natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AA. tā kā aizliegumu izmantot dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas dzīvnieku barībā ieviesa tūlīt pēc GSE izraisītās krīzes, lai novērstu inficēšanos ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju; tā kā šo aizliegumu drīkst atcelt, tikai pamatojoties uz zinātniskiem atzinumiem un veicot pienācīgus piesardzības un kontroles pasākumus; tā kā, ievērojot minētos nosacījumus, vajadzētu apsvērt iespēju izmantot pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no lopkautuvju subproduktiem tādu dzīvnieku barošanai, kas nav atgremotāji (cūkas un mājputni), ja šīs barības sastāvdaļas ir iegūtas no gaļas, kura atļauta lietošanai uzturā, un pilnībā ievēro un kontrolē aizliegumu izmantot pārstrādātus produktus vienas sugas ietvaros, kā arī nepieļauj piespiedu kanibālismu;
AA.whereas the ban on the use of animal protein in animal feed was introduced following the BSE crisis so as to prevent any contamination with TSE; whereas this ban should only be lifted based on scientific facts and sufficient measures of precaution and control; whereas based on these conditions processed animal proteins from slaughter offal for the production of feed for monogastric animals (pork and poultry) should be considered, provided that the ingredients stem from meat which was approved for human consumption, and that the ban on intra-species recycling and forced cannibalism is fully implemented and controlled,
c) Galvenie apsvērumi saistībā ar Komisijas paziņojumu — gatavošanās ieteikumu un pieprasījumu izstrādei
(c) Basic statements in response to the Commission's communication: preparing the ground for recommendations and demands
AB. tā kā Komisijas 2010. gada 17. novembra paziņojumā ir skaidri uzsvērta vajadzība veicināt proteīnaugu ražošanu, izmantojot integrētāku augsekas sistēmu;
AB.whereas the Commission communication of 17 November 2010 clearly highlights the need to enhance protein crop production within a more integrated crop rotation system,
AC. tā kā vairākos PLO, Komisijas un dalībvalstu kompetento iestāžu veiktajos pētījumos ir norādīts, ka uzlabota proteīnaugu izmantošana ES lauksaimniecībā var labāk nodrošināt dzīvnieku barības piedāvājumu, piemēram, izmantojot pasākumus agrovides jomā;
AC.whereas various studies carried out by the FAO, the Commission and competent authorities within the Member States have pointed out that improved use of protein crops in EU agriculture has the potential to make the supply of animal feed more reliable by making use of agro-environmental measures,
AD. tā kā ir vairākas nozares, kurās lauksaimniekiem ir izdevīgi audzēt proteīnaugus — tas attiecas uz dzīvnieku barības ražošanu lauku saimniecībās, izmantojot jauktos kultūraugus, piemēram, graudaugus un pupas un pupiņas, olbaltumvielu ražošanu lietošanai uzturā un jebkādu citu ilgtspējīgu lauksaimniecības produktu ražošanu;
AD.whereas it is advantageous for farmers to grow protein crops in several areas: on-farm animal feed production using mixed crops such as cereals and beans; protein production for human consumption; and all kinds of sustainable agriculture,
AE. tā kā pašlaik dalībvalstis var sniegt īpašu atbalstu proteīnaugu audzētājiem, piedaloties agrovides programmās un veicot „68. pantā paredzētos pasākumus”, lai uzlabotu ražošanas sistēmu un pārtikas kvalitāti;
AE.whereas at present Member States may provide specific support for protein crop production as part of agro-environmental programmes and the ‘Article 68’ measures to improve the quality of production systems and of food,
AF. tā kā līdzās graudaugu un kukurūzas audzēšanai barības un enerģijas ražošanai ir jānodrošina lielāks labums agrovidei, izmantojot plašākas augsekas sistēmas, jauktu kultūraugu audzēšanu lauku saimniecībās, kā arī zālaugu un āboliņa maisījumus, jo pākšaugu izmantošana augsekas sistēmā ļauj novērst slimības un uzlabot augsni, tā atstāj labvēlīgu ietekmi uz apputeksnētāju populāciju un var pasargāt pret klimata pārmaiņām;
