natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju koordinēt pašreizējos vides datu monitoringa tīklus un attiecīgā gadījumā sasaistīt tos ar jaunām struktūrām, lai savienotu viendabīgu mērījumu datu bāzes, kuras varētu izmantot izstrādājot modeļus, kuri dotu iespēju noteikt, kāda rīcība ir vissteidzamākā un nepieciešamākā kontinentālā, reģionālā un vietējā līmenī;
Calls on the Commission to coordinate the existing environmental data monitoring networks and, where appropriate, to combine them with new structures, with a view to compiling databases containing homogeneous measurements that can be used to produce models enabling the action most urgently required at continental, regional and local level to be identified;
aicina Komisiju izpētīt, kā turpmāk attīstīt un atbalstīt Viseiropas universitāšu, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, operatīvo organizāciju, jo īpaši valstu meteoroloģiskos dienestu, kuru rīcībā ir plaši datu resursi, tīklu un lēmumu pieņēmējus vietējā un reģionu līmenī, lai veicinātu starpnozaru partnerības par pielāgošanos un lai apmainītos ar zināšanām un politikām, kā arī lai izstrādātu instrumentus pieņemto pasākumu novērtēšanai un informētu sabiedrību par zinātniskiem atzinumiem un plāniem attiecībā uz nepieciešamo pielāgošanos klimata pārmaiņām vai tos izplatītu;
Invites the Commission to examine how to further develop and support a pan-European network of universities, social partners, civil society organisations, operational organisations, in particular national weather-forecasting organisations, which have extensive data resources, and local or regional decision makers in order to promote cross- sector partnerships on adaptation for the exchange of knowledge and policies as well as for the development of tools measuring the success of measures adopted and communication or dissemination of scientific findings and scenarios on necessary adaptation to climate change to the public;
uzskata — lai zinātnisko izpēti par klimata pārmaiņu ietekmi padarītu efektīvāku, pētījumi, kas veikti saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jākoordinē ar pētījumiem valstu līmenī (jo īpaši Zemes novērošanas programmas no kosmosa);
Considers that, in order to make research into the impact of climate change more effective, research conducted under the Seventh Framework Programme should be coordinated with research conducted at national level (particularly space-based Earth observation programmes);
uzskata, ka ES ir jāuzņemas būtiski centieni, lai paplašinātu tehnoloģisko attīstību pielāgošanās jomā, lai atbalstītu mūsu pašu ekonomiku un nodotu tālāk šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm; uzskata, ka efektīvu, drošu un lētu tehnoloģiju attīstīšana ir viens no galvenajiem veidiem, kā pielāgoties klimata pārmaiņām un uzskata, ka nākamajā pušu konferencē/sanāksmē Poznaņā (COP 14) šim jautājumam jāpievērš īpaša uzmanība;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation to support our own economy and transfer of these technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is one essential way of adapting to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
lūdz Komisijai, izstrādājot un pārveidojot esošos un visus turpmākos tiesību aktus, stratēģijas un finansējamos projektus ar teritoriālu ietekmi iestrādāt pielāgošanās aspektu, lai tādējādi mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi; aicina Komisiju veikt visaptverošu analīzi par pašreizējiem Eiropas finanšu instrumentiem un par to iespējamu izmantošanu pielāgošanās pasākumos klimata pārmaiņām atbilstoši to piemērošanas jomām un norādīt, kur būtu nepieciešams papildu finansējums;
Asks the Commission to include adaptation when drawing up and modifying existing and all forthcoming legislation, strategies and funding projects with a spatial impact, so as to limit the effects of climate change; calls on the Commission to carry out a comprehensive analysis of existing European financial instruments and their use for climate change adaptation measures in their original fields of application and to indicate where additional funding would be needed;
neatlaidīgi mudina Padomi bez turpmākas kavēšanās pieņemt lēmumu saistībā ar ierosināto regulu par ES Solidaritātes fondu, ņemot vērā to, ka Parlaments jau 2006. gada maijā pieņēma savu nostāju; uzskata, ka ar šo jauno regulu, kurā — citu pasākumu kopumā — noteikts pazemināts slieksnis ES Solidaritātes fonda mobilizācijai, dos iespēju risināt dabas un cilvēku izraisīto katastrofu postījumu problēmu efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk; uzstāj, ka šāds finanšu instruments ir ļoti svarīgs, jo īpaši tāpēc, ka sagaidāms dabas katastrofu pieaugums nākotnē arī klimata pārmaiņu dēļ;
