natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1997. gadā Kopienas tiesību sistēmā tika pārņemts pilnīgs bīstamo atkritumu eksporta aizliegums („Bāzeles aizliegums”) no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstīm uz valstīm, kuras nav ESAO valstis, un šis aizliegums ES dalībvalstīm ir saistošs.
An absolute ban (the 'Basel ban') on exports of hazardous waste from OECD countries to non-OECD countries became part of European law in 1997 and is binding on Member States.
Diemžēl eksporta aizliegums ir grūti piemērojams, līdzko kuģis ir atstājis Eiropas ūdeņus.
However it is difficult to police the export ban once a ship has left European waters.
Starptautiskā Jūrniecības organizācija kopā ar Starptautisko Darba organizāciju un ANO Apkārtējās vides aizsardzības programmu kopš 2005. gada izstrādā saistošus starptautiskos noteikumus par videi nekaitīgu kuģu demontāžu.
Since 2005 IMO has been cooperating with the ILO and UNEP (the United Nations Environment Program) to draw up binding international rules on the clean dismantling of ships.
Notiek sarunas par konvencijas projektu, kuru, ja viss notiks atbilstoši iecerēm, pieņems 2009. gadā, tomēr tā stātos spēkā tikai pēc vairākiem gadiem.
Negotiations are now proceeding on a draft convention, which, if all goes to plan, would be adopted by 2009 but would then only enter into force a few years later.
Saskaņā ar pašreizējo konvencijas projektu, tā neattieksies uz karakuģiem un citiem valsts īpašumā esošiem kuģiem.
According to the current draft, the convention would not apply to warships or other ships which are the property of the State.
Vēl nav panākta vienošanās par normām, kuras nav saistītas ar SJO sistēmu, pamatnoteikumiem attiecībā uz kuģu pārstrādes rūpnīcām, atskaites prasībām (tostarp valstu ziņojumiem), kā arī par īstenošanas instrumentiem.
No agreement has yet been reached on standards outside the framework of IMO, basic standards for ship-recycling businesses, reporting obligations (including inter-state notification) and enforcement instruments.
Līdzās uzlabotai dalībvalstu sadarbībai, pamatnostādnēm par atkritumu jēdziena definēšanu, kā arī pieļaujamo kuģu pārstrādes uzņēmumu sarakstam ir nepieciešama stingrāka atkritumu pārvadāšanas un ostu pārvaldes iestāžu kontrole Eiropas ostās, īpaši pievēršoties vecajiem kuģiem (piemēram, 25 gadus veciem) un kuģiem, kuri drīzumā tiks demontēti.
In addition to better cooperation among Member States and guidelines on the definition of waste and a list of acceptable recycling companies, this requires more inspections by waste transportation authorities and port authorities at European ports, particularly focusing on older ships (e.g. those which are 25 years old) or ships which are likely to be dismantled.
Turklāt jāuzlabo potenciāli norakstāmo kuģu apzināšana, šajā nolūkā paplašinot sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm (piemēram, ar Ēģipti — saistībā ar Suecas kanālu).
In addition, the identification of possible end-of-life ships must be improved and there must be more cooperation with relevant third countries (e.g. Egypt, on account of the Suez Canal).
Tā kā Eiropas Savienības un citu ESAO valstu (jo īpaši Turcijas) kuģu demontāžas jauda nav pietiekama, lai veiktu turpmāko desmit gadu laikā norakstāmo karakuģu un citu valstij piederošo kuģu demontāžu, tuvākajā nākotnē par lielu aktualitāti kļūs piemērotas kuģu demontāžas iespējas.
As dismantling capacity in the EU and other OECD countries (particularly Turkey) is hardly sufficient for the warships and other State-owned ships which will be withdrawn from operation in the next ten years, a considerable shortfall of acceptable dismantling capacity will arise in the near future.
Tomēr videi nekaitīgās demontāžas iekārtas nespēj konkurēt ar Dienvidāzijas kuģu demontāžas rūpnīcām.
However, 'green' dismantling yards cannot compete with dismantlers in Southern Asia.
Tādēļ ES dalībvalstīm jānāk klajā ar labu piemēru, nodrošinot, ka karakuģu demontāžai izmanto videi nekaitīgas kuģu demontāžas rūpnīcas.
The EU Member States should set a good example and ensure that use is made of 'green' dismantling yards to dismantle warships.
Šo atbildību ir iespējams paplašināt, paredzot karakuģu pārdošanas līgumos, kurus noslēdz ar trešām valstīm, īpašu demontāžas klauzulu.
