natgillin/translations-raw huggingface dataset:
83. mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt G20 valstu sistēmā sekmēt iniciatīvas par darbībām atklātā jūrā, vienlaikus ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju ( UNCLOS );
Urges the Commission and the Member States to continue to contribute to offshore initiatives within the framework of the G20, while taking into consideration the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS);
85. uzsver to, ka ir svarīgi panākt neratificētā 1994. gada Vidusjūras protokola pilnīgu spēkā stāšanos, par mērķi nosakot aizsardzību no izpētes un ieguves darbu radītā piesārņojuma;
Stresses the importance of bringing fully into force the un-ratified 1994 Mediterranean Offshore Protocol, targeting protection against pollution resulting from exploration and exploitation;
89. prasa Komisijai sadarboties ar partneriem un kaimiņvalstīm, lai izveidotu īpašu režīmu jebkādu darbību veikšanai Arktikas reģionā, rūpīgi vērtējot darbību atklātā jūrā ilgtspēju un to nepieciešamību šādā trauslā un unikālā vidē;
Urges the Commission to work with partners and neighbours to achieve a special regime for any operations in the Arctic, having careful regard for sustainability and the necessity of offshore activities in such a vulnerable and unique environment;
Vietējie naftas un gāzes krājumi ir būtisks ieguldījums ES energopatēriņa un energoapgādes drošības jomā.
Indigenous supplies of oil and gas provide an important contribution to the EU’s energy consumption and energy security.
Vairāk nekā 90 % naftas un 60 % gāzes Eiropas Savienībā iegūst, veicot darbības atklātā jūrā.
In the EU over 90% of oil, and 60% of gas, is produced via offshore operations.
Darbība nav vienmērīgi sadalīta visā ES teritorijā, un lielākā daļa darbu notiek Ziemeļjūrā.
Activity is not uniformly distributed across the EU and the large majority of operations take place in the North Sea.
Divās ES dalībvalstis tiek iegūti 80 % no kopējā jēlnaftas daudzuma
Within the EU, two Member States alone account for about 80% of crude oil production
Apvienotajā Karalistē un Dānijā. , savukārt Norvēģijā iegūst vairāk jēlnaftas nekā visās ES-27 valstīs kopā.
UK & DK whilst Norway produces more than the entire EU27.
Ne visas Eiropas ūdeņos īstenotās naftas un gāzes nozares darbības, kuras tiek veiktas atklātā jūrā, notiek ES kontrolētos ūdeņos.
Not all offshore oil and gas activity in European waters occurs in EU-controlled waters.
Piemēram, Vidusjūrā notiek būtiskas izpētes darbības pie Ziemeļāfrikas, jo īpaši Ēģiptes un Lībijas krastiem.
In the Mediterranean Sea, for example, there is significant exploration activity off the coast of North Africa, particularly off Egypt and Libya.
Platformas Deepwater Horizon negadījums lika visiem atklātā jūrā pieejamo naftas un gāzes krājumu izpētē un ieguvē iesaistītajiem izvērtēt šīs nozares drošību.
The Deepwater Horizon disaster prompted all those involved in the exploration and extraction of offshore oil and gas to reassess the safety of their industry.
Arī National Commission on the BP Deepwater Horizon Spill and Offshore Drilling (Nacionālā komisija jautājumā par noplūdi no BP platformas Deepwater Horizon un par urbšanas darbiem atklātā jūrā) sniedza vairākus ieteikumus, un daudzi no tiem jau ir tikuši īstenoti.
The National Commission on the BP Deepwater horizon spill and Offshore drilling , among others, made a series of recommendations, many of which have been implemented already.
Eiropā Ziemeļjūrā strādā pieredzējuši nozares dalībnieki, kuri bieži darbojas augsti attīstītās jomās un kuru pārraudzībai izmanto laika gaitā pārbaudītus un pastāvīgi uzlabotus regulatīvos režīmus.
Europe has, in the North Sea, mature industries operating in often well-developed fields, under the oversight of mature and evolving regulatory regimes.
Viens no pirmajiem ieteikumiem Nacionālās komisijas ziņojumā ir šāds:
One of the first recommendations in the National Commission’s report reads:
„Iekšlietu departamentam ir jāizstrādā visaptveroša un uz riska novērtējumu balstīta pieeja, kas ir pielāgota konkrētām iekārtām, darbībām un vidēm, līdzīgi kā drošumu apliecinošās dokumentācijas pieeja Ziemeļjūrā.”
