natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Kopiena ļoti ilgi ir reglamentējusi kopējo tirgu un šajā sakarā noteikusi ražošanas kvotas un maksājumus, kas lielā mērā apgrūtināja dalībvalstis.
The European Community has long been regulating the common market and imposing, in this context, production quotas and levies largely burdening Member States.
Tā kā šādas kvotas pašreiz kļūst par līdzekli vides politikas īstenošanai, jāpieņem noteikumi par finansiālām soda sankcijām, lai stimulētu dalībvalstis veikt ieguldījumus atjaunojamos enerģijas avotos, un no piemērotajiem sodiem iegūtos līdzekļus vēlāk izmanto, lai veicinātu atjaunojamo enerģijas avotu attīstību Eiropas Savienībā.
Since quotas are now becoming tools of environmental policy, financial penalties should be adopted here to provide Member States with incentives to invest in renewable energy, while the revenue from the penalties may further be used to boost the development of renewable energy in the European Union.
12.b) Sods jāaprēķina, ņemot vērā dalībvalsts neizpildītās saistības, kas izteiktas atjaunojamās enerģijas MWh un salīdzinātas ar obligātā mērķa rādītāju, un jānosaka tādā apmērā, lai nodrošinātu efektīvu stimulu dalībvalstij ieguldīt atjaunojamās enerģijas jomā tā, lai sasniegtu un pat pārsniegtu noteiktos valsts mērķus.
(12b) The penalty should be calculated on the basis of the Member State ' s shortfall of MWh of renewable energy compared with its mandatory interim target, and should be set at an appropriate level to provide a strong incentive for Member States to invest in renewable energy, with a view to complying with, and even exceeding, national targets.
Soda aprēķināšanas metodei un tā lielumam jābūt tādiem, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir reāls un spēcīgs stimuls ieguldīt atjaunojamajā enerģijā, lai izpildītu vai pat pārsniegtu savus mērķus un lai tās neuztvertu sodu kā lētu veidu, kā izvairīties no savu saistību pildīšanas.
The assessment method and the price of the penalty should be such as to ensure that Member States have a real and strong incentive to invest in renewable energy, in order to comply with, and even go beyond, their targets- instead of finding in the penalty a cheap solution for evading their obligations.
Saskaņā ar pašreizējām ekonomiskajām aplēsēm, 90 eiro par katru neizpildītu atjaunojamās enerģijas MWh būtu piemērots pamats soda aprēķināšanai, lai ar to izpildītu iepriekš minētos mērķus.
According to current economic considerations, 90 Euros per missed MWh of renewable energy would be an appropriate basis for calculating the penalty, in view of the abovementioned aims.
12.c) Lai vēl vairāk palielinātu no atjaunojamiem enerģijas avotiem ražotas enerģijas izmantošanu, ir jāizveido reāli funkcionējošs enerģijas tirgus un pareizi jānosaka enerģijas ražošanas un patēriņa ārējās izmaksas dažādiem enerģijas avotiem.
(12 c ) To increase the use of energy from renewable sources further, it is necessary to create a truly functioning energy market, the external costs of energy production and consumption need to be properly attributed to the different energy sources.
Ja pienācīgi tiek ņemtas vērā visas sociālās, vides un veselības izmaksas, šobrīd pieejamā enerģija no lielākās daļas atjaunojamo enerģijas avotu jau tagad izmaksu ziņā ir pilnībā konkurētspējīga un nereti pat lētāka nekā enerģija, kas ražota no konvencionālajiem enerģijas avotiem.
If all social, environmental and health care costs are properly take into account, energy from most of the renewable sources available today is already fully cost competitive and often cheaper than energy from conventional sources.
Tādēļ atbalsta sistēmas enerģijai, kas ražota no atjaunojamiem enerģijas avotiem, ir politisks instruments, ar kura palīdzību iespējams kompensēt to, ka netiek internalizētas ārējās izmaksas, kā arī konkurences traucējumus izkropļotajā enerģijas tirgū.
