natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā PTO Ministru konferences deklarācijas, kas pieņemtas 2001. gada 14. novembrī Dohā un 2005. gada 18. decembrī Honkongā, un priekšsēdētāja kopsavilkumu, kas pieņemts 2009. gada 2. decembrī Ženēvā,
– having regard to the WTO Ministerial Conference declarations adopted in Doha on 14 November 2001 and Hong Kong on 18 December 2005 and to the Chairman's Summary adopted in Geneva on 2 December 2009,
„PTO nākotne — institucionālo problēmu risināšana jaunajā tūkstošgadē”, Konsultatīvās padomes ziņojums ģenerāldirektoram Supachai Panichpakdi (PTO, 2005. g. janvāris). ,
'The Future of the WTO - Addressing Institutional Challenges in the New Millennium', Report by the Consultative Board to the Director-General, Supachai Panitchpakdi (WTO, January 2005). ,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemti kritēriji nabadzības izskaušanai,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria collectively established by the international community for the elimination of poverty,
– ņemot vērā 2009. gada ziņojumu par tūkstošgades attīstības mērķiem un ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 12. februāra ziņojumu par Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu, kuras nosaukums ir „Turēt solījumu — mērķtiecīgs pārskats vienotas rīcības veicināšanai, lai līdz 2015. gadam sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus”,
– having regard to The Millennium Development Goals Report 2009 and the report of 12 February 2010 by the UN Secretary-General on the implementation of the Millennium Declaration, entitled "Keeping the promise: a forward-looking review to promote an agreed action agenda to achieve the Millennium Development Goals by 2015',
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā rezultātus
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the outcome of the 15th Conference of the Parties to the UNFCCC in Copenhagen
– ņemot vērā UNFCCC pušu 16. konferenci, ko paredzēts rīkot Meksikā,
– having regard to the 16th Conference of the Parties to the UNFCCC, to be held in Mexico,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, starptautiskos paktus par cilvēktiesībām, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām ( ICCPR ) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām ( ICESCR ),
– having regard to the Charter of the United Nations, the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenants on Human Rights, the International Covenant on Civil and Political Rights (IOCPR) and the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR),
– ņemot vērā ES ārējos nolīgumos iekļautās cilvēktiesību klauzulas,
– having regard to human rights clauses in the EU's external agreements,
– ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (KSDI), ko ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma 1979. gadā, kā arī šīs konvencijas Fakultatīvo protokolu,
– having regard to the Convention on the Elimination of all forms of Discrimination Against Women (CEDAW), adopted in 1979 by the UN General Assembly, and to the Optional Protocol thereto,
– ņemot vērā Joseph E. Stiglitz ziņojumu un Konferences par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību (2009. gada 24.–26. jūnijs) noslēguma dokumentu,
– having regard to the Stiglitz Report and the Outcome Document of the Conference on the World Financial and Economic Crisis and its Impact on Development (24 - 26 June 2009),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A7-0277/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7‑0277/2010 ),
A. tā kā Latīņamerikai un Eiropas Savienībai ir ne vien kopīgas vērtības, vēsture un kultūra, bet tās arī veido stratēģisku partnerību;
A. whereas Latin America and the European Union not only share common values and a common history and culture, they also form a strategic partnership,
B. tā kā pēdējo trīsdesmit gadu laikā Latīņamerikas starptautiskās tirdzniecības attiecības ir piedzīvojušas lielu dažādošanas procesu, tādējādi cenšoties mazināt tās atkarības līmeni;
B. whereas over the past three decades Latin America has undergone a major process of diversification in its international trade relations, striving to reduce its level of dependence,
C. tā kā Eiropas Savienība ir pastiprinājusi ekonomikas un tirdzniecības attiecības ar Latīņameriku, kļūstot par tās otro nozīmīgāko tirdzniecības partneri un nozīmīgāko partneri attiecībā uz Mercosur un Čīli; tā kā saskaņā ar Eurostat datiem laika posmā no 1999. gada līdz 2008. gadam tirdzniecības apjoms ir divkāršojies, proti, ES ir importējusi preces no Latīņamerikas EUR 96,14 miljardu apmērā un eksportējusi uz šo reģionu preces EUR 76,81 miljarda apmērā, un vienlaikus ir bijis stabils pieaugums pakalpojumu tirdzniecībā; tā kā ārkārtīgi negatīvās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ šie rādītāji 2009. gadā samazinājās — EUR 70,11 miljardi preču importam un EUR 61,57 preču eksportam —, tomēr 2010. gadā tie atkal sāka palielināties; tā kā Latīņamerikā Eiropas valstis ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu ( Foreign Direct Investment — FDI) avots;