"The Department of the Interior should develop a proactive, risk-based performance approach specific to individual facilities, operations and environments, similar to the “safety case” approach in the North Sea."
Preskriptīvie režīmi būtībā ir vērsti uz reaģēšanu, un tie nespēj pastāvīgi veicināt nepieciešamos politikas un prakses uzlabojumus, lai nodrošinātu atbilstību nozarei, kura nemitīgi attīstās un cenšas iegūt arvien mazāk izplatītos un grūtāk pieejamos ogļūdeņraža krājumus.
Prescriptive regimes are fundamentally reactive, unable to drive the continuous improvement in policies and practices necessary to keep pace with an evolving industry chasing scarcer, and less accessible, hydrocarbon reserves.
Tā vietā projekti ir jāizvērtē individuāli, ņemot vērā vides un tehniskos apstākļus konkrētajā objektā.
Instead, projects must be assessed individually on the basis of site-specific environmental and technical conditions.
Urbumi, kas veikti augsta spiediena un/vai augstas temperatūras apstākļos, rada dažāda veida risku tiem urbumiem, kuros naftas ieguvei jāizmanto spiediens.
HPHT wells pose different risks to those where pressure needs to be introduced to extract oil.
Lai gan ūdens dziļums noteikti ietekmē urbšanas un piesārņojuma novēršanas pasākumu tehnisko sarežģītību, ne visi dziļūdens urbumi ir bīstami un ne visi urbumi seklūdens apgabalos ir droši.
Whilst water depth certainly influences the technical challenge of drilling and pollution-response efforts, not all ’deepwater’ is dangerous and not all ’shallow-seas’ are safe.
Drošumu apliecinošā dokumentācija ir uz riska novērtējumu un situāciju konkrētajā objektā balstīta pieeja, kas nosaka, ka operatoriem ir jāpierāda attiecīgajām veselības, drošības un vides aizsardzības valsts iestādēm, ka viņi ir apsvēruši visus riskus un izpildījuši kontroles pasākumus.
The ’safety case’ is a risk-based, site-specific approach which requires operators to demonstrate to the relevant national health, safety and environmental authorities that all risks have been considered and controls implemented.
Nenovērstajiem riskiem jāatbilst ALARP principam.
Any residual risks should correspond to the ALARP principle.
Attiecīgajai iestādei ir jāapstiprina drošumu apliecinošā dokumentācija, kā arī visas tajā turpmāk veiktās izmaiņas, un tikai pēc tam var sākt jebkādas darbības.
As Low As Reasonably Possible The relevant authority should approve the safety-case, as well as any subsequent changes to it, before any operations can commence.
Pirms urbšanas veiktas regulatīvas pārbaudes, apturot darbu, nodrošina, ka darbība nav automātiska un ka nevar veikt nekādus pasākumus, kamēr nav apzināti un novērsti riski.
Regulatory ’hold-points’ prior to drilling ensure that activity is not automatic but that operations cannot commence until risks have been considered and mitigated.
Jauni priekšlikumi ne tikai nedrīkst mazināt dalībvalstīs spēkā esošo reglamentējošo standartu efektivitāti, bet priekšlikumiem arī jācenšas ieviest paraugpraksi attiecībā uz visiem ES ūdeņiem, vienlaikus nodrošinot paraugprakses rūpīgu īstenošanu.
Any new proposal must not diminish the effectiveness of such regulatory standards already in place in Member States, but rather look to extend best-practice to all EU waters, whilst ensuring it is rigorously implemented.
ASV licencēšanas, kā arī veselības un drošības jomas funkcijas ietilpst vienas aģentūras kompetencē.
In the U.S. licensing and health and safety functions were consolidated in a single agency.
Tas ir radījis iekšēju saspīlējumu un neskaidrības par mērķiem, kā arī padarījis šo nozari uzņēmīgu pret ārēju ietekmi.
This led to internal tensions, a confusion of goals and made it susceptible to outside influence.
Tāpēc dalībvalstīm ieteicams nodalīt licencēšanas procesu no veselības un drošības jautājumiem.