Support systems for energies from renewable sources therefore constitute political instruments to compensate for the lack of internali s ation of external costs and for competitive disadvantages in distorted energy markets.
Ir svarīgi pieminēt konvencionālās enerģijas ārējās izmaksas salīdzinājumā ar atjaunojamās enerģijas izmaksām.
It is important to make a reference about external costs of conventional energy in comparison to renewable energies.
12.d) Kopienai un dalībvalstīm vajadzētu piešķirt ievērojamu finanšu līdzekļu apjomu, tostarp no līdzekļiem, kas iegūti no Eiropas emisiju tirdzniecības sistēmas, atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei.
(12 d ) The Community and Member States should dedicate a significant amount of financial resources to the research and development of renewable energy technologies, including out of the revenues from the European Emissions Trading Scheme.
Eiropas Inovāciju un tehnoloģijas institūtam vajadzētu piešķirt lielu prioritāti atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei.
The European Institute of Innovation and Technology should give high priority to the research and development of renewable energy technologies.
12.e) Sabiedrības atbalsts elektroenerģijai, kas ražota no atjaunojamiem enerģijas avotiem, ir balstīts uz pieņēmumu, ka ilgtermiņā tā spēs konkurēt ar konvencionālā veidā ražoto elektroenerģiju.
(12e) Public support for electricity produced from renewable sources is based on the assumption that, in the long term , such electricity can compete with elecricity produced conventionally.
Sabiedrības atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu Kopienas mērķus attiecībā uz no atjaunojamiem avotiem ražotas elektroenerģijas izmantojuma paplašināšanu, īpaši tikmēr, kamēr elektroenerģijas cenas iekšējā tirgū neatspoguļo visas izmantoto enerģijas avotu sociālās un ar vidi saistītās izmaksas un ieguvumus.
Public support is necessary to reach the Community's objectives with regard to the expansion of electricity produced from renewable sources , in particular for as long as electricity prices in the internal market do not reflect the full social and environmental costs and benefits of energy sources used.
Komisijas pamatnostādnēs un politikas virzienos, kuri nosaka valsts atbalstu vides aizsardzībai, pilnībā jāņem vērā nepieciešamība internalizēt visas elektroenerģijas ārējās izmaksas līdz brīdim, kamēr panākta godīga konkurence.
The Community g uidelines and policies for State aid for environmental protection should take full account of the need to internalise all external costs of electricity until fair competition has been achieved.
Runājot par elektroenerģijas tirgu, Komisijas interesēs, pārskatot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, ir jābūt godīgas konkurences radīšanai starp visiem enerģijas avotiem.
In the context of the electricity market, the Commission's interest in revising the Community Guidelines for State aid for environmental protection must be to create fair competition for all energy sources.
Elektroenerģija, ko ražo, izmantojot fosilo kurināmo un kodolenerģiju, vēl aizvien tiek pārdota par cenu, kas neatspoguļo patiesās izmaksas.
Electricity from fossil sources and nuclear energy are still being sold at prices which do not reflect the real costs.
12.f) Veicinot atjaunojamās enerģijas avotu tirgus attīstību, jāņem vērā tā labvēlīgā ietekme uz reģionu un vietējas attīstības iespējām, eksporta iespējām, sociālo kohēziju un nodarbinātību, jo īpaši attiecībā uz MVU, kā arī neatkarīgiem enerģijas ražotājiem.
(12 f ) When favouring the development of the market for renewable energy sources, it is necessary to take into account the positive impact on regional and local development opportunities, export prospects, social cohesion and employment opportunities, especially as concerns SMEs as well as independent power producers.
(13) Minētās līknes sākumpunktam ir jābūt 2005. gadam, jo tas ir pēdējais gads, par kuru ir pieejami ticami dati attiecībā uz valstu atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru.
(13) The path should take 2005 as its starting point because that is the latest year for which reliable data on national renewable energy shares are available.
