natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Piemēram, 3. apsvērumā norādīts, ka direktīva „[savas] specifikas dēļ” attiecas arī uz „vienlīdzīgas attieksmes jautājumiem”.
In this way, recital 3 states that the directive addresses “inherently, issues of equal treatment” .
4. un 5. apsvērumā ir norādīts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir pamatprincips, pēc kura Eiropas Savienībai jāvadās un kam jābūt vērojamam ikvienā ES darbībā.
Recitals 4 and 5 point out that equality between men and women is a fundamental principle which has to guide and permeate the actions of the EU.
7. apsvērumā direktīva tiek pieskaitīta tai tiesību aktu kategorijai, kuri attiecas uz dzimumu līdztiesību.
Recital 7 includes the directive in the category of legislation on “gender equality” .
11. līdz 17. apsvērumā ir iekļautas atsauces uz Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru par sieviešu aizsardzību pret diskrimināciju grūtniecības laikā, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanas principu.
As for recitals 11 to 17, they refer to the case-law of the Court of Justice on the protection of pregnant women against discrimination pursuant to the principle of equality of treatment.
Aplūkojot šos apsvērumus kopumā, pēc to satura nešaubīgi var spriest, ka direktīva ir tiešā veidā saistīta ar dzimumu līdztiesības veicināšanu darba vidē.
Having regard to the recitals as a whole, it is certain from the point of view of their content that they demonstrate that the directive is directly connected with the promotion of sex equality at work.
b) priekšrakstu daļa
(b) From the enacting terms
Tā kā aplūkotā direktīvas priekšlikuma nolūks ir izdarīt grozījumus spēkā esošā direktīvā, šajā analīzē ir jāņem vērā ne tikai Direktīvai 92/85/EEK pievienotie vai tās grozītie panti, bet arī tie direktīvas panti, kurus turpinās piemērot.
Since the proposal for a directive under consideration is intended to amend an existing directive, this analysis should take account not only of the articles added or amended but also of such articles of Directive 92/85/EEC as will remain in application.
Daži panti ir tiešā veidā saistīti ar darba ņēmēju veselību un drošību darbā.
Some of the articles are directly connected to workers’ health and safety.
Šiem jautājumiem veltīts 3. līdz 8. pants.
This is the case of Articles 3 to 8.
Tajos ir aplūkots bīstamu ķīmisku, fizikālu un bioloģisku faktoru novērtējums (3. pants), pienākums novērtēt riskus un informēt par tiem (4. pants), rīcība pēc novērtējuma rezultātu saņemšanas (5. un 6. pants), nakts darba aizliegums (7. pants) un grūtniecības un dzemdību atvaļinājums (8. pants).
These are concerned with the assessment of hazardous chemical, physical and biological agents (Art. 3), the obligation to assess risks and provide information about them (Art. 4), action further to assessment (Arts 5 and 6), the ban on night work (Art. 7) and maternity leave (Art. 8).
No otras puses, turpmāk minētie panti ir tiešā veidā saistīti ar grūtnieču, sieviešu pēcdzemdību periodā vai sieviešu, kas baro bērnu ar krūti, aizsardzību pret diskrimināciju, kas izriet no minētā statusa.
On the other hand, the following articles relate directly to the protection of women against discrimination resulting from their status as women who are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding.
Proti, 9. pants paredz strādājošas sievietes aizsardzību pret izpeļņas zaudējumu, ja viņa grūtniecības laikā īslaicīgi atstāj darbavietu, lai dotos uz veselības pārbaudēm, 10. pants aizliedz atlaist sievieti no darba grūtniecības, kā arī grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā, 11. pantā ir garantētas tiesības un priekšrocības, kas izriet no strādājošās sievietes darba līguma, bet 12. pantā ir runa par iepriekš uzskaitīto tiesību aizsardzību.
Accordingly, Article 9 protects women workers against loss of pay when they take time off for ante-natal examinations, Article 10 prohibits dismissal during pregnancy and maternity leave, Article 11 guarantees the worker her rights and advantages flowing from her contract of employment and Article 12 deals with the defence of the rights described above.
Šī precīzā priekšrakstu daļas satura analīze vedina domāt, ka direktīvai tiešām ir dubults mērķis, proti, strādājošu sieviešu veselības un drošības aizsardzība, kā arī vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšana.
This specific analysis of the content of the enacting terms suggests that the directive has in fact a dual aim, that of protecting the health and safety of women workers and of guaranteeing them equal treatment.
