natgillin/translations-raw huggingface dataset:
46. pieprasa Eiropas skolu valdei īstenot ieteikumus attiecībā SEN, kuri izriet no 2009. gada pētījuma, ko veica Zviedrijas ekspertu grupa, un izstrādāt attiecīgu rīcības plānu;
Calls on the Board of Governors of the European Schools to implement the recommendations on students with special educational needs made following the 2009 study by a team of Swedish experts, and to draw up an SEN action plan;
50. atkārtoti apliecina, ka rūpes par skolēniem ar īpašām izglītības vajadzībām arī turpmāk ir uzskatāmas par prioritāti, jo īpaši tāpēc, ka Eiropas skolas šobrīd piedāvā iegūt tikai viena veida diplomu, un tādēļ to pienākums ir garantēt maksimālu atbalstu, lai pēc iespējas izvairītos no kļūdām izglītības procesā, skolēniem paliekot bez iespējas turpināt mācības, ja valodas vai citu iemeslu dēļ netiek nodrošināta piekļuve citām dalībvalsts mācību programmām uzņēmējvalstī;
Reaffirms that provision for students with special educational needs must continue to be a priority, particularly as the European Schools still offer only one type of school-leaving certificate and therefore need to ensure that maximum support is provided with a view to preventing academic failure insofar as possible, so that students do not then risk finding themselves without other options if, for language or other reasons, they cannot take alternative courses in their host country’s national education system;
Vispārējs stāvokļa novērtējums
Current situation
Pirmā Eiropas skola tika izveidota Luksemburgā 1953. gada oktobrī pēc kādas ierēdņu grupas ierosmes.
The first European School was founded in Luxembourg in October 1953 at the instigation of a group of officials.
Šis eksperimentālais bērnu ar dažādām dzimtajām valodām kopējas izglītošanas veids drīz guva pozitīvu vērtējumu un laika gaitā dažādās pilsētās tika izveidotas 14 Eiropas skolas, kuras saskaņā ar pašreizējo nomenklatūru atbilst 1. tipa skolu kategorijai.
This educational experiment, which brought together children with different mother tongues, was speedily judged to be successful and, over the years, 14 European Schools were founded in various towns; these correspond to the present Type I Schools.
2010. gadā šajās skolās bija 22 778 audzēkņu, no kuriem 14 292 mācījās Briseles un Luksemburgas skolās (aptuveni 63 % no kopējā skolēnu skaita).
In 2010 these Schools had 22 778 pupils, 14 292 of them in the Schools in Brussels and Luxembourg who accounted for 63 % of the students.
Laikā no 2007. līdz 2010. gadam skolēnu skaits pieauga par 8,35 %.
Between 2007 and 2010 the School population increased by 8.35 %.
2012. gadā ir paredzēts atvērt divas jaunas skolas — Briselē un Luksemburgā.
Two new Schools are due to open in Brussels and Luxembourg in 2012.
Skolēni tiek dalīti trijās kategorijās.
Pupils are divided into three categories.
I kategorijas skolēni ir galvenokārt Eiropas iestāžu ierēdņu un līgumdarbinieku bērni.
Category I pupils are basically the children of officials and contract staff working at the EU institutions.
Viņu procentuālais daudzums pastāvīgi palielinās un pašlaik ir aptuveni trīs ceturtdaļas no kopējā skolēnu skaita.
The percentage is constantly increasing and they currently represent almost three quarters of the total Schools population.
Viņu proporcija pārsniedz 90 % visās 4 Briseles skolās, kurās infrastruktūru trūkuma dēļ ir noteikti ierobežojumi II kategorijas (tie skolēni, kuru pieņemšana ir paredzēta līgumos, kas noslēgti starp skolām un noteiktām organizācijām un uzņēmumiem) un III kategorijas (tie skolēni, kuru vecākiem ir jāmaksā skolas nauda) skolēnu uzņemšanai.
