natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euro valūtas optimizēšana
Optimisation of the euro currency
Lai arī šis ziņojums ir veltīts euro monētu emitēšanai, tomēr Eiropas Centrālā banka un Eiropas Komisija varētu apsvērt iespēju nākotnē emitēt arī 1 un 2 euro banknotes.
Although this report is concerned with the issuance of euro coins, one option for the future of the euro currency which the European Central Bank and the Commission could also consider is that of issuing 1 and 2 euro banknotes.
Lai arī 1 un 2 euro banknošu emisija samazinātu apgrozībā laisto 1 un 2 euro monētu skaitu, šādu banknošu emisija vienlaikus sniegtu arī priekšrocības dalībvalstīm.
Although issuing 1- and 2-euro banknotes would reduce the number of 1- and 2-euro coins in circulation, the use of 1- and 2-euro banknotes would at the same time have advantages for Member States.
1 un 2 euro banknošu emisija uzlabotu šīs valūtas praktisko pielietojumu un pieņemšanu sabiedrībā un pozitīvi ietekmētu tūrismu Eiropā, tajā pašā laikā nesamazinot pārējo apgrozībā esošo euro monētu vērtību.
Issuing 1- and 2-euro banknotes would increase the manageability and acceptance of the currency and have a positive influence on European tourism without impairing the value placed on other euro coins intended for circulation.
1 un 2 euro banknošu emisija paaugstinātu arī kolekcionāriem paredzēto euro monētu vērtību.
Issuing 1- and 2-euro banknotes would increase the value of euro collector coins.
Samazinot apgrozībā esošo piemiņas monētu skaitu, tiek vienkāršotas attiecīgās administratīvās procedūras un turklāt paaugstinās katras atsevišķās piemiņas monētas vērtība, jo tās kļūst retāk pieejamas.
The reduction in the number of commemorative coins in circulation will simplify the administrative procedures involved and, by virtue of their greater scarcity, increase the value of each commemorative coin.
par priekšlikumu Padomes regulai ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/98 (1998. gada 3. maijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 975/98 of 3 May 1998 on denominations and technical specifications of euro coins intended for circulation
par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/98 (1998. gada 3. maijs) par apgrozībai paredzēto eiro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 975/98 of 3 May 1998 on denominations and technical specifications of euro coins intended for circulation
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2011)0296 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0296 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 128. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0189/2011 ),
– having regard to Article 128(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0189/2011 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0440/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0440/2011 ),
1.g pants – 2. punkts
Article 1g – paragraph 2
Informācijas nolūkā, kā minēts 1. punktā, emisijas dalībvalsts iesniedz Komisijai jaunos euro monētu dizainparaugu projektus vismaz sešus mēnešus pirms plānotās emisijas dienas.
For the purpose of paragraph 1, new draft designs of euro coins shall be forwarded by the issuing Member State to the Commission at least six months before the planned issue date.
Komisija pārbauda atbilstību šīs regulas noteikumiem nekavējoties un ne vēlāk kā desmit darbdienu laikā.
The Commission shall verify compliance with the provisions of this Regulation without delay and at the latest within ten working days.
Komisija informē pārējās dalībvalstis un ECB par tās iegūtajiem rezultātiem desmit dienu laikā pēc šādas pārbaudes veikšanas.
The Commission shall inform the other Member States and the E CB of its findings within ten working days of such verification .
Samazinot apgrozībā esošo piemiņas monētu daudzumu, tiek panākta administratīvā vienkāršošana un turklāt tiek palielināta ikvienas piemiņas monētas vērtība, jo tās kļūst par lielu retumu.
The reduction in the number of commemorative coins in circulation will simplify the administrative procedures involved and, by virtue of their greater scarcity, increase the value of each commemorative coin.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 810/2009 of 13 July 2009 establishing a Community Code on Visas (Visa Code)
Referents: Louis Michel
Rapporteur: Louis Michel
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2011)0516 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2011)0516 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0226/2011 ),
– having regard to Article 294(2) and point (a) of Article 77(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0226/2011 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A7-0441/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0441/2011 ),
(10) Attiecībā uz Kipru šī regula ir akts, kas pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē.
(10) As regards Cyprus, this Regulation constitutes an act building upon or otherwise related to the Schengen acquis within the meaning of Article 3(2) of the 2003 Act of Accession.