C. whereas the European Union has strengthened its economic and trade relations with Latin America, becoming its second most important trading partner and the leading trading partner for MERCOSUR and Chile; whereas, according to Eurostat, trade volumes doubled between 1999 and 2008, with EU imports of goods from Latin America increasing to EUR 96.14 billion and exports of goods to the region to EUR 76.81 billion, while there was a steady rise in trade in services; whereas, owing to the dramatic effect of the financial and economic crisis, these figures dropped in 2009 to EUR 70.11 billion (imports) and EUR 61.57 billion (exports), but started to grow again in 2010; whereas European countries constitute the largest source of Foreign Direct Investment ( FDI) in Latin America,
D. tā kā Latīņamerika, neraugoties uz tās bagātajiem dabas resursiem, ir starp tiem reģioniem, kuri nav spējuši palielināt savu daļu starptautiskajā tirdzniecībā, un zaudē savas pozīcijas, atkāpjoties konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomikas dalībnieku — Āzijas valstu — priekšā;
D. whereas, despite being rich in natural resources, Latin America finds itself among the regions which have not been able to expand their share of international trade and has been losing out to more competitive and dynamic economies in Asia,
E. tā kā vairākas Latīņamerikas valstis ir ierindotas starp trim tām valstīm pasaulē, kuras ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un ņemot vērā pārtuksnešošanās procesu un mežu izciršanas ietekmi un tādu dabas parādību pieaugumu kā cikloni un sugu izzušana, kas plašā mērā skar Latīņameriku, kā arī konkrētus, satraucošus un ārkārtīgi zīmīgus piemērus globālajam postam, ko izraisa klimata pārmaiņas, piemēram, situācija Amazones mūžamežos un risks, ko rada Andu šļūdoņi;
E. whereas several Latin American countries have been ranked among the three countries most vulnerable to climate change in the world, and taking into account the notable impact of the processes of desertification and deforestation and the increase in phenomena such as cyclones and species extinction that affect Latin America to a large extent, as well as concrete, alarming and highly significant examples of the global threat posed by climate change, such as the state of the Amazon rainforest and the risk posed by Andean glaciers,
F. tā kā saskaņā ar Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisijas ( ECLAC ) datiem ievērojamus panākumus nabadzības mazināšanā varētu gūt, ja nabadzības līmeni Latīņamerikā izdotos samazināt no 44,4 % 2003. gadā līdz 33 % 2010. gadā, vienlaikus ņemot vērā, ka nabadzība un migrācija arvien vairāk skar sievietes, un tā kā saskaņā ar ECLAC un UNICEF datiem aptuveni 63 % bērnu un jauniešu Latīņamerikā cieš no nabadzības;
F. whereas, according to ECLAC, important successes in poverty reduction could be achieved, with the poverty rate in Latin America decreasing from 44.4% in 2003 to 33% in 2010, while poverty and migration are increasingly female, and whereas, according to ECLAC and UNICEF, almost 63% of children and adolescents in Latin America suffer from poverty,
G. tā kā ar attīstības līmeņa atšķirībām ir izskaidrojams, kāpēc atsevišķu ES valstu tirdzniecība ar Latīņamerikas un Karību jūras reģionu ( LAC ) ir asimetriska eksportēto preču veida ziņā; tā kā tirdzniecībai abu reģionu starpā piemīt augsta koncentrācija un, lai gan kopš 1990. gada tā ir pieaugusi vairāk nekā divkārtīgi, šīs tirdzniecības attīstības tempi ir mazāki nekā starp šiem abiem reģioniem un pārējo pasaules daļu;
G. whereas the disparity in levels of development explains why trade between certain EU countries and the Latin American and Caribbean region (LAC) is asymmetric in terms of the type of goods that are exported; whereas trade exchanges between the two regions are highly concentrated and, although they have more than doubled since 1990, are developing at a slower rate than those between the two regions and other parts of the world,
H. tā kā 2008. gadā Limā rīkotās ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu galotņu tikšanās rezultātā tika definētas divpusējās reģionālās stratēģiskās partnerības galvenās līnijas ar mērķi radīt asociācijas nolīgumu tīklu, kurus noslēdz ES un dažādās apakšreģionālās integrācijas grupas; tā kā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu 2010. gada maijā Madridē rīkotā augstākā līmeņa sanāksme ar šo pieeju spēra milzu soli uz priekšu un noveda pie ES un Latīņamerikas un Karību tirdzniecības sarunu atsākšanas, kuras bija „iesaldētas” dažus pēdējos gadus;
