natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai tālejoši nodrošinātu līdztiesību starp personām, kuras ieguvušas akadēmisko izglītību, un personām, kuras ieguvušas profesionālo izglītību, ir lietderīgi paaugstināt profesionālās pieredzes ilgumu, un tas notiek, pamatojoties uz profesiju atzīšanas direktīvu
The increase in length of professional experience is appropriate and is modelled on the European Professional Qualifications Recognition Directive
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, ar ko atceļ Direktīvas 77/452/EEK, 77/453/EEK, 78/686/EEK, 78/687/EEK, 78/1026/EEK, 78/1027/EEK, 80/154/EEK, 80/155/EEK, 85/384/EEK, 85/432/EEK, 85/433/EEK, 89/48/EEK, 92/51/EEK, 93/16/EEK un 1999/42/EK, OV L 255, 30.9.2005. , kurā daudzos gadījumos ir noteikts prakses laiks, kas pārsniedz 3 gadus.
Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council of 7 September 2005 on the recognition of professional qualifications (repealing Directives 77/452/EEC, 77/453/EEC, 78/686/EEC, 78/687/EEC, 78/1026/EEC, 78/1027/EEC, 80/154/EEC, 80/155/EEC, 85/384/EEC, 85/432/EEC; 85/433/EEC, 89/48/EEC, 92/51/EEC, 93/16/EEC and 1999/42/EC), OJ L 255, 30.9.2005. , which provides for periods of professional experience well in excess of three years, in order to place graduates and non-graduates on as equal a footing as possible.
Kā vēl viens kritērijs trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai līdzās nepieciešamajai kvalifikācijai ir paredzēts minimālais atalgojums.
In addition to the qualifications necessary, provision has been made for a minimum wage as a criterion for admitting third-country nationals.
Dalībvalstīm arī turpmāk ir jābūt tiesīgām savos tiesību aktos paredzēt izdevīgākus noteikumus par piekļuvi augsti kvalificētai nodarbinātībai.
Member States must continue to have the right to lay down more favourable conditions in national legislation for access to highly qualified employment.
Referente gan uzsver, ka ir nepieciešama vienota piekļuve, ja ES iebrauc pirmo reizi, kas ir noteikta galvenokārt 5. panta 1. punktā minētajos pamata uzņemšanas kritērijos.
For first-time entry into the EU, the rapporteur does stress the need for standard access arrangements deriving from the basic admission criteria referred to in Article 5(1).
Tomēr gadījumā, ja darbinieks pārvietojas tālāk uz citu dalībvalsti, dalībvalstīm būtu jādod iespēja pozitīvi atkāpties no 5. panta 2. punktā paredzētā minimālās algas sliekšņa.
Member States should nonetheless be given the option, in the event of a move to a second Member State, of departing, in a positive way, from the minimum pay threshold provided for in Article 5(2).
Ir jāņem vērā, ka pirmās ieceļošanas gadījumā attiecībā uz nepieciešamo minimālo algu jau radīsies atšķirības, ko izraisa atšķirīgais algu līmenis dalībvalstīs, ko lietos kā aprēķinu pamatu.
It should be borne in mind that as regards the minimum pay requirement, for first-time entry, there are already differences because of Member States' differing pay levels taken as the calculation basis.
Katras dalībvalsts suverenitāte izpaudīsies apstāklī, ka tā pati varēs noteikt trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas daudzumu savā darba tirgū.
Determining the scale on which third-country nationals are admitted on to the national labour market is an expression of the sovereignty of each and every Member State.
Referente šīs tiesības precizē, dalībvalstīm eksplicīti atļaujot noteikt nulles kvotu vai arī attiecībā uz noteiktām sfērām atteikties no migrantu uzņemšanas iespējas.
The rapporteur has made that right more specific by expressly allowing Member States to set a zero quota or not to set an admission volume for particular areas.
Šajā sakarā referente ierosina iekļaut noteikumu par to, ka kvotas nenoteikšana vai arī jau izsmelta kvota var būt iemesls ES Zilās kartes noraidījumam.
In this connection, the rapporteur is proposing that the fact of not determining a volume or quota exhaustion be a ground for refusal to issue an EU Blue Card.
Kā citi noraidījuma iemesli tiek iekļauti gadījumi, ja ES Zilās kartes īpašnieks pretendē uz sociālo palīdzību, kā arī šādam darbiniekam nav pietiekamu finanšu līdzekļu, lai segtu savus un savu ģimenes piederīgo ikdienas izdevumus.