(10) Attiecībā uz Kipru šī regula ir akts, kas pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punkta nozīmē.
(10) As regards Cyprus, this Regulation constitutes an act building upon or otherwise related to the Schengen acquis within the meaning of Article 3(1) of the 2003 Act of Accession.
Regulas 10. un 11. apsvērumā ir jāievēro tā pati loģiskā secība, kas 38. apsvērumā, un līdz ar to jāatsaucas uz 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktu un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktu, ņemot vērā, ka noteikumi par lidostas tranzītvīzām ir saistoši un tiek piemēroti Kiprā, Rumānijā un Bulgārijā no šo valstu pievienošanās dienas.
Recitals 10 and 11 should follow the same logic as Recital 38 of the Visa Code and refer, respectively, to Article 3(1) of the 2003 Act of Accession and Article 4(1) of the 2005 Act of Accession, given that the provisions on airport transit visas are binding and apply to Cyprus, Romania and Bulgaria as from their accession date.
(11) Šī regula ir akts, kas pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta nozīmē,
(11) This Regulation constitutes an act building upon or otherwise related to the Schengen acquis within the meaning of Article 4(2) of the 2005 Act of Accession,
(11)Šī regula ir akts, kas pieņemts atbilstīgi Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punkta nozīmē,
(11) This Regulation constitutes an act building upon or otherwise related to the Schengen acquis within the meaning of Article 4(1) of the 2005 Act of Accession,
Priekšlikuma mērķis ir grozīt Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss), lai precizētu noteikumus par tranzītu caur lidostu starptautiskajām zonām un tādējādi nodrošinātu juridisko noteiktību un pārredzamību.
The aim of the proposal is to amend Regulation (EC) No 810/2009 establishing a Community Code on Visas (Visa Code) with a view to clarifying the rules governing transit through the international zone of airports and so guaranteeing legal certainty and transparency.
Regulu (EK) Nr. 810/2009 piemēro no 2010. gada 5. jūlija.
Regulation (EC) No 810/2009 has been in force since 5 April 2010.
Saskaņā ar Vīzu kodeksu norādes par to, kā praktiski piemērot šīs regulas noteikumus, ir noteiktas ar Komisijas 2010. gada 19. marta lēmumu, ar ko izstrādā rokasgrāmatu par vīzu pieteikumu apstrādi un grozījumiem izsniegtajās vīzās.
In accordance with the Visa Code, instructions on the practical application of the provisions of the regulation have been drawn up by means of the Commission decision establishing the Handbook for the processing of visa applications and the modification of issued visas, which was adopted on 19 March 2010.
Rokasgrāmatas izstrādes laikā tika konstatēts, ka nav skaidri formulēts 3. panta 5. punkta b) un c) apakšpunkts attiecībā uz atbrīvojumu no prasības par lidostas tranzītvīzu.
During the process of preparing the Handbook, it was noted that the wording of Article 3(5)(b) and (c), concerning exemption from the airport transit visa (ATV) requirement, was unclear.
Tā kā ar rokasgrāmatu dalībvalstīm nevar noteikt juridiski saistošus pienākumus, Vīzu kodekss ir jāgroza, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un noteikumu saskaņotu piemērošanu.
As the Handbook cannot impose legally binding obligations on Member States, the Visa Code must be amended to guarantee legal certainty and the harmonised application of the rules.
Šādam precizējumam ir praktiska nozīme attiecībā uz individuāliem ceļotājiem un aviosabiedrībām.
Clarification of this kind is of practical importance for individual travellers and for airlines.
Abi priekšlikumā aplūkotie aspekti tika apspriesti Vīzu komitejā un Vīzu darba grupā, un dalībvalstis ir atzinīgi novērtējušas Komisijas iniciatīvu Vīzu kodeksā veikt nelielus grozījumus.
The aspects covered by the proposal were discussed in the Visa Committee and in the Visa Working Party and Member States applauded the step taken by the Commission in seeking a limited amendment of the Visa Code.
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2009 no prasības par lidostas tranzītvīzu ir atbrīvoti trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas prasība par lidostas tranzītvīzu un kuriem ir kādas dalībvalsts, Kanādas, Japānas vai Amerikas Savienoto Valstu izsniegta derīga vīza vai kuriem ir kādas no dalībvalstīm, Andoras, Kanādas, Japānas, Sanmarīno vai Amerikas Savienoto Valstu izsniegta derīga uzturēšanās atļauja.
