natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referente uzskata, ka ir sasniegts līdzsvarots kompromiss attiecībā uz to ierosināto pasākumu atpakaļejošo spēku, kuri kopā ar turpināmības klauzulu dod iespēju visām programmā iesaistītajām valstīm izmantot palielinātu līdzfinansējuma likmi, kā arī nodrošina, ka pašreizējā grozījumu regula neskar sarunas par turpmāko tiesisko regulējumu un nākamo daudzgadu finanšu shēmu.
The Rapporteur considers that a balanced compromise has been reached on the retroactivity of the proposed measures, combined with a "sunset clause", allowing for all "programme countries" to make use from the increased co-financing rate, but also ensuring that the present amending regulation is without prejudice to the negotiations on the future legislative framework and on the future multiannual financial framework.
Referente ir pārliecināta, ka šis vispārējās regulas grozījums dos iespēju ātri rīkoties, lai palīdzētu dalībvalstīm, kuras smagi skārusi krīze.
The Rapporteur is convinced that this amendment to the General Regulation will allow for swift actions to help Member States hit hard by the crisis.
Līdzfinansējuma maksimālā apjoma pagaidu palielinājums veicinās finansējuma koncentrāciju, lai īstenotu dažus projektus un samazinātu spiedienu uz valsts budžetu.
The temporary rise of co-financing ceilings will facilitate the concentration of the funds on the realisation of some projects and reduce the pressure on national budget.
Grozījums Padomes Regulai (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz dažiem noteikumiem, kas skar finanšu pārvaldību dalībvalstīs, kurām ir vai kuras apdraud lielas grūtības, kas saistītas ar to finansiālo stabilitāti (ERAF un ESF)
Amendment of Council Regulation (EC) No 1083/2006 as regards certain provisions relating to financial management for certain Members States experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability (ERDF and ESF)
par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai
on the European Semester for Economic Policy Coordination
Budžeta komitejas ATZINUMS.....................................................................................26
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................27
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ATZINUMS 29
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 30
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ATZINUMS.............32
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 35
Reģionālās attīstības komitejas ATZINUMS.......................................................36
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................39
Kultūras un izglītības komitejas ATZINUMS.....................................................39
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................43
Konstitucionālo jautājumu komitejas ATZINUMS.........................................42
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ................................46
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ATZINUMS.................46
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...51
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................50
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................55
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,
– having regard to Article 3 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 121., 126. un 148. pantu, kā arī 12. protokolu un attiecīgos 15. un 16. protokola noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,
– having regard to Articles 121, 126 and 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Protocol No 12 and the relevant provisions of Protocols 15 and 16 concerning the excessive deficit procedure,
– ņemot vērā Eiropas Statistikas prakses kodeksu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku,
– having regard to the European Statistics Code of Practice as laid down in Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European Statistics,
– ņemot vērā LESD 152. pantu un 153. panta 5. punktu,
– having regard to Articles 152 and 153 (5) of the TFEU,
– ņemot vērā LESD 9. pantu (horizontālā sociālā klauzula),
– having regard to Article 9 of the TFEU (horizontal social clause),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu „Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana” ( COM(2010)0250 ) un 2010. gada 30. jūnija paziņojumu „Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai” ( COM(2010)0367 ),