H. whereas the EU-LAC Summit held in Lima in 2008 resulted in the definition of the main axes of the bi-regional strategic partnership, with the aim of creating a network of association agreements between the EU and the various sub-regional integration groups; whereas the EU-LAC Summit held in Madrid in May 2010 marked a major step forward with this approach and led to the resumption of all EU-LAC trade negotiations that had been on ice for the last few years,
I. tā kā ir paredzēts, ka, izveidojot pašreiz spēkā esošu nolīgumu visaptverošu tīklu, par ko sarunas ar dažādām Latīņamerikas valstu grupām jau ir pabeigtas vai vēl turpinās, tiks veicināta abu kontinentu sadarbība, vienlaikus ļaujot reģionālās integrācijas procesam norisināties atšķirīgā tempā;
I. whereas the creation of a network of comprehensive agreements already in force, finalised or under negotiation with the various groups of Latin American countries is intended to contribute to enhancing cooperation between the two continents, while allowing for regional integration processes operating at different speeds,
J. tā kā šajā reģionā IKP uz vienu iedzīvotāju ir diapazonā no USD 1211 Haiti un USD 2635 Nikaragvā līdz USD 11 225 Brazīlijā un aptuveni USD 15 000 Argentīnā, Čīlē un Meksikā;
J. whereas GDP per capita in the region ranges from USD 1211 in Haiti and USD 2635 in Nicaragua to USD 11225 in Brazil and roughly USD 15000 in Argentina, Chile and Mexico,
K. tā kā, neraugoties uz ievērojamo progresu valsts finanšu pārvaldībā, bieži vien no iepriekšējiem laikposmiem pārmantotais parādu slogs joprojām ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem ar tirdzniecību saistītiem ieguldījumiem, attīstībai un drošām valsts finansēm vairākās Latīņamerikas valstīs;
K. whereas, despite significant progress in the management of state finances, the burden of debt, often inherited from a previous epoch, is one of the most serious obstacles to trade-related investments, development and sound state finances in a number of Latin America countries,
L. tā kā Latīņamerikā pastāv vispārēja vēlme palielināt šā reģiona ekonomisko nozīmi pasaules ekonomikā un tā kā Latīņamerika ir mazinājusi ekonomisko atkarību, enerģiski dažādojot ekonomiskās attiecības; tā kā Eiropai būtu jārīkojas saprātīgi, lai minētajā nolūkā stiprinātu savu nozīmi un kļūtu par ļoti svarīgu tirdzniecības partneri, un tā kā Latīņamerika joprojām pauž apņemšanos turpināt stiprināt stratēģisko partnerību, kas pamatojas uz kopējiem principiem, kopējām vērtībām un interesēm;
L. whereas there is a general desire in Latin America to increase the region's economic importance in the global economy, and whereas Latin America has reduced its economic dependence by actively diversifying its economic relations; whereas Europe should act wisely in order to strengthen its role as a very important commercial partner for this purpose, and whereas Europe and Latin America remain committed to further strengthening their strategic partnership underpinned by their shared principles, values and interests,
M. tā kā jaunajā ES tirdzniecības politikā, ko pielāgo stratēģijai „Eiropa 2020”, būtu jāņem vērā konkrētā situācija Latīņamerikā;
M. whereas the new EU trade policy adapted to the Europe 2020 strategy should take into account the particular situation in the Latin American region,
N. tā kā viedo tehnoloģiju produktu un augstas kvalitātes produktu eksportam, kas tiek stimulēts stratēģijā „Eiropa 2020”, ir vajadzīgi maksātspējīgi pircēji; tā kā abu pušu interesēs Latīņamerikas un ES savstarpējiem nolīgumiem jāturpina dot taustāmus labumus to attiecīgajām sabiedrībām,
N. whereas the export of smart and high-quality products promoted in the Europe 2020 strategy requires solvent customers; whereas, in the interests of both parties, the agreements between Latin America and the EU must continue to bring tangible benefits for their respective societies,
1. uzsver, ka Lisabonas līgums nosaka, ka ES tirdzniecības politika ir Savienības vispārējās ārējās darbības neatņemama un atbilstoša sastāvdaļa un ka tai var būt izšķiroša un pozitīva loma, radot vērtības, uzlabojot ekonomiskās un politiskās attiecības starp tautām un valstīm, nodrošinot mieru un pievēršoties attīstības, vides un sociālajiem mērķiem, un šīm politikām ir jāpapildina citai citu, lai sasniegtu Līgumā par Eiropas Savienību noteiktos mērķus; uzskata, ka mūsdienu Eiropas tirdzniecības politikai var būt nozīmīga loma, sasniedzot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un izpildot starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām, nodrošinātību ar pārtiku un vides ilgtspēju;