By including in contracts relating to the sale of warships to third countries a clause on dismantling, this responsibility can be extended.
Attiecībā uz apjoma ziņā ievērojami lielāko tirdzniecības floti ir nepieciešami priekšlikumi par izmaiņām jūrniecības nozarē.
In the case of the far larger merchant fleet, there is a need for initiatives to set in train changes in the shipping industry.
Viena iespēja varētu būt finansēšanas sistēmas izveide, ar kuru saskaņā kuģu īpašnieki un citas iesaistītās puses iesaistītos drošas un videi nekaitīgas kuģu demontāžas finansēšanā.
These could include a financing system under which ship owners and other parties worldwide would contribute to safe and environmentally sound dismantling of ships.
Komisijas Zaļajā grāmatā pausts ierosinājums iekļaut kuģa ekspluatācijas izmaksās arī ilgtspējīgas kuģu demontāžas izmaksas.
In its Green Paper, the Commission advocates that it should be standard practice to include the costs of sustainable dismantling in ships' operating costs.
Ilgtspējīgas kuģu demontāžas fonda izveide būtu apsveicams solis, uzskatot šāda fonda izveidi par obligātu daļu SJO jaunajos starptautiskajos noteikumos par kuģu demontāžu.
Setting up a fund for sustainable ship dismantling as a compulsory part of the new international provisions on ship dismantling to be adopted by IMO could be a step in the right direction.
Patlaban jau pastāv analogs MARPOL konvencijas fonds, kurā veic iemaksas saistībā ar naftas piesārņojumu.
A similar fund to pay compensation for damage caused by oil pollution already exists under the MARPOL Convention.
Neraugoties uz sociālajām un ekoloģiskajām prolēmām, kuģu demontāžas industrija dod būtisku ieguldījumu vairāku Dienvidāzijas valstu ekonomiskajā attīstībā.
Despite the social and ecological disadvantages, the ship dismantling industry makes a crucial contribution to the economic development of some countries in Southern Asia.
Tāpēc jāapsver iespēja uzlabot attiecīgo infrastruktūru, sniedzot tehnisko atbalstu un paredzot stingrākus reglamentējošos noteikumus.
Consideration should therefore be given to improving facilities there by means of technical support and better regulation.
Tomēr nevar noliegt, ka problēma lielā mērā ir saistīta ar strukturālo nabadzību un citiem sociāliem un tiesiskiem jautājumiem.
However, it cannot be denied that structural poverty and other social and legal issues are a large part of the problem.
Lai panāktu noturīgas pārmaiņas, nepieciešama plašāka palīdzība.
In order to bring about lasting change, the support will have to be placed in a broader framework.
Par drošu demontāžu ir atbildīgi kuģu īpašnieki.
It is the owner who is responsible for ensuring that disposal is performed safely.
Ir vērojami daži brīvprātīgu nolīgumu piemēri, proti, Eiropas kuģu īpašnieki sniedz atbalstu kuģu demontāžas rūpnīcām.
There are examples of voluntary agreements whereby European ship owners help dismantling yards to improve their facilities.
www.marisec.org/recycling ) un Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku apvienības ( ECSA ) kodeksi un nolīgumi. .
E.g. those of Marisec (www.marisec.org/recyling) and the European Community Shipowners Association.
Tomēr šāda pieeja būs efektīva tikai tad, ja nolīgumi būs saturiski pilnvērtīgi.
This approach can only work well if the agreements are framed appropriately.
Ja brīvprātīgie nolīgumi netiek pildīti, iespējams spert attiecīgus tiesiskos soļus.
If, however, a voluntary agreement is not adhered to, legislation may become necessary after all.
Zaļās grāmatas novērtējums
Assessment of the Green Paper
Kā jau minēts, Komisijas Zaļajā grāmatā ir detalizēti atainota problēmas būtība un tās iespējamie risinājumi.
As observed above, the Green Paper gives a very complete picture of the problem and of the possible measures which could help to solve it.
Par galveno mērķi jebkurā gadījumā uzskatāma cilvēku veselības un apkārtējās vides aizsardzība, turklāt atbildību par šo mērķi nedrīkstētu novelt uz citām valstīm.
The principal aim should always be to protect the environment and human health, avoiding any displacement of the problems onto other countries.
Tagad jārod atbilde uz jautājumu, kā panākt problēmas risinājumu.
The question which now has to be resolved is this: how are we to achieve it?
Ar atsevišķu dalībvalstu un pat visas Eiropas Savienības rīcību vien nepietiks.