(13) Minētās līknes sākumpunktam ir jābūt 2005. gadam, jo tas ir pēdējais gads, par kuru ir pieejami ticami dati attiecībā uz valstu atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru , kas ir pamatā mērķim līdz 2020. gadam palielināt energoefektivitāti par 20 % .
(13) The path should take 2005 as its starting point because that is the latest year for which reliable data on national renewable energy shares are available and is the baseline for the '20 % by 2020' energy efficiency target .
Tā kā atjaunojamās enerģijas mērķis ir procentuāls mērķis, ir īpaši būtiski to apsvērt kopā ar pasākumiem, kas paredzēti, lai samazinātu kopējo enerģijas pieprasījumu.
Because the Renewable Energy target is a percentage target it is essential to consider it alongside measures to reduce total energy demand.
13.a) Jāizstrādā nepārprotamas atjaunojamo enerģijas avotu definīcijas.
(13a) It is necessary to set unambiguous definitions for renewable energy sources.
Šajā direktīvā jāizmanto tikai tās definīcijas, ko atjaunojamās enerģijas kategorijai noteicis Eiropas Kopienu Statistikas birojs vai Klimata pārmaiņu starpvaldību padome.
Only those definitions specifically laid down in a category of renewable energies by Eurostat or the I ntergorvernmental P anel on C limate C hange should be addressed in this Directive.
Šai direktīvai jāattiecas tikai uz patiesu atjaunojamo enerģiju.
Only true renewable energies will have to be considered in this Directive.
13.b) Dalībvalstis var sekmēt to, lai pašvaldības un reģionālās pārvaldes iestādes nosaka mērķus, kas ir augstāki par valsts mērķiem, un iesaistīt pašvaldības un reģionālās pārvaldes iestādes valsts rīcības plānu izstrādē un sabiedrības informēšanā par atjaunojamās enerģijas priekšrocībām.
(13b) Member States may encourage local and regional authorities to set targets in excess of national targets and to involve local and regional authorities in drawing up national action plans and in raising awareness of the benefits of renewable energy.
Atjaunojamās enerģijas direktīvas īstenošana būs saistīta ar daudziem pasākumiem pašvaldību un reģionālajā līmenī, tādēļ pašvaldības un reģionālās pārvaldes iestādes pēc iespējas jāiesaista valsts plānu izstrādē un īstenošanā.
Implementation of the Renewable Energy Directive will involve many actions at local and regional level so local and regional authorities should be integrated as much as possible into planning and execution of national plans.
13.c) Kūdra nav uzskatāma par atjaunojamās enerģijas avotu.
(13c) Peat should not be considered to be a renewable energy.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padome kūdru ierindojusi atsevišķā kategorijā.
Peat is considered as a separate category under the IPCC.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padome uzskata, ka kūdra nav atjaunojams enerģijas avots un par siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas, izmantojot kūdru, pusēm jāziņo kā par fosilā kurināmā emisijām.
According to the IPCC, peat is not a renewable energy and greenhouse gases emissions from peat must be reported by Parties as part of the fossil fuels emissions.
(14) Ir jāparedz skaidri noteikumi atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvara aprēķināšanai.
(14) It is necessary to set unambiguous rules for calculating the share of energy from renewable sources.
(14) Ir jānosaka pārredzami un skaidri noteikumi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvara aprēķināšanai.
(14) It is necessary to set transparent and unambiguous rules for calculating the share of energy from renewable sources.
14.a) Lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju Eiropas Savienībā un tās atkarību no enerģijas importa, atjaunojamo energoresursu izmantošanai ir jābūt ciešā saistībā ar energoefektivitātes veicināšanu.
(14a) In order to cut greenhouse gas emissions within the European Union and reduce its dependence on energy imports, the development of renewable energies should be closely linked to increased energy efficiency.
Viens no priekšnosacījumiem atjaunojamās enerģijas plašākai izmantošanai ir nepieciešamība ievērojami samazināt kopējo patēriņu (jo īpaši veicot pasākumus energoefektivitātes palielināšanai).