Under Regulation (EC) No 810/2009, third-country nationals who hold a valid ATV issued by a Member State, Canada, Japan or the United States of America or who hold a valid residence permit issued by a Member State, Andorra, Canada, Japan, San Marino or the United States of America are exempted from the ATV requirement.
Priekšlikums attiecas tikai uz tehniskajiem grozījumiem, kas ietver šādus precizējumus:
The proposal consists only of technical amendments which make it clear that:
· uz trešās valsts valstspiederīgajiem, kam ir derīga vīza vai derīga uzturēšanās atļauja, kuru izsniegusi dalībvalsts, kas vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis noteikumus, ir jāattiecina atbrīvojums no prasības par lidostas tranzītvīzu;
· third-country nationals holding a valid visa or residence permit issued by a Member State which does not yet apply the Schengen acquis in full are to be covered by the ATV exemption;
· atbrīvojums no prasības par lidostas tranzītvīzu attiecas uz personām, kam ir derīga vīza, kad tās ceļo uz trešo valsti, kas vīzu ir izsniegusi, uz jebkuru citu trešo valsti, un kad šīs personas pēc vīzas izmantošanas atgriežas no trešās valsts, kas vīzu ir izsniegusi.
· the ATV exemption covers persons holding a valid visa when they travel to the third country that issued the visa or to any other third country and when, having used the visa, they return from the third country that issued it.
Referents atgādina, ka šis priekšlikums attiecas uz tehnisku grozījumu noteikumos par lidostas tranzītvīzu.
Your rapporteur points out that the proposal makes technical adjustments to the provisions dealing with the ATV.
Šis grozījums nemainīs dalībvalstu praksi.
This adjustment will not alter the way Member States implement those provisions.
Regulas grozījumi paredz, ka uz trešās valsts valstspiederīgajiem, kam ir derīga vīza vai derīga uzturēšanās atļauja, kuru izsniegusi dalībvalsts, kas pilnībā nepiemēro (vai vēl nepiemēro) Šengenas zonas noteikumus (Apvienotā Karaliste, Kipra, Bulgārija, Rumānija), attiecas atbrīvojums no prasības par lidostas tranzītvīzu.
The amended regulation provides that third-country nationals who hold a valid visa or residence permit issued by a Member State which does not (yet) apply the Schengen acquis in full (United Kingdom, Ireland, Cyprus, Bulgaria and Romania) are to be covered by the ATV exemption.
Referents šo grozījumu uzskata par loģisku — nav jēgas vēlreiz pārbaudīt personu, kurai jau ir vīza vai uzturēšanās atļauja, jo šī persona jau ir pārbaudīta iepriekš un ir atzīts, ka tā nerada nelegālas imigrācijas draudus.
Your rapporteur regards this change as logical: it is pointless to insist that persons who already hold a visa or residence permit should undergo a further identity check, given that they have already been checked and, on that basis, have been deemed not to present a risk of illegal immigration.
Turklāt šis priekšlikums samazinātu dalībvalstu administratīvo slogu.
What is more, the proposal should reduce the administrative burden on the Member States.
Referents ierosina divus tehniskus grozījumus, kas paredz labot priekšlikuma 10. un 11. apsvērumu.
Your rapporteur is proposing two technical amendments correcting recitals 10 and 11 of the proposal.
Referents atbalsta šo priekšlikumu un ierosina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai pieņemt šo rezolūciju.
Your rapporteur supports the proposal and urges the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs to adopt this resolution.
