā kā Eiropas cīņai pret nabadzību ir jābūt vienai no galvenajām stratēģijas „Eiropas 2020” prioritātēm;
A. whereas the development of the world economy during the last decades generally has entailed increased growth and prosperity, although unevenly distributed, lifting millions of people out of poverty; meanwhile, the number of people still living in poverty and despair is unacceptably high; whereas social and economic inequalities between and within countries must be reduced; whereas Europe’s fight against poverty must be one of the top priorities for the EU 2020 strategy;
B. tā kā patlaban ASV un Eiropa joprojām likvidē smagākās kopš Lielās depresijas laikiem pieredzētās starptautiska mēroga ekonomikas recesijas nopietnākās sekas;
B. whereas the US and Europe are currently still dealing with the worst effects of the worst international economic recession experienced since the Great Depression;
C. tā kā pēdējās desmitgadēs pasaules ekonomikas attīstību ir ietekmējusi nepieņemama nelīdzsvarotība;
C. whereas the development of the global economy in recent decades has suffered from unsustainable imbalances;
D. tā kā efektīva pasaules ekonomikas pārvaldība radītu iespēju samazināt līdz minimumam globalizācijas negatīvo ietekmi un izlabot tādas bīstamas sekas kā nevienlīdzības pieaugums vai vides iznīcināšana;
D. whereas effective global economic governance would make it possible to minimise the negative impacts and correct the dangerous effects of globalisation, such as the rise in inequality or destruction of the environment;
E. tā kā jaunu ietekmīgu spēku parādīšanās pasaules ekonomikā, kuru vidū līderes ir Ķīna un Indija, gan saistībā ar pasaules tirdzniecību, gan ekonomikas izaugsmi, ir bijusi nozīmīga un ir būtiski izmainījusi ekonomikas situāciju, un tādēļ ir nepieciešamas tirdzniecības reformas un konvertējami valūtas maiņas kursi;
E. whereas the emergence of new major players, in terms both of world trade and of economic growth, with China and India as frontrunners, in the world economy has had a profound impact and changed the economic landscape fundamentally, calling for trade reforms and convertible exchange rates;
F. tā kā pašlaik nelīdzsvarotību joprojām izraisa galvenokārt konkurētspējas trūkums, privāto un publisko uzkrājumu trūkums valstīs, kurās ir budžeta deficīts, un pārmērīgi lieli ietaupījumi apvienojumā ar pieprasījuma trūkumu valstīs ar budžeta pārpalikumu un tā kā patlaban tā ir kļuvusi vēl jo lielāka, un, ņemot vērā augsto globalizācijas pakāpi un kapitāla plūsmu apjomu, tās dēļ rodas jaunas prasības saistībā ar globālo pārvaldību un grūtības struktūrām, kas īsteno pašreizējos institucionālos pasākumus;
F. whereas the imbalances of today are still caused primarily by a lack of competitiveness and private and public saving in the deficit countries, and high saving coupled with a lack of demand in the surplus countries, which today are greater in magnitude and whereas, in view of the high degree of globalisation and scale of capital flows, these imbalances make new demands on global governance and challenge the structures of existing institutional arrangements;
G. tā kā pasaules ekonomikas līdzsvara atjaunošanas galvenais elements plašākā nozīmē sastāv no diviem aspektiem, proti, valstīs, kurās ir budžeta deficīts, ir jāuzlabo konkurētspēja un jāveic plašas reformas, kas sekmē izaugsmi, savukārt valstīs, kurās ir budžeta pārpalikums, ir jāatver to tirgi un jāīsteno stabila monetārā politika;
G. whereas the main element for rebalancing the global economy in broad terms is twofold: enhanced competitiveness and wide-ranging reforms fostering growth in deficit countries and the opening of markets and sound monetary policy in surplus countries;
H. tā kā Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbība pirmajā desmitgadē ir apliecinājusi, ka atbildīga budžeta politika ir viens no priekšnoteikumiem, lai līdz minimumam samazinātu globālo finanšu un ekonomikas satricinājumu ietekmi;