They account for over 90 % in the four Brussels Schools, where insufficient infrastructure has led to restrictions on enrolling Category II pupils (those who are admitted under agreements concluded between the Schools and certain organisations and undertakings) and Category III pupils (those whose parents are required to pay fees).
Tāpēc telpu trūkuma dēļ Eiropas skolu valde ir nolēmusi vairs neparakstīt līgumus par II kategorijas skolēnu uzņemšanu Briseles skolās.
Because of the constraints on premises, the Board of Governors has decided no longer to sign Category II contracts for the Brussels Schools.
Eiropas skolu pedagoģijas pamatprincips ir pamatizglītības nodrošināšana skolēna dzimtajā valodā.
The educational organisation of the European Schools requires basic teaching in the pupil’s mother tongue.
Tāpēc visās skolās ir vairākas valodu nodaļas.
Thus each School has several language sections.
Mācību priekšmetu sadalījums un to saturs visās nodaļās ir vienāds.
The breakdown and content of courses are the same in each section.
Ja nav visu priekšnosacījumu jaunas valodu nodaļas atvēršanai, skolēni, kuriem nav savas valodas nodaļas ( SWALS ), tiek pieņemti kādā citā valodas nodaļā, un viņi apgūst dzimto valodu un konkrētā līmeņa mācību programmu attiecīgās nodaļas valodā.
When the conditions for creating a new language section are not fulfilled, students without a language section (SWALS) are enrolled in another language section and receive teaching in their mother tongue and special courses to bring them up to standard in the language section in which they are enrolled.
Lai nodrošinātu īstu daudzkultūru izglītību, uzsvērta tiek svešvalodu mācīšanās, to sapratne un izmantošana.
To encourage genuine multicultural education, stress is placed on the study, understanding and use of foreign languages.
Pirmo obligāto svešvalodu, kuru sauc arī par saziņas valodu (EN, DE vai FR), sāk mācīt sākumskolas pirmajā klasē.
The study of a first foreign language, used as a ‘working language’ (English, German or French) is compulsory from the first primary class.
Otro svešvalodu visi skolēni sāk mācīties vidusskolas otrajā gadā.
All the students learn a second foreign language from the second year of secondary education.
Valodu stundās kopā mācās dažādu valstu skolēni, un stundas pasniedz skolotāji, kuriem šī ir dzimtā valoda.
Language courses bring together students from different nationalities; they are given by mother-tongue teachers.
Šāda valodu lietotāju nenošķiršana ir spēkā arī mākslas, mūzikas un sporta stundās, kuras tiek pasniegtas dažādu valodu nodaļu grupām kopā.
This mixing of languages is also found in art, music and sports education, where the classes consist of groups from different sections.
Jāpiemin vēl kāda izglītības iezīme — iknedēļas Eiropas stundas pamatskolā, kurās visu valodu nodaļu bērni kopā spēlē spēles un piedalās kultūras un mākslas nodarbībās.
Another feature is the weekly European Hour in the primary school, where children from all sections come together for games and cultural and artistic activities.
Eiropas skolās ir tikai viens mācību virziens, kura noslēgumā ir iespējams saņemt Eiropas vidējās izglītības diplomu.
The European Schools offer only one educational branch, which leads to the European baccalaureate.
Tā kā skolēni, kuriem ir grūtības mācībās, nevar mainīt mācību virzienu, sistēmā ir paredzēta palīdzība skolēniem ar īpašām izglītības vajadzībām ( SEN ), lai pēc iespējas lielāks skaits skolēnu varētu saņemt šo diplomu.
As students with educational difficulties are not able to change specialisation, assistance is provided for students with special educational needs (SEN), so a maximum number of students can obtain the certificate.
2009.–2010. gadā vidējais uz otru gadu palikušo skolēnu skaits pamatskolā un vidusskolā bija 2,7 %
In 2009-2010, the average percentage of primary and secondary students repeating a year was 2.7 %
Dati par 2010.–2011. mācību gada sākumu Eiropas skolās, dokuments 2010-D-569-fr-3. .