Visos direktīvas priekšlikuma pavaddokumentos tā ir vienprātīgi atzīta par pasākumu, ar kuru tiks veicināta vīriešu un sieviešu vienlīdzība darba vidē.
All the documents accompanying the proposal for a directive include it wholeheartedly amongst measures for promoting male/female equality at work.
a) paskaidrojuma raksts
(a) Explanatory statement
Pamatojot nepieciešamību pieņemt jauno direktīvu, Komisija vērš uzmanību uz direktīvas kontekstu, proti, Eiropas Savienības pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt darba un ģimenes dzīves savienošanu un vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību darba tirgū un apkarot strādājošu grūtnieču diskrimināciju nodarbinātības jomā.
In order to justify the adoption of the new directive, the Commission takes care to call to mind its context, namely Union action designed to reconcile work and private and family life, equal opportunities of men and women on the employment market and combating discrimination suffered by pregnant women as regards employment and work.
Šajā sakarībā Komisija atsaucas uz vairākiem šajā jomā spēkā esošiem instrumentiem, piemēram, „Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.–2010. gadam” un virkni Eiropas Parlamenta pieņemto rezolūciju.
In this connection, it lists the various instruments existing in this area, such as the Roadmap for equality between women and men 2006-2010, and a number of resolutions of the European Parliament.
Pieminēts arī tas, ka ir notikusi apspriešanās ar Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevēju komiteju.
Mention is also made of the fact that the Advisory Committee on Equal Opportunities for Women and Men was consulted.
b) ietekmes novērtējums
(b) Impact assessment
Ietekmes novērtējumā ir sniegta interesanta informācija par to, kāda veida vienlīdzību mēģināts nodrošināt ar virkni direktīvas priekšlikumā minēto pasākumu.
The impact assessment provides us with interesting details of the type of equality targeted by the range of measures contained in the proposal for a directive.
Tajā ir teikts:
It indicates that:
„ Ikvienas darbības mērķis ir veicināt dzimumu vienlīdzību attiecībā uz iesaistīšanās līmeni darba tirgū un labākām profesionālās, privātās un ģimenes dzīves savienošanas iespējām .”
" the objectives of any action would be to achieve more gender equality in labour market participation rates and a better reconciliation of professional, private and family lives."
Šis apgalvojums ir pretrunā ar dažādo šajā sakarībā iesniegto grozījumu pamatojumu, kur teikts, ka „ [t]ādējādi šī direktīva neattiecas uz jautājumiem par iespēju vienlīdzību un vienlīdzīgu attieksmi nodarbinātības un profesionālajā jomā vai par darba, privātās un ģimenes dzīves saskaņošanu ”.
This statement conflicts directly with the justification for the various amendments tabled to the effect that “ This directive does not thus affect the issues of equal opportunities and equal treatment in matters of employment and occupation or of achieving a balance between work and private and family life.”
Pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt sievieti grūtniecības laikā, pēcdzemdību periodā un bērna barošanas laikā, ir tiešā veidā saistīti ar darba un ģimenes dzīves savienošanu.
The measures designed to protect women when they are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding are directly concerned with reconciling work with family and private life.
Šie pasākumi ļauj sievietei pievērsties ģimenei, vienlaikus nekaitējot savai profesionālajai dzīvei.
Those measures allow a woman to choose to occupy herself with her family life without her working life suffering.
Šajā sakarībā ietekmes novērtējumā ir iekļauts citāts no Komisijas paziņojuma par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību novēršanu:
The impact assessment quotes in this connection a Commission communication concerned with countering the pay gap between women and men:
„ Sieviešu nodarbinātības līmeni ievērojami pazemina rūpju uzņemšanās par bērnu, bet tas nemaz neietekmē vīriešu nodarbinātības līmeni.
" Parenthood permanently reduces the employment rate of women but not that of men.
Tāpēc sieviešu profesionālā dzīve tiek biežāk pārtraukta, tā ir īsāka un tātad arī mazāk atalgota. ”
As a result women have careers which are more disjointed, slower and shorter and thus less financially regarding ."
Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” (COM(2007)424 galīgā redakcija), 2.1. nodaļa.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 18 July 2007 entitled “Tackling the pay gap between women and men” (
Tātad saskaņā ar ietekmes novērtējumu direktīvas priekšlikumā izklāstītie pasākumi ļaus panākt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu iesaistīšanās līmeni darba tirgū.
The measures set out in the proposal for a directive will therefore help, according to the impact assessment, to produce equality of the sexes as regards their rate of participation in the employment market.
