natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cīņai pret to, no vienas puses, jākoncentrējas uz organizēto noziedzību, no otras — uz galveno tirdzniecības cēloņu novēršanu.
The fight against it should concentrate on the one hand, on the organised crime and, on the other hand, on the elimination of the main causes of trafficking.
Tas ietver sieviešu tiesību un ekonomiskās neatkarības nodrošināšanu.
This includes the assurance of women's rights and their economic independence.
Sievietes, kurām nav darba un stabilu ienākumu, viegli kļūst par tirdzniecības upuriem (piespiedu prostitūcijai, piespiedu darbam vai orgānu piespiedu izņemšanai) un tāpēc sieviešu vienlīdzīgai pieejai darba tirgum un pilnvērtīgai integrācijai tajā ir milzīga nozīme.
Women without a job, without stable income, become easily victims of trafficking (for forced prostitution, forced labour or forced removal of organs), this is why women's equal access and full integration in the labour market is of utmost importance.
Lai uzlabotu sieviešu situāciju Balkānu valstīs un rastu risinājumus, būtiska ir Eiropas Savienības iejaukšanās.
In order for the situation of women in Balkans to be improved and for solutions to be found, the intervention of the European Union is essential.
Turpmāka sadarbība un labākās pieredzes apmaiņa starp vietējām sieviešu organizācijām un starptautiskajām NVO arī varētu veicināt situācijas uzlabošanos.
Further cooperation and the exchange of best practices among local women's organisations and international NGOs, could also contribute to the improvement of the situation.
2008. gada 21.–22. jūnija Ļubļanas Humanitārās augstskolas ( Institutum Studiorum Humanitatis ) starptautiskās konferences “Sievietes konfliktu risināšanā” secinājumi: “Rezolūcijas Nr. 1325 ieviešanas labākie rezultāti, šķiet, vērojami Kosovā, kur starptautisko organizāciju filiāles un valsts sieviešu kustība strādāja plecu pie pleca, un tām izdevās ieviest stingrus kvotu noteikumus valsts un pašvaldību vēlēšanās, apmācīt policiju un armiju un panākt to lielāku pievēršanos sieviešu cilvēktiesībām un vajadzībām pēckonfliktu situācijās.”
In the conclusions of the international conference: Women in conflict resolution, held in Ljubljana, June 21-22, 2008 in the Institutum Studiorum Humanitatis - Ljubljana Graduate School in Humanities: "The best results of the implementation of the Resolution 1325 seem to be in Kosovo, where international agencies and national women's movement worked hand in hand in a sandwich like strategy and succeeded to enact strong quota regulations for national and local elections, to train and to make police and army more sensitive to women human rights and needs in the post conflict situation. "
Lieki piebilst, ka iespējamā pievienošanās Eiropas Savienībai nākotnē ievērojami motivē gan kandidātvalstis, gan iespējamās kandidātvalstis izstrādāt darbības plānus.
It goes without saying that the possibility of a future accession in the EU is a great motivation for both Candidate and Potential Candidate Countries in order to develop policies.
Tāpēc cilvēktiesības un sieviešu tiesības ir būtiski kritēriji, kas jāizpilda visām šīm valstīm.
Therefore human rights and women's rights are critical criteria that should be met in all of these countries.
Jāveic cieša uzraudzība sarunu procesā un jāpanāk redzams rezultāts pirms šo valstu pievienošanās.
There should be close monitoring during the negotiation process, and tangible results should be achieved before accession.
Tiesību akti dzimumu līdztiesības jomā
Gender equality law
Kvotu princips dzimumu pārstāvībā nacionālajā asamblejā 1
Gender quota in national assembly 1
Iestāde, kas atbildīga par dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanu
Gender equality body
Pētniecības iestāde dzimumu līdztiesības jomā
Gender studies
Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ministrija.