par ES attīstības sadarbību nolūkā atbalstīt mērķi par vispārējas enerģijas pieejamības nodrošināšanu līdz 2030. gadam
on EU development cooperation in support of the objective of universal energy access by 2030
Referents: Norbert Neuser
Rapporteur: Norbert Neuser
– ņemot vērā, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja, atzīstot, cik svarīga ir pieeja enerģijai, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM)
– having regard to the designation of 2012 as the International Year of Sustainable Energy for All by the United Nations General Assembly in recognition of the importance of access to energy for sustainable economic development and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs)
Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesija, Ģenerālās asamblejas Rezolūcija Nr. 65/151 „Starptautiskais gads, kas veltīts ilgtspējīgai enerģijai visiem”, Ņujorka, 2011. gada 21. janvāris. , ir noteikusi 2012. gadu par starptautisko gadu, kas veltīts ilgtspējīgai enerģijai visiem,
United Nations, General Assembly, Sixty-fifth session, Resolution adopted by the General Assembly, 65/151, International Year for Sustainable Energy for All, New York, 21 January 2011. ,
– ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon uzsākto iniciatīvu „Ilgtspējīga enerģija visiem”
– having regard to UN Secretary-General Ban Ki-moon’s launching of a Sustainable Energy for All Initiative
– ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (SEA) Pasaules enerģētikas pārskatu 2011. gadam, kurā uzsvērts, ka pasaulē aptuveni 1,3 miljardiem cilvēku nav pieejama elektroenerģija un ka aptuveni 2,7 miljardiem cilvēku nav pieejamas tīras telpas ēdiena gatavošanai,
– having regard to the World Energy Outlook 2011 of the International Energy Agency (IEA), which emphasises that worldwide about 1.3 billion people have no access to electricity and, furthermore, that approximately 2.7 billion people are without clean cooking facilities,
– ņemot vērā augsta līmeņa starptautisko konferenci „Enerģija visiem — nabadzīgo iedzīvotāju pieejas enerģijai finansēšana”, kas notika Oslo, Norvēģijā, 2011. gada 10. un 11. oktobrī, un starptautiskās partnerības enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā — iniciatīvas „Enerģētika+” — izveidi,
– having regard to the high-level international conference on Energy for All – Financing Access for the Poor held in Oslo, Norway, on 10-11 October 2011 and to the launching of the International Energy and Climate Partnership – Energy+ Initiative,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 19. maija secinājumus par vietēja mēroga piekļuvi atjaunojamiem enerģijas avotiem jaunattīstības valstīs, ar kuriem tika atgādināts, ka „piekļuve atjaunojamiem enerģijas avotiem un moderniem enerģētikas pakalpojumiem ir ekonomikas izaugsmes, sociālās attīstības un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanas priekšnoteikums” un ka „uzsvars uz ilgtspējīgu enerģiju konsolidēs pieliktos pūliņus, lai īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķus, un palīdzēs mazināt krīzi pasaulē un klimata pārmaiņas”,
– having regard to the conclusions of the Council of the European Union of 19 May 2009 on access to sustainable energy resources at local level in developing countries, which recalled that ‘access to sustainable energy sources and modern energy services is a prerequisite for economic growth and social development, as well as for the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs),’ and that ‘a focus on sustainable energy will consolidate progress towards the MDGs and will contribute to address the global crisis and to mitigate climate change’,
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 17. jūlija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par sadarbību ar jaunattīstības valstīm enerģētikas jomā ( COM(2002)0408 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 17 July 2002 on energy cooperation with the developing countries ( COM(2002)0408 ),
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Enerģētikas iniciatīvas turpmāko attīstību un kārtību, kādā izveido Enerģētikas instrumentu ĀKK valstīm ( COM(2004)0711 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 26 October 2004 on the future development of the EU Energy Initiative and the modalities for the establishment of an Energy Facility for ACP countries ( COM(2004)0711 ),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” (COM(2011)637),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 13 October 2011 on increasing the impact of EU Development Policy: an Agenda for Change ( COM(2011)0637 ),
– ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu ( A7-0442/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0442/2011 ),
A. tā kā pasaulē aptuveni 1,3 miljardiem cilvēku, no kuriem 84 % dzīvo lauku reģionos, nav pieejas elektroenerģijai un tā kā 2,7 miljardiem cilvēku nav pieejamas tīras telpas ēdiena gatavošanai