A precondition for the substantial development of renewable energies is that it should significantly reduce total energy consumption (particularly through measures to increase energy efficiency).
(15) Aprēķinot hidroenerģijas ieguldījumu, klimata svārstību ietekme ir jānormalizē, izmantojot normalizācijas formulu.
(15) In calculating the contribution of hydropower , the effects of climatic variation should be smoothed through the use of a normalisation rule.
Aprēķinot hidroenerģijas un vēja enerģijas ieguldījumu, klimata svārstību ietekme ir jānormalizē, izmantojot normalizācijas formulu.
(15) In calculating the contribution of hydro and wind power , the effects of climatic variation should be smoothed through the use of a normalisation rule.
Ne tikai hidroenerģija, bet arī vēja enerģija ir atkarīga no laika apstākļiem.
Like hydropower, windpower is also dependent on weather conditions.
Noteikums par normalizāciju jāattiecina arī uz vēja enerģiju.
A normalisation rule needs to be introduced for wind as well.
(16) Siltumsūkņus, kas izmanto zemes vai ūdens ģeotermālos resursus, un siltumsūkņus, kas siltumenerģijas pārveidei vajadzīgajā temperatūrā izmanto gaisa siltumenerģiju, darbina ar elektroenerģiju.
(16) Heat pumps using geothermal resources from the ground or water, and heat pumps using ambient heat from the air to transfer the thermal energy to a useful temperature level, need electricity to function.
Siltumsūkņi, kuros izmanto gaisa siltumenerģiju, bieži vien patērē daudz elektroenerģijas.
Heat pumps using ambient heat from the air often require the use of significant amounts of conventional energy.
Tādēļ, lai novērtētu atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem, jāņem vērā tikai lietderīgā siltumenerģija, ko ražo siltumsūkņi, kuros izmantota gaisa siltumenerģija un kuru lietderības koeficients (efektivitātes koeficients) atbilst obligātajām prasībām, kas noteiktas Komisijas Lēmumā 2007/742/EK saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu.
Therefore, only useful thermal energy coming from heat pumps using ambient heat from the air that meet the minimum requirements of the coefficient of performance established in Commission Decision 2007/742/EC , in accordance with Regulation (EC) No 1980/2000 of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 on a revised Community eco-label award scheme , should be taken into account for the purpose of measuring compliance with the targets established by this Directive.
17.a) Jaunām decentralizētām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām demonstrācijas un tirdzniecības posmā ir nepieciešams atbalsts.
(17a) It is necessary to support the demonstration and commercialisation phase for decentralised renewable technologies.
Pārejai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību, piemēram, tā ļauj izmantot uz vietas sastopamos enerģijas avotus un samazināt enerģijas zudumu pārvades posmā.
The move towards decentrali s ed energy production has many benefits such as utilisation of local energy sources, shorter transport distances and reduced energy transmission losses .
Šāda pāreja arī veicina kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot ienākumu avotus un radot darbavietas.
It also fosters community development and cohesion, by providing income sources and creating jobs locally .
17.b) Vienmēr jādod priekšroka biomasas, īpaši koksnes, pārstrādei, nevis izmantošanai, lai ražotu enerģiju.
(17b) The recycling of biomass, particularly timber, should always take precedence over its use for energy production.
Biomasas izmantošana enerģijas ražošanai nedrīkst negatīvi ietekmēt pārstrādi, īpaši koksnes pārstrādi.
The use of biomass for energy should not have a negative impact on its recycling, particularly in the case of wood.
17.c) Lai izmantotu visas biomasas piedāvātās iespējas, Kopienai un dalībvalstīm ir jānodrošina labāka esošo koksnes rezervju mobilizācija un jaunu mežsaimniecības sistēmu izveide.
(17c) In order to exploit the full potential of biomass, the Community and the Member States should ensure greater mobilisation of existing timber reserves and the development of new forestry systems.