H. whereas the first decade of functioning of the EMU has shown that responsible budgetary policy is one of the preconditions for minimising the impact of global financial and economic shocks;
I. tā kā ir liels skaits starptautisku organizāciju, kuras izveidotas pasaules ekonomikas pārvaldībai, piemēram, SVF, Pasaules Banka, Pasaules Tirdzniecības organizācija, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konference par tirdzniecību un attīstību ( UNCTAD ) un Starptautiskā Finanšu korporācija ( IFC ), kā arī G7 un G20 starpvaldību forumi, no kuriem SVF un G20 ir visefektīvākās struktūras, lai gan arī tās ir jāuzlabo;
I. whereas there is a multitude of international organisations designed to govern the world economy such as the IMF, World Bank, WTO, UNCTAD and the IFC, alongside the inter-governmental fora of the G7 and G20, of which the IMF and G20 are the most effective bodies, although both still need to be improved;
J. tā kā pasaules tirgiem ir nepieciešami attiecīgi pasaules mēroga noteikumi;
J. whereas global markets require global rules;
K. tā kā dominējošā monetārā kārtība ir izraisījusi ārvalstu valūtas rezervju, jo īpaši ASV dolāra, ievērojamu uzkrāšanos dažās valstīs, kurās ir budžeta pārpalikums, un tas savukārt ir palielinājis kapitāla piedāvājumu valstīs, kurās ir budžeta deficīts, un izraisījis lejupēju spiedienu uz valūtas kursu, veicinot aktīvu cenu celšanos un „burbuļa” rašanos, kas bija viens no galvenajiem nesenās finanšu krīzes cēloņiem;
K. whereas the prevailing monetary arrangements led to substantial accumulation of foreign exchange reserves, particularly the US dollar, in some surplus countries, which in turn increased the supply of capital in deficit countries and exerted downward pressure on interest rates, helping to spur the bubble in asset prices that played a central role in the last financial crisis;
L. tā kā globālā ekonomikas krīze, kura sākās finanšu sektorā, tagad ir izraisījusi pārāk lielas parādsaistības dažās vadošajās pasaules ekonomikas valstīs, tostarp ASV, Japānā un ES;
L. whereas the global economic crisis, which started in the financial sector, has now led to high levels of indebtedness in some of the leading world economic players including the US, Japan and the EU;
M. tā kā Pitsburgas sanāksmes noslēguma deklarācijā par spēcīgas, noturīgas un līdzsvarotas izaugsmes sistēmu G20 valstu vadītāji vienojās, ka steidzami nepieciešama jauna daudzpusēja pieeja krīzes risināšanai;
M. whereas the G20 has agreed in its Pittsburgh final declaration on a Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth that a new multilateral approach as a response to the crisis is urgently required;
N. tā kā ir vispārēji atzīts, ka daži finanšu nozares sektori ir veicinājuši globālās finanšu krīzes pastiprināšanos, kas liecina par trūkumiem finanšu regulējumā un par valstu parādu krīzes padziļināšanos, un tā kā ir panākta kopēja saprašanās par to, ka ir jāuzlabo finanšu sektora atbildība un pārredzamība, tostarp finanšu nozarei ir jāuzņemas segt taisnīgu krīzes izraisīto izmaksu daļu;
N. whereas there has been global recognition of the role that some sectors of the financial industry played in contributing to the global financial crisis, demonstrating weaknesses in financial regulation, deepening of the sovereign debt crisis and a common understanding that the responsibility and transparency of the financial sector needs to be enhanced, including bearing a fair share of the costs caused by the crisis;
O. tā kā daudzkārt pieminēto norēķinu kontu nelīdzsvarotību ir izraisījusi strukturālā nelīdzsvarotība valstu ekonomikā;
O. whereas the much mentioned current-account imbalances are a result of underlying structural imbalances in the domestic economies;