A. whereas worldwide about 1.3 billion people – 84 % of whom live in rural areas – have no access to electricity; whereas, furthermore, 2.7 billion people are without clean cooking facilities
Turpat, 28. lpp. ; tā kā pašreizējais piekļuves trūkums enerģētikas pakalpojumiem daudzās nabadzīgās valstīs ir novedis pie dzimumu nevienlīdzības un jo īpaši nelabvēlīgas situācijas sievietēm un bērniem;
Ibid, page 28. ; whereas the current lack of access to modern energy services in many poor countries has led to gender inequality and particularly disadvantages women and children,
B. tā kā piekļuve enerģijai ir īpaši svarīga, lai īstenotu vairākas tiesības, kas ietvertas 1966. gada Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un citos cilvēktiesību un vides juridiskajos instrumentos;
B. whereas access to energy is essential to the realisation of several of the rights contained in the 1966 International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights and other international human rights and environmental legal instruments,
C. tā kā TAM netiks sasniegti, ja netiks panākts būtisks progress energoapgādes uzlabošanas jomā, un šā uzdevuma veikšanai vajadzīgais aplēstais gada investīciju apjoms ir USD 48 miljardi līdz 2030. gadam, kas ir aptuveni 3 % no investīcijām, kuras paredzētas enerģētikas infrastruktūrā līdz 2030. gadam, un kas līdz 2030. gadam ļaus panākt tikai nelielu CO2 emisijas pieaugumu par 0,7 %
C. whereas the MDGs will not be achieved unless substantial progress is made on improving energy access, which requires an estimated annual investment of USD 48 billion by 2030, which is equivalent to around 3 % of the global investment in energy infrastructure projected over the period to 2030 and would result in a modest increase in CO2 emission of 0.7 % by 2030
D. tā kā atjaunojamiem enerģijas avotiem un jo īpaši nelieliem decentralizētiem risinājumiem ir lielas iespējas nodrošināt uzticamus un ilgtspējīgus enerģētikas pakalpojumus par pieņemamu cenu nabadzīgajiem iedzīvotājiem, jo īpaši jaunattīstības valstu lauku apvidos; tā kā jaunattīstības valstis atrodas teritorijās, kas ir bagātas ar atjaunojamiem enerģijas avotiem, jo īpaši vēja un saules avotiem, tā kā, lai nodrošinātu šo avotu plašāku izmantošanu jaunattīstības valstīs, vēl ir jāatrisina daudzas problēmas, tostarp finansēšana, spēju veidošana, tehnoloģiju nodošana un pārvaldības reforma;
D. whereas renewable energy sources, and especially small decentralised solutions, have huge potential for providing reliable, sustainable and affordable energy services for the poor, particularly in rural areas of developing countries; whereas developing countries are situated in areas with access to abundant renewable energy sources, especially wind and solar; whereas many challenges remain to ensure their expansion in developing countries, including financing, capacity building, technology transfer and governance reform,
E. tā kā atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošana ir īpaši svarīga jaunattīstības valstīm, lai tās varētu samazināt atkarību no fosilā kurināmā importa un ar to saistīto cenu nestabilitāti, un tā kā liela mēroga atjaunojamās enerģijas projekti (piemēram, ūdens un enerģijas kultūru projekti) var būtiski ietekmēt vietējos iedzīvotājus sociālajā un vides jomā, t. i., attiecībā uz ūdeni vai nodrošinātību ar pārtiku; tā kā tādēļ svarīgs priekšnoteikums līdzekļu devēju finansējuma saņemšanai ir atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju ietekmes uz vidi rūpīgs novērtējums;
E. whereas the use of renewable energy technologies is essential for developing countries to reduce their dependence on fossil fuel imports and related price volatility; whereas large-scale renewable projects (such as hydro or energy crops) can also have severe social and environmental consequences for the local population, i.e. on water or food security; whereas a careful assessment of the environmental impacts of renewable energy technologies is therefore an important prerequisite for donor finance,
F. tā kā pieeja mūsdienīgiem un ilgtspējīgiem energoapgādes pakalpojumiem visiem nozīmē pieeju pilnam energoapgādes pakalpojumu klāstam (ne tikai elektrībai), kas vajadzīgi un vēlami, piemēram, apgaismojumam, ēdiena gatavošanas un ūdens karsēšanas iespējām, telpu apsildei un gaisa kondicionēšanai, kā arī pieeju informācijai un saziņai un enerģijai tās produktīvai izmantošanai un ienākumu radīšanai;
F. whereas access to modern, sustainable energy services for all means access to the full range of energy services (not just electricity) needed and wanted, for example lighting, cooking and water heating, space heating, cooling, access to information and communications, and energy for productive uses and income generation;
G. tā kā tikai 8 % no USD 409 miljardiem, ko 2010. gadā piešķīra jaunattīstības valstīm fosilā kurināmā subsīdijām, saņēma 20 % iedzīvotāju ar zemākajiem ienākumiem
G. whereas only 8 % of the USD 409 billion granted in fossil-fuel subsidies in developing countries in 2010 went to the 20 % of the population with the lowest income