Facts and figures on the beginning of the 2010-2011 school year in the European Schools, Ref.: 2010-D-569-en-3. .
Budžeta aspekti un personāla politika
Budgetary aspects and staff policy
Kā noteikts Konvencijas par Eiropas skolu statusu
As stated in the preamble to the Convention defining the Statute of the European Schools
OV L 212, 17.8.1994., 3. lpp. preambulā, Eiropas skolu sistēma ir sui generis sistēma, kas balstīta uz sadarbību starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību.
OJ L 212, 17.8.1994, p.
Šīs konvencijas 25. pantā ir paredzēts, ka skolu budžetu finansē no:
3. , the European Schools operate under a sui generis system, based on cooperation between the Member States and the EU.
1) dalībvalstu iemaksām, ko tās veic, regulāri maksājot atlīdzību nosūtītajiem vai norīkotajiem pedagogiem, un, pēc vajadzības, veicot finanšu iemaksu, par kuru vienprātīgi nolemj Eiropas skolu valde;
Article 25 of the Convention states that the budget of the Schools shall be financed by: (1) contributions from the Member States through the continuing payment of the remuneration for seconded or assigned teaching staff and, where appropriate, a financial contribution decided on by the Board of Governors acting unanimously;
2) Eiropas Kopienu iemaksām, ar ko paredzēts segt starpību starp skolu kopējo izdevumu summu un citu ieņēmumu summu;
(2) the contribution from the European Communities, which is intended to cover the difference between the total amount of expenditure by the Schools and the total of other revenue;
3) to ārpuskopienas organizāciju iemaksām, ar ko Eiropas skolu valde ir noslēgusi nolīgumu.
(3) contributions from non-Community organisations with which the Board of Governors has concluded an Agreement.
Runājot par dalībvalstu iemaksām, izrādās, ka 2010. gadā nav aizpildītas 64 skolotāju vietas, uz kurām skolotāji bija jānosūta dalībvalstīm, tostarp nav aizpildītas 27 anglofono skolotāju vietas.
Of the contributions from Member States, in 2010 there were 64 posts for seconded teachers not filled by the States; 27 of these were for English speakers.
Angļu valodu mācās gandrīz visi skolēni, un angļu valodas nodaļā (un franču valodas nodaļā) piesakās lielākā daļa to skolēnu, kuriem nav savas valodas nodaļas ( SWALS )
English is the language studied by almost all pupils, and the SWALS are primarily enrolled in the English section (and French section)
Briseles skolās 2010. gadā 66,83 % SWALS tika pieteikti angļu valodas nodaļā, 29 % — franču valodas nodaļā un 4 % vācu valodas nodaļā. .
In 2010, in the Brussels Schools, 66.83 % of the SWALS were enrolled in the English section, as opposed to 29 % in the French section and 4 % in the German section. .
Šāds stāvoklis izjauc līdzsvaru starp Lielbritānijas valstspiederīgo skolēnu skaitu un no Lielbritānijas nosūtāmo skolotāju skaitu.
This situation has led to an imbalance between the percentage of UK students and that of seconded teachers of the same nationality.
Tāpēc 2008. gadā Helsinkos Eiropas skolu valde pieņēma pamatprincipus taisnīgai izmaksu sadalei starp dalībvalstīm, pamatojoties uz katras valsts skolēnu skaitu (sk. 4. punktu).
As a result the Board of Governors at its April 2008 meeting in Helsinki adopted general principles to determine fair cost-sharing amongst the Member States on the basis of the percentage of its nationals among the students (see point 4).
Tika nolemts, ka dalībvalstis, kuras vēlas, varēs nosūtīt skolotājus mācību priekšmetu pasniegšanai nevis dzimtajā valodā, bet kādā no svešvalodām.
An approach has been adopted whereby Member States who so wish can second teachers to provide teaching in a language that is not their own.
Divus gadus vēlāk var konstatēt, ka tikai nedaudzas no dalībvalstīm ir ieinteresētas nodrošināt skolotājus priekšmetu pasniegšanai tā sauktajā „saziņas” valodā.