It is therefore advisable that Member States separate the licensing process from health and safety issues.
Ir svarīgi noteikt reglamentējošajos noteikumos nostāju, taču tiesību akti ir efektīvi vienīgi tad, ja tos pareizi īsteno.
Setting the tone of the regulatory framework is important but any legislation is only effective if it is well enforced.
Tādēļ liela nozīme atbilstības panākšanā ir regulārām pārbaudēm, ko veic operatoriem uzticami speciālisti, kuri pārzina konkrētos urbšanas apstākļus.
To this end, regular inspection by specialists, well acquainted with the particular drilling conditions and trusted by the operators, is essential to ensure compliance.
Ir maz šādu augsti kvalificētu inspektoru, jo īpaši tādu, kuriem ir liela pieredze un regulatīvas funkcijas.
Such highly-trained inspectors, especially those with significant experience, are a scarce regulatory resource.
Visās iniciatīvās, kas attiecas uz inspektoru norīkošanu darbā ārzemēs, pārrobežu apmaiņu vai pat jaunu inspektoru nodrošināšanu, ir jāņem vērā reālā situācija un jāuzlabo tā, nevis jāiznieko ļoti nozīmīgi resursi.
Any initiatives that second, exchange, or even create cross-border, inspectors should acknowledge this reality and add value rather than drain vital resources.
Lai gan inspicējošo iestāžu koplietošana var sniegt apjomradītus ietaupījumus dalībvalstīm, kurās ir ierobežots atklātā jūrā veikto darbību apmērs, to nevar izmantot kā attaisnojumu pārraudzības līmeņa mazināšanai.
Whilst there may be economies of scale for Member States with limited offshore activity to share inspectorates this must not be an excuse for lower levels of oversight.
Vienmēr ir divreiz jāpārbauda konkrēti darbības apvērumi, kas varētu konkrēti uzlabot urbumu pamatdrošību gan uz sauszemes, gan atklātā jūrā.
A specific operational consideration which merits particular mention is that fundamental well safety, both onshore and offshore, requires two tested barriers at all times.
Regulāri jāpārbauda aprīkojums, piemēram, noplūdes novēršanas ierīces.
Equipment, such as blowout preventers should be tested frequently.
Jāveic viss iespējamais, lai veicinātu valsts kompetento iestāžu savstarpējo dialogu un mudinātu tās izstrādāt kopējas iniciatīvas, kā paraugu izmantojot NSOAF
Every effort should be made to foster dialogue, and encourage joint initiatives, between national competent authorities, with the NSOAF
Ziemeļjūras jūras iestāžu forums. .
North Sea Offshore Authorities Forum. as a model.
Arī Vidusjūras, Baltijas jūras un Melnās jūras reģionā varētu gūt labumu no līdzīga foruma, kurā reglamentējošās institūcijas novērtētu nozares tendences un paraugpraksi, reaģētu uz negadījumiem un izplatītu zināšanas, tostarp, veicot starptautiskus revīzijas projektus un izveidojot darba grupas, kas sniegtu ziņojumus regulārās plenārsēdēs.
The Mediterranean, Baltic and Black seas can benefit from an equivalent forum where regulators assess industry trends and best-practice, react to incidents and spread knowledge, inter alia, by undertaking multi-national audit projects and establishing working groups reporting to regular plenaries.
Lai nodrošinātu šādu forumu darbības efektivitāti, tajos ir jāiesaista visas attiecīgās valstu kompetentās iestādes, neatkarīgi no tā, vai šīs iestādes atrodas ES.
To work effectively, these forums should incorporate all relevant national competent authorities, irrespective of whether they’re in the EU or not.
Kodolrūpniecības nozarē ir obligāti jāziņo par negadījumiem Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai.
In the nuclear industry incident-reporting to the IAEA is mandatory.
ES tiesību akti ļauj civilās aviācijas nozarei ziņot par notikumiem, un tas nodrošina, ka visu informāciju var analizēt un izplatīt, Kopīgajam pētniecības centram uzticot centralizēta repozitorija funkcijas.
EU legislation mandates occurrence reporting for civil aviation, ensuring that all information can be analysed and disseminated by tasking the JRC as a central repository.