Tik tiešām, pastāv uzskats, ka, pagarinot grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ir iespējams palielināt iespējamību, ka sieviete atgriezīsies darbā, kurā strādājusi pirms grūtniecības iestāšanās.
Indeed, it is argued that lengthening maternity leave may secure women greater stability in the job which they held before pregnancy
Šo papildu nedēļu piešķiršana ļaus gan veidoties ciešākai saiknei starp māti un bērnu, gan uzlabos mātes iespējas organizēt bērna aprūpes pasākumus.
The grant of those additional weeks will enable mother and child to create a stronger bond while also enabling the mother more readily to make child-care arrangements.
Šajā sakarībā ietekmes novērtējumā ir teikts, ka „ ilgāks grūtniecības un dzemdību atvaļinājums varētu būt noderīgs veids, kā sagaidīt brīdi, kad bērnam būs nodrošinātas aprūpes iespējas ”.
The impact assessment states in this regard that " a longer maternity leave period could be a helpful way to bridge the time before childcare is available "
Ietekmes novērtējuma ziņojums SEC(2008)2596 , 35. lpp.
Impact assessment report - SEC(2008) 2596, p.35 .
Visbeidzot, direktīvas priekšlikumā iekļautie noteikumi, kas paredz darba ņēmējām iespēju pēc atgriešanās no dzemdību atvaļinājuma prasīt darba devējam izmaiņas darba laikā un darba organizācijas modelī,
Lastly, the provision of the proposal for a directive which will enable the worker to ask her employer to make changes to her working hours and patterns
11. panta 5. punkts (direktīvas priekšlikumā iekļautais papildinājums). sniegs sievietēm iespēju atgriezties darbā uz pilnu slodzi un novērsīs situāciju, kad sievietes jūtas spiestas strādāt daļēju slodzi.
Article 11(5) (added by the proposal for a directive). following her maternity leave should enable women to go back to full-time work and avoid being obliged to work part time
Lielākā daļa nepilnas slodzes darbinieku ir sievietes.
Most part-time workers are women. .
Kaut arī darba devējam nebūs pienākums obligāti apstiprināt šādu darbinieces pieprasījumu, tomēr pieredze rāda, ka šādiem noteikumiem (patlaban tādi ir spēkā Apvienotajā Karalistē) ir pozitīva ietekme uz to, ka sievietes, atgriežoties darbā pēc bērna piedzimšanas, turpina strādāt līdzšinējā amatā.
The employer is not obliged to grant the worker’s request, but it has been found that this type of provision – currently in force in the United Kingdom – has had a positive impact on keeping women in the job which they had before their child was born.
Ietekmes novērtējuma ziņojums SEC(2008)2596 , 33. lpp.
Impact assessment report - SEC(2008) 2596, p.33
No analīzes izrietošie secinājumi
Conclusion of the analysis
Gan direktīvas priekšlikuma, gan pavaddokumentu analīze ļauj saskatīt nepārprotamu saikni starp ierosināto direktīvu un vīriešu un sieviešu vienlīdzības principa veicināšanu.
The analysis of both the proposal for a directive and the accompanying documents clearly identifies the link between the proposed directive and the principle of equality between men and women.
Tomēr, kaut arī šāda saikne pastāv, rodas zināmas grūtības pieskaitīt direktīvu par sieviešu aizsardzību grūtniecības, pēcdzemdību un bērna zīdīšanas laikā kādai noteiktai kategorijai.
Whilst that link exists, it remains nonetheless that it may seem hard to classify the directive on the protection of women who are pregnant, have recently given birth or are breastfeeding.
Tas ir tādēļ, ka pēc būtības šajā direktīvā noteiktie pasākumi neattiecas uz abiem dzimumiem, bet gan vienīgi uz sievietēm.
This is because in substance it does not lay down measures applying both to men and women, but only to the latter.
Taču šādiem pasākumiem ir pagaidu raksturs, un to īstenošana ir jāpārtrauc, tiklīdz panākta vienlīdzības iestāšanās.
However, such measures are temporary in nature and must cease to be when equality is attained.
Taču attiecībā uz grūtniecību vienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm neiestāsies nekad, jo sievietes savu bioloģisko īpašību dēļ atrodas no vīriešiem atšķirīgā situācijā.
But equality between men and women with regard to pregnancy will never be attained since the biological condition of women puts them in a different situation than men.
