natgillin/translations-raw huggingface dataset:
par Eiropas satelītu navigācijas programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu: īstenošanas novērtējums, nākotnes uzdevumi un finansēšanas perspektīvas
on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives
3. konstatē Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes premjerministra reakciju uz Komisijas priekšsēdētāja vēstuli par frekvenču joslu jautājumiem un aicinājumu rast risinājumus, lai padarītu Compass un Galileo sistēmas saderīgas;
Notes the reaction of the Premier of the State Council of the People’s Republic of China to the letter from the President of the Commission on the issue of the frequency bands and calls for a solution that will make the Compass and Galileo systems compatible;
8. uzsver, ka nekādā gadījumā Eiropas kosmosa politika nedrīkst veicināt kosmosa telpas militarizāciju un bruņošanu kopumā, un atkārtoti pauž savu apņemšanos ievērot ANO Kosmosa Līgumā noteiktos principus, jo īpaši —
Stresses that under no circumstances should European space policy, which was intended to serve peaceful purposes, contribute to the overall weaponisation of space, and reaffirms its commitment to the principles laid down in the UN Outer Space Treaty, in particular:
– visuma telpa jāizmanto tikai miera mērķiem,
– the use of outer space for exclusively peaceful purposes;
– visuma telpas pētniecībā un izmantojumā jāveicina starptautiska sadarbība,
– the promotion of international cooperation in the exploration and use of outer space;
9. atbalsta ANO centienus izstrādāt noteikumus, kas reglamentētu darbības kosmosā un tālāk izstrādāt starptautisko kosmosa tiesību kodifikāciju; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES Rīcības kodeksa par darbībām kosmosā pieņemšanu, kurā ņemta vērā arī nepieciešamība samazināt atlūzu daudzumu un kuru var parakstīt arī valstis, kas nav ES dalībvalstis; atkārto savu prasību, lai kodekss kļūtu par juridiski saistošu instrumentu;
Supports the efforts in the UN to establish rules to govern activities in outer space and further develop the codification of international space law; welcomes, in this respect, the adoption of the EU Code of Conduct for Outer Space Activities, which also takes account of the need for debris reduction and remains open for signing by all non-EU countries; reiterates its call that the Code of Conduct be transformed into a legally binding instrument;
Šajā sakarībā pilnībā atbalsta EKA un EAA savstarpēji papildinošo darbu šajā jomā.
Supports the creation of a European Space Situational Awareness capacity as soon as possible in order to protect critical European infrastructure in space; in this context, is fully supportive of the complementary work undertaken by the ESA and the EDA in this area.
par Eiropas satelītu navigācijas programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu: īstenošanas novērtējums, nākotnes uzdevumi un finansēšanas perspektīvas
on the mid-term review of the European satellite radio navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. uzsver, ka GNSS ir ārkārtīgi svarīga tehnoloģija, kas var radikāli izmainīt Eiropas transporta infrastruktūru un vairākus tirgus sektorus; norāda, ka vidējā termiņā sāks darboties citas, ar Eiropu konkurējošās GNSS programmas, un tāpēc jebkādas vilcināšanās dēļ var mazināties konkurētspēja starptautiskajā arēnā, novecojot esošajai infrastruktūrai, tiks kavēta jaunu tehnoloģiju un tehnisko paņēmienu izmantošana un iespējamie ieguvumi var samazināties pat par 60 %;
Emphasises that GNSS is a critical technology that could revolutionise European transport infrastructure and various market sectors; points out that other, non-European GNSS programmes will come into operation in the medium term and that any delay would thus result in a loss of international competitiveness, in current infrastructure becoming obsolete, in an inability to use technologies and applications under development and in the loss of up to 60% of the expected benefits;
10. norāda, ka aptuvenā summa (EUR 1,9 miljardi), kas norādīta termiņa vidusposma pārskatā laikposmam pēc 2013. gada, ir minēta kā aptuvena summa; uzskata, ka Komisijai tādēļ būtu jānosaka vidēja termiņa un ilgtermiņa finanšu stratēģija GNSS programmām pēc 2013. gada, cita starpā jāatrod iespēja noteikt gada summu laikposmam 2014.–2020. gads, ar kuru būtu jāsedz Galileo infrastruktūras pabeigšanas un uzturēšanas izmaksas līdz pat 2020. gadam.