Ministry of Labor, Social Affairs and Equal Opportunities
Partiju sarakstos vismaz 1/3 kandidātu ir jābūt tā dzimuma kandidātiem, kurš nav pietiekami pārstāvēts (pašreiz sieviešu ir 13,3 %).
At least 1/3 of the under-represented sex should be included on party lists (currently 13,3% women)
Sarajevas Universitātes maģistra studiju programma par dzimumu līdztiesību (2008–2010).
Masters' Program in Gender Studies (2008-2010), University of Sarajevo 8
Nav (pašreiz parlamentā ir 20,9 % sieviešu).
No (currently 20,9% women)
Parlamenta Dzimumu līdztiesības komiteja; Ombuds sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos; valdības Birojs dzimumu līdztiesības jautājumos.
Gender Equality Committee of the Parliament; Ombudswomen for Gender Equality; Office for Gender Equality of the Government
Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
Former Yugoslav Republic of Macedonia 13
Nacionālās asamblejas Dzimumu līdztiesības komiteja.
Gender studies program at the State Univserity: Sts.
Studiju programma dzimumu jomā (kopš 2007. gada) valsts universitātē — Skopjes Ss.
Cyril and Methodius University Skopje, Social sciences, Faculty of philosophy, started in 2007
Valsts stratēģijas dokuments aizsardzībai pret vardarbību ģimenē, pieņemts 2008. gada aprīlī.
National strategy for protection from domestic violence 2008-2011, adopted in April 2008
Likums par dzimumu līdztiesību (pieņemts 2004. gadā).
yes, Law on Gender Equality in 2004
Premjerministra biroja struktūrā darbojas valsts līmeņa birojs — Kosovas Birojs dzimumu līdztiesības jautājumos.
Kosova office on gender equality, national level at the Prime Minister's office
Saskaņā ar dzimumu līdztiesības programmu ir paredzēts veidot struktūru (iestādi/centru), kas būs atbildīga par dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanu.
The creation of a structure (institute/center) for gender studies is foreseen in the program for gender equality
Kosovas Dzimumu līdztiesības programma (2008–2013), kuru sagatavojis Premjerministra birojs.
Kosovo program for gender equality 2008-2013, prepared by the Office of the Prime Minister
Moldovas Republika 15
Republic of Moldova 15
Nav (pašreiz parlamentā ir 20,8 % sieviešu).
No (currently 20,8% women)
Nodarbinātības, sociālās aizsardzības un ģimenes lietu ministrijas Vienādu iespēju nodrošināšanas un vardarbības novēršanas direktorāts.
Ministry of Labour, Social Protection and Family, Directorate for eual opportunities and violence prevention
Sabiedrības socioloģijas un dzimumu pētnieciskais centrs ( CSCSG ).
Centre for Community Sociology and Gender Studies (CSCSG)
Melnkalne 17
Montenegro 17
Nav (pašreiz parlamentā ir 11,1 % sieviešu).
n.a. (currently 11,1 % women)
Veselības, nodarbinātības, sociālās labklājības un dzimumu līdztiesības birojs Melnkalnē 19 .
Ministry of Health, Labour and Social Welfare and Gender Equality Office in Montenegro 19
ANIMA — Miera un sieviešu tiesību pētnieciskais centrs Melnkalnē 18
ANIMA - Center for Peace and Women Studies, Monenegro 18
Valsts rīcības plāns par dzimumu līdztiesības nodrošināšanu; projekts dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Melnkalnē (2007–2009) 20 .
