natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spēcīgākais arguments par šādas iestādes veidošanu ir divu baseinu atšķirīgās īpašības, kurām vajadzīga atšķirīga pieeja zivju resursu pārvaldībā un zvejniecībā Vidusjūrā un Melnajā jūrā.
The strongest argument for the establishment of such a body is the different characteristics of the two basins that require different approaches to be taken in managing fisheries resources and fisheries in the Mediterranean and Black Seas.
Zivsaimniecības komiteja ir atkārtoti uzsvērusi, ka, veidojot turpmāko politiku, ir svarīgi ņemt vērā reģionālās īpatnības.
The Committee on Fisheries has repeatedly stressed the importance of taking into account regional specificities when shaping future policies.
Šī nostāja ir atspoguļota daudzos EP pieņemtajos dokumentos, tostarp Zivsaimniecības komitejas sagatavotajā pastāvīgajā ziņojumā par kopējās zivsaimniecības politikas reformu ( Maria do Céu Patrão Neves ziņojums).
This position is reflected in numerous documents adopted by the EP, including the own initiative report on the reform of the Common Fisheries Policy prepared by the Committee on Fisheries (Patrão Neves report).
Acīmredzot jebkurā politikā, kuru piemēro Melnās jūras zvejniecībai, jāņem vērā vispārējais ilgtspējas princips, kuru Eiropas Savienība piemēro savām jūrām.
Evidently, any policy that is applied to Black Sea fisheries should take into account the general principle of sustainability that the European Union applies for its seas.
Šī jaunā, īpašā Melnās jūras reģiona pārvaldības iestāde saskarsies ar daudzām problēmām, bet referente uzskata, ka tas Eiropas Savienībai ir labs izejas punkts.
The challenges this new separate Black Sea management body will face are numerous, but the rapporteur believes that it is a good starting point for the EU.
Šajā sakarā referente atzinīgi vērtē aktīvo dialogu, kuru nesen Eiropas Komisija uzsāka ar tādiem galvenajiem Melnās jūras reģiona dalībniekiem kā Krievijas Federācija un Turcija.
In this context, the rapporteur welcomes the active dialogue that the European Commission has recently launched with key players in the Black Sea region like the Russian Federation and Turkey.
Referente uzskata, ka Eiropas Komisija ir uz pareizā ceļa, veidojot darba grupas ar abām minētajām valstīm, lai apspriestu sadarbības veidu un sīkāku informāciju.
In particular, the rapporteur considers that the European Commission is on the right track in establishing working groups with these two countries in order to discuss the form and details of their cooperation.
Eiropas Komisija un Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD saskaras ar grūtu uzdevumu — iespējami tuvināt Turcijas, Gruzijas, Krievijas Federācijas un Ukrainas darbību ES kopējās zivsaimniecības politikas principiem, vienlaikus saskaņojot minētos principus ar šo valstu interesēm Melnās jūras reģionā.
The European Commission and DG MARE face a challenging task to bring Turkey, Georgia, Russian Federation and Ukraine as close as possible to the principles of the Common Fisheries Policy of the EU, while balancing this with their interests in the Black Sea.
Tomēr baseina nākotnei, piekrastes teritoriju attīstībai un zvejniecības ekoloģijai ir svarīgi, ka šie centieni pieņemamā un saprātīgā laika posmā dotu konkrētus rezultātus.
However, it is essential for the future of the basin, the development of coastal areas and the ecology of fisheries that these efforts bring concrete results within acceptable and reasonable period of time.
Eiropas zivsaimniecībai ir stingri izveidota reģionālā struktūra, kurā katram atsevišķam reģionam ir savas īpatnības; tam nepieciešama reģionāla pieeja attiecībā uz zvejniecības pārvaldību.
European fisheries have a strongly established regional structure, where every separate region has its specificities; this requires a regional approach with regards to the management of fisheries.