– having regard to the respective Commission communications of 12 May 2010, entitled ‘Reinforcing economic policy coordination’ ( COM(2010)0250 ), and of 30 June 2010, entitled ‘Enhancing economic policy coordination for stability, growth and jobs – Tools for stronger EU economic governance’ ( COM(2010)0367 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2011. gada 15. februāra un 2010. gada 7. septembra sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the ECOFIN Councils of 15 February 2011 and 7 September 2010,
– ņemot vērā 2011. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumus,
– having regard to the European Council Conclusions of 23 and 24 March 2011,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta komitejas, Vides komitejas, Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7-0384/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgets, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education, the Committee on Constitutional Affairs and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0384/2011 ),
A. tā kā krīze, makrofinansiālās nelīdzsvarotības palielināšanās un atšķirīgi konkurētspējas līmeņi kopš eiro ieviešanas, kā arī finanšu sistēmas darbība nepārprotami liecina par to, ka Savienībai it jānovērš makroekonomiska nelīdzsvarotība vajadzības gadījumā ar simetrisku pieeju, kas būtu vērsta uz pārmērīgu budžeta deficītu, kā arī uz pārmērīgu pārpalikumu novēršanu, tai arī ir ciešāk jākoordinē ekonomikas un fiskālā politika un jāuzlabo budžeta uzraudzība;
A. whereas the crisis and the increasing inequalities and macrofinancial imbalances and disparities in competitiveness since the introduction of the euro as well as the functioning of the financial system have highlighted the need for the Union to tackle macroeconomic imbalances on the basis of a symmetrical approach where appropriate which would address excessive deficits as well as excessive surpluses, coordinate economic and fiscal policies more closely and improve budgetary surveillance;
B. tā kā uzlabotajam ekonomikas pārvaldības regulējumam būtu jābalstās uz dažādām savstarpēji saistītām politikas jomām attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, kam jābūt saskaņotām, jo īpaši uz Savienības stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai (stratēģija „Eiropa 2020”), īpašu uzmanību veltot iekšējā tirgus attīstībai un stiprināšanai, starptautisko tirdzniecības attiecību un konkurētspējas veicināšanai, efektīvam regulējumam pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmai, minimālajām valsts budžeta sistēmu prasībām, pastiprinātai finanšu tirgus regulēšanai un uzraudzībai, kā arī makrouzraudzībai ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas palīdzību;
B. whereas the improved economic governance framework should rely on several inter-linked policies for sustainable growth and jobs, which need to be coherent with each other, in particular a Union strategy for growth and jobs (EU2020 strategy), with particular focus upon development and strengthening of the internal market, fostering international trade and competitiveness, an effective framework for preventing and correcting excessive government deficits (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macroeconomic imbalances, minimum requirements for national budgetary frameworks, and enhanced financial market regulation and supervision, including macro-prudential supervision by the European Systemic Risk Board;
C. tā kā pirmajā Ekonomikas un monetārās savienības pastāvēšanas gadu desmitā gūtā pieredze un pieļautās kļūdas norāda uz nepieciešamību uzlabot Eiropas ekonomikas pārvaldību, kam būtu jābalstās uz lielāku valstu atbildību par kopīgi pieņemto regulējumu un politikas pieeju, kā arī stingru sistēmu valstu ekonomikas politikas kontrolei Eiropas līmenī;
C. whereas the experience gained and mistakes made during the first decade of functioning of the economic and monetary union show a need for improved economic governance in the Union, which should be built on stronger national ownership of commonly agreed rules and policies and on a more robust surveillance framework at Union level for national economic policies;
D. tā kā pieredze rāda, ka pārmērīgs parāds un deficīts dažās dalībvalstīs var nopietni negatīvi ietekmēt citas dalībvalstis un visu eiro zonu kopumā;
D. whereas experience has shown that excessive debt and deficits in some Member States can have profound negative spill-over effects on other Member States and on the eurozone as a whole;
E. tā kā iedzīvotāji ievēl dalībvalstu parlamentus brīvās vēlēšanās un tādējādi tie ir piešķirto tiesību un pilsoņu deleģēto tiesību pārstāvji un garantētāji; tā kā Eiropas pusgada ieviešanā vajadzētu pilnībā ievērot dalībvalstu parlamentu prerogatīvas;