Strongly urges the Council to reach a decision, without further delay, on the proposed EU Solidarity Fund (EUSF) regulation, bearing in mind that Parliament adopted its position as long ago as May 2006; believes that the new regulation, which, along with other measures, lowers the thresholds for mobilisation of the EUSF, will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner; insists that such a financial instrument is very important, especially since natural disasters are expected to increase in the future because of climate change too;
pauž nožēlu par to, ka Komisija nav apsvērusi iespējas attiecībā uz esošo līdzekļu pārdali vai otrreizēju sadali saskaņā ar pašreizējo finanšu plānu; aicina Komisiju nākošajos reģionālo politiku un struktūrfondu ilgtermiņa finanšu plānos apsvērt finansiālu pasākumu iekļaušanu, kā arī ierosināt papildu līdzekļu piešķiršanu tam, lai rastu novatoriskus risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai;
Regrets that the Commission has not considered any reallocation or redistribution of existing funds under the current financial perspective; invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial perspective for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
norāda uz to, ka ES kohēzijas politikas stratēģiskās vadlīnijas skaidri norāda uz nepieciešamību stiprināt sinerģijas starp vidi un ekonomisko izaugsmi; uzsver, ka reģionālās politikas programmas veic ieguldījumus infrastruktūrā ūdens, atkritumu un gaisa jomās, bioloģiskās daudzveidības jomā, teritorijas apsaimniekošanas veicināšanā un sabiedriskā transporta jomā; uzsver, ka šīs programmas sniedz ieguldījumu saistību sasniegšanā attiecībā uz klimatu, kā arī atbalsta riska novēršanas pasākumus ar novatoriskiem sabiedrības pārvaldes politikas virzieniem, tostarp, piemēram, ar profilaktisko uzraudzību; atzīmē arī, ka Komisijai un dalībvalstīm jāveicina koordinācija civilās aizsardzības organizācijas un neparedzētu izdevumu plānošanas jomā; šajā sakarā atsaucas uz ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanā programmas darbību;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and foster risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventive monitoring; points also to the need for the Commission and Member States to step up coordination of civil protection organisation and contingency planning; points in this respect to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
uzsver nepieciešamību dalībvalstīm izmantot lauku attīstības fondus, lai uzlabotu piemērošanos klimata pārmaiņām lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs; uzsver piemērotu krīzes novēršanas un riska pārvaldības mehānismu nepieciešamību Kopienā, kā arī valsts un reģionu līmenī, jo krīzes turpmāk noteikti radīsies, īpašu uzmanību veltot sistemātiskiem zemes apsaimniekošanas pasākumiem, lai nodrošinātu ilgāku ūdens aiztures laiku un mazāku ugunsgrēku slodzi mežiem; uzskata, ka riska pārvaldība jāpadara par neatņemamu un nepārprotamu ES kohēzijas politikas daļu;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at Community as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
uzsver, ka subsidiaritātes principa piemērošana ir daudzsološs paņēmiens klimata pārmaiņu apkarošanai, izmantojot konkrētus pielāgošanās pasākumus, jo reģioni un vietējās kopienas Eiropā spēs rast politisku atbildi uz pašu pieredzētajām problēmām, bet arī uzsver saskaņotības pārbaudes nepieciešamību ES līmenī;
Emphasises application of the subsidiarity principle as the most promising approach to tackle consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences, but underlines the need for a coherence check at EU level;
uzsver vietējo kopienu nozīmīgo lomu klimata pārmaiņu apkarošanā, un tāpēc aicina īstenot integrētas, ilgtspējīgas pilsētu, reģionu un lauku attīstības stratēģijas, kurās pilnībā ņemti vērā pielāgošanās klimata pārmaiņām pasākumi un klimata pārmaiņu mazināšana, un aicina veikt zinātniskus pētījumus, lai analizētu, kāda infrastruktūra var palīdzēt risināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change, calls therefore for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and calls for scientific studies in order to analyse which type of infrastructure can help to address climate change;