Lai gan pastāv mehānismi ziņošanai par negadījumiem
Whilst mechanisms do exist for incident-reporting,
Valstu kompetentajām iestādēm ir jāsalīdzina ziņojumos par negadījumiem iekļautā informācija un tā savlaicīgi jāpublisko, atbilstīgi ņemot vērā komerciāli sensitīvu informāciju.
National competent authorities should collate information from incident-reporting, and publicise it in a timely way, with due regard for commercially sensitive information.
Komisijai ir jānovērtē dažādu pašreizējo informācijas kanālu efektivitāte un tikai pēc tam jāapsver, vai ir nepieciešamas jaunas pārrobežu iniciatīvas.
The Commission should assess the efficacy of the various existing information channels before assessing the need for any new cross-border initiatives.
Darbinieku iesaistīšana
Workforce engagement
Nolūkā attīstīt spēcīgu drošības kultūru, ir svarīgi, lai darbinieki, kas veic darbības atklātā jūrā, tiktu iesaistīti ar veselību un drošību saistītās iniciatīvās, jo šie darbinieki bieži atrodas labākajās pozīcijās, lai noteiktu šķēršļus, kas neļauj uzlabot sniegumu veselības un drošības jomā.
To develop a rigorous safety-culture, it is vital to engage the offshore workforce in health and safety initiatives, as they are often the best placed to identify barriers to improved health and safety performance.
Apvienotajā Karalistē tika izveidota programma pakāpeniskām pārmaiņām drošības jomā, lai veicinātu spēcīgāku kultūru attiecībā uz drošību, sadarbojoties ar darbiniekiem, izstrādājot kopīgus standartus un publiskojot paraugpraksi.
The UK’s Step Change in Safety programme was established to foster a strong cultural attitude around safety, by engaging with the workforce, developing common standards and publishing best practice.
Drošības apmācība
Safety training
Atklātā jūrā iegūtās naftas un gāzes nozare lepojas ar darbinieku veselības un drošības reģistra uzlabojumiem.
The offshore oil and gas industry boasts an improving health and safety record for personnel.
Tomēr, pievēršot lielāko uzmanību darbinieku drošībai, nevajadzētu atstāt novārtā citas procedūras, jo īpaši katastrofu novēršanas un pārvaldības jomā.
However, focus on the safety of personnel should not detract from that of procedures, especially in the scope of disaster prevention and management.
Ir ļoti svarīgi nodrošināt padziļinātu apmācību par katastrofu pārvaldības scenārijiem.
Robust training for disaster-management scenarios is vital.
Piemēram, pasaules mērogā jau par standartu ir noteikts tas, ka visiem urbšanas operatoriem ir jāapmeklē kursi par urbumu kontroli (kas ietver apmācību par reaģēšanu uz katastrofu scenārijiem).
For example, globally it is already standard for all drill operators to undergo well control courses (which include training to react to disaster scenarios).
Iespējams, ka daudzas drošības kļūmes uz platformas Deepwater Horizon notikušajā negadījumā ir radījuši tās darbības kultūras apstākļi.
Many of the safety failures of the Deepwater Horizon disaster seemed to derive from cultural aspects of that operation.
Gatavojoties sliktākajam scenārijam
Anticipating the worst
Konkrētajai objektam piemērotu ārkārtas rīcības plānu iesniegšanai, apspriešanai un apstiprināšanai jākļūst par nozīmīgu regulatīvās procedūras daļu.
The submission, consultation, and approval of a site-specific contingency plan should be a vital step of the regulatory procedure.
Šajos plānos vajadzētu apzināt potenciālos riskus, novērtēt piesārņojuma avotus un to ietekmi, izstrādāt reaģēšanas stratēģiju, kas varētu ietvert drošības urbumu urbšanas plānus, kā arī noteikt piemērotas reaģēšanas iekārtas.
These plans should: identify potential hazards; assess pollution sources and effects; outline a response strategy, which may include drilling plans for a relief well and identify appropriate response equipment.
Kamēr nav apstiprināts ārkārtas rīcības plāns, nedrīkstētu sākt nekādas darbības.
No operations should start until a contingency plan has been approved.
Sarežģītu urbumu vai problemātisku urbšanas apstākļu gadījumā ārkārtas rīcības plāns būtu jāizvērtē vienlaicīgi ar citiem regulatīvās apstiprināšanas procesiem.
