natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1) visi ar Lisabonas līgumu saskaņā ierosinātie tiesību akti ir nelikumīgi, jo Eiropas iedzīvotājiem liedza piedalīties referendumā par Līguma pieņemšanu;
1) All legislation enacted under the Lisbon Treaty is democratically illegitimate because the people of Europe were denied a referendum on the adoption of the Treaty.
2) nolīguma projekts bija pieejams tikai 27. maijā un tikai ierobežotam deputātu skaitam; to iesniedza „zaļās nedēļas” laikā, kad EP deputāti parasti uzturas ievēlēšanas valstī, un līdz ar to tikai nedaudzi varēja iepazīties ar nolīguma saturu; tiem deputātiem, kuri nolīgumu izlasīja, bija jāparaksta apliecinājuma deklarācija, ka viņi neizpaudīs tā saturu;
2) The draft Agreement was only made available on 27th May to a restricted number of MEPs; this was during a 'Green Week' when MEPs are expected to be at home in their constituencies so few were available to read it; those who did read it were required to sign a 'Declaration of Honour' agreeing not to disclose its contents.
3) attiecīgie konfidenciālie un privātie finanšu dati ir atsevišķu personu, nevis Eiropas Savienības vai Parlamenta īpašums.
3) This confidential and private financial data belongs to the individual not to the European Union or the Parliament.
Ja šāds nolīgums ir vajadzīgs, tam ir jābūt starptautiskam nolīgumam, ko noslēgušas demokrātiskas, vēlētāju ievēlētas valdības, kuras ir atbildīgas vēlētāju priekšā.
If such an Agreement is required then it should be by international agreement entered into by democratic governments elected and answerable to their voters.
Šāds tiesību akts var būt nelikumīgs arī tādēļ, ka neatbilst dalībvalstīs spēkā esošajiem tiesību aktiem par datu aizsardzību attiecībā uz informācijas izpaušanu aizjūras trešām personām.
Such legislation may also be illegal under existing national legislation on data protection concerning the sharing of information with overseas third parties.
Līdz ar to es un mani kolēģi no Apvienotās Karalistes Neatkarīgās partijas balsosim pret, un līdzīgi rīkoties mēs mudinām visu dalībvalstu visus EP deputātus, kuri aizstāv demokrātisku valstu suverenitāti.
Therefore I, and my UK Independence Party colleagues will vote against and we urge all MEPs from all nations who believe in democratic national sovereignty to do the same
par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā
on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe
Referents: José Bové
Rapporteur : José Bové
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejAS ATZINUMS 17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 17
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejAS ATZINUMS .............21
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” ( COM(2009)0591 ) un paziņojumam pievienotos dažādos darba dokumentus,
– having regard to the Commission communication entitled ‘A better functioning food supply chain in Europe’ ( COM(2009)0591 ) and the various working documents annexed to this communication,
– ņemot vērā Agrārās un pārtikas nozares konkurētspējas augsta līmeņa grupas 2009. gada 17. marta galīgos ieteikumus
– having regard to the final recommendations of the High Level Group on the Competitiveness of the Agro-Food Industry of 17 March 2009
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. marta rezolūciju par pārtikas cenām Eiropā
– having regard to its resolution of 26 March 2009 on ‘food prices in Europe’
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0191 . ,
Texts adopted of that date, P6_TA(2009)0191 ,
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 19. februāra deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu
– having regard to its declaration of 19 February 2008 on ‘investigating and remedying abuse of power by large supermarkets operating in the European Union’
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0054 . ,
Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0054 ,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. martā pieņemtos secinājumus par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā
– having regard to the conclusions adopted by the Council on 29 March 2010 on a better functioning food supply chain in Europe
– ņemot vērā ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku ziņojumu „Agrārā uzņēmējdarbība un tiesības uz pārtiku”,
– having regard to the report ‘Agribusiness and the right to food’ by the United Nations Special Rapporteur on the Right to Food,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7‑0225/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Environment, Public Health and Food Safety and of the Committee on Internal Market and Consumer Protection ( A7‑0225/2010 ),
A. tā kā nesenā pārtikas un preču cenu nepastāvība ir izraisījusi lielas bažas par Eiropas un pasaules pārtikas apgādes ķēdes darbību;
A. whereas recent food and commodity price volatility has raised great concerns about the functioning of the European and global food supply chains,
B. tā kā pārtikas apgādes ķēde nedarbojas, kā pienākas, ko pierāda tas, ka kopš 1996. gada pārtikas cenas ir cēlušās par 3,3 % gadā, taču lauksaimnieku saņemtās cenas ir kāpušas tikai par 2,1 %, savukārt darbības izmaksas ir palielinājušās par 3,6 %;
B. whereas, although food prices have risen by 3.3% per year since 1996, the prices farmers receive have only risen by 2.1% whilst operational costs have increased by 3.6%, proving that the food supply chain is not functioning properly,
C. tā kā Komisijas paziņojumā atzīts, ka „šīs izmaiņas ir izraisījušas ievērojamas grūtības lauksaimniecības produktu ražotājiem un norāda uz to, ka patērētāji nesaņem produktus par taisnīgu cenu”
C. whereas the Commission communication acknowledges that ‘these changes have caused considerable hardship for agricultural producers and imply that consumers are not getting a fair deal’,
D. tā kā galapatēriņa cenas vidēji saglabājās iepriekšējā līmenī vai pat palielinājās, lai gan 2008. gadā strauji kritās lauksaimniecības preču cenas;
D. whereas end-consumer prices on average remained constant or even increased despite the sharp decline in agricultural commodity prices in 2008,
E . tā kā līdzsvarotas komercattiecības ne tikai uzlabotu pārtikas apgādes ķēdes darbību, bet arī sniegtu priekšrocības lauksaimniekiem;
E . whereas balanced commercial relations would not only improve the functioning of the food supply chain but would also benefit farmers,
F. tā kā negodīgas komercprakses izplatīšanās pašlaik apdraud lauksaimnieku spējas ieguldīt un ieviest inovācijas (jo īpaši zaļajās tehnoloģijās, klimata pārmaiņu mazināšanā un atjaunīgās enerģijas avotos, turklāt lauksaimniekiem ir izvirzīti augsti vides standarti un šīs prasības tiks pastiprinātas kopējā lauksaimniecības politikā laikposmam pēc 2013. gada);
F. whereas the proliferation of unfair commercial practices today is undermining the farmers’ capacity to invest and innovate (especially in green technologies, climate mitigation and renewable energy sources, while farmers are required to meet high environmental standards, and these requirements will be further strengthened in the post-2013 Common Agricultural Policy),
G. tā kā pārtikas apgādes ķēdes radītā lauksaimniecības pievienotās vērtības daļa no 31 % 1995. gadā samazinājās līdz 24 % 2005. gadā 25 dalībvalstu ES un tā kā nākamo gadu sākotnējie rādītāji liecina par turpmāku tās daļas samazinājumu, kas nonāk atpakaļ pie lauksaimniekiem, savukārt pārstrādātāju, vairumtirgotāju un/vai mazumtirgotāju un uzņēmēju, kuri darbojas ārpus pārtikas apgādes ķēdes, peļņa pastāvīgi pieaug;
G. whereas the share of agricultural value added from the food supply chain has dropped from 31% in 1995 to 24% in 2005 in the EU-25, and whereas preliminary figures for the following years show a further decrease of the share returning to farmers, against a constant increase of margins by processors, wholesale traders and/or retailers and economic operators outside the food supply chain,