Any application by an EU Blue Card holder for public assistance or possession of insufficient funds for a worker to support himself and his family would be further grounds for refusal.
Ziņojuma projektā tiek precizēts, ka, izpildot visus uzņemšanas priekšnosacījumus, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri iesniedz pieteikumu ES Zilās kartes saņemšanai, nav tiesību pieprasīt šādas kartes piešķiršanu, jo izlemt par to ir kompetenta attiecīgā dalībvalsts.
It is made clear in the draft report that third-country nationals applying for an EU Blue Card who meet all admission conditions do not have the right to have such a card issued; rather, decisions would remain at the discretion of the Member State concerned.
Šādā veidā dalībvalstis var ņemt vērā arī valsts un reģionālā līmenī nepieciešamo darbaspēku, kā prioritāti nosakot ES pilsoņus vai arī tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri jau atrodas ES, un tādā veidā var regulēt imigrāciju savā darba tirgū.
That would enable Member States to take account of national and regional demand for labour, too, by giving preference to Union citizens or to third-country nationals already resident in the EU, and, in so doing, to direct immigration on to the domestic labour market.
Referente uzsver, ka būtiskākā Eiropas pievienotā vērtība šajā direktīvā ir tas, ka pēc noteikta laika darbinieks spēj pārvietoties ES teritorijā.
The rapporteur stresses that the directive's European added value lies principally in the fact that, after a waiting period, intra-European mobility would be ensured.
Pēc divu gadu ilgas, regulāras nodarbinātības pirmajā dalībvalstī augsti kvalificētiem trešo valstu valstspiederīgajiem ir iespēja doties uz jebkuru citu dalībvalsti, lai strādātu tur augsti kvalificētu darbu, ja šī dalībvalsts nav noteikusi nulles kvotu, respektīvi, tās kvota jau nav izsmelta.
After two years' lawful residence in the first Member State, highly-skilled third-country nationals would be able to move to any other Member State in order to take up highly qualified employment, provided that that Member State had not set a zero quota or had already exhausted its quota.
Referente nevēlas vairāk ierobežot trešo valstu valstspiederīgo tālākas migrācijas tiesības, jo viena no šīs direktīvas lielākajām priekšrocībām ir trešo valstu valstspiederīgajiem padarīt pievilcīgu ieceļošanu Eiropas Savienībā.
The rapporteur would not like to place further constraints on the right of third-country nationals to move, since that is one of the directive's key benefits making European Union entry attractive to them.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja S ATZINUMS (*)
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS (*)
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 63(3)(a) and (4) thereof,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu , kā arī III sadaļas 1. nodaļu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 63(3)(a) and (4) thereof, and mindful also of Title III, Chapter 1 ,
(3) Eiropadomes sanāksmē Lisabonā 2000. gada martā Kopienai tika izvirzīts mērķis panākt, lai līdz 2010. gadam uz zināšanām balstītā Eiropas ekonomika kļūtu par pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomiku , kura spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, jaunas un labākas darbavietas un lielāku sociālo kohēziju.
(3) The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion by 2010.
Pasākumi, kuru mērķis ir piesaistīt un noturēt augsti kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm, pamatojoties uz dalībvalstu vajadzībās balstītu pieeju, ir jāaplūko plašākā kontekstā, kas izriet no Lisabonas stratēģijas un integrētajām izaugsmes un nodarbinātības pamatnostādnēm.
Measures to attract and retain highly qualified third-country workers as part of an approach based on the needs of Member States should be seen in the broader context established by the Lisbon Strategy and by the Integrated Guidelines for Growth and Jobs.
3.a apsvērums (jauns)
Recital 3 (a) (new)
(3a) Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību tuvināt dalībvalstu tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās nosacījumiem.
(3a) At its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999, the European Council acknowledged the need to approximate national laws on the conditions of entry and residence of third-country nationals.
Šajā sakarībā tā īpaši norādīja, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un jāpiemēro vēl iedarbīgāka integrācijas politika ar mērķi piešķirt viņiem tiesības un pienākumus, kuri līdzinās Eiropas Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem.
Accordingly, it declared that the European Union should ensure fair treatment to third-country nationals legally residing in the territory of its Member States and that a more vigorous integration policy should aim to offer them rights and obligations comparable to those of European Union citizens.
Eiropadome attiecīgi pieprasīja Padomei steidzami pieņemt lēmumus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem.
To that end it asked the Council swiftly to adopt decisions on the basis of Commission proposals.