After two years it has become evident that few Member States are willing to bear the cost of working-language teaching posts.
Tāpēc vienīgā iespēja novērst skolotāju nepietiekamību ir pieņemt skolotāju vietas izpildītājus — skolotājus, kurus pieņem darbā uz vietas un kuru darbu apmaksā no skolas budžeta.
The only way of remedying the shortage of teachers is to make use of locally recruited staff, financed from the Schools’ budget.
Līdz ar to trešo daļu mācību stundu Eiropas skolās pasniedz skolotāju vietas izpildītāji un tādējādi, protams, palielinās Savienības iemaksu līmenis skolu budžetā.
A third of the hours taught in the European Schools are thus taught by locally recruited staff, which of course increases the EU contribution to the Schools’ budget.
Novērojot, kā kopš 2005. gada ir mainījušās dažādu pušu iemaksas Eiropas skolu budžetā, ir jākonstatē dalībvalstu iemaksu daļas samazināšanās, Komisijas iemaksu pieaugums un III kategorijas skolēnu iemaksu samazināšanās
Thus it can be seen that, since 2005, the trend in the various players’ contributions to the Schools’ budget system has been a fall in the share borne by the Member States, a rise in the share borne by the Commission and a fall in the share borne by the Category III students
2009. gada reforma un sistēmas paplašināšana
The 2009 reform and opening-up of the system
Sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, kurš savu viedokli ir paudis galvenokārt 2005. gada rezolūcijā par Eiropas skolām
In cooperation with the European Parliament, which set out its views inter alia in its 2005 resolution on the European Schools
Šīs reformas rezultātā vajadzētu arī palielināties iespējām iegūt Eiropas izglītību.
This reform was also seen as an opportunity to increase access to European studies.
Eiropas Parlaments 2005. gada rezolūcijā ir uzsvēris, ka Eiropas skolu pedagoģiskais modelis ir sevi apliecinājis un ir vēlams, lai tas būtu pieejams ne tikai Eiropas skolu skolēniem, bet arī citiem bērniem.
As Parliament pointed out in its 2005 resolution, the European educational model has proved itself and it is desirable that it should be accessible to pupils outside the European Schools.
Eiropas skolu valde 2009. gada maijā apstiprināja pamatprincipus šai reformai, kurai ir trīs pamata sadaļas:
In May 2009 the Board of Governors approved the principles of this reform in three areas:
· sistēmas vispārējās pārvaldības vienkāršošana, lai lēmumi tiktu pieņemti atbilstošā līmenī;
· simplifying the general governance system so decisions are taken at the appropriate level;
· sistēmas darbības izmaksu taisnīga sadale visu dalībvalstu starpā;
· ensuring that the running costs are divided fairly among all Member States;
· II tipa skolu (Eiropas skolu valdes akreditētas valsts skolas, kuru primārais uzdevums ir uzņemt Eiropas iestāžu darbinieku bērnus) un III tipa skolu (Eiropas skolu valdes akreditētas valsts skolas, kuras uzņem visus bērnus) iekļaušana sistēmā.
· opening the system to Type II Schools (national schools approved by the Board of Governors that give priority to taking in children from the European institutions) and Type III Schools (national schools approved by the Board of Governors which can take in children without making a distinction).
Kopš tā laika vairākas Savienības teritorijā esošas skolas, kurās var iegūt Eiropas izglītību, ir parakstījušas vienošanos, kas tām dod tiesības pasniegt Eiropas izglītības programmu un potenciāli piešķirt Eiropas vispārējās vidējās izglītības diplomu.
Since then, several national schools on EU territory which provide European schooling have signed a convention of accreditation that enables them to deliver the European curriculum and perhaps also to award the European baccalaureate.