aicina reģionu un vietējās varas iestādes ciešāk sadarboties un apmainīties ar paraugpraksi, lai izveidotu objektus, struktūras un pakalpojumus, kuru mērķis ir panākt attiecīgajos reģionos neitrālu oglekļa līmeni, piemēram, rajona apkures sistēmas, uzlabotus pārstrādes pakalpojumus, integrētu sabiedrisko transportu, energoefektīvas un ūdeni efektīvi izmantojošas ēkas, ražot vairāk alternatīvu enerģiju un to izmantot, kā arī vairāk informēt sabiedrību par enerģijas patēriņu;
Calls for closer cooperation and exchange of best practises with and between regional and local authorities in the development of constructions, utilities and services aiming to achieve carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy- and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
uzsver, ka lauksaimniecības nozare ir viena no neaizsargātākajām pret klimata pārmaiņām, bet tajā pašā laikā nozare tiek apsūdzēta par kaitējumu videi; uzskata, ka pielāgošanās pasākumiem šajā nozarē ir jābūt tādiem, kas mazinātu neaizsargātību un stiprinātu ilgtspējību gan attiecībā uz vidi, gan ekonomiskā ziņā;
Underlines the fact that the agricultural sector is one of the most vulnerable to climate change but has at the same time been accused of causing environmental damage; believes that adaptation measures in this sector must work towards reducing vulnerability and increasing sustainability from both an environmental and an economic perspective;
uzsver, ka saistībā ar pašreizējo sistēmu pārbaudi ir jāizskata lauksaimniecības nozares pakāpeniska piemērošanās jaunajām vajadzībām, kas radušās klimata pārmaiņu rezultātā, tostarp ir jāaplūko pašreizējo savstarpējas atbilstības sistēmu paplašināšana, modelēšanas mehānisma uzlabošana, kā arī citas iespējas;
Underlines the fact that gradual adaptation of the farming sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the ‘health check’, with consideration being given inter alia to expansion of the current cross-compliance system and to strengthening the modulation mechanism;
uzsver, ka lauksamniecības nozare var piemēroties klimata pārmaiņām un mazināt klimata pārmaiņu sekas, ieviešot tiesību aktus, kas veicina ilgtspējību un sekmē jaunus paņēmienus ūdens resursu un citu dabas resursu izmantošanai un pārvaldīšanai;
Emphasises that the farming sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
uzsver dalībvalstu un Komisijas nozīmi tās transporta infrastruktūras noteikšanā, kuru mainīgie klimatiskie apstākļi var visvairāk ietekmēt un kurā papildu pasākumi un ieguldījumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu nepārtrauktu un drošu darbību;
Stresses the importance of Member States and the Commission in identifying the transport infrastructure which could be most affected by changing climate conditions and where additional efforts and investments are needed to ensure continued and safe functioning;
atzinīgi vērtē MOP 3 Bali konferencē panākto ievērojamo rezultātu uzsākt Pielāgošanās fonda darbību, apkopojot konkrētus pielāgošanās projektus ar finanšu līdzekļiem, kas iegūti no nodevas par CDM projektiem, kuri uzsākti Kioto Protokola pušu jaunattīstības valstīs; uzsver, ka nozīmīgo lēmumu par pielāgošanās finansēšanu jaunattīstības valstīs neatkarīgi no donoriem pieņēma pirms Bali rīcības plāna pieņemšanas;
Applauds the significant outcome of MOP 3 in Bali to operationalise the Adaptation Fund, bringing together concrete adaptation projects with funds from a levy on CDM projects undertaken in developing countries that are parties to the Kyoto Protocol; underlines the fact that this breakthrough decision to finance adaptation in developing countries independently of donors was taken before the Bali Action Plan was adopted;
uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt, kas visās celtniecības atļaujās un pilsētu plānos ņem vērā dažādus pielāgošanās plānus kā ietekmes uz vidi novērtējuma daļu, lai neveiktu ieguldījumus nesaderīgā infrastruktūrā; norāda, ka vairumā gadījumu atbilstīgāk būtu neattīstīt īpaši neaizsargātās teritorijas vai atkal pārveidot jau attīstītās teritorijas, nekā izveidot aizsardzību, lai sagatavotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei;
Stresses the need to ensure that, as part of environmental impact assessment, all building permits and urban plans take into account different adaptation scenarios to prevent investments in incompatible infrastructure; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas, or to renaturate already developed areas, than to construct defences to prepare for adverse climate effects;