E. whereas the national parliaments are freely elected by the citizens and are therefore the representatives and the guarantors of the rights acquired and delegated by the citizens; whereas the introduction of the European Semester should fully respect the prerogatives of national parliaments;
F. tā kā parlamentu piekrišanas sniegšana attiecībā uz valstu budžetiem ir viens no demokrātijas stūrakmeņiem;
F. whereas parliamentary approval of public budgets is one of the foundations of democracy;
G. tā kā dalībvalstu parlamenti pašlaik savas likumdevēja funkcijas dala ar ES iestādēm un bieži vien tiem ir ierobežota kontrole pār savu valdību rīcību attiecībā uz politisko darbību Eiropas līmenī;
G. whereas the Member State parliaments now share their legislative role with the EU institutions and often only have limited control over the actions of their respective governments at European level;
H. tā kā vairums Savienības pilsoņu nav pietiekami informēti par mainītajiem un sarežģītajiem likumdošanas procesiem Eiropas Savienībā; tā kā pārredzamības trūkums nostājas veidošanas un likumdošanas procesā, jo īpaši Eiropadomē un ES Padomē, mazina pilsoņu uzticēšanos Eiropas integrācijai un Eiropas Savienības demokrātijai, kā arī apgrūtina aktīvu un konstruktīvu pilsoņu īstenotu kontroli;
H. whereas the amended and complex legislative processes of the European Union are insufficiently familiar to most Union citizens; whereas the lack of transparency in decision-making and opinion forming processes, particularly in the European Council and the Council of Ministers, is undermining citizens’ trust in European integration and the democracies of the European Union and is hindering the exercise of active, constructive control by citizens;
I. tā kā sabiedrības protesti pret taupības pasākumiem dažādās ES dalībvalstīs pauž pieaugošo neapmierinātību ar Eiropas integrācijas demokrātisko kvalitāti; tā kā ticamība demokrātiskai Eiropas integrācijai ir ļoti cietusi līdzšinējo eiro krīzes pārvarēšanas pasākumu veida dēļ;
I. whereas social protest movements against austerity measures in various EU Member States also express increasing dissatisfaction with the democratic quality of European integration; whereas the democratic credibility of European integration has suffered enormously from the manner in which the euro crisis has been dealt with to date;
J. tā kā dalībvalstu ekonomikas politikas efektivitāte, kas panākta, pastiprinot tās koordinēšanu, balstās uz šīs politikas demokrātisko leģitimitāti un pārskatabildību, iesaistoties valstu parlamentiem;
J. whereas the effectiveness of national economic policies, on the basis of closer coordination, depends on the democratic legitimacy and accountability of those policies, which in turn depends on the intervention of parliaments;
K. tā kā ir nepieciešamība nodrošināt lielāku mijiedarbību starp nodarbinātību, sociālo un ekonomisko politiku Eiropas pusgada kontekstā un tā kā tas jāpaveic tādā veidā, lai no tā labumu gūtu visas paaudzes un tiktu veicināta visu iesaistīto pušu demokrātiska pārskatatbildība, līdzdalība un leģitimitāte, tā kā ir svarīgi nodrošināt pilnvērtīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību;
K. whereas there is a need to ensure greater interaction between employment, social and economic policies in the context of the European Semester, and whereas this has to be done for the benefit of all generations and in a manner fostering democratic accountability, ownership and legitimacy of all actors involved; whereas an essential part of this is the full involvement of the European Parliament;
L. tā kā 2011. gada 24. martā dalībvalstis, kas piedalās paktā „Eiro plus”, vienojās par „izlēmīgu rīcību ES līmenī, lai veicinātu izaugsmi, stiprinot vienoto tirgu, mazinot vispārējā regulējuma slogu un veicinot tirdzniecību ar trešām valstīm”;
L. whereas on 24 March 2011 the participating Member States of the Euro Plus Pact agreed on taking ‘robust action at the EU level to stimulate growth by strengthening the Single Market, reducing the overall burden of regulation and promoting trade with third countries’;
M. tā kā Eiropas pusgads ir institucionāls process, ko vada ES iestādes, ar pastiprinātu dalībvalstu koordināciju, kura mērķis ir ES stratēģijas īstenošana, jo īpaši tās makroekonomiskajā nozīmē;
M. whereas the European Semester is an institutional process, under the leadership of the EU institutions, of increased coordination across Member States for the implementation of the EU strategy, notably in its macroeconomic dimension;