Emphasises that the Lisbon Treaty defines EU trade policy as an integral and relevant part of the Union's overall external action and that trade policy can play a decisive and positive role in creating wealth, enhancing economic and political relations between peoples and countries, ensuring peace and addressing development, environmental and social objectives, and that these policies must complement each other mutually in order to achieve the objectives set out in the Treaty on European Union; considers that modern European trade policy can play an important role in achieving the UN Millennium Development Goals and fulfilling international commitments to human rights, food security and environmental sustainability;
7. uzstāj, ka visām valstīm ir tiesības izveidot vajadzīgos mehānismus, lai aizstāvētu savu nodrošinātību ar pārtiku un nodrošinātu mazo un vidējo pārtikas ražotāju izdzīvošanu un attīstību;
Insists on the fact that all countries have the right to establish the necessary mechanisms to defend their food security and ensure the survival and the development of small and medium-sized food producers;
9. uzsver, ka ir svarīgi veicināt valstij specifiskas papildu politikas, lai palielinātu tirdzniecības iespējas ieinteresēto pušu starpā saskaņā ar īpašajiem attīstības mērķiem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi izmantot tirdzniecības atbalstu un panākt tirdzniecības intensifikāciju, lai sekmētu attīstību;
Stresses that it is necessary to promote the implementation of country-specific, complementary policies to increase the opportunities for trade exchanges among stakeholders in conformity with the specific development goals; believes that it is crucial to mobilise Aid for Trade and harness trade intensification in order to promote development;
14. uzsver, cik svarīgi ir piemērot vides, izsekojamības un pārtikas nodrošinātības standartus importētiem lauksaimniecības produktiem sadarbības nolīgumu kontekstā starp ES un Latīņamerikas valstīm;
Stresses the importance of applying environmental, traceability and food security standards to imported agricultural products in the context of the cooperation agreements between the EU and Latin American countries;
17. pauž nožēlu par protekcionisma pasākumiem, ko finanšu krīzes laikā veica dažas Latīņamerikas valstis, jo īpaši Argentīna; mudina Komisiju regulāri kopā ar Latīņamerikas valstīm pievērsties jautājumam par tirgus piekļuvi;
Deplores the protectionist measures taken during the financial crisis by some Latin American countries, especially Argentina; urges the Commission regularly to address the issue of market access with countries in Latin America;
21. uzsver, ka pozitīvām tirgus norisēm visā vērtību ķēdē jārada pienācīgi ienākumu līmeņi un ka peļņas normai būtu jādod labums visiem dalībniekiem, kas iesaistīti visā vērtību ķēdē;
Stresses that positive market developments along the entire value chain must give rise to appropriate levels of income and that profit margins should benefit all involved actors within the entire value chain;
25. atzīst, ka, noslēdzot PTO nolīgumus par tirdzniecību ar banāniem un tādējādi atrisinot ieilgušo strīdu starp Latīņamerikas un ĀKK partnervalstu banānu piegādātājiem, varētu tikt sekmēts progress Dohas sarunu kārtās, turklāt ir panākts sarunu noslēgums attiecībā uz vairākiem nolīgumiem ar Centrālamerikas valstīm, Kolumbiju un Peru; tomēr prasa ņemt vērā ĀKK partneriem doto solījumu un ES ražotāju intereses; lai turpmāk nepieļautu domstarpības, prasa pret visiem tirdzniecības partneriem Latīņamerikā izrādīt taisnīgu attieksmi, tostarp arī pret tiem, kas nav noslēguši tirdzniecības līgumu ar ES;
Recognises that the conclusion of the WTO agreements on trade in bananas put an end to a long-term dispute with Latin American and ACP partner countries' banana suppliers, could facilitate progress in the Doha Round negotiations and has contributed to concluding the negotiations on the various agreements with Central America and Colombia and Peru; calls, nonetheless, for account to be taken of the commitments made to ACP partners and the interests of EU producers; calls, in order to avoid further disputes, for fair treatment to be guaranteed to all trade partners in Latin America, including those who have not concluded a trade agreement with the EU;
27. norāda, ka visu asociācijas nolīgumu īstenošanā jāņem vērā attiecīgo iedzīvotāju intereses un parlamentiem tie jāratificē, ievērojot to pīlārus, proti, politisku dialogu, sadarbību un tirdzniecību;
Points out that the implementation of all Association Agreements must take into account the interests of the people concerned and must be subject to ratification by parliaments in respect of all of their pillars, namely political dialogue, cooperation and trade;