For complex wells, or challenging drill conditions, the contingency plan should be assessed at the same time as other regulatory approval processes.
Uz platformas Deepwater Horizon notikušās katastrofas ietekmi pastiprināja tas, ka nebija piemērotu uztveršanas/savākšanas iekārtu.
The impact of the Deepwater Horizon disaster was magnified by a lack of appropriate containment equipment.
Vajadzētu izmantot konkrētu šīs katastrofas sniegto pieredzi, konstruējot rezerves sistēmas un iekārtas negadījumu seku novēršanai.
Concrete lessons from this disaster should inform the design of stand-by systems and equipment for recovery purposes.
Viens no svarīgākajiem tādos forumos kā GIRG
How to better react to a future crisis is one of the key areas for discussion across forums such as GIRG
Pasaules Rūpniecības reaģēšanas grupa un OSPRAG
Global Industry Response Group and OSPRAG
Naftas noplūdes novēršanas un reaģēšanas grupa apspriestajiem jautājumiem ir tas, kā labāk reaģēt turpmāku krīzes situāciju gadījumā.
Oil Spill Prevention and Response Group .
Kopīgās iniciatīvas par to, kā izstrādāt piemērotas uztveršanas/savākšanas iekārtas un iekārtas negadījumu seku novēršanai, jau sniedz rezultātus — OSPRAG nesen uzdeva konstruēt „vāku” urbuma noslēgšanai noplūdes gadījumā, kuru izmantos Apvienotās Karalistes kontinentālajā šelfā.
Joint initiatives to develop appropriate containment and recovery equipment are already bearing fruit - OSPRAG has recently commissioned a ’cap’ that could close off a well in the event of a blowout, for use on the UKCS.
Nozarei un reglamentējošām institūcijām jānodrošina līdzīgu iekārtu pieejamība Vidusjūrā.
The industry and regulators should ensure similar equipment is available in the Mediterranean Sea.
Saistībā ar Eiropas Jūras drošības aģentūras izveides regulas pārskatīšanu, lai tajā iekļautu reaģēšanas pasākumus attiecībā uz atklātā jūrā veikto naftas un gāzes ieguves darbību radīto piesārņojumu, aģentūrai ir jāsalīdzina nozares reaģēšanas resursu krājumi, kā arī publiskie līdzekļi.
In the context of the review of EMSA’s founding regulation to cover response to pollution arising from offshore oil and gas activities, the Agency should collate inventories of industry response-resources as well as public assets.
Koriģējoša darbība
Remedial action
Saistībā ar platformas Deepwater Horizon avāriju veikto reaģēšanas pasākumu sākotnējā posmā nebija skaidrības par pienākumiem, trūka valsts uzraudzības un sabiedrībai tika sniegta nekonsekventa informācija.
The initial stages of the response to the Deepwater Horizon disaster were characterised by confused responsibilities and a lack of government oversight, as well as inconsistent public information.
Valsts nozīmes noplūdes gadījumā ES ir jāsāk īstenot valstu ārkārtas rīcības plānus, kuros sniegta detalizēta informācija par komandķēdēm, sakaru kanāliem un plāniem valsts līdzekļu un nozares sniegtā ieguldījuma izmantošanai.
A spill of national significance in the EU should trigger National Contingency Plans which detail command structures, communication channels and plans for the deployment of national assets alongside industry efforts.
Jebkuras katastrofas potenciālās izmaksas ietekmē vairāki faktori, kas saistīti ar urbuma veidu (rezervuāra izmēru, spiedienu, temperatūru utt.), plašāku vidi un reaģēšanas pasākumiem, jo īpaši reaģēšanas ātrumu.
The potential cost of any disaster is affected by a number of factors, related to the nature of the well (size of the reservoir, pressure, temperature etc.), the wider environment, and the nature of the response - critically, the speed of response.
Atbildība vides jomā Eiropas Savienībā ir balstīta uz principu, ka maksā piesārņotājs.
Environmental liability in the EU is based on the ’polluter-pays’ principle.
Pirms darbību sākšanas jāveic svarīga regulatīvā pārbaude, pārliecinoties, vai operatoriem pietiek finanšu līdzekļu, lai izpildītu šo prasību, kā arī citas viņiem piemērotās saistības.