N. tā kā par ES budžetu saskaņā ar līgumiem kopīgi vienojas Eiropas Parlaments un Padome un valstu budžeta procedūras nosaka katras dalībvalsts konstitucionālā sistēma; tomēr tā kā stingrāka budžeta koordinācija nepārkāpj subsidiaritātes principu;
N. whereas the EU budget is jointly agreed by the European Parliament and the Council in accordance with the Treaties, and national budgetary procedures are governed by the constitutional system of each Member State; whereas, however, stronger budgetary coordination does not violate the subsidiarity principle;
O. tā kā saistībā ar kopējā tirgus lielajiem panākumiem Eiropas ekonomiku savienošanā ir vajadzīga arī budžeta koordinēšanas sistēma, ar kuras palīdzību varētu izmantot būtiskas sinerģijas iespējas;
O. whereas the great achievement of the common market in linking European economies needs to be coupled to a system of budgetary coordination in order to make use of substantial synergies;
P. tā kā pastāvīgas Eiropadomes prezidentūras izveide, kā to nosaka Lisabonas līgums, ir mainījusi Eiropas Savienības iestāžu līdzsvaru;
P. whereas the creation, by the Lisbon Treaty, of a stable presidency of the European Council has changed the Union’s institutional balance;
Q. tā kā strikti starpvaldību līmeņa koordinēšanas sistēma nebūs pietiekama LESD 121. panta prasību izpildei, jo tajā teikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu, tādēļ ar šādu sistēmu nebūtu iespējams nodrošināt nepieciešamo Savienības darbību jomās, uz kurām attiecas Kopienas metode;
Q. whereas a purely intergovernmental coordination system would be an inadequate response to the requirements of Article 121 TFEU, which states that the Member States shall regard their economic policies as a matter of common concern, and could not ensure the requisite action by the Union in the areas governed by the Community method;
R. tā kā ar Eiropas pusgada ieviešanu vajadzētu panākt lielāku un labi definētu Eiropas un dalībvalstu iesaistīšanos un tā rezultātā mainīs šo iestāžu darbs;
R. whereas the introduction of the European Semester should lead to the increased, well-defined involvement of the European and national parliaments and to changes in their work;
S. tā Eiropas Parlamentam ir koplēmuma pilnvaras budžeta procedūrā;
S. whereas the European Parliament has a codecision competence in the budgetary procedure;
T. tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģija un Nodarbinātības pamatnostādnes, kas balstītas uz LESD 148. pantu, nodrošina politiskās pamatnostādnes nodarbinātības un darba tirgus pasākumu īstenošanai, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;
T. whereas the European Employment Strategy and the Employment Guidelines based on Article 148 TFEU provide a policy framework for the employment and labour market measures to be implemented so as to meet the Europe 2020 objectives;
U. tā kā Eiropas Parlaments veica daļēji koplēmuma procedūras ieguldījumu 2010. gada integrēto nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanā;
U. whereas the European Parliament made a quasi-codecision contribution to the 2010 Integrated Employment Guidelines;
V. tā kā bezdarba līmenis Eiropā joprojām ir krietni virs 9 % un tā kā jo īpaši jauniešu bezdarba novēršana vēl joprojām ir viens no galvenajiem uzdevumiem; tā kā tāpēc nodarbinātības, darba tirgus un sociālā politika ir būtiska veicamo reformu sastāvdaļa, kas realizējama makroekonomikas uzraudzībā un stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētajā tematiskajā koordinācijā;
V. whereas the unemployment rate in Europe is still well above 9%, and especially unemployment of young people remains a major challenge; whereas employment, labour market and social policies are therefore an essential part of the reforms to be carried out under both the macroeconomic surveillance and the thematic coordination provided for by the Europe 2020 strategy;
W. tā kā stratēģijai „Eiropa 2020” un jaunajai pārvaldības struktūrai, kas noteikta saskaņā ar Eiropas pusgadu, vajadzētu būt tām, kas palīdzētu ES pārvarēt krīzi un novērst tās cēloņus; tā kā Eiropas Savienības sociālās aizsardzības augstais līmenis mazināja krīzes smagāko ietekmi un tā kā krīzei ir tālejošas sekas, un tā rada lielus saimnieciskās darbības zaudējumus, būtisku bezdarba palielinājumu, strauju produktivitātes kritumu un stipri novājina valsts finanses;
W. whereas the Europe 2020 strategy and the new governance structure anchored in the European Semester should help the EU deal with the crisis and its causes; whereas the EU’s high levels of social protection have cushioned the worst impact of the crisis, and whereas the legacy of the crisis is far-reaching and resulting in a large loss of economic activity, a substantial increase in unemployment, a steep fall in productivity and badly weakened public finances;