AF.whereas, besides cereal and maize cultivation for feed and energy production, the use of extended crop rotation systems, on-farm mixed cropping and grass-clover mixtures, which can have major environmental and agronomic benefits, should be encouraged, since the growing of leguminous crops as part of a rotation system can prevent diseases, regenerate the soil, have a beneficial effect on the population of pollinators and protect the climate,
AG. tā kā, pieaugot graudaugu ražai Viduseiropā, visā Eiropā atbrīvosies aramzeme un būs iespējams visā Eiropas teritorijā izmantot papildu platības dažādu augu, jo īpaši proteīnaugu, audzēšanai;
AG.whereas increased cereal yields in central Europe will free up farming land across Europe and make it possible for the cultivation of crops, and particularly protein crops, to be relocated to all parts of Europe,
AH. tā kā nesen piedzīvotās lauksaimniecības ražojumu cenu svārstības raisa lielas bažas par Eiropas lopkopības nozares konkurētspēju un tās atkarību no proteīnaugu importa; tā kā ES ir vajadzīgs patiesi stratēģisks attīstības plāns attiecībā uz augu olbaltumvielām un to īpašo nozīmi, risinot jaunās KLP problēmas (klimata pārmaiņas, labāka dabas resursu pārvaldība); tā kā olbaltumvielu deficītu var samazināt tikai tad, ja tiks ievērojami uzlabota pētniecība un selekcija, kā arī tiks veikti pasākumi, lai pilnveidotu vajadzīgo infrastruktūru proteīnaugu audzēšanai, glabāšanai un pārstrādei; tā kā dzīvnieku barībā varētu arī izmantot eļļas augu sēklu un agrodegvielas ražošanas blakusproduktus, ja vien ir ievēroti stingri noteikumi, kas paredz pilnībā piemērot piesardzības principu, un netiek apdraudēta dzīvnieku un cilvēku veselība;
AH.whereas the recent increase of volatility in agricultural commodity prices has raised major concerns about the competitiveness of the European livestock sector and its high dependence on protein crop imports; whereas the EU needs a genuine strategic development plan for plant proteins and their specific role in responding to the new challenges of the CAP (climate change, better management of natural resources); whereas reducing the protein deficit also needs major efforts in improved research and breeding, as well as measures which enhance adequate infrastructure for protein crop production, storage and processing; whereas also by-products of oilseed and agrofuels production could be considered for animal feed, provided that strict rules are met to ensure that the precautionary principle is fully applied and that there are no risks to animal and human health,
AI. tā kā ir jāturpina apspriest absolūtās neiecietības problēmas saistībā ar lopbarības importu un tā kā ir jāizstrādā pieejas, lai panāktu praktiski realizējamus risinājumus;
AI. whereas the problem of zero tolerance for imports of feed must be debated further and approaches leading to practical solutions must be devised,
AJ. tā kā lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu aprites ceļi daudzējādā ziņā ir savstarpēji saistīti un daži biodegvielas ražošanas blakusprodukti ir izmantojami kā lopbarība,
AJ. whereas agricultural and industrial product-paths are connected in many respects and certain by-products of biofuel production are suitable for use as feed,
4. aicina Komisiju līdz 2013. gadam nodrošināt žāvētas rupjās lopbarības kopīgā tirgus organizāciju, lai arī turpmāk izdzīvotu šī svarīgā nozare, kam ir ārkārtīgi būtiska nozīme lopbarības olbaltumvielu ražošanā lopkopībai;
Calls on the Commission to maintain the common organisation of the market in dried fodder in place until 2013 so as to ensure the continued survival of this key sector, which is vitally important in the production of feed proteins for the livestock sector;
7. aicina Komisiju nākt klajā ar lauku attīstības pasākumu shēmu, ieviešot uzlabotas decentralizētas dzīvnieku barības ražotnes, kas izmanto vietējas un reģionālas kultūraugu šķirnes, nodrošina to saglabāšanu, sēklu selekciju un jaunu šķirņu izveidi;
Calls on the Commission to propose a framework for rural development measures which introduce improved, decentralised facilities for the production of animal feed, based on local and regional crop varieties, the storage of those varieties and seed selection and development;