H. tā kā 2009. gadā 27 dalībvalstu ES vidējie lauksaimnieka ienākumi samazinājās par vairāk nekā 12 %, kas nozīmē, ka lauksaimnieki vairs negūst taisnīgu samaksu par savu darbu, un tā kā, neraugoties uz šādu situāciju, lauksaimniekiem un lauksaimniecības pārtikas nozarei joprojām ir jāražo ārkārtīgi augstiem kvalitātes standartiem atbilstoši pārtikas produkti par patērētājiem pieejamām cenām un saskaņā ar KLP noteiktajiem mērķiem;
H. whereas the average farmer’s income decreased by more than 12% in the EU-27 in 2009, meaning that farmers can no longer generate a fair income from their work, and whereas, despite this, farmers and the agri-food sector still have to produce food products that meet extremely demanding quality standards at prices that are affordable to consumers, in line with the objectives defined under the CAP,
I. tā kā pārtikas apgādes ķēdē ir iesaistīti lauksaimnieki, „lauksaimnieku” kooperatīvi un ražotāju organizācijas, pārtikas pārstrādes nozare, vairumtirgotāji, mazumtirgotāji, lielveikalu ķēdes, ēdināšanas uzņēmumi, restorāni, tiešie piegādātāji no pašnodrošinājuma saimniecībām, privātie ražotāji un patērētāji, kā arī uzņēmēji, kuri darbojas ārpus pārtikas apgādes ķēdes, tādi kā sabiedrisko attiecību un reklāmas kompānijas, sagādnieki transporta un loģistikas, enerģētikas un iekārtu, pakošanas, tehnisko līdzekļu, palīgpakalpojumu un tehnoloģiju jomā un konsultāciju pakalpojumu sniedzēji; tā kā šī sazarotība un lielā daudzveidība jāņem vērā, lai uzlabotu visas ķēdes ilgtspējību;
I. whereas the food supply chain involves farmers, “farmers”’ co-operatives and producer organisations, food processing industries, wholesalers, retailers, supermarket chains, catering, restaurants, direct supply from subsistence, private production and consumers but also economic operators from outside the food supply chain, such as communications and promotions companies, suppliers of transport and logistics, energy and utilities, packaging, technical resources, additives, technologies and suppliers of consultancy services; whereas this complexity and high diversity must be taken into account in order to improve the sustainability of the whole chain,
J. tā kā Komisijas paziņojumā norādīts uz tādām smagām problēmām kā dominējošā pircēja varas ļaunprātīga izmantošana, negodīga līgumslēgšanas prakse (tostarp maksājumu kavēšana), vienpusīgas līguma noteikumu izmaiņas, avansa maksājumi par darījumu sarunu sākšanu, ierobežota piekļuve tirgum, informācijas trūkums par cenu veidošanu un peļņas daļas sadali visā pārtikas apgādes ķēdē un šīs problēmas ir cieši saistītas ar aizvien lielāko koncentrāciju ražošanas, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarē;
J. whereas the Commission communication identifies serious problems such as abuse of dominant buyer power, unfair practices in contracting (including late payments), unilateral contractual modifications, advance payments for access to negotiations, restricted market access, lack of information on price building and the distribution of profit margins throughout the food chain, closely linked to increased concentration in the input, wholesale and retail sectors,
K. tā kā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumā ieteikts sekmēt un atvieglināt lauksaimniecības nozares pārstrukturizāciju un konsolidāciju, mudinot veidot brīvprātīgas lauksaimniecības produktu ražotāju organizācijas;
K. whereas the Commission communication of 28 October 2009 recommends promoting and facilitating the restructuring and consolidation of the agricultural sector by encouraging the creation of voluntary agricultural producer organisations,
L. tā kā globalizācija un koncentrācijas process, jo īpaši mazumtirdzniecības sektorā, ir radījis situāciju, kurā pastāv nelīdzsvarotas attiecības starp dažādiem pārtikas apgādes ķēdes dalībniekiem, un šodienas realitāte ir tāda, ka skaitliski niecīga ļoti ietekmīgu mazumtirgotāju daļa tieši vai netieši nosaka darījumu sarunas ar 13,4 miljoniem lauksaimnieku un 310 000 lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu visā Savienībā;