Tāpēc referente iesaka divu līmeņu pieeju lēmuma pieņemšanas procesā, ko organizē šādi:
For this reason, the rapporteur recommends a two level approach in the decision making process, organised as follows:
- Eiropas līmenī (pieņemot kopīgos principus, regulējumu un ilgtermiņa mērķus, kā arī ceļvedi to sasniegšanai),
- at a European level (accepting the common principles, framework and long term goals, as well as the roadmap to achieve them)
- reģionālā līmenī (nosakot un izveidojot atbilstošu šo mērķu sasniegšanas veidu.
- at a regional level (identifying and setting the appropriate way to achieve these goals.
Piemēram, vietējiem lēmuma pieņēmējiem jāpiešķir pilnvaras noteikt zvejniecības pārvaldības veidu reģionā, neatkāpjoties no kopīgajām normām).
For instance, local decision makers should have the power to determine how to manage the fisheries in the region, without deferring from the common norms).
Šādas divu līmeņu pieejas piemērošana un lēmumu pieņemšana atbilstošā politiskajā līmenī padarīs politiku vienkāršāku un ekonomiski pamatotāku.
Applying this two level approach and making decisions at an appropriate political level will make policies simpler and economically more justified.
Tādējādi Melnajai jūrai būtu jāizveido reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija ( RFMO ), pamatojoties uz tās iestādes paraugu, kura jau darbojas Baltijas jūras reģionā.
As a consequence, a regional fisheries management organisation (RFMO) for the Black Sea should be established, based on the example of the body that exists in the Baltic Sea.
Visām Melnās jūras reģiona valstīm, kā arī ES, jābūt līgumslēdzējām pusēm šajā RMFO .
All Black Sea States as well as the EU should be contracting parties in this RFMO.
Reģionālajai komitejai jāuzrauga krājumu stāvoklis visā Melnajā jūrā un jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja un kvotas visām valstīm reģionā, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem.
The regional committee should monitor the state of stocks in the entire Black Sea, and determine the TACs and quotas for all countries in the region on the basis of scientific advice.
Zvejniecības pārvaldība būtu daudz efektīvāka, ja ierobežojošus pasākumus attiecībā uz apdraudētām sugām piemērotu visām Melnās jūras reģiona valstīm un ne tikai Bulgārijai un Rumānijai.
Fisheries management would be much more effective if restrictive measures concerning endangered species were applied to all Black Sea countries and not only to Bulgaria and Romania.
Referente uzskata, ka zvejniecības pārvaldības reģionālās organizācijas izveidošanai Melnās jūras reģionā ir spēcīgs pamatojums.
The rapporteur believes that the creation of a regional organisation for fisheries management in the Black Sea is strongly justified.
Šī iestāde ļaus pastāvēt līdzās dažādiem zvejas veidiem ar kopīgu mērķi — atjaunot un saglabāt Melnās jūras zvejniecības resursus.
This body will allow the co-existence of fishing practices with the single aim to recover and preserve the Black Sea’s fisheries resources.
Līdz šim zvejniecības pārvaldību Melnās jūras reģionā nekoordinēja saskaņoti starp valstīm, kurām ir robeža ar Melno jūru.
Up to now, fisheries management in the Black Sea has lacked the necessary coherent coordination among bordering countries.
Tāpēc vajadzīga institucionalizēta šo valstu sadarbība zivju krājumu saglabāšanas jomā.
This requires the institutionalised cooperation among these countries on the preservation of fish stocks.
Ar šo iniciatīvu pasākumus, kuri paredzēti ES kopējā zivsaimniecības politikā, piemēros visā Melnās jūras baseinā.
Through this initiative, the measures laid out in the EU’s Common Fisheries Policy will be applied across the entire Black Sea basin.
Šī argumenta pamatā ir zinātnisks pētījums, kurā norādīts, ka institucionalizētai sadarbībai ir liela nozīme jūras dzīvo resursu ilgtspējīgas ekspluatācijas nodrošināšanā ilgtspējīgas attīstības kontekstā.
This argument is underpinned by scientific research showing that institutionalised cooperation is vital for the sustainable exploitation of living marine resources in the context of sustainable development.
Svarīgi uzsvērt, ka šādas organizācijas izveidošana apstiprinās ES iesaistīšanos reģiona zvejniecības ilgtspējīgā attīstībā, jo ilgtermiņā tai būs labvēlīga ietekme uz Melnās jūras reģiona valstīm.