11. aicina Komisiju apstiprināt piemērotus pasākumus, lai radītu tirgus apstākļus, kas ir labvēlīgi vietējiem ražojumiem, nevis ievestajiem, un atbilst lopbarības nozares prasībām, cita starpā ieviešot paraugus īsākām piegādes ķēdēm bez ĢMO un sertificētai ražošanai; atzīst, ka vietējie un tuvējie lauksaimniecības ražojumi nodrošina lielāku labumu videi;
Calls on the Commission to adopt suitable measures creating market conditions that favour local production as compared to imported products, and that meet the requirements of the feedstuffs industry, including the introduction of models for GMO‑free short supply chains and certified production; recognises that local and proximity farming are of greater benefit to the environment;
14. aicina Komisiju izstrādāt saskanīgu vispārējo politisko pieeju agroekoloģisko noteikumu piemērošanai Eiropas Savienībā tirgotiem pārtikas produktiem saistībā ar ģenētiski modificētu proteīnaugu ražošanu un ievešanu;
Calls on the Commission to propose a coherent overall political approach to the application of the agro-environmental rules to food products sold within the Union with regard to the importation of genetically modified protein crops;
Proteīnaugu deficīts Eiropas Savienībā
The EU protein crop deficit
Nesenais pētījums par proteīnaugu nozari, ko publicēja Eiropas Komisija*, rāda, ka pēdējos desmit gados Eiropas Savienībā strauji samazinājusies proteīnaugu produkcija.
A recent study published by the European Commission* on the protein crop sector reveals a remarkable decrease in protein crop production in the European Union in the past ten years.
Galveno sauso pākšaugu, izņemot sojas pupas, produkcija ir samazinājusies par 30 %, bet sojas pupu — par 12 %.
The main dried pulses excluding soybeans decreased by 30%, and soybean production by 12%.
Šī tendence pastiprina jau agrāk vērojamo satraucošo ES atkarību no proteīnaugu importa, kurus galvenokārt izmanto dzīvnieku barībai, un rada ievērojamu risku, it īpaši ES lopkopības nozarē, jo būtiski palielinājušās cenu svārstības starptautiskajā tirgū. *( LMC international ziņojums).
This trend increases an already existing alarming dependence of the Union on the imports of protein crops, which are mainly used for animal feed and carries major risks especially for the EU livestock sector, as price volatility on international markets has substantially increased. *(LMC international report).
Kopējās proteīnaugu platības Eiropas Savienībā pašlaik aizņem tikai 3 % no visas aramzemes (neskaitot augļus un dārzeņus).
Overall EU protein crop production currently only occupies 3% of the Union's arable land (excluding fruit and vegetables).
Neraugoties uz atbalstu, ko dalībvalstis sniedz šai nozarei kopš 1978. gada, sauso pākšaugu platības pēc īslaicīga pieauguma 80. gados atkal ir samazinājušās līdz aptuveni vienam miljonam ha 2008. gadā.
In spite of public support for the sector since 1978, production of dried pulses, which temporarily increased during the 1980s, has again decreased to roughly one million ha in 2008.
Katru gadu ES ieved vairāk nekā 40 milj. tonnu proteīnaugu, galvenokārt sojas pupas un kukurūzas lipekļa lopbarību, kas ir 80 % no ES kopējā proteīnaugu patēriņa.
More than 40 million tonnes of crop proteins, mainly soy beans and corn gluten feed are imported annually, representing 80% of the EU's crop protein consumption.
Zemes izmantojuma ziņā ES ievestie proteīnaugi atbilst desmit procentiem no ES aramzemes jeb 20 milj. ha.
In terms of land use abroad for crop protein imports into the EU, this represents ten per cent of the EU's arable land, or 20 million ha.
Deficīta vēsture un tā sekas
Historical reasons for the deficit and its consequences
Proteīnaugu produkcijas deficīts ir izskaidrojams ar jau agrāk noslēgtajiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem (Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) un Blair House nolīgums), kas ļāva Eiropas Savienībai aizsargāt savu graudaugu ražošanu, bet savukārt arī ļāva Eiropas Savienībā bez muitas nodokļa ievest eļļas augus un proteīnaugus.