Dalībvalstīs un ES tiek izmantota tikai daļa no biomasas, īpaši koksnes, piedāvātajām iespējām.
In the Member States and in the EU only part of the biomass potential is actually used, particularly in the case of wood.
Jāuzlabo nepieciešamo mežsaimniecības sistēmu struktūra, lai šajā nozarē palielinātu atjaunojamās enerģijas daļu.
The necessary forestry systems structures should be improved in order to increase the share of renewables in this sector.
17.d apsvērums (jauns)
Recital 17 d (new)
17.d) Lauksaimniecības nozarē priekšroka jādod kvalitatīvu pārtikas produktu, nevis enerģijas ražošanai.
(17d) The use of agriculture to produce high-quality foodstuffs should take precedence over its use for energy production.
Biomasas izmantošana enerģijas ražošanai nedrīkst negatīvi ietekmēt pārtikas ražošanu.
The use of biomass for energy purposes must not be to the detriment of food production.
(18) Lai dalībvalstis varētu sasniegt savus mērķus, tās var ņemt vērā importēto elektroenerģiju, ko iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem ārpus Kopienas.
(18) Imported electricity, produced from renewable energy sources outside the Community, may count towards Member States' targets.
Tomēr, lai novērstu siltumnīcefekta gāzu emisiju neto pieaugumu, kas saistīts ar esošo atjaunojamo enerģijas avotu novirzīšanu un to pilnīgu vai daļēju aizstāšanu ar tradicionālajiem enerģijas avotiem, vērā drīkst ņemt tikai tādu elektroenerģiju, kas ražota atjaunojamās enerģijas ražošanas iekārtās, kuru ekspluatāciju uzsākta pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
However, to avoid a net increase in greenhouse gas emissions through the diversion of existing renewable sources and their complete or partial replacement by conventional energy sources, only electricity generated by renewable energy installations that become operational after the entry into force of this Directive should be eligible to be counted.
Lai nodrošinātu šāda importa izsekojamību un uzskaiti ticamā veidā, būtu lietderīgi tam piemērot izcelsmes apliecinājumu sistēmu.
To ensure that such imports can be tracked and accounted for in a reliable way, it is appropriate for them to take place within the framework of a system of guarantees of origin.
Tiks apsvērta iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par tādas elektroenerģijas tirdzniecības organizēšanu, ko iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
Agreements with third countries concerning the organisation of this trade in electricity from renewable energy sources will be considered.
18.a) Dalībvalstis ir atbildīgas par savu individuālo no atjaunojamajiem enerģijas avotiem ražotās enerģijas daļas mērķu sasniegšanu.
(18a) Member States are responsible for meeting their individual targets for the share of energy from renewable sources.
Tās izmanto dažādas valsts atbalsta shēmas atjaunojamajiem enerģijas avotiem, tostarp zaļos sertifikātus, investīciju palīdzību, atbrīvošanu no nodokļiem vai to atvieglojumus, nodokļu atmaksāšanu un tiešās cenu atbalsta shēmas.
They operate different national support schemes for renewable energy sources, including green certificates, investment aid, tax exemptions or reductions, tax refunds and direct price support schemes.
Lai saglabātu ieguldītāju uzticību, svarīgs veids, kā sasniegt šīs direktīvas mērķi, ir garantēt minēto mehānismu pienācīgu darbību, līdz sāk darboties Kopienas sistēma.
One important means of achiev ing the aim of this Directive is to guarantee the proper functioning of th o se mechanisms until a Community framework is put into effect , in order to maintain investor confidence.
Pateicoties labi izstrādātām valsts atbalsta shēmām, kuras tiek sekmīgi pārvaldītas, Eiropa ir pasaules līdere atjaunojamās enerģijas izmantošanas jomā.
Thanks to some proper well designed national support schemes combined with a functioning administration Europe is world leader in renewable energy.
Tādēļ jānodrošina, ka šīs atbalsta shēmas arī turpmāk var veicināt atjaunojamās enerģijas attīstību Eiropā.