(5a) Arvien straujākas darba tirgus globalizācijas apstākļos Eiropas Savienībai jākļūst pievilcīgākai darba ņēmējiem, jo īpaši augsti kvalificētiem trešo valstu darba ņēmējiem.
(5a) Against a background of increasing globalisation of the labour market, the European Union should increase its attractiveness to workers, in particular highly qualified third-country workers.
Šo mērķi var vieglāk sasniegt, visās dalībvalstīs ieviešot vienādas un vienkāršotas administratīvās procedūras, saskaņā ar kurām piešķirt dažus atvieglojumus, tostarp atbrīvojumu no dažiem piemērojamiem noteikumiem, un atvieglot piekļuvi vajadzīgajai informācijai.
This objective should be more easily achieved by simplifying administrative procedures – which should be uniform in all Member States – granting certain facilities, including exemptions from some of the applicable provisions, and providing easier access to the relevant information.
Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm jāievēro Kopienas priekšrocības princips, kas īpaši noteikts attiecīgajos noteikumos 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktos .
In implementing this Directive, Member States are bound to respect the principle of Community preference as expressed in particular in the relevant provisions of the Acts of Accession of 16 April 2003 and 25 April 2005.
Īstenojot šo direktīvu, ir jāievēro Kopienas priekšrocības princips, kas īpaši noteikts attiecīgajos noteikumos 2003. gada 16. aprīļa un 2005. gada 25. aprīļa Pievienošanās aktā .
In the implementation of this Directive, the principle of Community preference as expressed in particular in the relevant provisions of the Acts of Accession of 16 April 2003 and 25 April 2005 should be respected.
(7) Šīs direktīvas nolūks ir dot ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā un pievērsties šim darbaspēka trūkumam, veicinot trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un mobilitāti augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos attiecībā uz uzturēšanos, kas ir ilgāka par trim mēnešiem, lai padarītu Kopienu pievilcīgāku šādiem darba ņēmējiem visā pasaulē un uzturētu tās konkurētspēju un ekonomikas izaugsmi .
(7) This Directive is intended to contribute to achieving these goals and addressing these labour shortages by fostering the admission and mobility – for the purposes of highly qualified employment – of third-country nationals for stays of more than three months, in order to make the Community more attractive to such workers from around the world and sustain its competitiveness and economic growth .
Lai sasniegtu šos mērķus, nepieciešams atvieglot augsti kvalificētu darba ņēmēju un viņu ģimeņu uzņemšanu, izveidojot operatīvu uzņemšanas procedūru un nodrošinot viņiem vienlīdzīgas sociālās un ekonomiskās tiesības ar uzņemošās dalībvalsts valstspiederīgajiem vairākās jomās.
To reach these goals, it is necessary to facilitate the admission of highly qualified workers and their families by establishing a fast-track admission procedure and by granting them equal social and economic rights with nationals of the host Member State in a number of areas.
Attiecībā uz šīm tiesībām, šī direktīva balstās uz attiecīgiem noteikumiem Direktīvā … [„par apvienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu apvienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, kā arī par vienotu tiesību kopumu trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstī”].
As concerns these rights, this Directive builds on the corresponding provision of Directive … ["on a single application procedure for a single permit for third-country nationals to reside and work in the territory of a Member State and on a common set of rights for third country workers legally residing in a Member State"].
(7) Šīs direktīvas nolūks ir dot ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā un pievērsties šim darbaspēka trūkumam, veicinot trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un mobilitāti augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos attiecībā uz uzturēšanos, kas ir ilgāka par trim mēnešiem, lai padarītu Kopienu pievilcīgāku šādiem darba ņēmējiem visā pasaulē.
(7) This Directive is intended to contribute to achieving these goals and addressing these labour shortages by fostering the admission and mobility – for the purposes of highly qualified employment – of third-country nationals for stays of more than three months, in order to make the Community more attractive to such workers from around the world.
Lai sasniegtu visus Lisabonas stratēģijas mērķus, nepieciešams atvieglot augsti kvalificētu darba ņēmēju — vīriešu un sieviešu — un viņu ģimeņu uzņemšanu, izveidojot operatīvu uzņemšanas procedūru un nodrošinot viņiem vienlīdzīgas sociālās un ekonomiskās tiesības ar uzņemošās dalībvalsts valstspiederīgajiem vairākās jomās.
To reach all Lisbon goals, it is necessary to facilitate the admission of highly qualified workers , both male and female, and their families by establishing a fast-track admission procedure and by granting them equal social and economic rights with nationals of the host Member State in a number of areas.
Konkurētspēja un ekonomikas izaugsme nav vienīgie aspekti, kas ietverti Lisabonas stratēģijā.