P. tā kā pasaules finanšu sistēmas saskaņota un efektīva regulējuma un uzraudzības trūkuma dēļ finanšu nozarē radās problēmas, kas vēlāk saasināja pasaules ekonomikas neaizsargātību;
P. whereas the lack of coordinated and effective regulation and supervision of the global financial system led to weaknesses in the financial sector which subsequently exacerbated the vulnerabilities in the global economy;
Q. tā kā atzinīgi ir vērtējama G20 sanāksmju lomas un nozīmes palielināšanās, jo tās ir augstākā līmeņa neformālu politisku diskusiju forums pasaulē; tā kā G20 kā institūcijai trūkst juridiska pamata un pastāvīga sekretariāta un tā kā tai ir vāja pārvaldes struktūra, jo īpaši salīdzinājumā ar citām starptautiskām institūcijām, piemēram, SVF un PTO;
Q. whereas the increased role and prominence of the G20 as a forum for informal political discussions at the highest global level is welcome; whereas the G20 as an institution lacks a legal basis and a permanent secretariat and has a weak governing structure especially in comparison with other international institutions such as the IMF and WTO;
R. tā kā pašreizējā starptautiskā monetārā sistēma ir ļāvusi vairākām valstīm īstenot konkurējošas devalvācijas stratēģijas, kuras kopā ar aizvien pieaugošiem spekulatīviem darījumiem, ko veica ietekmīgi tirgus dalībnieki valūtas tirgos, lielā mērā veicināja pārmērīgu maiņas kursu nepastāvību un radīja ievērojamu risku valūtas tirgos, kā arī starptautiskajā tirdzniecībā;
R. whereas the current international monetary system has enabled several countries to proceed with competitive devaluation strategies which, together with the growing speculative transactions undertaken by powerful market stakeholders on exchange markets, have severely contributed to excess rate volatility and created significant risks for the exchange markets as well as international trade;
S. tā kā ES netiek uzskatīta par spēcīgu dalībnieci starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas pārveidē, jo tā nepauž vienotu nostāju un tās ārējā pārstāvība starptautiskajos ekonomikas jautājumos ir sadrumstalota;
S. whereas the EU is not perceived as a strong actor in reshaping the international monetary and financial system because it does not speak with one voice, and because of the fragmentation of its external representation in international economic affairs;
T. tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai ekonomikas un finanšu sistēmas nekaitētu reālajai ekonomikai;
T. whereas it is essential to ensure that economic and financial systems do not harm the real economy;
U. tā kā saskaņā ar G20 ieteikumiem Starptautiskajam Valūtas fondam ir piešķirtas plašākas pilnvaras pasaules finanšu sistēmas uzraudzībā, ir palielināti tā finanšu resursi un ir gaidāma būtiska tā pārvaldības struktūras reforma;
U. whereas, in accordance with the recommendations of the G20, the IMF has been assigned greater powers of supervision and surveillance of the global financial system, its financial resources have been increased and a thorough reform of its governance structure is under way;
V. tā kā aizvadītajās desmitgadēs finanšu tirgi attīstījās, lai darbotos pasaules mērogā, intensīvi izmantojot informācijas tehnoloģiju procesus un tīklus, un tā kā datu standartizācija ir atpalikusi, tādējādi — bieži vien pat uzņēmumu mērogā — kavējot tirgus datu apkopošanu, to analīzi un darbības ar tiem un mazinot finanšu darījumu pārredzamību;
V. whereas financial markets have evolved over the past decades to operate globally through IT-intensive processes and networks, and data standardisation has lagged behind, hindering market – and often even firm-wide – data aggregation, analysis and operations, and reducing the transparency of financial transactions;
W. tā kā „Standard & Poor’s” iekasēja nesamērīgu maksu par ASV starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru ( ISIN ) izplatīšanu Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ),