Daži komentētāji šādus aizsardzības pasākumus apzīmē kā atkāpes no vienlīdzības principa, taču šķiet, ka pareizāk būtu raksturot tos kā pasākumus, ar kuriem tiek panākta patiesa vienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm, jo šie pasākumi nepieļauj sieviešu diskrimināciju (piemēram, aizliedzot atlaist no darba utt.) un, pamatojoties uz tajos paredzētajiem noteikumiem (tiesībām atgriezties līdzšinējā darba vietā un saņemt visas no darba līguma izrietošās priekšrocības), ļauj sievietēm de facto piedzīvot vienlīdzīgu attieksmi un nepieļauj, ka sievietes sava sievišķā stāvokļa dēļ nonāk neizdevīgākā situācijā; vienlaikus šie pasākumi piešķir sievietēm tiesības, kas atbilst viņu īpašajām vajadzībām (tiesības uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu).
Some commentators classify such protective measures as exceptions to the principle of equality, but it seems more correct to describe them as measures enabling effective equality to be achieved between men and women in so far as they prevent discrimination against women (through the ban on dismissal, etc) and enable women through the obligations they impose (right to return to their job and to benefit by all the advantages linked to their contract of employment) to benefit de facto from equal treatment and not to suffer the disadvantage of their condition as women, while granting them rights related to their specific needs (maternity leave).
Šāds skatījums ir pareizāks, jo tas izriet no Direktīvas 76/207
This is more correct because it emerges from the case-law of the Court of Justice in its interpretation of Article 2(3) of Directive 76/207
Padomes 1976. gada 9. februāra Direktīva 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (OV L 39, 14.2.1976., 40. lpp.).
Council Directive 76/207/EEC of 9 February 1976 on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions, OJ 1976 L 39, p.
Minētajā punktā ir teikts:
40. , which provides as follows:
Šī direktīva neskar noteikumus, kas attiecas uz sieviešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz grūtniecību un maternitāti. ”
This Directive shall be without prejudice to provisions concerning the protection of women, particularly as regards pregnancy and maternity."
Spriedumā Hoffmann lietā
In its judgment in Hoffmann
Lieta 184/83 Hofmann / Barmer Ersatzkasse [1984] ECR , 3047. un turpmākajā judikatūrā
Case 184/83 Hofmann v. Barmer Ersatzkasse [1984] ECR 3047. and as consistently held thereafter
Pirmkārt, ir leģitīmi aizsargāt sievietes fizisko stāvokli grūtniecības laikā un pēcdzemdību periodā līdz brīdim, kamēr sievietes fizioloģiskās un garīgās funkcijas pēc dzemdībām ir normalizējušās.
First , it is legitimate to ensure the protection of a woman's biological condition during pregnancy and thereafter until such time as her physiological and mental functions have returned to normal after childbirth ; secondly , it is legitimate to protect the special relationship between a woman and her child over the period which follows pregnancy and childbirth."
Norādot, ka sievietes aizsardzība ir leģitīma un nav pretrunā ar „ vienlīdzīgas attieksmes principu ”, Tiesa šo direktīvas priekšlikumu neapšaubāmi aplūko saistībā ar vienlīdzības principu, un, pretēji grozījumu autoru ierosinātajam, tas no šā principa nav nošķirams.
By indicating that that protection of women is legitimate "in terms of the principle of equal treatment" , the Court undeniably locates the proposal for a directive under consideration in the context of the principle of equality, from which it cannot - unlike the authors of the amendments suggest - be dissociated.
Vai ir nepieciešams izmantot arī 157. panta 3. punktu, ņemot vērā to, ka vīriešu un sieviešu vienlīdzības veicināšanu jau paredz 153. panta 2. punkta b) apakšpunkts?
Since Article 153(2)(b) already provides for the promotion of male/female equality, is the addition of Article 157(3) necessary?
Savukārt 153. pantā ir noteiktas tās jomas, kurās rīkoties ir Savienības kompetencē.
For its part, Article 153 establishes a catalogue of fields in which the Union has competence to act.
Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatām, ka saglabāt abus juridiskos pamatus, proti, 153. pantu un 157. panta 3. punktu, ir pilnīgi pamatoti.
In the light of the foregoing, it is considered that there is every justification for maintaining the two legal bases of Article 153 and 157(3).
