natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7. uzsver, ka Hartas iestrādāšana ES primārajos tiesību aktos, nepaplašinot Savienības kompetenci un ievērojot tās 51. pantā noteiktos subsidiaritātes principus, rada jaunus pienākumus lēmējiestādēm un izpildinstitūcijām, kā arī dalībvalstīm, īstenojot ES tiesību aktus vietējā līmenī, un uzsver, ka tādējādi Eiropas un valstu tiesas var tieši izpildīt Hartas nosacījumus; aicina ES iestādes un dalībvalstis palielināt saskaņotību starp dažādām savām struktūrām, kas atbildīgas par uzraudzību un īstenošanu, lai efektīvi piemērotu izveidoto visaptverošo sistēmu un lai uzlabotu visas ES pārraudzības mehānismu, kā arī tādu agrā brīdinājuma sistēmu kā vispārējais regulārais pārskats;
Stresses that the incorporation of the Charter into primary EU law, while not extending the Union’s competences and respecting the principle of subsidiarity as defined in its Article 51, creates new responsibilities for the decision-making and implementing institutions, as well as for Member States when implementing EU legislation at national level, and that the Charter’s provisions have thus become directly enforceable by European and national courts; calls on the EU institutions and Member States to increase coherence among their various bodies responsible for monitoring and implementation, with a view to effective application of the established comprehensive framework, and to reinforce a cross-EU monitoring mechanism, as well as an early warning system, such as the Universal Periodic Review;
10. aicina visas ES un Eiropas Padomes dalībvalstis paust skaidru politisko apņemšanos un vēlmi atbalstīt pievienošanās procesu un nolīgumu, kā arī nodrošināt pievienošanās procesa pārredzamību, vienlaikus uzsverot, ka būtu pienācīgi jāapspriežas ar ieinteresētajām pusēm; aicina Komisiju pabeigt iekšējās apspriedes, kā arī sarunas ar Eiropas Padomi, rodot adekvātus risinājumus galvenajiem tehniskajiem jautājumiem, lai pieņemamā laika termiņā pabeigtu pievienošanās procesu un nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzības visaugstāko iespējamo līmeni Eiropā;
Calls on all the Member States of the EU and of the Council of Europe to express their clear political commitment to and their will to support the accession process and agreement as well as to ensure the transparency of the accession process while stressing the need for proper consultation with relevant stakeholders; calls on the Commission to finalise its internal consultations, as well as the negotiations with the Council of Europe, by finding adequate solutions to the main technical questions in order to complete the accession process within a reasonable time limit and in order to ensure the highest possible level of protection of human rights in Europe;
Iestādes, kas īsteno pamattiesību jauno struktūru
Institutions implementing the new fundamental-rights architecture
16. aicina Komisiju 2013. gadu pasludināt par Eiropas Pilsonības gadu, lai stimulētu debates par Eiropas pilsonību un informētu ES iedzīvotājus par viņu tiesībām, jo īpaši par jaunajām tiesībām, kas tiks piešķirtas pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā;
Calls on the Commission to make 2013 the European Year of Citizenship in order to give momentum to the debate on European citizenship and inform EU citizens of their rights, in particular the new rights resulting from the entry into force of the Treaty of Lisbon;
COM(2003)0606 . izpildes pārraudzību, lai noteiktu pārredzamu un saskaņotu veidu, kā, pamatojoties uz pamattiesību jauno struktūru, risināt iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus un atbilstīgi piemērot LES 7. pantu;
( COM(2003)0606 ). to define a transparent and coherent way to address possible violations of human rights and make relevant use of Article 7 TEU on the basis of the new fundamental-rights architecture;
19. atgādina Komisijai, ka tai jāveic objektīva izmeklēšana un jāuzsāk pārkāpumu tiesvedība ikreiz, kad dalībvalsts, īstenojot ES tiesību aktus, pārkāpj Hartā paredzētās tiesības; turpina atgādināt Komisijai, ka tai jāpieprasa no dalībvalstīm ticami dati un fakti, un jāapkopo arī nevalstisku avotu sniegtā informācija, kā arī jālūdz Pamattiesību aģentūras un citu cilvēktiesību iestāžu ieguldījums;
Reminds the Commission to undertake objective investigations and start infringement proceeding whenever a Member State, in implementing EU legislation, violates the rights enshrined in the Charter; further reminds the Commission to request that Member States provide reliable data and facts and to collect information also from non-governmental sources, as well as to request the FRA and other human rights bodies for input;