29. norāda, ka pozitīvi ir noslēgušās sarunas par ES daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru; norāda, ka Bolīvija ir nolēmusi atsaukt Andu Kopienas Tiesā iesniegto prasību attiecībā uz daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu; tādēļ aicina attiecīgās puses censties turpmāk noslēgt tādu asociācijas nolīgumu, par ko būtu vienojušās visas Andu Kopienas valstis;
Points out that the negotiations for a Multi-Party Trade Agreement between the EU and Colombia and Peru have come to a positive conclusion; notes that Bolivia has decided to withdraw the claim it presented to the Andean Community Court of Justice regarding the Multi-Party Trade Agreement; calls therefore on the relevant parties to move towards a future Association Agreement negotiated with all the countries of the Andean Community;
36. aicina Komisiju un Latīņamerikas partnerus iesaistīt pilsonisko sabiedrību, novērtējot atbilstību tirdzniecības nolīgumos iekļautajiem nodarbinātības, cilvēktiesību un vides standartiem, un veicināt asociācijas nolīgumos paredzēto regulāro dialogu ar pilsonisko sabiedrību;
Calls on the Commission and its Latin American partners to involve civil society in the assessment of compliance with labour, human rights and environmental standards included in trade agreements and to promote the regular dialogue with civil society that is provided for in the Association Agreements;
38. aicina Komisiju padarīt tirdzniecības sarunas pārredzamākas, dodot piekļuvi agrā posmā izšķirošiem dokumentiem un nolīgumu projektiem visiem to nozaru sociālajiem partneriem, kurus varētu skart tirdzniecības nolīgumu rezultāti, vienlaikus piemērojot standarta procedūras attiecībā uz konfidenciāliem dokumentiem, un izveidot pastāvīgu un oficiālu procesu apspriedēm ar tiem;
Calls on the Commission to make trade negotiations more transparent by giving early access to key documents and draft agreements to all social partners in sectors that are potentially affected by the outcome of trade agreements, while applying standard procedures regarding documents subject to confidentiality requirements, and to establish an ongoing and formalised process of consultation with them;
43. aicina Komisiju palīdzēt partneriem Latīņamerikā izveidot konkurētspējīgas ražotnes, kas dotu pievienoto vērtību; ierosina Latīņamerikas reģionos un visās ES dalībvalstīs izveidot reģionālās tirdzniecības akadēmijas, kuru mērķis būtu palielināt MVU iespējas, nodrošinot mācību kursus par priekšnoteikumiem lauksaimniecības produktu, preču un pakalpojumu tirdzniecībai ar partnerreģioniem;
Calls on the Commission to support the partners in Latin America in establishing competitive value-added production facilities; proposes the establishment of regional trade academies both in Latin American regions and across EU Member States, aimed at building capacity among SMEs by providing training sessions on the preconditions for trading agricultural products, goods and services with the partner region;
46. uzskata, ka, veicot vispārējo preferenču (VPS) sistēmas nākamo reformu, šī sistēma jāpadara efektīvāka un stabilāka, lai nodrošinātu, ka Latīņamerikas ražotāji spēs gūt labumu, ko var sniegt šī VPS; uzskata, ka sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ar valstīm, kuras jau gūst labumu no VPS+ sistēmas, būtu jāpieļauj noteikta asimetrijas pakāpe, lielā mērā ņemot vērā preferenču līmeni, kas tiek nodrošināts saskaņā ar VPS+ sistēmu; norāda, ka visas valstis pēc savas izvēles var arī nepiedalīties sarunās, tomēr var turpināt gūt labumu no VPS+ sistēmas, ja vien tās nepārtrauc attiecīgo nosacījumu izpildi;
Considers that the next reform of the generalised system of preferences (GSP) must make it more efficient and stable so as to ensure that Latin America producers will reap the potential benefit of this preferential scheme; considers that the negotiations for trade agreements with countries already benefitting from the GSP+ scheme should allow for a degree of asymmetry that takes into account to a large extent the level of preferences enjoyed under the GSP + scheme; points out that all countries are free not to enter into the negotiations and may therefore continue to benefit from the GSP+ scheme as long as they continue to fulfil the relevant conditions;
49. uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos formulējumiem sadaļās par ieguldījumu aizsardzību jāpalīdz uzlabot ieguldījumu juridiskā noteiktība, neskarot valdību atbildību par savu iedzīvotāju prasībām attiecībā uz vidi, veselību un sociālajiem jautājumiem;
Believes that the wording of chapters on investment protection in trade agreements must help shore up the legal certainty of investments made, without affecting the responsiveness of governments to the environmental, health and social demands of their populations;