Juridiskā komiteja 2010. gada 28. janvāra sanāksmē vienbalsīgi (ar 21 balsīm „par” un nevienam neatturoties)
At its meeting of 28 January 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously, by 21 votes in favour with no abstentions
Galīgajā balsošanā piedalījās: Klaus-Heiner Lehne (priekšsēdētājs), Raffaele Baldassarre (priekšsēdētāja vietnieks), Sebastian Valentin Bodu (priekšsēdētāja vietnieks), Evelyn Regner (priekšsēdētāja vietniece), Marielle Gallo , Lidia Joanna Geringer de Oedenberg , Antonio Masip Hidalgo , Bernhard Rapkay , Alexandra Thein , Diana Wallis , Cecilia Wikström , Christian Engström , Zbigniew Ziobro , Jiří Maštálka , Francesco Enrico Speroni , Piotr Borys , Vytautas Landsbergis , Kurt Lechner , Arlene McCarthy , Eva Lichtenberger , Sajjad Karim . nolēma sniegt šādu ieteikumu — par „Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti” juridisko pamatu izmantojami divi Līguma par Eiropas Savienības darbību panti — 153. pants un 157. panta 3. punkts.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Arlene McCarthy, Eva Lichtenberger, Sajjad Karim. , to recommend to you as follows: the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 92/85/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding should be based on the dual legal basis of Article 153 and 157(3) of the Treaty on the functioning of the European Union.
Priekšlikuma pamatā ir EK līguma 137. panta 2. punkts un 141. panta 3. punkts.
The proposal is based on Articles 137(2) and 141(3) of the EC Treaty.
Lai gan Direktīvas 92/85/EEK pamatā ir EK līguma 118.a pants (tagad 137. pants) un tā ir atsevišķa direktīva saistībā ar veselības un drošības direktīvu (Direktīva 89/391/EEK), šā priekšlikuma tiesisko pamatu papildina EK līguma 141. pants.
Although Directive 92/85/EEC is based on Article 118a of the EC Treaty (now Article 137) and is an individual Directive within the framework of the Directive on Health and Safety (Directive 89/391/EEC), Article 141 EC has been added to the legal basis of the proposal.
Priekšlikuma mērķis ir paredzēt konkrētus pasākumus ģimenes dzīves saskaņošanai ar darbu, lai panāktu lielāku strādājošo sieviešu procentuālo īpatsvaru, mazinātu segregāciju darba tirgū un likvidētu sieviešu un vīriešu darba algu atšķirības, paplašinot iespējas saistībā ar grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu.
This proposal stems from the need to establish solid reconciliation measures whose end goal is to achieve a higher percentage of women on the labour market, less segregation on the labour market and an end to wage differences between women and men, by increasing opportunities with regard to maternity leave.
Eiropas Savienībā ir jāveicina lielāka sieviešu līdzdalība darba tirgū, lai risinātu gan sabiedrības novecošanās problēmu, gan arī palielinātu konkurētspēju pasaules mērogā.
The European Union needs more women to participate in the labour market, not just to solve the problem of an ageing society but also to increase competitiveness at the global level.
Patlaban bērna piedzimšana būtiski ietekmē sieviešu dalību darba tirgū, proti, saskaņā ar 2007. gadā reģistrētajiem datiem sievietes, kas nesen bija dzemdējušas, strādāja par 26 % mazāk nekā vīrieši.
At present, the impact of births on women’s participation in the labour market is very marked, with a difference of 26% being recorded in 2007 between women who had given birth to a child and men.
Tam ir dažādi iemesli, bet tos var mazināt, pārskatot noteikumus par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, tā ilgumu, maternitātes pabalstu un to sieviešu tiesībām un pienākumiem, kuras izmanto grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai atgriežas darbā pēc tā, jo visi minētie noteikumi ir cieši saistīti ar iespēju vienlīdzības principa piemērošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, kā noteikts 141. panta 3. punktā.
There reasons for this are various, but they can be eliminated by overhauling the rules on maternity leave, its length, remuneration and the rights and obligations of women taking maternity leave or returning from it, all of which are intrinsically linked to the application of the principle of equal opportunities and equal treatment between women and men as established in Article 141(3).
Pienākumu dalīšana abu vecāku starpā jau no bērna piedzimšanas brīža būtiski uzlabo viņa psiholoģisko un fizisko labsajūtu.
The sharing of responsibilities between the two parents from the time of birth is of additional benefit for the psychological and physical well‑being of the child.
Šajā sakarībā ir jāizstrādā atsevišķa direktīva, jo pašreiz spēkā esošajā direktīvā nav iekļauti noteikumi par bērna kopšanas atvaļinājumu, bet tikai noteikumi par grūtnieču un sieviešu, kas baro bērnu ar krūti, veselību un drošību.
A separate directive is needed in that respect, since the present directive does not include provisions relating to parental leave, but focuses on the health and safety of women who are pregnant or breastfeeding.