The Lisbon Strategy encompasses more than just competitiveness and economic growth.
Kopīga valsts algas līmeņa minimālās summas definīcija ir vajadzīga, lai nodrošinātu obligātu uzņemšanas nosacījumu saskaņošanas līmeni visā ES.
The definition of a common minimum denominator for the national wage threshold is necessary to ensure a minimum level of harmonisation in the admission conditions throughout the EU.
(10) Ar šo direktīvu jānodrošina elastīga ieceļošanas sistēma, kuru nosaka dalībvalstu pieprasījums un kura balstīta uz objektīviem kritērijiem, piemēram, profesionālo kvalifikāciju.
(10) This Directive should provide for a flexible entry system driven by the demand of the Member States , based on objective criteria such as professional qualifications.
Jāpiemēro princips vienādi atalgot par vienādu darbu vai par darbu, kam ir vienāda vērtība.
The principle of equal pay for equal work or work of equal value should apply.
Atkāpes no galvenās programmas saistība ar algas slieksni jānosaka attiecībā uz augsti kvalificētiem pieteikuma iesniedzējiem vecumā līdz 30 gadiem, kas, ņemot vērā viņu samērā ierobežoto profesionālo pieredzi un viņu situāciju darba tirgū, var nespēt izpildīt galvenās programmas algas prasības, vai kas augstākās izglītības kvalifikācijas ieguvuši Eiropas Savienībā.
(11) Derogations from the main scheme in terms of the salary threshold should be laid down for highly qualified applicants under 30 years of age who, due to their relatively limited professional experience and their position on the labour market, may not be in a position to fulfil the salary requirements of the main scheme, or for those who have acquired their higher education qualifications in the European Union.
(12) Pēc tam, kad dalībvalsts nolēmusi uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, kas atbilst šiem kopīgajiem kritērijiem, trešās valsts valstspiederīgajam jāsaņem īpaša uzturēšanās atļauja, kuru jāsauc par ES Zilo karti , un viņam jāļauj pakāpeniski piekļūt darba tirgum un baudīt uzturēšanās un mobilitātes tiesības, kādas piešķirtas viņam(-i) un viņa(-s) ģimenei .
(12) Once a Member State has decided to admit a third-country national fulfilling these common criteria, the third-country national should receive a specific residence permit, which should be called EU Blue Card and should allow a progressive access to the labour market, and enjoy the residence and mobility rights accorded to him/her and his/her family.
(12) Pēc tam, kad dalībvalsts nolēmusi uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, kas atbilst šiem kopīgajiem kritērijiem, trešās valsts valstspiederīgajam jāsaņem īpaša uzturēšanās atļauja, kuru dēvē par ES Zilo karti.
(12) Once a Member State has decided to admit a third-country national fulfilling these common criteria, the third-country national should receive a specific residence permit, which should be called EU Blue Card.
(13a) Ja dalībvalsts pieņem lēmumu, ka ES Zilās kartes pieprasījumu var iesniegt trešās valsts valstspiederīgā darba devējs, darba devējam un trešās valsts valstspiederīgajam ir jāsadarbojas, lai būtu izpildītas Regulā 1030/2002/EK paredzētās saistības.
(13a) Should a Member State decide that an EU Blue Card application may be submitted by the employer of a third-country national, the employer and the third-country national should cooperate in order to comply with the obligations laid down in Regulation 1030/2002/EC.
Lai nodrošinātu saskanību, jo īpaši ar attīstības pamatmērķiem, šīm atkāpēm jābūt piemērojamām vienīgi tad, ja var pierādīt, ka attiecīgā persona ir atgriezusies sava izcelsmes valstī , lai strādātu, mācītos vai veiktu brīvprātīgus pasākumus .
In order to ensure consistency in particular with the underlying development objectives, these derogations should only be applicable if it can be proven that the person concerned has returned to his/her country of origin for work, study or volunteering activities .
(20) Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm jāatturas aktīvi pieņemt darbā darba ņēmējus no jaunattīstības valstīm nozarēs , kas cieš no cilvēkresursu trūkuma .
(20) In implementing this Directive, Member States should refrain from pursuing active recruitment in developing countries in sectors suffering from lack of human resources.
Ētiska darbā pieņemšanas politika un principi, kas attiecas uz valsts un privātā sektora darba devējiem, īpaši jāizstrādā veselības aprūpes nozarē, kā uzsvērts Padomes un dalībvalstu 2007. gada 14. maija secinājumos par Eiropas rīcības programmu, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs (2007. - 2013. gads).