Points out that the estimated figure (EUR 1.9 billion) included in the mid-term review for the period after 2013 is presented as being purely indicative; takes the view that the Commission should therefore set out a medium-term and long-term financing strategy for the GNSS programmes post-2013, including exploring the idea of setting an annual amount for the 2014-2020 period, which would need to cover the completion of the Galileo infrastructure and its maintenance costs up to 2020.
Referents: Roberto Gualtieri
Rapporteur: Roberto Gualtieri
MAZĀKUMA ZIŅOJUMS......................................................................................................21
MINORITY REPORT...............................................................................................................23
par kopējās drošības un aizsardzības politikas attīstību pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā
on the development of the common security and defence policy following the entry into force of the Lisbon Treaty
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
– having regard to Title V of the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju „Droša Eiropa labākā pasaulē”, ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, un ziņojumu par tās īstenošanu „Sniegt drošību mainīgā pasaulē”, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī,
– having regard to the European Security Strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled ‘Providing security in a changing world’, endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
– ņemot vērā Ārlietu (aizsardzības) padomes 2010. gada 9. decembrī un 2011. gada 31. janvārī pieņemtos secinājumus par KDAP,
– having regard to the Foreign Affairs (Defence) Council conclusions on the CSDP adopted on 9 December 2010 and on 31 January 2011,
– ņemot vērā rezultātus, kas tika panākti Apvienotās Karalistes un Francijas 2010. gada 2. novembra augstākā līmeņa sanāksmē par sadarbību drošības un aizsardzības jomā,
– having regard to the outcome of the UK-France Summit on security and defence cooperation of 2 November 2010,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Iekšējās drošības stratēģiju, ko Eiropadome apstiprināja 2010. gada 25. un 26. martā,
– having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību
– having regard to the Council Decision of 26 July 2010 establishing the organisation and functioning of the European External Action Service
– ņemot vērā 2010. gada 23. novembra rezolūciju par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu
– having regard to its resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0419 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0419 . ,
– ņemot vērā tā 2010. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas un Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu
– having regard to its resolution of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy
OV C 349E, 22.12.2010., 63. lpp. ,
OJ C 349E, 22.12.2010, p .63. ,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0166/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0166/2011 ),
1. atgādina, ka, aizvien lielāku ietekmi gūstot jauniem starptautiskajiem dalībniekiem un padziļinoties savstarpējai atkarībai, ko izraisa ekonomiskās un finansiālās problēmas, vides stāvokļa pasliktināšanās, klimata pārmaiņas un enerģijas un resursu trūkums, starptautiskā sistēma strauji un būtiski mainās;
Recalls that the international system is undergoing rapid and profound change, driven by the shift of power towards emerging international actors and deepening interdependence , encompassing economic and financial problems, environmental deterioration and climate change, energy and resource scarcity, and interconnected security challenges;
a) KĀDP un KDAP, kas ir tās neatņemama sastāvdaļa, ir apvienotas ES principu (demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas ievērošana, vienlīdzības un solidaritātes principi, Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana, tostarp attiecībā uz pienākumu aizsargāt) tiesiski saistošajā institucionālajā sistēmā, un to mērķi ir apvienoti ar ES ārējās darbības vispārējiem mērķiem;
(a) the CFSP and the CSDP, which is an integral part thereof, have been placed within the legally binding institutional framework of EU principles (democracy, the rule of law, the universality and indivisibility of human rights and fundamental freedoms, respect for human dignity, the principles of equality and solidarity, and respect for the principles of the United Nations Charter and principles of international law, including the Responsibility to Protect), and their objectives have been merged with the general objectives of the EU ’ s external action;