National Strategy on Gender Equality; Gender Equality Project Montenegro (2007-2009) 20
Vēl nav pieņemts konkrēts likums, bet Vojvodinas Autonomā apgabala asambleja ir pieņēmusi Lēmumu par dzimumu līdztiesību.
no exact Law adopted yet, except from the Declaration and Decision on Gender Equality of the Assembly of AP Vojvodina 21
Valsts rīcības plāns ir izstrādes procesā.
further institutionalization is needed
Organizācija “ Women for Women International ” Kosovā — www.womenforwomen.org
Women for Women International, Kosova: www.womenforwomen.org
12. http://www.undp.hr/show.jsp?page=62943 un http://www.stopvaw.org/sites/3f6d15f4-c12d-4515-8544-26b7a3a5a41e/uploads/CROATIA_VAW_FACT_SHEET_2006.pdf
12. http://www.undp.hr/show.jsp?page=62943 and http://www.stopvaw.org/sites/3f6d15f4-c12d-4515-8544-26b7a3a5a41e/uploads/CROATIA_VAW_FACT_SHEET_2006.pdf
Maķedonijas Republikas Sieviešu emancipācijas, solidaritātes un līdztiesības asociācija un Maķedonijas Republikas Ārlietu ministrijas padomniece Susannah Petrie
The Association for Emancipation, Solidarity and Equality of Women of the Republic of Macedonia and Ms. Susannah Petrie, Member of Advisory Body, Ministry of Foreign Affaires, Republic of Macedonia
23. http://europeandcis.undp.org/gender/show/B861E39E-F203-1EE9-BB6A9B82C79B1E39 un http://www.eaea.org/news.php?aid=13515&k=2088&%20d=2007-05
23. http://europeandcis.undp.org/gender/show/B861E39E-F203-1EE9-BB6A9B82C79B1E39 and http://www.eaea.org/news.php?aid=13515&k=2088&%20d=2007-05
par priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti, ar ko nosaka vispārējos principus Izraēlas Valsts dalībai Kopienas programmās
on the proposal for a Council decision on the conclusion of a Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the State of Israel, of the other part, on a Framework Agreement between the European Community and the State of Israel on the general principles governing the State of Israel’s participation in Community programmes
PASKAIDROJUMA RAKSTS...................................................................................................6
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................6
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2007)0713 ),
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2007)0713 ),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu ( A6-0436/2008 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0436/2008 ),
Ar 2004. gadā ieviesto Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) Eiropas Savienība sniedz iespēju EKP dalībvalstīm piedalīties noteiktās Kopienas programmās un aģentūrās.
As part of its European Neighbourhood Policy (ENP) put in place in 2004, the European Union gives ENP member countries the possibility of participating in certain Community programmes and Community agencies.
Šajā ieteikuma projektā runa ir par Izraēlas Valsts līdzdalību Kopienas programmās.
This draft recommendation deals with the participation of the State of Israel in Community programmes.
Valstij ir skaidri jāpauž vēlme piedalīties Kopienas programmās un jāseko noteiktam procesam, kas ietver: sarunas par pamatnostādnēm, kuras iesniegtas piekrišanas procedūrai, un saprašanās memoranda izstrādi, kuru parakstīs abas puses, attiecībā uz katru pieprasījumu dalībai programmā,.
Such participation in Community programmes must be expressly requested by the country concerned and follows a clearly defined procedure: negotiation of a framework agreement, submission to the assent procedure and then, for each request for participation in a programme, drafting of a memorandum of understanding to be signed by both parties.
Tas neattiecas uz visām Kopienas programmām, jo to mērķi un it īpaši statūti to nepieļauj.
Not all Community programmes are concerned, since their objectives and above all their statutes do not allow this.
Līdz ar to ir trīs programmu kategorijas
There are therefore three categories of programmes
Šo programmu saraksts ir pieejams Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē:
The list of these programmes is available on the European Commission website:
http://ec.europa.eu/world/enp/documents_en.htm : programmas, kas pieejamas līdzdalībai
http://ec.europa.eu/world/enp/documents_en.htm : those open to participation
Kopienas rīcības programma patērētāju politikas jomā, Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma. , programmas, kas pieļauj sadarbību
Programme of Community Action in the field of Consumer Policy, Competitiveness and Innovation Framework Programme, etc. , those for which cooperation is possible
Marco Polo , Mūžizglītība, Kultūra, Plašsaziņas līdzekļi 2007, Jaunatne darbībā, Septītā Pamatprogramma pētniecības jomā , un programmas, kas ir pilnībā slēgtas visa veida līdzdalībai un sadarbībai
Marco Polo, Life-Long Learning, Culture, Media 2007, Youth in Action, Seventh Framework Programme for Research, etc. and those which are completely closed to any type of participation and cooperation
Life + , Eiropas Savienības Solidaritātes fonds. .