Ethical recruitment policies and principles applicable to public and private sector employers should be developed in particular in the health sector, as underlined in the Council and Member States' conclusions of 14 May 2007 on the European Programme for Action to tackle the critical shortage of health workers in developing countries (2007-2013).
Tie jāstiprina, izstrādājot mehānismi , vadlīnijas un citi instrumenti , lai veicinātu cirkulāro un pagaidu migrāciju, kā arī citi pasākumi , kas mazinātu augsti kvalificētas imigrācijas negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstīm un vairotu tās pozitīvo ietekmi.
These should be strengthened by the development of mechanisms, guidelines and other tools to facilitate circular and temporary migration, as well as other measures that would minimise negative and maximise positive impacts of highly skilled immigration on developing countries.
(20) Īstenojot šo direktīvu, dalībvalstīm jāatturas pieņemt darbā darba ņēmējus no jaunattīstības valstu nozarēm, kurās trūkst cilvēkresursu , no nozarēm, kurās tas var kavēt jaunattīstības valstu spēju sniegt sociālos pamatpakalpojumus, vai no nozarēm, kurām ir būtiska nozīme ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā, tās galvenokārt ir veselības aprūpes nozare un izglītības nozare .
(20) In implementing this Directive, Member States should refrain from pursuing recruitment in developing countries in sectors suffering from a lack of human resources, in sectors where it could hinder the ability of developing countries to deliver basic social services or in sectors vital to achieving the UN- Millennium Development Goals, in particular the health and educational sectors.
Iepriekš minētajās nozarēs ētiska darbā pieņemšanas politika un principi, kas attiecas gan uz valsts, gan uz privātā sektora darba devējiem, īpaši jāizstrādā veselības aprūpes nozarē, kā uzsvērts Padomes un dalībvalstu 2007. gada 14. maija secinājumos par Eiropas rīcības programmu, lai likvidētu veselības aprūpes darbinieku kritisko trūkumu jaunattīstības valstīs ( 2007.–2013 . gads).
In the abovementioned sectors ethical recruitment policies and principles applicable to both public and private sector employers should be developed, in particular in the health and education sector, as underlined in the Council and Member States' conclusions of 14 May 2007 on the European Programme for Action to tackle the critical shortage of health workers in developing countries (2007-2013).
Tie jāstiprina, izstrādājot mehānismus , vadlīnijas un citus instrumentus , lai veicinātu atgriezenisko un pagaidu migrāciju, kā arī citus pasākumus , kas mazinātu augsti kvalificētas imigrācijas negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstīm un vairotu tās pozitīvo ietekmi.
These should be strengthened by the development of mechanisms, guidelines and other tools to facilitate circular and temporary migration, as well as other measures that would minimise negative and maximise positive impacts of highly skilled immigration on developing countries.
Visiem šādiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Āfrikas un ES kopīgo deklarāciju par migrāciju un attīstību, par kuru vienojās 2006. gada 22. un 23. novembrī Tripolē, un tiem jābūt vērstiem uz visaptverošas migrācijas politikas izveidi, kā aicināja Eiropadome 2006. gada 14. un 15. decembrī.
Any such intervention must be along the lines of the Joint Africa-EU Declaration on Migration and Development agreed in Tripoli on 22 and 23 November 2006 and with a view to establishing a comprehensive migration policy as called for by the European Council of 14 and 15 December 2006.
Ir jāapspriežas arī ar darba devējiem un darba ņēmējiem attiecīgajās nozarēs gan izcelsmes valstīs, gan mītnes valstīs.
It should also be in consultation with the social partners in both the countries of origin and the host countries in relevant sectors.
Īstenojot politiku, kas paredz uzņemt augsti kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm, dalībvalstīm ir jāievēro rīcības kodekss.
Member States should abide by codes of conduct when implementing their policies of admission of third-country highly qualified workers.
Ir svarīgi, lai dalībvalstis neaicinātu darbā augsti kvalificētus speciālistus no tādām nozarēm jaunattīstības valstīs, kurās ir darbinieku trūkums, būtiska nozīme sociālo pamatpakalpojumu izveidē un/vai ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā.
It is important that Member States do not attract highly skilled workers from those sectors in developing countries that lack personnel that are vital to developing basic social services and/or are crucial to achieving the UN MDG development goals.
Dalībvalstīm jābūt jo īpaši piesardzīgām gadījumos, kad tās aicina darbā speciālistus no veselības aprūpes un izglītības nozares.
Member States should be especially cautious when it comes to recruitment in the health and educational sectors.