22. uzsver, cik nozīmīga ir Komisijas veiktā ikgadējā uzraudzība attiecībā uz atbilstību Hartas principiem, un norāda, ka uzraudzības ziņojumos jāietver garantēto tiesību īstenošanas novērtējums, visstrīdīgāko jautājumu, kā arī Savienībā vismazāk aizsargāto grupu stāvokļa, pašreizējo aizsardzības trūkumu, galveno tendenču un strukturālu problēmu novērtējums valsts un ES līmenī, lai ierosinātu konkrētas iniciatīvas un pasākumus, un iesaka izplatīt dalībvalstīs informāciju par paraugpraksi;
Emphasises the importance of the Commission’s annual monitoring of compliance with the Charter, and notes that its monitoring reports should contain an assessment of the implementation of the guaranteed rights, an evaluation of the most contentious issues and of the situation of the most vulnerable groups in the Union, existing protection gaps, key trends and structural problems at national and EU level, with a view to proposing concrete initiatives and measures, recommends the dissemination of best practices to the Member States;
25. ierosina izveidot darba attiecības starp komisārēm, kas atbild par tiesiskumu, pamattiesībām, pilsonību un iekšlietām, un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, regulāri aicinot komisāres apmainīties viedokļiem par aktuālajiem jautājumiem un notikumiem saistībā ar pamattiesībām;
Suggests establishing a working relationship between the Commissioners responsible for Justice, Fundamental Rights and Citizenship and Home Affairs and the Committee of Civil Liberties, Justice and Home Affairs, by regularly inviting the Commissioners to exchange views on current issues and developments related to fundamental rights;
Padomes 2005. gada 24. novembra dokuments Nr. 14901/05. , kurā noteikts, ka Parlaments un Padome ir atbildīgi par izstrādāto grozījumu ietekmes novērtēšanu;
Council document 14901/05 of 24.11.2005. referred to in the Commission Communication on the Strategy for the effective implementation of the Charter of Fundamental Rights by the European Union, which states that the Parliament and the Council are responsible for assessing the impact of their own amendments;
30. aicina ievērot Parlamenta tiesības veikt demokrātisku pārbaudi saskaņā ar līgumiem; pieprasa uzlabot pārredzamību un dokumentu pieejamību starp ES iestādēm, lai panāktu efektīvāku starpiestāžu sadarbību, tostarp atbildību, pamattiesību jautājumos; uzsver savu lomu to rezolūciju izpildes uzraudzībā, kuras saistītas ar pamattiesībām ES, kā arī savu nozīmi citu ES iestāžu darba izvērtēšanā saistībā ar šo iestāžu darbību vai bezdarbību, kad tiek vērtētas (piemēram, gada ziņojumos) attiecīgajā jomā notikušās izmaiņas, politiskos vēstījumus apvienojot ar pieeju, kas balstīta uz faktiem; uzsver LESD 218. panta 10. punktā noteiktās tiesības visos procedūras posmos nekavējoties un pilnībā tikt informētam par starptautiskiem līgumiem, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām;
Calls for respect of its right to democratic scrutiny based on the treaties; insists on the necessity of enhancing transparency and access to documents between EU institutions, in order to develop more effective interinstitutional cooperation, including accountability on matters related to fundamental rights; underlines its role in following up its resolutions related to fundamental rights in the EU and its role in evaluating the work of other EU institutions in terms of their action or inaction when assessing developments in the field (e.g. through annual reports), combining as it does political messages with a facts-based approach; underlines its right, enshrined in Article 218(10) TFEU, to be immediately and fully informed at all stages of the procedure for concluding international agreements between the Union and third countries or international organisations;
35. aicina visas Eiropas aģentūras apstiprināt apņemšanos aizsargāt pamattiesības un visos to pasākumos integrēt pamattiesību pieeju; turklāt šajā sakarībā aicina ES nodrošināt, lai tās aģentūras būtu pilnībā juridiski atbildīgas;
Calls on all European agencies to uphold their commitment to the protection of fundamental rights and to integrate a fundamental-rights approach into all their activities; furthermore calls on the EU to ensure full legal accountability of its agencies in this regard;
37. uzsver, ka ES un dalībvalstīm ir kopīgi pienākumi cilvēktiesību un pamattiesību ieviešanas un/vai īstenošanas jomā un saskaņā ar subsidiaritātes principu katrai pusei attiecīgi ir savas atbildības jomas, un šī kopīgā atbildība un kompetence ietver gan dalībvalstu un ES iestāžu iespējas, gan arī pienākumus; norāda uz Lisabonas līgumā paredzēto valstu parlamentu pastiprināto nozīmīgumu un atbalsta pastāvīga oficiāla dialoga izveidi starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem;