Life +, European Union Solidarity Fund, etc. .
Līdz ar to valstu līdzdalība EKP notiek atkarībā no situācijas, ņemot vērā raksturīgās valstu iezīmes.
Participation by ENP partner countries is therefore arranged on a case-by-case basis, taking into account the specific situation of each country.
Ar šo dalību saistītais finanšu ieguldījums ir atkarīgs no pašas programmas kritērijiem, un attiecīgo ieguldījumu sedz partnervalsts vai dažos gadījumos no ES budžeta, kas ļauj piedalīties bez diskriminācijas visām EKP valstīm.
The financial contribution linked to such participation depends on the specific criteria of the programme concerned and is covered by a contribution by the partner country or, in certain cases, from the EU budget, which allows all ENP countries to take part without discrimination.
Izraēlas Valsts jau ir vairākus gadus piedalījusies tādās Kopienas programmās, kuru statūti pieļauj sadarbību ar trešām valstīm, piemērām, pētniecības pamatprogrammā, kurā Izraēlas valsts piedalās kopš tās ceturtās redakcijas.
The State of Israel has already cooperated for a number of years in Community programmes whose statutes allowed for cooperation with third countries, such as the research framework programme, in which Israel has participated since the fourth programme.
Eiropas Savienība arī sniedz otro lielāko finansējumu Izraēlai pētniecības jomā un saistībā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu (laikposmam 2007.–2013.g.), un Izraēlas Valsts paredz tajā ieguldīt EUR 440 miljonus.
The European Union is the second largest source of funding for research in Israel and Israel expects to contribute a total of EUR 440 million in connection with the Seventh Framework Programme for Research (2007-2013).
Turklāt Izraēla ir pirmā EKP valsts, kas izteikusi vēlmi piedalīties Kopienas programmās un konkrēti „Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā”.
Furthermore, Israel is the first ENP country to apply to participate in Community programmes and particularly in the Competitiveness and Innovation Framework Programme.
Šī programma ir sadalīta trijās daļās – tika parakstīts nolīgums par pirmo daļu, bet par līdzdalību divās pārējās daļās pašlaik notiek sarunas.
This programme is divided into three parts; an agreement has been signed on the first part and negotiations are under way about participation in the other two.
Izraēlas Valsts arī ir paudusi interesi piedalīties programmās „Kultūra” un „Plašsaziņas līdzekļi 2007”.
The State of Israel has also expressed interest in the 'Culture' and 'Media 2007' programmes.
Tomēr attiecībā uz šīm divām programmām pastāv problēma, jo, lai varētu tajās piedalīties, valstij ir jāratificē UNESCO harta par kultūru daudzveidību.
There is however a problem here: to be eligible for these two programmes, countries must have ratified the UNESCO charter on cultural diversity.
Izraēlas Valsts, kas vēl nav ratificējusi šo hartu, pašlaik nevar veikt pasākumus, lai piedalītos šajā programmā.
Not having yet ratified this charter, the State of Israel cannot at the moment take the necessary steps to participate in these programmes.
Šim ieteikuma projektam ir pievienots rezolūcijas projekts, kurā ir izklāstītas politiskās prioritātes, kas attiecas uz šo nolīgumu.