b) īstenojot ārpolitiku un drošības politiku, Savienībai jānodrošina konsekvence un saskaņotība starp dažādām ārējās darbības jomām un starp ārpolitiku un iekšpolitiku; norāda, ka PV/AP ir īpaša atbildība šajā jomā;
(b) when conducting foreign and security policy the EU must ensure consistency and coherence between the different areas of its external action and between external and internal policies; notes that the VP/HR has a special responsibility in this matter;
c) PV/AP ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un kopā ar Komisiju vada KĀDP, ierosina KDAP lēmumus, misijas un valstu resursu un ES instrumentu izmantošanu, kā arī attiecīgos gadījumos koordinē to civilos un militāros aspektus, ir Ārlietu padomes priekšsēdētājs un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild gan par tās pienākumiem ārējās attiecībās, gan par Savienības ārējās darbības koordinēšanu un konsekvenci kopumā;
(c) the VP/HR, in close cooperation with the Member States, conducts the CFSP, proposes CSDP decisions, missions and the use of national resources and Union instruments together with the Commission, and, where appropriate, coordinates their civilian and military aspects, and chairs the Foreign Affairs Council, serving also as the Commission Vice-President in charge both of the Commission's external relations responsibilities and of coordinating, and providing consistency in, EU external action as a whole;
7. tādēļ pauž bažas, ka vairāk nekā gadu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nekas skaidri neliecina par situācijai atbilstošu visaptverošu ES pieeju, kurā varētu pārvarēt parastos procedurālos un institucionālos šķēršļus, saglabājot attiecīgās tiesiskās prerogatīvas, kad ir apdraudēta Eiropas pilsoņu drošība;
Expresses concern, therefore, that, more than one year after the entry into force of the Lisbon Treaty, there are not yet clear signs of a post-Lisbon EU comprehensive approach enabling traditional procedural and institutional barriers to be overcome, while preserving the respective legal prerogatives when European citizens' security is at stake;
12. norāda, ka Eiropas Parlamentam kā ES pilsoņu tiešas pārstāvniecības struktūrai piešķirtā loma padara to par būtisku KĀDP un KDAP demokrātiskas leģitimitātes avotu un piešķir tam tiesības pieprasīt, lai pienācīgi tiktu ievēroti tā viedokļi un ieteikumi;
Points out that the role conferred on the European Parliament as the body directly representing EU citizens makes Parliament a vital source of democratic legitimacy for the CFSP/CSDP and lends weight to its right to expect that its opinions and recommendations will be taken properly into consideration;
15. uzsver Līgumos noteikto Komisijas lomu īstenot politiku un darbības, kas saistītas ar ES ārējo darbību citās jomās, sagatavot tiesību aktu priekšlikumus, īstenot budžetu un pārvaldīt Kopienas programmas un organizēt ES ārējo pārstāvēšanu, izņemot KĀDP jomu; aicina Padomi, Komisiju un Parlamentu stiprināt savstarpējo sadarbību, lai, ievērojot attiecīgās prerogatīvas, nodrošinātu konsekvenci starp dažādām ES ārējās darbības jomām un efektīvāku KDAP instrumentu izmantošanu;
Emphasises the role which the Treaties have assigned to the Commission in carrying out the policies and measures linked to the other dimensions of EU external action, in proposing legislative initiatives, in implementing the budget and managing Community programmes, and in organising external representation of the EU except in the case of the CFSP; calls on the Council, the Commission and Parliament to strengthen their cooperation in order to ensure, without prejudice to their respective prerogatives, consistency between the different areas of EU external action for more effective use of CSDP instruments;
18. vēlreiz apstiprina atbalstu labākai koordinācijai un sinerģijai starp struktūrām un krīzes pārvaldības civilajiem un militārajiem resursiem, izmantojot vispusīgu pieeju un vienlaicīgi saglabājot atšķirības starp civilām un militārām lomām un dažādām lēmumu pieņemšanas procedūrām un vadības ķēdēm;
Reiterates its view that the civilian and military crisis management structures and capabilities should be coordinated more closely and should act more synergistically within the comprehensive approach, without altering the distinctions between civilian and military roles and the different decision-making procedures and chains of command;
21. uzsver nepieciešamību nostiprināt, izplatīt un racionālāk organizēt EĀDD un Komisijas struktūras, dienestus un krīzes reaģēšanas civilās un militārās vienības un it īpaši:
Points to the need to strengthen the civilian and military crisis response structures, departments and units within the EEAS and the Commission, spreading them out and organising them in a more rational way, and in particular:
a) pieprasa paplašināt Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) civilo misiju operatīvās plānošanas vienību;
(a) calls for expansion of the CPCC unit responsible for operational planning of civilian missions;
b) atkārtoti pieprasa EĀDD krīzes pārvaldības un miera nodrošināšanas struktūrās integrēt Ārpolitikas instrumentu dienestu ( FPIS ), kas plāno un programmē Stabilitātes instrumenta 3. pantā minētos krīzes pārvarēšanas pasākumus, un it īpaši uz EĀDD pārcelt bijušās Relex/A2 amatvietas (12 AD un 5 AST), kas apvienotas jauno ārpolitikas instrumentu 2. vienībā; norāda, ka šī pārcelšana ir nepieciešama, lai padarītu pieejamu atbilstošajā Komisijas budžeta pozīcijā iekļauto rezervi;
(b) renews its call for the Foreign Policy Instruments Service (FPIS) in charge of planning and programming the Instrument for Stability Article 3 crisis response measures to be integrated into the EEAS crisis management and peacebuilding structures and, specifically, for the former Relex/A2 posts assigned to Unit 2 of the new foreign policy instruments (12 AD and 5 AST) to be transferred to the EEAS; points out that this transfer is a condition which has to be satisfied in order to release the reserve under the corresponding heading in the Commission budget;
c) atbalsta Apvienoto pakalpojumu centra izveidi KDAP misiju pārvaldībai, kas ietvertu starpiestāžu birojā Komisijas 3. vienību (KĀDP Ārpolitikas instrumentu operācijas — bijusī Relex/A3) un CPĪC Misiju atbalsta vienību; norāda, ka jaunais dienests, uzņemoties atbildību par KDAP civilo misiju personālu, loģistiku, iepirkumiem un finansēm un daļēji atbrīvojot misiju vadītājus no administratīvajiem pienākumiem, nodrošinātu labāku efektivitāti, gan apvienojot administratīvās funkcijas, sākot no darbinieku atlases un darbā pieņemšanas procesa, gan centralizējot aprīkojuma iepirkšanu un pārvaldību;
(c) supports the establishment of a Shared Services Centre for the management of CSDP missions, that is to say, an interinstitutional office comprising the Commission’s Unit 3 (CFSP Operations of the Foreign Policy Instruments – formerly Relex/A3) and the CPCC Mission Support Unit; notes that the new Service, by addressing the personnel, logistics, procurement and financial responsibilities of the civilian CSDP missions and by relieving the Heads of Mission from part of their administrative duties, would guarantee greater efficiency both by pooling administrative functions, starting with the selection and recruitment of personnel, and by centralising procurement and equipment management;
25. izsaka bažas, ka pašreizējā ekonomiskās taupības situācijā pastāv nesaskaņotu budžeta samazinājumu risks Eiropas līmenī un pastāvīgā dublēšanās varētu apdraudēt pašu KDAP, kas savukārt varētu likt dalībvalstīm saprātīgāk tērēt līdzekļus aizsardzībai, apvienojot līdzekļus un lielāku savas aizsardzības resursu, budžeta un prasību daļu, tādējādi nodrošinot lielāku drošību pilsoņiem; aicina dalībvalstis nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz saviem aizsardzības budžetiem;
Notes with anxiety that the current economic austerity could lead to cuts that were not concerted at European level and to continuing overlapping that might call the CSDP as such into question, whereas the end effect should be to push the Member States towards smarter defence spending whereby they would pool and share a larger proportion of their defence capabilities, budget and requirements while achieving more security for their citizens; calls on Member States to develop greater transparency regarding their respective defence budgets;
27. pauž nožēlu par Savienībā plaši izplatīto aizsardzības programmu dublēšanos, piemēram, to, ka pastāv vairāk nekā 20 bruņumašīnu programmas, 6 dažādas kaujas zemūdeņu programmas, 5 „zeme-gaiss” raķešu programmas un 3 kaujas lidmašīnu programmas, un tas nozīmē, ka nav panākti apjomradīti ietaupījumi, ir izšķiesti ierobežotie ekonomiskie resursi un Eiropas aizsardzības aprīkojuma cenas ir pārspīlēti augstas, kas turklāt veicina pastāvīgu Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata sadrumstalotību, traucē visai ar drošību saistītās Eiropas rūpniecības nozares konkurētspējai un šajā sakarā tieši apdraud tehnoloģisko vadību un nodarbinātību;