Referenta nostāja
Rapporteur's assessment
Eiropas skolas tika dibinātas, lai ārzemēs atšķirīgā kultūras vidē dzīvojošu Eiropas iestāžu darbinieku bērniem nodrošinātu iespēju iegūt izglītību dzimtajā valodā, lai šie bērni jebkurā brīdī varētu atgriezties kādā no izcelsmes valsts skolām.
The European Schools were set up to ensure that the children of the European institutions’ staff who are required to live and work abroad in a different cultural environment have access to education in their mother tongue so these children can be reintegrated into a school in their country of origin at any time.
Tātad runa ir par nepieciešamību nevis par luksusu.
These Schools are therefore a necessity and not a luxury.
Jāatceras, ka visās dalībvalstīs izglītība ir bezmaksas un ka iestāžu darbiniekiem nav citu iespēju, kā pieteikt bērnus šajās īpašajās skolās, lai viņi varētu iegūt izglītību dzimtajā valodā.
It should be borne in mind that education is free in all the Member States and the institutions’ staff have no other option than to enrol their children in these Schools if they want them to be taught in their mother tongue.
Ir skaidrs, ka 50 gadus pēc pirmās Eiropas skolas nodibināšanas tās koncepcijai ir jāmainās un tā ir jāpielāgo jaunajām ekonomikas un sociālajām prasībām.
Over 50 years after the creation of the first European School, it is clear that the concept must change and adapt to new economic and social requirements.
Tomēr tai joprojām ir jābūt iedvesmojošam paraugam valstu skolu sistēmai, izceļot Eiropas pilsonības vērtību un veicinot mobilitātes attīstību.
It must nevertheless remain a model of inspiration for national school systems, in developing European citizenship and encouraging mobility.
Lai gan finanšu krīzes dēļ ir nepieciešams samazināt budžetu, tomēr šis stāvoklis būtu vairāk jāvērtē nevis izmaksu rakursā, bet gan kā ieguldījums Eiropas jauniešu nākotnē.
Although the financial crisis requires some budget cuts, it is essential to consider the situation more from the angle of investment in the future of young Europeans than from the angle of costs.
Taupība nedrīkst negatīvi ietekmēt sistēmas pamatprincipus.
Savings should not weaken the fundamental principles on which the system is based.
Tāpēc izglītība arī turpmāk ir jānodrošina skolotājiem, kuri attiecīgo priekšmetu māca savā dzimtajā valodā.
In this respect, it is essential that teachers should continue to provide education in their mother tongue.
Mēģinājumi atteikties no šā principa ir absurds, un, ja ir grūti atrast pasniedzējus, kuriem attiecīgā valoda ir dzimtā, ir jāmaina darbā pieņemšanas politika.
Any deviation from this principle is an aberration; if the system has difficulties in finding native speakers, it means that the recruitment policy should be reformed.
Bet pirms jaunas reformas apspriešanas referents uzskata, ka vispirms vajadzētu pilnībā izmantot pašreizējo sistēmu, kurā ir paredzēts — ja dalībvalstis nenosūta skolotājus, tās var veikt iemaksas skolu budžetā.
But before thinking about further reform, the rapporteur thinks that the present system, whereby the Member States should make a financial contribution to the Schools’ budget if they do not second teachers, should first be fully exploited.
Personāla politikas jautājuma sakarībā referents konstatē, ka, dalībvalstīm neievērojot pienākumu nosūtīt skolotājus, liels spiediens tiek izdarīts uz Savienības budžetu.
On staff policy, the rapporteur notes that the corollary to the Member States’ failure to respect their obligations on secondment is very strong pressure on the EU budget.
Darbā ir jāpieņem arvien lielāks skaits vietas izpildītāju un viņu darbs tiek apmaksāts tieši no skolas budžeta, tādējādi palielinot Komisijas līdzsvarojošo maksājumu.
An increasing number of staff have to be recruited locally and paid directly by the Schools, which increases the balancing contribution paid by the Commission.
Noteikti ir jāatgādina dalībvalstīm par pienākumu nosūtīt skolotājus saskaņā ar kvotām.
It is imperative that the defaulting Member States should be reminded of their obligations to provide teachers in accordance with the quotas.