L. whereas globalisation and the processes of concentration, especially at retail level, have created a situation of imbalance as between the different players in the food chain, and today's reality is one of a tiny number of all-powerful retailers who negotiate directly or indirectly with 13.4 million farmers and 310 000 agri-food enterprises Union-wide,
M. tā kā pārmērīga koncentrācija samazina produktu daudzveidību, kultūras mantojumu, mazumtirdzniecības veikalu skaitu, darbvietas un iztikas līdzekļus,
M. whereas excessive concentration leads to losses in product diversity, cultural heritage, retail outlets, jobs and livelihoods,
N. tā kā Komisija norāda, ka nelīdzsvarotie līgumu noteikumi saistībā ar nevienlīdzīgām sarunu vešanas pozīcijām nelabvēlīgi ietekmē pārtikas apgādes ķēdes konkurētspēju, jo mazāki, taču efektīvāki tirgus dalībnieki var būt spiesti darboties ar zemākiem peļņas rādītājiem, kas ierobežo to iespējas un motivāciju ieguldīt labākā produktu kvalitātē un ražošanas procesu inovācijā;
N. whereas the Commission states that contractual imbalances associated with unequal bargaining power have a negative impact on the competitiveness of the food supply chain, as smaller but efficient actors may be obliged to operate under reduced profitability, limiting their ability and incentives to invest in improved product quality and innovation of production processes,
O. tā kā pārtikas produktus brīvi tirgo iekšējā tirgū un ražotāju (organizāciju), pārstrādātāju, iepircēju un mazumtirgotāju sarunu par cenām rezultātu bieži vien nosaka cenu tendences pasaules tirgū;
O. whereas food products are traded freely in the internal market and the outcome of price negotiations between producers (organisations), processors, traders and retailers is often determined by price developments in the world market,
P. tā kā milzīgās skaitliskā daudzuma un ekonomiskās ietekmes atšķirības starp lauksaimniekiem un mazumtirgotājiem skaidri liecina par nelīdzsvarotu pārtikas apgādes ķēdi; tā kā, lai līdzsvarotu skaitliskos rādītājus, ir jāveicina lauksaimnieku ekonomisko organizāciju attīstība; tā kā izšķiroša nozīme lauksaimnieku ietekmes un sarunu vešanas pozīciju nostiprināšanā ir kooperatīviem;
P. whereas the enormous difference in numbers and economic power between farmers and retailers is a clear indication of an imbalanced food supply chain whereas in order to balance out the numbers it is necessary to promote the development of economic organisations of farmers; whereas cooperatives play a central role by increasing their influence and negotiating power,
Q. tā kā Eiropas Savienība ir integrēta pasaules tirdzniecībā un ar līgumu ir saistīta ar to;
Q. whereas the European Union is integrated in, and bound by treaty to, world trade,
R. tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja un eksportētāja un ES lauksaimniecības produktu imports 2008. gadā palielinājās aptuveni par 10 %, sasniedzot 98 600 miljonus euro , savukārt lauksaimniecības produktu eksports pieauga gandrīz par 11 %, sasniedzot 75 200 miljonus euro ;
R. whereas the European Union is the world’s largest agricultural importer and exporter, with the EU’s agricultural imports rising in 2008 by some 10% to EUR 98 600 million and agricultural exports rising by nearly 11% to EUR 75 200 million,
2. aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties risināt problēmu, ko rada netaisnīga peļņas sadale pārtikas apgādes ķēdē, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimnieku pienācīgiem ienākumiem; atzīst, ka nolūkā stimulēt ilgtspējīgas un ētiskas ražošanas sistēmas, ir jākompensē lauksaimnieku ieguldījumi un saistības šajās jomās; uzsver, ka jāpārtrauc cīņa par ietekmi un jāveido uz sadarbību balstītas attiecības;
Calls on the Commission and Member states to urgently address the problem of unfair distribution of profits within the food chain, especially with regard to adequate incomes for farmers; recognises that to stimulate sustainable and ethical production systems farmers need to be compensated for their investments and commitments in these areas; emphasises that power struggles must give way to cooperative relationships;