X. tā kā Eiropas semestrim ir divi mērķi — pārbaudīt budžeta disciplīnas piemērošanu dalībvalstīs un vienlaikus pārraudzīt „Eiropa 2020” programmas pienācīgu īstenošanu, nodrošinot šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus;
X. whereas the European Semester has two objectives: to verify the application of budgetary discipline by Member States and – at the same time – to monitor the proper delivery of the Europe 2020 programme by securing the financial means necessary for its implementation;
Y. tā kā Lisabonas stratēģijas neveiksmi būtībā var izskaidrot ar to, ka trūka skaidras pārraudzības procedūras attiecībā uz to, kā visi iesaistītie dalībnieki īstenoja šo stratēģiju, un tā kā tādēļ ir svarīgi mācīties no kļūdām, lai nodrošinātu panākumus „Eiropa 2020” darba kārtībai;
Y. whereas the failure of the Lisbon Strategy can essentially be attributed to the absence of any clear follow-up procedure for the implementation of this strategy by all actors concerned, and whereas it is important, therefore, to draw the right lessons that will ensure the success of the Europe 2020 agenda;
Z. tā kā, ņemot vērā dialogā par monetāro politiku gūto pieredzi, Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir loma demokrātiskajā pārskatatbildībā par ekonomikas politiku un budžeta uzraudzību;
Z. whereas, given the experience it has gained in the area of monetary dialogue, Parliament should be given a role in the democratic accountability of economic policies and budgetary surveillance;
AA. tā kā Padome ir veikusi būtiskus grozījumus konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos, ko ierosinājusi Komisija saistībā ar Eiropas pusgada pirmo gadu;
AA. whereas the Council has made substantial changes to the country-specific recommendations proposed by the Commission in the framework of the first year of the European Semester;
AB. tā kā ir stingri jāievēro sociālo partneru neatkarība koplīgumu slēgšanā un valstu algu noteikšanas sistēmas;
AB. whereas the autonomy of social partners to bargain collectively and the national systems of wage setting need to be strictly respected;
AC. ņemot vērā pieredzi, kas gūta parlamentu sanāksmēs, kuras katru gadu rīko Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja,
AC. having regard to the experience gained as a result of the interparliamentary meetings organised each year by Parliament’s Committee on Economic and Monetary Affairs;
Problēmu izklāsts
Outline of the challenges
3. uzskata, ka līdz turpmākam paziņojumam Eiropas pusgads ir piemērots pamats, lai īstenotu ES stratēģiju un efektīvu ekonomikas pārvaldību, jo īpaši eiro zonas dalībvalstīs, kas saistītas ar kopīgu atbildību, un ka aiz šā formulējuma uz likmes ir process vesela gada garumā ES iestādēm un dalībvalstīm;
Considers that, until further notice, the European Semester is the valid framework for the implementation of the EU strategy and for effective economic government, notably of the euro area Member States that are linked by a common responsibility, and that behind the wording a process over the full year is at stake for EU institutions and Member States;
5. atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm ir jāuzskata sava ekonomikas un fiskālā politika par kopēju interešu jautājumu un ka tādēļ ir jānostiprina Ekonomikas un monetārās savienības ekonomikas pīlārs, izmantojot lielāku saskaņošanu, lai ieviestu un īstenotu fiskālos pasākumus, kā arī efektīvu cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī esošo neizdevīgo pasākumu pakāpenisku izbeigšanu;
Reiterates that Member States should regard their economic and fiscal policies as a matter of common concern and that the economic pillar of Economic and Monetary Union, including its fiscal dimension, must therefore be strengthened through more coordination in the introduction and implementation of fiscal measures as well as an effective fight against tax fraud and tax evasion and the phasing-out of existing detrimental measures;
9. pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, kas palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus ar ES budžeta palīdzību; atgādina, ka Eiropas semestris sniedz labu iespēju veidot lielāku sinerģiju starp ES un dalībvalstu budžetiem;
Views as regrettable the lack of clarity in, and the overlapping of, the different instruments and budgetary lines through which the Europe 2020 targets are to be achieved via the EU budget; recalls that the European Semester provides a good opportunity to develop greater synergy between EU and Member State budgets;