This draft recommendation is accompanied by a draft resolution setting out the political priorities involved in this agreement.
par FRONTEX aģentūras un Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas EUROSUR novērtējumu un turpmāko attīstību
on the evaluation and future development of the FRONTEX Agency and of the European Border Surveillance System (EUROSUR)
PE 406.003v02-00
PE 406.003v03-00
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu „Ziņojums par FRONTEX aģentūras novērtējumu un turpmāko attīstību” ( COM(2008)0067 ),
– having regard to the communication from the Commission of 13 February 2008 entitled ‘Report on the evaluation and future development of the FRONTEX Agency’ ( COM(2008)0067 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu „Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas ( EUROSUR ) izveidošanas izpēte”( COM(2008)0068 ),
– having regard to the communication from the Commission of 13 February 2008 entitled ‘Examining the creation of a European border surveillance system (EUROSUR)’ ( COM(2008)0068 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumu „Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā” ( COM(2008)0069 ),
– having regard to the communication from the Commission of 13 February 2008 entitled ‘ Preparing the next steps in border m anagement in the European Union ’ ( COM(2008)0069 ),
– ņemot vērā Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu, par kuru 27 dalībvalstis vienojās 2008 gada 7. jūlijā Parīzē un kas apstiprināts 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes laikā,
– having regard to the European Pact on Immigration and Asylum accepted in Paris by the 27 Member States on 7 July 2008 and endorsed at the European Council of 15 and 16 October 2008,
– ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumus par „globālu pieeju migrācijas jautājumam: darbības prioritātes Āfrikā un Vidusjūras valstīs”, kas atkārtoti atrodami Eiropadomes prezidentūras 2006. gada 14. un 15. decembra secinājumos,
– having regard to the conclusions of the European Council Presidency of 15 and 16 December 2005 concerning the ‘Global approach to migration: Priority actions focussing on Africa and the Mediterranean’, published in the European Council Presidency conclusions of 14 and 15 December 2006,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 863/2007, ar ko izveido mehānismu ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveidei
– having regard to Regulation (EC) No 863/2007 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2007 establishing a mechanism for the creation of Rapid Border Intervention Teams
– ņemot vērā 2007. gada 26. septembra rezolūciju par trešo valstu pilsoņu nelegālās imigrācijas apkarošanas politikas prioritātēm
– having regard to its resolution of 26 September 2007 on policy priorities as part of the fight against illegal immigration of third-country nationals
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas atzinumu ( A6-0437/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Development ( A6-0437/2008 ),
A. tā kā nelegālās imigrācijas apkarošana un jo īpaši visu Eiropas Savienības robežu integrēta pārvaldība jāveic atbilstīgi globālai un saskaņotai pieejai migrācijas jautājumiem, kurā iekļauta arī legālās migrācijas organizēšana, legālo imigrantu integrācija un sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm;
A. whereas the fight against illegal immigration, and more specifically the integrated management of all the EU’s borders, must form part of a global and harmonised approach to migratory phenomena, including the organisation of legal migration, the integration of legal immigrants and cooperation with countries of origin and transit,
B. tā kā nelegālā imigrācija ir kopīga Eiropas Savienības problēma, tāpēc tās atrisināšanai nepieciešams īstenot kopēju Eiropas Savienības politiku šajā jomā;
B. whereas the challenge of illegal immigration is a common European challenge and therefore requires a common European policy,
C. tā kā migrācija pastāvēs tikpat ilgi, cik atšķirības dažādu pasaules reģionu attīstībā un šā iemesla dēļ migrācijas plūsmas pārvaldība jāorganizē sinerģijā ar attīstības un sadarbības politiku ar trešām valstīm;