The efforts of an individual Member State or of the European Union alone will not suffice.
Lai ko arī mēs nedarītu, tuvākajos gados kuģu demontāžas problēma tomēr steidzami jārisina vispasaules līmenī.
Unfortunately, however, it has to be said that not much has so far been achieved at global level.
Tieši tādēļ Komisija ir nākusi klajā ar šo iniciatīvu, lai uzņemtos atbildību vismaz par Eiropas floti.
This, indeed, is precisely the reason why the Commission has taken the initiative to shoulder responsibility at least for our own fleet.
Šī rīcība ir apsveicama.
This development is to be applauded.
Tiesa, šādā veidā Eiropas Savienība, iespējams, nostāda sevi pretrunīgā situācijā, taču pasīvi gaidīt citu pasaules valstu vēlmi sadarboties būtu vēl sliktāks risinājums.
It is true that this places us in a position of doing the splits, but to wait until every country in the world agrees to cooperate is an even worse option.
Eiropas Savienība nedrīkst bezdarbīgi noskatīties uz pārkāpumiem Dienvidāzijas piekrastē.
After all, it is not sufficient for us to bewail how terrible the situation is in the coastal regions of Asia.
Ir vajadzīga steidzama rīcība, un Eiropas Savienība var rādīt labu piemēru, izdarot pirmo soli un uzņemoties savu atbildības daļu.
Action is urgently needed, and the EU can take the first step here by accepting its responsibility.
Tas arī ir šīs rezolūcijas vēstījums, kuru var uzskatīt par gaidīto Eiropas Parlamenta atbildi uz Komisijas Zaļo grāmatu.
This is also the message of the resolution, which, for the sake of brevity, should speak for itself in indicating the desired response by the European Parliament to the Commission's Green Paper.
2. aicina Komisiju izskatīt iespējamos pasākumus, lai samazinātu varbūtējās finansiālās sekas, kādas rada kuģu demontāža, nosakot stingrākus ražošanas standartus, piemēram, atsevišķu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu;
Calls on the Commission to consider possible measures to reduce the potential financial implications of ship dismantling by setting more stringent production standards, such as a restriction on the use of certain hazardous substances;
5. aicina Komisiju risināt sarunas ar SJO, lai standartizētu kuģu būvē un aprīkošanā izmantotos materiālus, kā arī pastiprinātu ar to saistītās vides prasības;
Calls on the Commission to negotiate within the IMO with a view to standardising the materials used in the building and fitting-out of vessels and to tightening up the environmental requirements relating thereto;
8. lai novērstu bīstamo atkritumu pārvešanu uz jaunattīstības valstīm, aicina Komisiju mudināt izveidot attiecīgas kuģu demontāžas jaudas Eiropas Savienībā un publicēt to demontāžas vietu sarakstu, kas izpilda minimālās vides, veselības un drošības prasības;
In order to prevent the transfer of hazardous waste to developing countries calls on the Commission to encourage the building up of sufficient ship dismantling capacity in the Union and to publish a list of dismantling sites that fulfil the minimum environmental, health and safety requirements;
14. atzīmējot lielo vienkorpusa tankkuģu skaitu, kas tiks norakstīti demontāžai 2010. gadā, aktīvi rosina Komisiju veikt atbilstošus un savlaicīgus pasākumus, lai tiktu galā ar šo pieaugumu;
Noting the large number of single-hull tankers that will become ready for dismantling in 2010, strongly urges the Commission to take appropriate and timely action in order to cope with this peak;
17. aicina Komisiju tālāk izpētīt un rūpīgi novērtēt ieguvumus, ko sniedz pastiprināta sadarbība finanšu jomā un tiešās investīcijas izvēlētajās demontāžas vietās Dienvidāzijā, un tādējādi palīdzēt izveidot sertificētu, ES atzītu demontāžas vietu tīklu, kas var dot lielāku atdevi no investīcijām ekonomiskā, sociālā un vides ziņā.