It is important to underline that the establishment of such an organisation will affirm the EU’s engagement in the region with regards to the sustainable development of fisheries, because it will have beneficial effects for all Black Sea States on the long run.
Vienlaikus, institucionalizējot reģionālo sadarbību zvejniecības jomā, šī reģionālā organizācija ļautu Eiropas Savienībai izvirzīt starptautiskās zvejniecības sadarbības ar Turciju, Ukrainu, Gruziju un Krieviju priekšplānā principus, kuri noteikti kopējā zivsaimniecības politikā.
At the same time, by institutionalising regional cooperation in the field of fisheries, this regional organisation would allow the EU to put its principles set out in the Common Fisheries Policy at the heart of international fisheries cooperation with Turkey, the Ukraine, Georgia and Russia.
Referente uzskata, ka Eiropas Savienībai jāizmanto visi diplomātijas un finanšu līdzekļi, piemēram, Austrumu partnerības iniciatīva, Euronest parlamentārā asambleja un dažādi Eiropas finansējuma veidi, lai sasniegtu prioritātes sarunās ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis.
The rapporteur considers that the European Union should use all its diplomatic and financial resources, such as the Eastern Partnership Initiative, Euronest Parliamentary Assembly and various forms of European funding to achieve its priorities while negotiating with countries outside the EU.
Referente uzstāj, ka jāpieņem tikai uz zinātniskiem pētījumiem balstīti lēmumi.
The report insists on the need for science-based decisions.
Turklāt ES jāattīsta iespējami plaša sadarbība starp pētniecības institūtiem visās dalībvalstīs, neaprobežojoties tikai ar pētnieku grupām.
Moreover, the EU must develop the widest possible cooperation between research institutes in all Member States, which is not entirely limited to research teams.
Šim nolūkam jānodrošina atbilstošs ES finansējums.
Adequate EU funding should be ensured for this purpose.
Citādi nebūs iespējams iegūt pilnīgu informāciju par zivju krājumu faktisko stāvokli, un lēmumi par Melnās jūras zvejniecības pārvaldību tiks nopietni apšaubīti.
Otherwise it will be impossible to get a full picture of the actual situation of fish stocks and decisions on the management of Black Sea fisheries will be subjected to serious doubts.
Ziņojumā uzmanība pievērsta to pētījumu nozīmei, kas attiecas uz visdrošāko dziļūdens krājumu zvejas metožu noteikšanu, īpaši attiecībā uz Japānas jūras gliemezi ( Rapana venosa ).
The report focuses on the importance of research to define the safest fishing techniques for demersal stocks, particularly the veined rapa whelk ( Rapana venosa ).
Tam ir īpaša nozīme attiecībā uz Melnās jūras ekosistēmu, jo ir zināms, ka Japānas jūras gliemezis ir „plēsoņa bez pretinieka” un tādējādi rada lielu spiedienu uz tādiem jūras dabīgajiem filtriem kā Vidusjūras ēdamgliemene ( Mythilus galloprovincialis ) un svītrotais venuss ( Chamelea gallina ), kā arī nopietni apdraud Melnās jūras ekoloģisko līdzsvaru.
This is of particular importance for the ecosystem of the Black Sea, as it has been revealed that Rapa whelk is in the position of ‘a predator without enemy‘ thus exercising great pressure on natural filters of sea waters like blue mussel ( Mythilus galloprovincialis ) and striped venus clam ( Chamelea gallina ), and seriously endangering the ecological balance of the Black Sea.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the list of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa and on setting up a mechanism for establishing this list
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0662 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0662 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7–0365/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 77(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0365/2010 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A7-0237/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0237/2011 ),
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUM S
DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai
on the list of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa and on setting up a mechanism for establishing this list
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 77(2) thereof,
(1) Balstoties uz 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu 1985. gada 14. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu
(1) On the basis of Article 17(3) (a) of the Convention implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985
Šie lēmumi būtu jāpielāgo Eiropas Savienības institucionālajai sistēmai un tiesiskajam regulējumam.