W. whereas Standard & Poor's was charging abusive prices for the distribution in the European Economic Area (EEA) of International Securities Identification Numbers (ISINs) in the US;
2. uzsver, ka finanšu un ekonomikas krīze parādīja, ka kapitāla pieplūdums, ko izraisīja nelīdzsvarotība pasaules mērogā, ir jānovērš, izmantojot atbildīgu monetāro politiku un stingru finanšu regulējumu un uzraudzību;
Stresses that the financial and economic crisis demonstrated that the inflow of capital as a result of global imbalances should be accompanied by responsible monetary policy and strong financial regulation and supervision;
5. apzinās, ka galu galā galvenie noteicošie faktori valūtas glabāšanai rezervē trešo valstu centrālajās bankās ir uzticēšanās valsts ekonomikas stiprumam un finanšu tirgus dziļums, pārredzamība, attīstība un stabilitāte; šajā sakarībā uzsver, ka jebkurai valūtai, kuru vēlas iekļaut SVF speciālo aizņēmuma tiesību (SAT) grozā kā vienu no tā valūtām, ir jābūt pilnībā konvertējamai, un atzīst, ka SVF SAT groza sastāvam būtu jāatspoguļo relatīvā valūtu nozīme pasaules tirdzniecības un finanšu sistēmās;
Is aware that, ultimately, confidence in the strength of the underlying economy and the depth, transparency, sophistication and stability of its financial markets are the main determinants for which currencies are kept as reserves by third countries’ central banks; stresses in regard to this that any currency that seeks to become a part of the IMF’s Special Drawing Rights basket must be subject to full convertibility, and acknowledges that the composition of the IMF’s SDR basket should reflect the relative importance of currencies in the world’s trading and financial systems;
8. mudina no jauna apsvērt speciālo aizņēmuma tiesību (SAT) izmantošanu par iespējamo dolāra kā pasaules rezerves valūtas aizstājēju, kas varētu palīdzēt stabilizēt pasaules finanšu sistēmu; aicina SVF izpētīt iespējas, kā turpmāk piešķirt un plašāk izmantot SAT, jo īpaši nolūkā veicināt daudzpusējas valūtas maiņas kursa sistēmas izveidi;
Urges reconsideration of the use of ‘Special Drawing Rights’ (SDRs) as a possible replacement for the dollar as the world’s reserve currency, which could help stabilise the global financial system; asks the IMF to explore further allocation as well as a broader use of Special Drawing Rights (SDR) in particular for the purpose of enhancing the multilateral exchange rate system;
15. aicina Komisiju pārskatīt savu tirdzniecības stratēģiju attiecībā uz dienvidu‑dienvidu tirdzniecības un iekšējās reģionālās tirdzniecības pastiprināšanu citviet pasaulē, lai mazinātu daudzu mazo valstu neaizsargātību un veicinātu spēcīgu ekonomisko partneru rašanos nākotnē;
Calls on the Commission to revise its trade strategy with regard to strengthening south-south trade and intra-regional trade in other parts of the world in order to decrease the vulnerability of many small economies and to contribute to the development of strengthened economic partners in the future;
Starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas un iestāžu reforma
Reform of the international monetary and financial system and its institutions
25. apgalvo, ka pasaules ekonomikas pārvaldībai ir jābūt pietiekami reaģētspējīgai, elastīgai un pragmatiskai, lai būtu iespējams noteikt, kuri pasākumi ir vispiemērotākie, ņemot vērā apstākļus un saskaņā ar subsidiaritātes principu;
Maintains that global economic governance must be sufficiently responsive, flexible and pragmatic to make it possible to establish which arrangements are the most suitable, depending on the circumstances and in accordance with the principle of subsidiarity;
27. norāda, ka šīm iestādēm un forumiem, jo īpaši G20, trūkst konkrētas parlamentāras leģitimitātes pasaules mērogā, un tādēļ aicina tās lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīt parlamentus; pauž nožēlu par dažu partneru kļūmēm attiecībā uz demokrātiju;