Lai šajā kontekstā samazinātu dažu dalībvalstu slogu un īpaši to dalībvalstu slogu, kuru valodu nodaļās tiek pierakstīta lielākā daļa skolēnu, kam nav savas valodas nodaļas ( SWALS ), ir jārūpējas, lai tiktu ievērots princips, saskaņā ar kuru mācībām ir jānotiek dzimtajā valodā, kolīdz ir sasniegta valodas nodaļas atvēršanai nepieciešamā skolēnu kvota.
In this context, to ease the burden on certain Member States, particularly those who provide teachers in language sections where a majority of SWALS are found, efforts should be made to ensure that the concept of mother-tongue teaching should be applied as soon as the quota of pupils required for opening a language section is reached.
Tā turklāt ir vienīgā iespēja izvairīties no SWALS un citu skolēnu diskriminācijas.
It is, moreover, the only way of avoiding any discrimination between SWALS and others.
Referents arī uzskata, ka būtiskus ietaupījumus varētu gūt, vispārinot saziņas valodu (angļu, vācu un franču valodas) izmantošanu visu sekundāro mācību priekšmetu mācīšanai.
The rapporteur also thinks that substantial economies could be made if general use were made of the working languages (English, German and French) for teaching all non-fundamental subjects.
Kopumā referents uzskata, ka vairāk vajadzētu pievērsties 2. un 3. tipa mācību iestāžu veidošanai, kas būtu konkrēts solis ceļā uz plašākai sabiedrībai pieejamu Eiropas izglītību.
In general, the rapporteur thinks that there should be more of a move towards the setting up of Type II and Type III Schools, which would represent a practical step towards ‘European’ education accessible to a greater number of students.
ATZINUMS Budžeta komitejas
OPINION of the Committee on Budgets
on the European Schools’ system
on the European Schools’ system
Atzinumu sagatavoja: Damien Abad
Rapporteur for the opinion: Damien Abad
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā Eiropas skolas tiek finansētas no dalībvalstu iemaksām, kas veido 21 % no skolu kopējā budžeta, un „līdzsvarojoša” Eiropas Savienības finansējuma, kas 2010. gadā veidoja aptuveni 58 % no pozīcijā Nr. 26 01 51 paredzētā Eiropas skolu kopējā budžeta;
A. whereas the European Schools are financed by contributions from the Member States, amounting to 21 % of the schools’ total budget, and a balancing contribution from the European Union, which in 2010 comprised around 58 % of the total provided for under Title 26 01 51,
B. tā kā 2004. gadā no ierēdņu algām sāka ieturēt īpašu nodevu, iegūtos līdzekļus līdzās citiem mērķiem paredzot izmantot arī Eiropas skolu finansēšanai;
B. whereas a special levy on the salaries of officials was introduced in 2004 for purposes, inter alia, of financing the European Schools,
C. tā kā 2009. gadā sāktās Eiropas skolu reformas galvenais nolūks bija padarīt Eiropas skolas pieejamas plašākam, daudzveidīgākam skolēnu lokam, vienlaikus nodrošinot šīs sistēmas ilgtermiņa „dzīvotspēju”,
C. whereas the main aim of the 2009 reform of the European Schools was to open them up to a wider and more diverse intake, while at the same time ensuring the system’s long-term viability,
D. tā kā skolēnu skaita pieaugums Eiropas skolās ir tieši saistīts ar ES iestāžu darbā pieņemšanas politiku pēc 2004. gada, kuras rezultātā darbā tika pieņemti darbinieki, kas vēl nebija sasnieguši 30 gadu vecumu; šobrīd šie jaunie ierēdņi ir nodibinājuši ģimenes un viņu bērni iet Eiropas skolās,
D. whereas the increase in the number of European School pupils is a direct consequence of the EU institutions’ post-2004 recruitment policy, which resulted in employing staff below the age of 30; in the meantime these young officials have established families and subsequently enrolled their children in European Schools,