Assuring that operators have sufficient financial resources to satisfy this requirement, as well as their other liabilities, is an important regulatory check prior to the start of operations.
Tomēr regulatīvie šķēršļi šajā jomā nedrīkst būt tik augsti, lai no nozares faktiski izslēgtu mazākus un bieži vien specializētākus operatorus.
However, the regulatory hurdles in this area must not be so high as to effectively shut off the industry to smaller, and often specialised, operators.
Lai gan arvien vairāk lielu starptautisko uzņēmumu uzskata, ka ir ekonomiski neizdevīgi turpināt izmantot dažas izveidotās jomas, mazāki operatori bieži var pārņemt šos līdzekļus, uzturot ieguldījumus un paplašinot krājumus.
Whilst large multinational companies increasingly find it uneconomic to continue exploiting some of the established fields, smaller operators can often take over these assets, maintaining investment and extending supply.
Ir ļoti svarīgi turpināt veikt investīcijas, lai Eiropas Savienībā apturētu pieredzējušu atklātā jūrā veiktu naftas un gāzes nozares saražotā apjoma lejupslīdi.
Continued investment is vital to help arrest the decline in production from mature offshore oil and gas operations in the EU.
Oligopols attiecībā uz atklātā jūrā veiktām darbībām neļauj pietiekami labi apmierināt ES vajadzības ekonomikas, vides un enerģētikas jomā.
The EU’s economy, environment and energy needs are not best served by an oligopoly in the offshore sector.
OPOL ir savstarpējs garantiju režīms, kurš darbojas Ziemeļjūrā un paredz nozares dalībniekiem saistības neatkarīgi no tā, kurš ir vainīgs, uzņemties striktu atbildību par piesārņojuma radīto kaitējumu un kompensēt stāvokļa novēršanai veiktos pasākumus, un pašreizējā maksimālā atbildība par vienu negadījumu ir USD 250 miljoni.
OPOL is a mutual guarantee scheme in the North Sea that binds industry members to accept strict, ’no fault’ liability for pollution damage and reimbursement of remedial measures, with a current limit of liability of $250m per incident.
Šī summa nav maksimālais atbildības apjoms.
This figure is not a liability 'cap'.
Šāda sistēma nodrošina mehānismu atlīdzības pieprasījumu pienācīgai nokārtošanai un mudina visas iesaistītās puses veikt tūlītējas koriģējošas darbības.
Such a scheme offers a mechanism for the orderly settlement of claims, and incentivises immediate remedial action by all parties.
Riska savstarpējais sadalījums uzlabo operatoru pašregulējuma un savstarpējās uzraudzības līmeni.
This mutualisation of risk contributes to a degree of ’self-policing’ and oversight amongst operators.
Sistēma ir atkarīga no vienā vietā strādājošo dalībnieku savstarpējās uzticības.
The scheme depends on trust developed when the participants operate in a similar location.
Šķiet nepiemēroti paplašināt paša OPOL darbību, lai tā kompetencē ietvertu arī citās ES jūrās esošās iekārtas, taču, ņemot vērā priekšrocības, vajadzētu izveidot līdzvērtīgas sistēmas darbībām citos ES ūdeņos.
It seems inappropriate to extend OPOL itself to offshore facilities in other EU seas but given the benefits equivalent schemes should be created for operations in other EU waters.
ES ūdeņu jomu regulē plašs starptautisko tiesību aktu kopums.
A large body of international law governs EU waters.
Jebkādi ES mēroga pasākumi ir vēlami tikai tad, ja tie sniedz papildu pievienoto vērtību.
Any EU-level measures are only to be welcomed should they add additional value.
Lai gan nozarei ir jānodrošina vienlīdz augstu darbības standartu ievērošana visā pasaulē, nešķiet praktiski noteikt to par pienākumu uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti ES.
Whilst the industry should ensure that they operate to uniformly high standards across the globe, obligating this on companies with headquarters in the EU appears impractical.
Tas radītu potenciālas juridiskās problēmas, turklāt valstu kompetentās iestādes nespētu uzraudzīt uzņēmumu darbību pasaules mērogā.
Notwithstanding potential legal issues, it is unfeasible for national competent authorities to monitor the global operations of companies.