3 norāda, ka visi Romas līgumā minētie lauksaimniecības jomas mērķi (palielināta produktivitāte, pienācīga pārtikas apgāde, samērīgas patēriņa cenas, tirgus stabilizācija) ir sasniegti, izņemot vienu mērķi, proti, nodrošināt taisnīgus ienākumus lauksaimniekiem; tādēļ aicina Komisiju to pienācīgi ņemt vērā visos budžeta priekšlikumos;
3 Notes that all the agriculture-related objectives referred to in the Treaties of Rome (increased productivity, adequate food supply, reasonable consumer prices, market stabilisation) have been attained, with the exception of the objective of fair income in agriculture; calls on the Commission therefore to take proper account of this in all budgetary proposals;
6. pauž nožēlu par Komisijas vilcināšanos veikt pētījumu par peļņas daļas sadali visā apgādes ķēdē, lai gan šāda pētījuma veikšana bija apstiprināta 2009. gada budžeta procedūrā;
Deplores the reluctance of the European Commission to carry out a study of the distribution of profit margins throughout the supply chains as agreed with regard to the 2009 budget procedure;
9. mudina Komisiju saglabāt pārtikas apgādes ķēdes augsta līmeņa grupu kā pastāvīgu diskusiju forumu, jo ir pierādījies, ka tas ir nozīmīgs instruments, lai apzinātu problēmas, ierosinātu ieteikumus un pieņemtu stratēģijas nolūkā izlīdzināt pašreizējo nelīdzsvaroto situāciju;
Urges the Commission to maintain the high-level group on the food distribution chain as a permanent forum for discussion, as it has proved a significant instrument for identifying problems, making recommendations and adopting strategies with a view to remedying the current situation of imbalance;
11. norāda, ka dažās valstīs pārtikas pārstrādes nozare gūst lielāko peļņas normu pārtikas apgādes ķēdē, un šo faktu apstiprinājusi arī Komisija; tādēļ aicina jo īpaši uzraudzīt un apsekot pārstrādes nozari, lai garantētu cenu pārredzamību;
Notes that in some countries the food processing industry has the largest margin in the food chain, as has also been confirmed by the Commission; calls for the processing industry in particular therefore to be monitored and investigated in order to guarantee price transparency;
15. uzsver, ka ir jāpalielina Eiropas lauksaimniecības pārtikas ražošanas pievienotā vērtība un jāsāk patērētāju informēšanas kampaņa par lauksaimnieku un nozares centieniem saistībā ar vidi, pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku labturību;
Highlights the need to promote an increase in the added value of European agri-food production and launch information campaigns for consumers on the efforts made by farmers and the industry in relation to the environment, food safety and animal welfare;
17. aicina Komisiju izveidot jaunas attiecības starp konkurences noteikumiem un KLP, lai lauksaimniekiem un viņu starpnozaru organizācijām nodrošinātu instrumentu, ar kura palīdzību varēs uzlabot viņu sarunu vešanas pozīcijas;
Calls on the Commission to establish a new relationship between competition rules and the CAP, with the aim of providing farmers and their interbranch organisations with tools that will make it possible to improve their negotiating position;
20. aicina dalībvalstis vajadzības gadījumā piešķirt plašāku rīcības brīvību valsts konkurences uzraudzības iestādēm, ieviešot nepastarpinātus pierādījumu vākšanas mehānismus attiecībā uz konkurences noteikumu pārkāpumiem, ko rada negodīga līgumiskā prakse;
Calls on the Member States, where appropriate, to give their national competition authorities greater scope for action by establishing straightforward evidence-gathering mechanisms with regard to distortions of competition through unfair contractual practices;
25. uzskata, ka nekavējoties ir jāpārskata Regulas Nr. 1234/2007 par tirgus kopīgo organizāciju (TKO) regulējums, lai nostiprinātu šādas organizācijas, un ka minētās regulas darbības joma ir jāpaplašina, lai kā nosacījumu LESD 101. pantā minētā atbrīvojuma piešķiršanai iekļautu ilgtspējīgu ražošanas praksi;