The deficit in protein crop production goes back to previously established international trade agreements (the General Tariff and Trade Agreement (GATT) and the Blair House Agreement), which allowed the EU to protect its cereal production and in return allowed duty-free imports of oilseed and protein crops into the EU.
Tātad proteīnaugu ražošanai tika radīti neizdevīgi konkurences apstākļi, un tā tādēļ strauji samazinājās.
Protein crop production was therefore at a severe competitive disadvantage and fell sharply accordingly.
Tādēļ lauksaimnieki un vietējie pārstrādes uzņēmumi zaudēja interesi par proteīnaugiem, un viņiem arī zuda praktiskās zināšanas par to audzēšanu un pievienotās vērtības radīšanu.
Farmers and local processing business therefore lost interest in protein crops and also lost practical knowledge of cultivating and adding value to them.
Selekcionāri pārstāja radīt pret slimībām izturīgas un augstražīgas šķirnes.
Breeders stopped developing disease resistant and highly performing varieties.
Eiropas Savienībā ievērojami sarukuši arī pētījumi šajā jomā, kas izskaidrojams ar zemo pieprasījumu pēc sēklām un tehnisko nodrošinājumu.
European research in this field has also substantially declined reflecting the low demand in seeds and technical support.
Eiropas Savienībā pakāpeniski samazina atbalstu proteīnaugu audzētājiem un sējas lucernas/ zilās lucernas un citu pākšaugu rupjās barības kaltētavām.
The EU is phasing out support for protein crops and drying facilities for lucerne/alfalfa and other leguminous fodders.
Vislielāko satraukumu rada tas, ka visā Eiropā zūd praktiskās iemaņas saistībā ar proteīnaugu audzēšanu, izmantojot paplašinātu augseku, cita starpā to selekcija lauku saimniecībās, uzglabāšana, apstrāde un izmantošana dzīvnieku barībai lauku saimniecībās.
The most worrying fact is that throughout Europe, practical experience in protein crop production as part of extended crop rotation is being lost, including on-farm selection, storage, processing and on-farm use as animal feed.
Visbeidzot, arī eļļas augu un proteīnaugu tirgotāji tagad pilnībā pievērsušies proteīnaugu importam, neizrādot interesi par vietējo produkciju.
Finally, also traders in oil and protein crops are now fully focussed on protein crop imports and show little interest in domestic production.
Olbaltumvielu deficīta samazināšana Eiropas Savienībā — svarīgs KLP reformas elements
Reducing the EU's protein deficit - an important element of CAP reform
Eiropas Komisija un dalībvalstis norāda uz priekšrocībām, ko dod vietējo proteīnaugu līdzsvarotāka apgāde un patēriņš, kas ir daļa no vienotas stratēģijas, risinot tādas jaunas problēmas kā klimata pārmaiņas, lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības sarukšana, augsnes noplicināšana un gruntsūdeņu piesārņošana, kā arī lauksaimniecības ražojumu cenu svārstības pasaules tirgū.
The European Commission and member states have pointed at advantages of a more balanced supply and consumption of domestic protein crops as part of an integrated strategy responding to new challenges like climate change, agricultural biodiversity loss, depletion of soils, and pollution of groundwater and price volatility for agricultural products on the world market.
Plašāka proteīnaugu izmantošana augsekā ievērojami uzlabo agrovidi un ļauj mazināt klimata pārmaiņas.
The extended use of protein crops in crop rotation offers major agro-environmental and climate mitigation advantages.
Attiecībā uz klimata pārmaiņām šādas pākšaugu šķirnes kā dārza zirņi, sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas, lupīnas, lēcas, aunazirņi, kā arī sējas lucerna/ zilā lucerna un āboliņš var ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, uzņemot un saistot augsnes slāpekli un tādējādi samazinot slāpekļa mēslojuma izmantošanu līdz 100 kg N/ha mēnesī.