Deplores the widespread overlapping of defence programmes in the EU, such as the more than 20 armoured vehicle programmes, the 6 different attack submarine programmes, the 5 ground-to-air missile programmes and the 3 combat aircraft programmes, and its consequences, namely that economies of scale are not achieved, limited economic resources are wasted, and the prices of European defence equipment are over-inflated, which moreover leads to continuing fragmentation of the European Defence Technological and Industrial Base (EDTIB), hampers the competitiveness of the whole security-related industrial sector in Europe and in this regard directly endangers technological leadership and employment;
29. īpaši aicina dalībvalstis atbalstīt Eiropas Drošības aģentūru kā ES ekspertu aģentūru, kurai uzticēts konstatēt un attīstīt aizsardzības resursus krīžu vadības jomā, kā arī veicināt un paplašināt Eiropas sadarbību bruņošanās jomā;
Strongly calls on Member States to support the European Defence Agency as the expert EU agency entrusted with the role of identifying and developing defence capabilities in the field of crisis management and of promoting and enhancing European armaments cooperation;
31. uzsver, ka Līgumā noteiktā pastāvīgā un strukturētā sadarbība paredz juridiskas garantijas un saistības un ka tā ir arī instruments, ar ko veicināt KDAP līdzekļu labāku izmantošanu ekonomisku taupības pasākumu laikā un pārvarēt vienprātības trūkumu starp dalībvalstīm; aicina Padomi un dalībvalstis nekavējoties noteikt mērķus un saturu šādai sadarbībai, iesaistot visas dalībvalstis, kurām ir gan politiskā griba, gan militārie resursi;
Emphasises that the Permanent Structured Cooperation, as laid down in the Treaty, provides legal safeguards and obligations, and is also an instrument to promote better use of CSDP assets in times of economic austerity and to overcome a lack of consensus among Member States; calls on the Council and the Member States to determine the aims and substance of such cooperation without further delay, involving all the Member States which prove themselves to be both politically willing and militarily capable;
36. atbalsta 2011. gada janvāra Ārlietu padomes ieteikumus, kas aicina PV/AP pievērst lielāku uzmanību Veimāras iniciatīvā minētajiem tematiem, lai uzsāktu konkrētu rīcību, balstoties uz ziņojumu, ko PV/AP iesniegs Ārlietu padomē līdz 2011. gada vidum, ar mērķi sasniegt pēc iespējas konkrētākus rezultātus līdz gada beigām, tai skaitā iespēju īstenot šīs iniciatīvas arī citās ieinteresētajās dalībvalstīs;
Supports the recommendations of the January 2011 Foreign Affairs Council, which called on the VP/HR to pursue the subjects raised in the Weimar initiative so as to enable practical measures to be taken on the basis of a report that she is to submit to the Foreign Affairs Council by mid-2011, with a view to achieving concrete results by the end of the year as far as possible, including the potential for extending such initiatives to include other interested Member States;
40. atzīst kaujas vienību nozīmīgumu, bet lielāka elastīguma un efektivitātes labad aicina nopietni pārskatīt to koncepciju un struktūru, jo līdz šim tās nav izmantotas; atbalsta šādas iespējas:
Recognises the soundness of the Battlegroups, but calls for the concept and the structure of the Battlegroups, which have so far never been deployed, to be carefully reviewed for an increased degree of flexibility and efficiency; believes that
- apsvērt vienas vai divu kaujas vienību specializēšanos uz šauru jomu un/vai spējām, kas piemērotas zemas intensitātes konfliktiem saistībā ar jaukta veida civilajiem un militārajiem uzdevumiem;
- consideration could be given to specialising one of the two Battlegroups in niche capabilities and/or capabilities suited to low-intensity conflicts entailing mixed civilian-military tasks;
- iekļaut operatīvās izmaksas Athena mehānismā, kura pārskatīšana paredzēta Polijas prezidentūras laikā;
- the operating costs should be charged to the ATHENA mechanism, which is due to be reviewed under the Polish Presidency;
44. aicina izveidot ciešu partnerību starp Komisiju, Parlamentu, Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA) un attiecīgajām dalībvalstīm par 8. pamatprogrammas sagatavošanu attiecībā uz ieguldījumiem kopējo interešu tehnoloģiju jomās ES līmenī, ņemot vērā arī to, ka izdevumi ieguldījumiem aizsardzības nozares pētniecībā un izstrādē Eiropā šobrīd atbilst aptuveni 10 % no attiecīgajiem ieguldījumiem ASV;
Calls for the establishment of a strong partnership between the Commission, Parliament, the EDA and the participating Member States on the preparations for the Eighth Framework Programme with a view to investments in technology areas of common interest at EU level, bearing in mind not least that the amount spent in Europe on investment in defence-related R&D is currently equivalent to about 10% of the US figure;