Takes the view that Regulation 1234/2007 on the Common Market Organisation (CMO) regulation must be revised as a matter of urgency in order to strengthen such organisations, and that the scope of this regulation should be widened in order to include sustainable production practices as a condition for exemption to Article 101 TFEU;
Pircēja varas un līgumattiecību ļaunprātīga izmantošana
Abuse of buyer power and contracting
30. jo īpaši prasa, lai saistībā ar pašreiz pārskatāmo Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/35/EK par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos visā pārtikas apgādes ķēdē attiecībā uz visiem pārtikas produktiem saīsina maksājumu termiņus, nepārsniedzot 30 dienas (izņēmumi pieļaujami attiecībā uz ražotāju organizācijām un kooperatīviem);
Asks in particular that payment periods along the food supply chain should be shortened to a maximum of 30 days for all foodstuffs and less for highly perishable agricultural products, as part of the ongoing revision of Directive 2000/35/EC of the European Parliament and of the Council on combating late payment in commercial transactions (exceptions should be considered in the case of producer organisations and cooperatives);
32. aicina Komisiju analizēt, vai saistībā ar dārzeņu un augļu audzēšanas praksi un pesticīdu atliekām atsevišķu izplatīšanas ķēžu noteiktās prasības, kas pārsniedz likumos ietvertās, ir tādas, kas apgrūtina brīvo tirdzniecību un ir netaisnīgas, lai nostiprinātu izplatītāju pozīcijas pārtikas apgādes ķēdē;
Calls on the Commission to examine whether requirements imposed by individual distribution chains, over and above statutory stipulations, in relation to vegetable-growing and fruit-growing practices and pesticide residues are liable to impede free trade and unfairly to strengthen the position of distributors in the food supply chain;
35. uzskata, ka Komisijas ieteikumi sekmēt pārtikas nozares vertikālo integrāciju ne vienmēr atspoguļo vajadzību atgūt sarunu vešanas pozīciju līdzsvaru starp lauksaimniekiem, izplatītājiem un pārtikas nozari un ka līdz ar to papildus šīm stratēģijām ir jāīsteno pasākumi ļaunprātīgas prakses izskaušanai;
Takes the view that the Commission’s recommendations to enhance vertical integration of the food industry do not always reflect the need to rebalance bargaining power between farmers, distributors and the food industry, and that those strategies should therefore be accompanied by measures to discourage abusive practices;
38. atzinīgi vērtē pārtikas mazumtirdzniecības nozarē izveidoto ombuda biroju un citus strīdu izšķiršanas mehānismus, kuru mērķis ir garantēt līguma noteikumu ievērošanu, un mudina turpināt šādu praksi; aicina Komisiju analizēt pieredzi šajā jomā, lai pārtikas mazumtirdzniecības nozarē izveidotu ES mēroga ombuda biroju, kura uzdevumi būtu nodrošināt rīcības kodeksu, labākās prakses un līgumu izpildi darījumos starp dažādu dalībvalstu uzņēmējiem;
Welcomes and encourages the establishment of ombudsmen for the food retail sector and other arbitration mechanisms aimed at guaranteeing compliance with contractual agreements; calls on the Commission to examine experiences in this regard with a view to the establishment of an EU-wide food retail ombudsman whose tasks would be to ensure enforcement of codes of conduct, best practices and contracts in transactions among operators from different Member States;
40. uzskata, ka Komisijai ir jārīko plaša informācijas kampaņa Eiropas mērogā, lai uzlabotu lauksaimnieku izpratni par viņu tiesībām un par ļaunprātīgu praksi, kas var būt vērsta pret viņiem, kā arī par pieejamiem līdzekļiem, lai viņi varētu ziņot par šādu praksi;
Believes that the Commission needs to promote a large-scale information campaign at European level in order to raise farmers’ awareness concerning their rights, the abusive practices of which they may be the targets, and the means available to them to denounce abuses;