C. whereas these migratory phenomena will continue to exist as long as there are still development gaps between the different regions of the world, and whereas, with that in mind, the management of migratory flows should be organised in synergy with development and cooperation policies with third countries,
D. brīdina, ka FRONTEX nav panaceja visu nelegālās migrācijas izraisīto problēmu atrisināšanai;
D. whereas FRONTEX is not a panacea for all the problems caused by irregular migration;
E. tā kā Eiropas Savienības ārējo robežu uzraudzība ir dinamisks nelegālās imigrācijas apkarošanas elements, kas jāpapildina ar represīvās politikas pasākumiem, kas domāti nelegālās imigrācijas iemeslu novēršanai, piemēram, cīņu pret nelegālo nodarbinātību, īpaši, pieņemot tādu direktīvu, kurā paredzētas sankcijas pret darba devējiem, kas nodarbina tādus trešo valstu valstspiederīgos, kuri uzturas nelegāli, un kura vērstos pret organizētās noziedzības pārvaldītajiem cilvēktirdzniecības tīkliem;
E. whereas the surveillance of the Union’s external borders is a key element in the fight against illegal immigration, which must be accompanied by additional enforcement policies seeking to eradicate such immigration at source, and by measures to combat illegal work, particularly the adoption of the directive imposing sanctions against the employers of illegally staying non-EU member country nationals, and against people-trafficking networks, which are an element of organised crime,
F. tā kā nelegālā imigrācija saistīta ar augstu mirstības līmeni, tā kā sadarbībā ar izcelsmes un tranzīta valstīm jāveic informācijas kampaņas par šāda veida imigrācijas risku un fatālajām sekām;
F. whereas there is a high mortality rate attached to illegal immigration and information campaigns need to be conducted with the countries of origin and transit on the risks and fatal consequences of this type of immigration ,
G. tā kā tomēr katrai dalībvalstij ir jāuzņemas savas robežas daļas kontrole, migrācijas spiediena dēļ, kas īpaši aktuāls Eiropas Savienības austrumu un dienvidu daļā, nepieciešams nodrošināt obligāto līdzatbildību un solidaritāti starp dalībvalstīm, lai tādējādi atvieglotu ieguldāmo materiālo resursu un cilvēkresursu apvienošanu cīņai pret šo parādību;
G. whereas, while border controls are the responsibility of each Member State as regards its own section of border, the migratory pressure on the Eastern and Southern borders of the Union requires a spirit of joint responsibility and compulsory solidarity to develop among the Member States, so as to facilitate the sharing of the material and human resources which can be mobilised to combat this phenomenon,
H. tā kā visu šo instrumentu ( FRONTEX, EUROSUR , Elektroniskā sistēma ceļojumu atļaušanai ( ESTA ), iebraukšanas-izbraukšanas reģistrēšanas sistēma, ātrā izsekošana) mērķis ilgtermiņā ir pakāpeniska Eiropas integrētās robežu pārvaldības sistēmas ieviešana;
H. whereas the long-term objective of all these instruments (FRONTEX, EUROSUR, the Electronic System for Travel Authorisation (ESTA), the entry/exit registration system, fast-tracking) is the gradual establishment of a European integrated border management system,
I. tā kā ar gandarījumu uzņemami FRONTEX aģentūras aprēķināmie rezultāti kopš darbības uzsākšanas 2005. gada oktobrī, kā arī vajadzīgā apņēmība izstrādāt tādu vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, kas šajā aģentūras attīstības stadijā ir nepieciešama;
I. welcoming the first quantifiable results from the FRONTEX agency since it launched operations in October 2005, and noting the need to define a medium and long-term strategy, which has become essential at this stage of its development,
J. tā kā FRONTEX aģentūra ir Kopienas struktūra, kas attiecas uz pirmo pīlāru un uz to attiecas pilnīgas demokrātiskas kontroles un pārredzamības princips, tā kā šajā sakarā tai ir jāaizsargā un jāsekmē Eiropas Savienības pamatvērtības;
J. whereas FRONTEX is a first-pillar Community body subject to the principles of full democratic scrutiny and transparency and, as such, has an obligation to uphold and promote the fundamental values of the Union,
K. tā kā FRONTEX veiktās saskaņošanas operācijas izlūkošanas jomā pamatojas uz riska analīzi un draudu novērtējumu, kas veikts saskaņā ar slepenības noteikumiem;
K. whereas the coordinating intelligence-driven operations carried out by FRONTEX are based on risk analyses and threat assessments made under the secrecy rule,