uzskata, ka ir vajadzīga sadarbība, lai atbalstītu Eiropas nabadzīgākos reģionus un jaunattīstības valstis, jo klimata pārmaiņas var visvairāk skart tieši šos reģionus, bet tiem jāspēj risināt klimata pārmaiņu radītās sekas; pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā nav pienācīgi uzsvērta sadarbības nepieciešamība starp ES un jaunattīstības valstīm attiecībā uz pielāgošanos; jo īpaši uzsver tehnoloģiju nodošanas un veiktspējas palielināšanas nepieciešamību; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Globālo klimata pārmaiņu aliansi, bet uzsver, ka pašreiz tai pietrūkst finansējuma;
Regards cooperation to support the poorer parts of Europe and the developing world as imperative, since those areas are likely to be the worst hit by climate change but least able to deal with its consequences; regrets that the Green Paper does not sufficiently address the need for cooperation on adaptation between the EU and developing countries; highlights in particular the need for technology transfer and capacity building; in this context welcomes the Commission’s initiative to launch a Global Climate Change Alliance, but stresses that it is currently grossly underfunded;
atzīst atgriezenisko saiti starp attīstības mērķiem un klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem; uzsver, ka klimata pārmaiņu jautājums ir jāiekļauj visos ES attīstības sadarbības instrumentos, tostarp pašreizējās partnerattiecību programmās, piemēram Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības dialogā vai ES – Āfrikas partnerībā enerģētikas jomā; uzsver, ka liela nozīme arī ir partnerības stiprināšanai ar jaunattīstības valstīm, lai pastiprinātu pasākumus mežu izciršanas novēršanai, nodrošinot ieguvumus gan no klimata pārmaiņu mazināšanas, gan no pielāgošanās klimata pārmaiņām;
Recognises a conditional link between development goals and both mitigation and adaptation to climate change; emphasises that climate change must be mainstreamed into all EU development cooperation, including existing partnership programmes such as the EUROMED dialogue or the EU-Africa energy partnership; emphasises also the great importance of strengthening partnerships with developing countries to enhance efforts to avoid deforestation, providing both mitigation and adaptation benefits;
norāda uz to, ka klimata pārmaiņas varētu paātrināt dabas resursu pieejamības samazināšanos; aicina Komisiju izskatīt turpmākos pasākumus, lai pielāgotos jaunajām pārmaiņām, nodrošinot apgādes ar pārtiku un energoapgādes drošību;
Points out that climate change could accelerate diminishing access to natural resources; invites the Commission to consider further measures for adapting to new challenges in ensuring security of food and energy supplies;
aicina Komisiju Eiropas un starptautiskajā līmenī izpētīt kā attīstības plānos un sarunās par budžetu inkorporēt pielāgošanās klimata pārmaiņām jautājumus; aicina Komisiju izpētīt kā šādus pasākumus piemērot nozaru politikām, lai piesaistītu publisko un privāto finansējumu, kā arī ieguldījumus; uzsver, ka šādai inkorporācijai jāattiecas uz zinātnes jomu, iesaistīšanu, informētības palielināšanu, informācijas sniegšanu, sadarbību un uzraudzību, precīzi ievērojot noteiktos kritērijus, kurus regulāri jāpārbauda, lai būtu pamatojums turpmāka atbalsta sniegšanai, un par to sniedzot ziņojumus Eiropas likumdevējai iestādei;
Invites the Commission to examine on a European level, and in the international context, how to incorporate necessary adaptation in response to climate change into development plans and budget negotiations; invites the Commission to investigate how to apply such measures to sectoral policies to steer public and private funding and investments; underlines the fact that such incorporation efforts must cover the fields of science, mainstreaming, awareness raising, information, cooperation and monitoring, clearly following criteria checked regularly for compliance to justify further support and with reporting back to the European legislator;
uzsver, cik nozīmīga ir nepieciešamība pēc tā, lai ūdens tiktu patērēts racionāli, izmantojot "ūdens pieprasījuma pārvaldību", jo ūdens kļūst par ierobežotu resursu; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt integrējošus pasākumus, lai nodrošinātu ūdens pieejamību un tā lietošanas iespējas, kā arī saglabāšanu, un veicināt novatoriskas tehnoloģijas un prakses, tostarp izmēģinājuma projektus, kas palīdzētu mazināt sausuma nodarīto kaitējumu un plūdu risku; šajā sakarā atzīst ekosistēmiskās pieejas nozīmību, novēršot vai mazinot augsnes eroziju, plūdus, pārtuksnešošanos, jūras līmeņa paaugstināšanos, invazīvu svešu sugu izplatību un paaugstinot mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem;