Calls on the Commission to further study and carefully evaluate the benefits of enhanced financial co-operation with and direct investment in selected South Asian dismantling sites, and thereby assist in forming a network of certified, EU-approved dismantling sites that may generate greater returns on investment in economic, environmental and social terms.
par Zaļo grāmatu par kuģu labāku demontāžu
on Green Paper on better ship dismantling
1. atzinīgi vērtē Zaļās grāmatas visaptverošo analīzi par kuģu demontāžas darbību izraisītajām lielajām sociālajām un vides problēmām Dienvidāzijas valstīs;
Welcomes the Green Paper's comprehensive analysis of the major social and environmental problems caused by ship dismantling activities in South Asian countries;
4. aicina labāk piemērot Atkritumu pārvadāšanas regulu, dalībvalstu ostas pārvaldēm veicot stingrāku kontroli un uzraudzību, un aicina Komisiju šajā sakarībā iesniegt vadlīnijas;
Calls for better enforcement of the Waste Shipments Regulation through tighter controls and monitoring by port authorities in Member States and invites the Commission to present guidelines in this respect;
7. tādēļ aicina jebkuru kuģi, ko plāno nodot metāllūžņos, un kas neatbilst starptautisko konvenciju prasībām un kuram līdz ar to nav derīga sertifikāta, ko izsniedzis ES atzīts reģistrs, uzskatīt par „atkritumiem”, lai nodrošinātu netraucētu un drošu to kuģu izņemšanu no tirgus, kuri ir sasnieguši sava ekspluatācijas ilguma maksimālo robežu;
Calls, therefore, for every ship due to be scrapped which does not fulfil all the requirements of the international Conventions and, consequently does not have valid certification issued by EU-recognised registers, to be regarded as 'waste' in order to ensure the smooth and safe withdrawal from the market of those ships which have reached the limit of their operational 'life';
– mudina dalībvalstis palielināt pieprasījumu pēc „tīras” pārstrādes, apņemoties nodrošināt, ka valstij piederošos kuģus un karakuģus demontē drošā un videi nekaitīgā veidā;
Insists that immediate support be given for the development of a competitive and clean EU ship recycling industry; in this context :
– uzskata, ka ES rūpniecības, strukturālajā un kohēzijas politikā jāiekļauj atbalsts pārstrādes darbību attīstīšanai Eiropas kuģu būvētavās;
– urges Member States to increase demand for clean recycling by committing themselves to ensure that state owned vessels and warships are dismantled in a safe and environmentally sound way;
– uzskata, ka ES politikai par kuģu demontāžu nav jābūt orientētai uz šo darbību izbeigšanu Dienvidāzijas valstīs, ņemot vērā to ekonomisko nozīmi attiecīgajās valstīs;
– believes that the development of recycling activities in European shipyards should be supported within the framework of the EU's industrial, structural and cohesion policies;considers that EU policy on the dismantling of ships should not be geared to removing these activities from the countries of Southern Asia, in view of their economic importance to the countries concerned;
10. aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus zinātības un tehnoloģiju tālākas nodošanas veicināšanai, lai palīdzētu panākt Dienvidāzijas demontāžas vietu atbilstību starptautiskajiem drošības un vides aizsardzības standartiem un jo īpaši standartiem, kurus noteiks SJO konvencija par kuģu demontāžu; uzskata, ka šis mērķis ir jāņem vērā arī plašākā mērogā ES attīstības atbalsta politikā, kas paredzēta šīm valstīm;
Calls on the Commission to propose concrete measures to promote the transfer of know-how and technology in order to help dismantling sites in South Asia comply with international safety and environmental standards, and in particular with the standards which will be set by the IMO Convention on ship dismantling; believes that this objective should also be taken into account in the wider framework of the EU's development aid policy towards these countries;
12. atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot demontāžas fondu saskaņā ar principu „maksā piesārņotājs” un aicina Komisiju un dalībvalstis pārliecinoši turpināt darbu, lai sasniegtu mērķi — šāda fonda izveidošanu SJO līmenī.
Welcomes the proposal to establish a dismantling fund in accordance with the 'polluter pays principle' and calls on the Commission and Member States to pursue, in a determined way, the objective of creating such a fund at IMO level.
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jill Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Marios Matsakis, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Åsa Westlund, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jill Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Marios Matsakis, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Åsa Westlund, Glenis Willmott
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz korekciju daudzgadu finanšu shēmā
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council amending the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management as regard adjustment of the multiannual financial framework
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008) 152),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0152 ),
OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
OJ C 139, 14.6.2006, p.1.
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6-0157/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0157/2008 ),
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
ANNEX: DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz korekciju daudzgadu finanšu shēmā
amending the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management as regard adjustment of the multiannual financial framework
(1) Ņemot vērā, ka dažas darbības programmas, kuras attiecas uz 1.b un 2. izdevumu kategoriju, pieņēma ar novēlošanos, līdzekļus EUR 2034 miljonu apmērā pašreizējās cenās, ko piešķīra struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Lauku attīstības fondam un Eiropas Zivsaimniecības fondam, 2007. gadā nevarēja izlietot, un tos arī nevarēja pārnest uz 2008. gadu.