Therefore, it has to be ensured that these support schemes can guarantee the further development of renewables in Europe.
(19) Lai radītu iespēju samazināt izmaksas, kas ir saistītas ar šajā direktīvā noteikto mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi dalībvalstīs veicināt tādas elektroenerģijas patēriņu, kas citās dalībvalstīs ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, kā arī sniegt iespēju dalībvalstīm savas valsts mērķos ieskaitīt citās dalībvalstīs patērēto elektroenerģiju un apkurei un dzesēšanai izmantoto enerģiju.
(19) To create opportunities for reducing the cost of achieving the targets laid down in this Directive, it is appropriate both to facilitate the consumption in Member States of energy produced from renewable sources in other Member States, and also to enable Member States to count electricity, heating and cooling consumed in other Member States towards their own national targets.
Šim nolūkam jāpieņem saskaņoti noteikumi par izcelsmes apliecinājumu izstrādi un nodošanu šajās nozarēs .
For this reason, harmonised provisions for the design and transfer of guarantees of origin in these sectors should be adopted .
(19) Lai radītu iespēju samazināt izmaksas, kas ir saistītas ar šajā direktīvā noteikto mērķu sasniegšanu , kas papildina nepieciešamos dalībvalstu psākumus, ir lietderīgi dalībvalstīs veicināt tādas elektroenerģijas patēriņu, kas citās dalībvalstīs ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus, kā arī sniegt iespēju dalībvalstīm savas valsts mērķos ieskaitīt citās dalībvalstīs patērēto elektroenerģiju un apkurei un dzesēšanai izmantoto enerģiju.
(19) To create opportunities for reducing the cost of achieving the targets laid down in this Directive, in addition to the national effort required it is appropriate both to facilitate the consumption in Member States of energy produced from renewable sources in other Member States, and also to enable Member States to count electricity, heating and cooling consumed in other Member States towards their own national targets.
Šim nolūkam ir jāpieļauj elastīgums, taču tam jāpaliek dalībvalstu kontrolē .
For this reason, flexibility shall be allowed but remain under Member States control.
Tas varētu izpausties kā statistikas datu pārdale dalībvalstu starpā un/vai kopīgi projekti.
It could take the form of statistical transfers and/or joint projects between Member States .
(20) Obligāta izcelsmes apliecinājumu izdošana pēc pieprasījuma par apkurei un dzesēšanai izmantojamo enerģiju, ko iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem, jānosaka tikai attiecībā uz tādām iekārtām, kuru jauda ir vismaz 5 MWth, tā novēršot pārmērīgu administratīvo slogu, kas skartu arī mazākas jaudas iekārtas, tostarp mājsaimniecībā izmantojamās iekārtas.
(20) The obligatory issuing, on request, of guarantees of origin for heating or cooling produced from renewable energy sources, should be limited to plants with a capacity of at least 5 MWth, in order to avoid the unnecessarily high administrative burdens that would be imposed if smaller installations, including those in households, were to be included.
(21) Dalībvalstīm jāspēj izveidot iepriekšējas atļaujas sistēmas izcelsmes apliecinājumu nodošanai citām dalībvalstīm vai saņemšanai no tām, ja vien tas ir nepieciešams, lai garantētu drošu un līdzsvarotu energopiegādi, lai sasniegtu vides mērķus, kas ir to atbalsta shēmas pamatā, vai lai izpildītu šajā direktīvā noteiktos mērķus.
(21) Member States should be able to establish systems of prior authorisation for the transfer of guarantees of origin to or from other Member States if they need to do so to ensure a secure and balanced energy supply, to achieve the environmental objectives that underlie their support scheme, or to comply with the targets laid down in this Directive.
Šādās sistēmās jāiekļauj tikai vajadzīgi un samērīgi noteikumi, un tās nedrīkst būt par patvaļīgu diskriminācijas līdzekli.
Such systems should be limited to what is necessary and proportionate and should not constitute a means of arbitrary discrimination.