Stresses the importance of an increased need for rational use of water by means of ‘water demand management’, since water is becoming a scarce resource; calls on the Commission and Member States to adopt integrative measures to ensure the availability, accessibility, use and conservation of water, and to promote innovative technologies and practices, including pilot projects, which will help to reduce drought damage and flooding risks; in this context, recognises the importance of an ecosystem approach in preventing and absorbing the impacts of soil erosion, flooding, desertification, rising sea levels and invasive alien species, and in increasing resistance to forest fires;
atzīst, ka klimata pārmaiņas palielina saslimstību un priekšlaicīgu mirstību, visvairāk skarot vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas; aicina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai veicinātu veselības aizsardzības sistēmu spēju pielāgoties klimata pārmaiņu kaitīgajai ietekmei; aicina Komisiju izveidot ES mēroga sistēmu klimata pārmaiņu ietekmes uz veselību monitoringam un uzraudzībai; aicina Komisiju nodrošināt, lai ES pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas politikas centrā būtu klimata pārmaiņu izraisītais apdraudējums cilvēka veselībai;
Recognises that climate change contributes to the global burden of disease and premature deaths by affecting, in particular, the most vulnerable population groups; invites the Member States to consider measures to strengthen the capacity of health systems to adapt to the adverse effects of climate change; invites the Commission to set up an EU-wide system for the monitoring and surveillance of the effects of climate change on health; calls on the Commission to ensure that the threats posed by climate change to human health are at the centre of EU adaptation and mitigation policy;
uzsver, ka nepieciešama diferencēta pieeja klimata un attīstības jautājumiem attiecībā uz teritorijām un reģioniem, kas ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām, kā kalnu un piekrastes teritorijas, salas vai, piemēram, ES septiņi visattālākie reģioni, kuri savu topogrāfisko iezīmju un strukturālo trūkumu dēļ ir īpaši atkarīgi no tā, kas notiek dabā; šajā sakarā aicina Komisiju paplašināt vismazāk aizsargāto teritoriju sarakstu un sadarboties ar pašreizējām reģionālajām iniciatīvām, piemēram, Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju, lai iespējami labāk izmantotu zināšanas, kas iegūtas pateicoties šādām iniciatīvām;
Stresses the need for a differentiated climatic and developmental approach regarding areas and regions particularly vulnerable to climate change, such as mountainous or coastal areas, islands or, for example, the seven outermost regions of the EU, which, given their topographical features and their structural disadvantages, are especially dependent on the dynamics of natural events; calls in this context on the Commission to expand the list of most vulnerable areas and to cooperate with existing regional initiatives, such as the Alpine Convention and the Carpathian Convention, in order to make the best possible use of existing knowledge gained through such initiatives;
atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas padomdevēju grupu par pielāgošanos klimata pārmaiņām un uzsver šādas ekspertu grupas nepieciešamību, lai nodrošinātu iespējas saskaņotu starpnozaru stratēģiju īstenošanai ES līmenī, kā arī lai uzlabotu pamatpolitikas, kas varētu nodrošināt stimulus veikt ieguldījumus pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas darbībās;
Welcomes the Commission’s initiative to establish a European Advisory Group for Adaptation to Climate Change and stresses the need for this expert group to provide capabilities for realising coherent intersectoral strategies at EU level as well as for enhancing policy frameworks that could provide incentives for investing in climate change adaptation and mitigation activities;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai kā Parlamenta devumu ieinteresēto pušu konsultācijas procesā par Komisijas ierosināto Zaļo grāmatu.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission as Parliament’s contribution to the stakeholder consultation process on the Green Paper initiated by the Commission.
Pamatojoties uz jautājumu, uz ko sniedz mutisku atbildi B6‑0000/2007,
further to Question for Oral Answer B6‑0000/2007