Notes that these institutions and forums, in particular the G20, lack a certain parliamentary legitimacy at the global level, and consequently calls on them to involve parliaments in their decision-making processes; deplores the democratic shortcomings of some partners;
32. aicina Komisiju pārskatīt ES tirdzniecības un ieguldījumu stratēģiju, lai tajā iekļautu BRIC valstis (Brazīliju, Krieviju, Indiju un Ķīnu) kā nākamos lielākos tirdzniecības partnerus ar savām interesēm sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas attīstības apvienoto interešu kopējā pasaules tīklā;
Calls on the Commission to redefine the EU trade and investment strategy to include the BRIC countries (Brazil, Russia, India and China) as future major trading partners with their own interest in a common global network of interlocked interests of socially and ecologically sustainable development;
36. uzsver to iniciatīvu nozīmību, kuras uzsāktas, piemēram, grāmatvedības un revīzijas standartu jomā; šajā sakarībā norāda, ka SVF un G20 nav vienīgie dalībnieki pasaules ekonomikas pārvaldībā;
Emphasises the importance of the international initiatives undertaken in the areas of accounting and audit standards, for example; notes, accordingly, that the IMF and the G20 are not the only players in global economic governance;
38. uzskata, ka G20 sanāksmes, neskarot citu iestāžu nozīmību, ir būtisks globālo apspriežu forums, taču norāda, ka G20 kā globālai institūcijai ir vairāki trūkumi, tostarp mazu nāciju reprezentativitātes trūkums, pārredzamības un demokrātiskas pārskatatbildības trūkums, kā arī juridiska pamata trūkums, lai padarītu tā lēmumus juridiski saistošus;
Considers the G20 to be a key forum for global consultation, notwithstanding the importance of other bodies, but notes that the G20 has a number of shortcomings as a global institution, including a lack of representation of small nations, a lack of transparency and democratic accountability, as well as a lack of a legal basis to make its decisions legally binding;
40. uzsver, ka saistībā ar debatēm par globālo monetāro kārtību euro zona ir jāuzskata par vienotu struktūru, ņemot vērā tās vienoto valūtu un vienoto valūtas maiņas kursa politiku;
Stresses that the euro area, in the context of debates on global monetary arrangements, needs to be considered as a single entity given its single currency and single exchange rate policy;
43. iesaka politiski nostiprināt SVF, katru gadu rīkojot SVF valdē pārstāvēto valstu vadītāju sanāksmes augstākajā līmenī; ņemot vērā šo informāciju, mudina arī SVF dalībvalstis izvirzīt valdē augstākās valdības amatpersonas, lai SVF varētu uzņemties vadību kā forums, kurā notiek diskusijas un tiek pieņemti lēmumi par pasaules ekonomikas pārvaldību;
Recommends that the IMF be strengthened politically with annual summits of the leaders of the countries represented in the Executive Board of the IMF; against this background, also encourages the Member States of the IMF to appoint persons from the most senior ranks of government to the Executive Board, so that it can take the lead as the forum for discussions and decisions regarding global economic governance;
Pasaules finanšu nozares pārvaldība
Global financial sector governance
52. atzinīgi vērtē valstu centrālo banku vadītāju Pasaules ekonomikas sanāksmes ieviešanu Starptautiskās Norēķinu bankas ( BIS ) vadībā, un kas ir bāzes grupa centrālo banku sadarbības organizēšanai;
Welcomes the establishment of the Global Economy Meeting of central bank governors under the auspices of the Bank for International Settlements (BIS), as a reference group for the organisation of cooperation among central banks;
Starptautiskās monetārās sistēmas konfigurācijas maiņa
Reconfiguration of the international monetary system
ES loma un uzdevumi
Role and challenges of the EU