Regarding climate change, leguminous varieties such as field peas, broad and field beans, lupins, lentils, chicken peas, but also lucerne/alfalfa and clover can substantially reduce green house gas emissions through assimilation and fixation of nitrogen in the soil and thus reduce of the use of nitrogen fertiliser by up to 100kg N per ha and month.
Palielinoties augsekā izmantoto proteīnaugu procentuālajam īpatsvaram, uzlabojas augsnes auglība un struktūra, barības vielu uzkrāšana, kā arī vēlāk audzētu kultūraugu veselība.
With a higher percentage of protein crops in crop rotation, soil fertility and structure, nutrient storage as well as health of following crops is improved.
Noteikta sastāva zālaugu un āboliņa maisījumi vai graudaugu un proteīnaugu maisījumi veido labāku augsnes segu un šādā veidā samazina barības vielu noteci, tām nonākot gruntsūdeņos un upēs, kā arī rada labvēlīgākus apstākļus bitēm un citiem apputeksnētājkukaiņiem.
Permanent grass-clover mixtures for animal feed, mixtures of cereals and proteins cover soils better and so reduce nutrient run-off into groundwater and rivers, as well as offering better conditions for bees and other pollinating insects.
Paplašināta augseka mazina vajadzību pēc kultūraugu aizsardzības pasākumiem un var sekmēt savvaļas augu un kultūraugu sugu un šķirņu daudzveidības saglabāšanu.
Extended crop rotation reduces the need for crop protection intervention and can contribute to the conservation of diversity in wild and cultivated species and varieties.
Proteīnaugi un paplašināta augseka — zemākas ražošanas izmaksas un lielāks labums videi
Protein crops and enlarged crop rotation - reduced production costs and increased environmental advantages
Pākšaugu plašāka izmantošana augsekā ievērojami samazina vajadzību pēc slāpekļa mēslojuma, kas palīdz ne tikai samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, to ražojot, bet arī lauksaimnieku kopējās ražošanas izmaksas.
The extended use of leguminous crops in crop rotation substantially reduces the need to apply nitrogen fertiliser which contributes not only to reduce greenhouse gas emissions in its production but also overall production costs for farmers.
Vispārējā tendence pasaulē ir jēlnaftas cenu un lauksaimniecības resursu, cita starpā degvielas, izmaksu nemitīgs pieaugums.
With a global trend towards rising crude oil prices, costs for agricultural inputs including fuels are also increasing continuously.
Arī proteīnaugu izmantošana augsekā var mazināt degvielas patēriņu, apstrādājot augsni, jo augsnē labāk saglabājas humuss un mitrums un augsni nevajag tik bieži apstrādāt.
Crop rotation including protein crops can reduce fuel consumption in soil treatment, as the content of humus and soil moisture is better preserved and requires less tilling.
Nesen publicētajā Eiropas Parlamenta pētījumā (PE 438.591) un Francijas valdības Ilgtspējīgas attīstības komisijas pētījumā (2009. gada decembris, Nr. 15) ir aprēķināts, ka mēslojuma izmantošanas izmaksas Francijā var gada laikā samazināties par 100 milj.
A recent study published by the European Parliament (PE 438.591) and a study of the French Commission on sustainable development of the French Government (Dec 2009 no 15) estimates a reduction of costs for fertiliser use in France of up to 100 Mio € per annum.
Tā ir slāpekļa fiksācija, līdzsvarota C/N attiecība augsnē un labāks humusa saturs, kā arī pesticīdu un herbicīdu izmantošana mazākā daudzumā, jo samazinās augu slimību biežums un nezāļu daudzums, kā arī uzlabojas augsnes struktūra.
Increase of nitrogen fixation, creation of a balanced C/N ratio in the soil and improvement of humus content, reduction of pesticides treatments and use of herbicides as a consequence of reduced plant disease and herb invasion; improved soil structure.
Proteīnaugu produkcijas un barības maisījumu kvalitāte
Quality of protein crop production and compound feeding stuff
Proteīnaugu izmantošanas efektivitāte dzīvnieku barības ražošanā lielā mērā ir atkarīga no neaizstājamo aminoskābju satura dažādos kultūraugos un no barības maisījumu sastāva.