These Decisions should be adapted to the institutional and legal framework of the European Union.
(2) Trešo valstu izdoto ceļošanas dokumentu saraksti būtu sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka to dalībvalstu iestāžu rīcībā, kas nodarbojas ar vīzu pieteikumu apstrādi un robežkontroli, ir precīza informācija par trešo valstu valstspiederīgo uzrādītajiem ceļošanas dokumentiem.
(2) The lists of travel documents issued by third states should be monitored systematically to ensure Member States' authorities dealing with the processing of visa applications and border control have accurate information at their disposal about the travel documents presented by third country nationals.
Apmaiņa ar informāciju starp dalībvalstīm par izdotajiem ceļošanas dokumentiem un par to, vai dalībvalstis šos ceļošanas dokumentus atzīst, kā arī visa saraksta pieejamība sabiedrībai, būtu jāmodernizē un jāpadara efektīvāka.
Exchanges of information between Member States on the travel documents issued and on Member States' recognition of these travel documents and making available of the entire compilation to the public should be modernised and made more efficient.
(2a) Ceļošanas dokumentu sarakstam ir divkāršs mērķis, proti, pirmkārt, tas ļauj robežkontroles iestādēm pārbaudīt, vai attiecīgais ceļošanas dokuments ir atzīts par tādu, kas ļauj šķērsot ārējās robežas, kā noteikts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)
(2a) The purpose of the list of travel documents is twofold: on the one hand it allows border control authorities to verify whether a given travel document is recognised for the purpose of crossing the external borders as set out in Article 5 (1)(a) of Regulation(EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code)
(3) Saskaņā ar 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu
(3) Under Article 48(1)(c) of Regulation (EC) 810/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 establishing a Community Code on Visas
(4) Būtu jāizveido mehānisms, kas nodrošinātu, ka ceļošanas dokumentu saraksts tiek pastāvīgi atjaunināts ▌.
(4) A mechanism should be established to ensure that the list of travel documents is constantly updated ▌.
(4a) Ņemot vērā to, ka ceļošanas dokumentu drošība ir nozīmīga saistībā ar to iespējamu atzīšanu, Komisijai attiecīgā gadījumā ar dalībvalstu ekspertu palīdzību būtu jāsniedz tehnisks novērtējums.
(4a) Considering the relevance of the security of the travel documents with regard to their possible recognition, where appropriate, the Commission, assisted by experts of the Member States, should provide a technical assessment.
(5) Ceļošanas dokumentu atzīšana, lai to turētāji varētu šķērsot ārējās robežas un tajos drīkstētu ielīmēt vīzu, ir dalībvalstu kompetencē , un tā tam vajadzētu būt arī turpmāk.
(5) Member States are and should remain competent for the recognition of travel documents for the purpose of allowing the holder to cross the external borders and affixing a visa.
(6) Dalībvalstīm būtu jāpaziņo sava nostāja attiecībā uz visiem ceļošanas dokumentiem un būtu jācenšas saskaņot savu nostāju par dažādiem ceļošanas dokumentu veidiem.
(6) Member States should notify their position in relation to all travel documents and endeavour to harmonise their positions on the different types of travel documents.
Ņemot vērā to, ka, ja dalībvalsts nav paziņojusi savu nostāju par kādu ceļošanas dokumentu, tas var radīt problēmas attiecīgā ceļošanas dokumenta turētājam, būtu jāizveido mehānisms, lai noteiktu, ka dalībvalstu pienākums ir paziņot savu nostāju par šo dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu.
Since a Member State 's failure to notify its position with regard to a travel document may cause problems to holders of this travel document, a mechanism should be established to place an obligation on Member States to express their position on the recognition and non-recognition of these documents.
Šis mehānisms neliedz dalībvalstīm jebkurā brīdī paziņot par nostājas maiņu.
This mechanism does not preclude Member States to notify a change of their position in any given moment.
(6a) Ilgtermiņā būtu jāizveido tiešsaistes datubāze, kurā būtu visu ceļošanas dokumentu paraugi, lai robežkontroles iestādēm un konsulāriem darbiniekiem atvieglotu attiecīgā ceļošanas dokumenta pārbaudi.