(1) As a result of delays in the adoption of certain operational programmes of Headings 1b and 2, EUR 2 034 million in current prices of the allocation provided for the Structural Funds, the Cohesion Fund, Rural Development and the European Fund for Fisheries could not be committed in 2007 nor carried over to 2008.
Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. pantu, šī summa ir jāpārvieto uz turpmākiem finanšu gadiem, papildinot attiecīgos izdevumu maksimālos apjomus.
Under point 48 of the Interinstitutional Agreement, this amount must be transferred to subsequent financial years by increasing the corresponding expenditure ceilings for commitment appropriations.
(2) Tāpēc attiecīgi jāgroza Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikums
(2) Annex I of the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management should therefore be amended accordingly
Šajā nolūkā summas pašreizējās cenās pārrēķina 2004. gada cenās. ,
For that purpose, the figures in current prices are converted into 2004 prices. ,
FINANŠU SHĒMA 2007.–2013.
FINANCIAL FRAMEWORK 2007 -2013
Lai ņemtu vērā izpildi, šis priekšlikums ir sagatavots, pamatojoties uz izdevumu maksimālo apjomu pašreizējās cenās (pirms tam piemērojot 2 % deflatoru, kā noteikts Iestāžu nolīguma 16. punktā).
The present proposal to take account of implementation is applied on expenditure ceilings at current prices (after application of the 2 % deflator provided for in point 16 IIA).
Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīguma 48. punktā ir noteikts:
Article 48 of the IIA of 17 May 2006 reads as follows:
Ja pēc 2007. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, kas reglamentē struktūrfondus, Kohēzijas fondu, Lauku attīstības fondu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas pēc Komisijas priekšlikuma apstiprināt 2007. gadā neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu uz turpmākiem gadiem papildus attiecīgajiem izdevumu maksimālajiem apjomiem.
In the event of the adoption after 1 January 2007 of new rules or programs governing the Structural Funds, the Cohesion Fund, Rural Development and the European Fund for Fisheries, the two arms of the budgetary authority undertake to authorize, on a proposal from the Commission, the transfer to subsequent years, in excess of the corresponding expenditure ceilings, of allocations not used in 2007.
Lēmumus par 2007. gada neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu Eiropas Parlaments un Padome pieņem līdz 2008. gada 1. maijam pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar 3. punktu.”
The European Parliament and the Council will take decisions on Commission proposals concerning the transfer of unused allocations for the year 2007 before 1 May 2008, in accordance with Point 3.
Ņemot vērā, ka dažas darbības programmas, kuras attiecas uz 1.b un 2. izdevumu kategoriju, pieņēma ar novēlošanos, līdzekļus EUR 2034 miljonu apmērā pašreizējās cenās, ko piešķīra struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Lauku attīstības fondam un Eiropas Zivsaimniecības fondam, 2007. gadā nevarēja izlietot, un tos arī nevarēja pārnest uz 2008. gadu.
As a result of delays in the adoption of certain operational programmes of Headings 1b and 2, EUR 2 034 million in current prices of the allocation provided for the Structural Funds, the Cohesion Fund, Rural Development and the European Fund for Fisheries could not be committed in 2007 nor carried over to 2008.
Tabula (sk. zemāk) sniedz pārskatu par to, kā ierosināts pārplānot līdzekļus 1.b un 2. izdevumu kategorijā.
The following table shows the proposed reprogramming proposed for heading 1B and heading 2.
Turklāt Iestāžu nolīguma 18. punktā ir noteikts, ka, informējot abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes par tehniskajām korekcijām DFS, Komisija, ņemot vērā īstenošanu, iesniedz priekšlikumus par korekcijām attiecībā uz maksājumu apropriāciju kopsummu, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām (līdz n gada 1. maijam).
Moreover, point 18 of the IIA foresees that the Commission, at the same time than notifying the two arms of the budgetary authority of the technical adjustments to the MFF, shall present proposals for adjustment of Payments which it considers necessary in the light of implementation, in order to ensure an orderly progression in relation to commitments (before 1 May).
Lauku attīstības programmām (2. izdevumu kategorija) pārplānošanas rezultātā prognozēto maksājumu apjoms 2008. gadā palielinās par EUR 1014 miljoniem, proti, par summu, kas sākotnēji bija paredzēta 2007. gadam.
For the Rural Development programmes (heading 2) the reprogramming increases the expected payments in 2008 by EUR 1 014 million, an amount that had originally been foreseen for 2007.