The efficiency of using protein crops in animal feed production strongly depends on the content of essential amino acids in the various crops and the composition of compound feedstuffs.
Pašlaik uzskata, ka sojas pupas satur visvairāk šādu skābju, kam ir ļoti labs barības vielu līdzsvars, jo īpaši izmantošanai cūkgaļas un mājputnu gaļas ražošanā.
Soybeans are currently considered to deliver the highest integrated content of these acids with a very good balance of nutrients especially for pork and poultry production.
Tādēļ patlaban barības vielu maisījumos, ko izmanto olu un mājputnu gaļas ražošanā, sojas saturs ir aptuveni 50 %.
Therefore today the soy content of compound feedstuffs is around 50% for egg and poultry production is based on soy beans.
Cūkgaļas un liellopu gaļas ražošanā sojas saturs barības maisījumos ir attiecīgi 28 % un 21 %.
In the production of pork meat and beef the soy content of compound feeds fluctuates around 28% and 21% respectively.
Iespējas aizstāt ievestas sojas pupas un citus ārpus ES ražotus dzīvnieku barības produktus lielā mērā ir atkarīgs no jauniem stimuliem, kas liek lauksaimniekiem audzēt šos kultūraugus, un no pienācīgas infrastruktūras to pārstrādei dzīvnieku barībā.
Possibilities for substituting imported soybeans and other non-domestically produced animal feed products strongly depend upon new incentives for farmers to grow these crops and on adequate infrastructure for processing into animal feed.
Tādēļ Eiropas Komisijai vajadzētu meklēt iespējas uzlabot pašreizējo zemo līmeni, kas raksturo pētniecību, sēklu selekciju un tirdzniecību, zināšanas par minēto kultūraugu ražošanu, uzglabāšanu un izmantošanu barības ražošanai lauku saimniecībās.
The European Commission should therefore look into possibilities to overcome the current low level of research, seed selection and marketing, knowledge of production, storage and use of these crops for on-farm feed production.
Konkrēts atbalsts, pētniecība, konsultāciju dienesti un apmācība
Specific support, research, extension services and training
Lai radītu lauksaimniekiem jaunus stimulus audzēt un izmantot proteīnaugus kopā ar graudaugiem un eļļas augiem, KLP reformā vajadzētu ietvert vienas jomas pasākumus, kas neparedz īpašas piemaksas par kultūraugiem, bet veicina lauksaimniecības praksi, kura atbilst jaunajiem uzdevumiem un vienlaikus ļauj novērst olbaltumvielu deficītu Eiropas Savienībā.
In order to offer farmers new incentives to grow and use protein crops along with cereals and oil seeds and their by-products, the reform of the CAP should include horizontal measures which do not offer a specific crop premium but which encourage farming practices responding to the new challenges and at the same time overcoming the protein deficit of the Union.
Vairākas dalībvalstis ir izmantojušas Regulas 73/2009 68. pantu, lai sniegtu īpašu atbalstu proteīnaugu audzētājiem kā ieguldījumu agrovides jomā.
Article 68 of Regulation (EC) No 73/2009 has been used by a number of Member States for specific support for protein crop production as a contribution to agro-environmental practices.
Šo risinājumu tomēr vajadzētu izmantot visā Eiropas Savienībā, pievēršoties jaunajiem uzdevumiem.
This option should become EU-wide practice to respond to the new challenges.
Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju noteikt papildu maksājumu par obligātu augseku, izmantojot vismaz četrus atšķirīgus kultūraugus, kuru starpā ir vismaz viens proteīnaugs, kā arī paredzēt lielāku atbalstu saistībā ar neapstrādājamiem ilggadīgiem zālājiem, tostarp īpašiem zālaugu un pākšaugu barības maisījumiem.
The Commission should consider a top-up payment with compulsory rotation of at least four different crops including at least one protein crop, as well as increased support for non-arable permanent grassland areas including specific grass-leguminous fodder mixtures.
Šādi pasākumi ne tikai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju, bet arī uzlabotu augu un dzīvnieku veselības līmeni.
These measures would not only reduce greenhouse gas emissions, but also contribute to a higher level of plant and animal health.