(6a) An online database containing specimens of all travel documents should be established in the long term to facilitate the examination of a given travel document by border control authorities and consular staff.
Šī datubāze būtu jāatjaunina atbilstoši visām izmaiņām, kā minēts šā lēmuma 4. panta 3. punktā.
That database should be kept up to date in line with any changes as referred to in Article 4(3) of this Decision.
(7) Komisijai informatīvā nolūkā būtu jāsagatavo neizsmeļošs saraksts ar zināmajām fantāzijas un maskētajām pasēm, par kurām dalībvalstis tai ir paziņojušas.
(7) For information purposes, the Commission should draw up a non-exhaustive list of known fantasy and camouflage passports brought to its attention by the Member States.
Uz sarakstā iekļautajām fantāzijas un maskētajām pasēm atzīšanu vai neatzīšanu neattiecina.
The fantasy and camouflage passports which are on the list are not subject to recognition or non recognition.
Šādas pases to turētājam nedod tiesības šķērsot ārējās robežas, un tajās nedrīkst ielīmēt vīzu.
They do not entitle their holder to cross the external borders and may not be endorsed with a visa.
(7 a ) Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus ceļošanas dokumentu saraksta apkopošanai un atjaunināšanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(7 a ) In order to ensure uniform conditions for compiling and updating of the list of travel documents, implementing powers should be conferred on the Commission.
Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu
Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 laying down the rules and general principles concerning mechanisms for control by the Member States of the Commission's exercise of implementing powers
(7 b ) Ceļošanas dokumentu saraksta sagatavošanai un atjaunināšanai būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, ņemot vērā to, ka šīs darbības ir tikai izdoto ceļošanas dokumentu apkopošana.
(7 b ) The advisory procedure should be used for drawing-up and updating the list of travel documents, given that those acts merely constitute the compilation of issued travel documents.
OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. , attiecībā uz jomu, kura minēta 1. panta A, B un C punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem
36 , which falls within the area referred to in Article 1, points (A), (B) and (C) of Council Decision 1999/437/EC of 17 May 1999 on certain arrangements for the application of that Agreement
OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp. , attiecībā uz jomu, kura minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un C punktā, tos lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
52 , which fall within the area referred to in Article 1, points (A), (B) and (C), of Council Decision 1999/437/EC read in conjunction with Article 3 of Council Decision 2008/146/EC
(11) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro.
(11) In accordance with Articles 1 and 2 of the Protocol on the position of Denmark annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, Denmark is not taking part in the adoption of this Decision and, is not bound by it or subject to its application.
Ņemot vērā to, ka šis lēmums papildina Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo lēmumu , izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos valsts tiesību aktos.
Given that this Decision builds upon the Schengen acquis Denmark shall, in accordance with Article 4 of that Protocol, decide within a period of six months after the Council has adopted this Decision whether it will implement this Decision in its national law.
(12) Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā
(12) This Decision constitutes a development of provisions of the Schengen acquis in which the United Kingdom does not take part, in accordance with Council Decision 2000/365/EC of 29 May 2000 concerning the request of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to take part in some of the provisions of the Schengen acquis
(13) Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā
(13) This Decision constitutes a development of provisions of the Schengen acquis in which Ireland does not take part, in accordance with Council Decision 2002/192/EC of 28 February 2002 concerning Ireland's request to take part in some of the provisions of the Schengen acquis
(14) Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kura pamatā ir Šengenas acquis vai kurš citādi uz to attiecas 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē.
(14) As regards Cyprus, this Decision constitutes an act building upon the Schengen acquis or otherwise related to it within the meaning of Article 3(2) of the 2003 Act of Accession.
(15) Šis lēmums ir akts, kura pamatā ir Šengenas acquis vai kurš citādi uz to attiecas 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē,
(15) This Decision constitutes an act building upon the Schengen acquis or otherwise related to it within the meaning of Article 4(2) of the 2005 Act of Accession,
Priekšmets un darbības joma
Subject matter and Scope