Underlines the fact that the EU and the Member States share obligations in the field of the implementation and/or enforcement of human and fundamental rights, in their respective spheres of responsibility, in accordance with the principle of subsidiarity, and that this shared responsibility and competence represents both an opportunity and an obligation on the part of the Member States and of EU institutions; highlights the enhanced role of the national parliaments provided by the Treaty of Lisbon and supports the establishment of a formal ongoing dialogue between the European Parliament and national parliaments;
41. aicina ES iestādes un dalībvalstis divkāršot centienus, lai izsmeļoši informētu sabiedrību un veicinātu tās izpratni, jo pamattiesību aizsardzību var uzlabot efektīvāk, ja iedzīvotāji paši zina savas tiesības un ir pieejami to aizsardzības mehānismi; aicina aktīvi izmantot pilsoniskās dzīves struktūrvienību un attiecīgo NVO pieredzi, kā arī pastāvīgi uzturēt darba attiecības ar visām šīm struktūrvienībām, ieviešot pamattiesību jauno struktūru un attiecīgi rīkojoties konkrētos gadījumos;
Calls on the EU institutions and the Member States to redouble their efforts aimed at properly informing and raising the awareness of the public, as fundamental rights can be protected more effectively if individuals themselves are aware of their rights and the mechanisms available to protect them; calls for active use of the experience of civic bodies and relevant NGOs and for the maintenance of an ongoing working relationship with all such bodies in implementing the new architecture of fundamental rights and in taking action on specific cases;
Sadarbība ar starptautiskām organizācijām jaunas pamattiesību struktūras jomā
Cooperation with international organisations in th e new fundamental- rights architecture
47. uzsver aktīvo darbu, ko veic Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību birojs ( ODIHR ), EDSO īpašie pārstāvji preses brīvības jautājumos un cilvēku tirdzniecības apkarošanā un Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos, kā arī to nozīmīgo lomu;
Underlines the important role and active work of the Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR), of the OSCE Special Representatives on Freedom of the Media and for Combating Trafficking in Human Beings and of the High Commissioner on National Minorities;
Visaktuālākās problēmas jaunajā laikmetā
The most pressing challenges of the new era
– četru pamatbrīvību kā ES svarīgāko sasniegumu aizsargāšana, pievēršot īpašu uzmanību ES iedzīvotāju pārvietošanās brīvībai;
– protecting the four fundamental freedoms as the basic EU achievements, with specific attention to the freedom of movement of EU citizens,
– visu ES teritorijā dzīvojošo personu tiesību aizsardzība neatkarīgi no viņu pilsonības;
– securing the rights of all persons present in the EU territory, irrespective of citizenship,
– juridiskās noteiktības, piemērotu pārbaužu un līdzsvarotas, stabilas demokrātiskas sistēmas nodrošināšana;
– ensuring legal certainty and the existence of appropriate checks and balances of a sound democratic system,
– personas datu un privātuma aizsardzības garantēšana, tostarp attiecībā uz finanšu datu un personas datu vākšanu, apstrādi, sūtīšanu un uzglabāšanu gan ES teritorijā, gan ārpus tās, ievērojot nolūka, nepieciešamības un proporcionalitātes principus un tiesības uz rektificēšanu un iesniegt sūdzību, un piemērota līdzsvara sekmēšana starp personas brīvību un kopējo drošību, ko apdraud jauni terorisma un organizētās noziedzības veidi;
– guaranteeing the protection of personal data and privacy, including the collection, processing, transfer and storage of financial and personal data, both within and outside the EU, in accordance with the principles of purpose, necessity and proportionality and the rights of rectification and appeal, and promoting the right balance between individual freedoms and collective security, which is being challenged by new forms of terrorism and organised crime,
– cīņa pret cilvēku, jo īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecību, jo tā ir verdzības forma; norāda, ka neatkarīgi no saistībām, kas jau daudzus gadus ir ietvertas ES un valstu tiesību aktos un politikas virzienos, ir aprēķināts, ka cilvēku tirdzniecības nolūkā ES katru gadu tiek ievesti vairāki simti tūkstoši cilvēku un šādā apjomā cilvēku tirdzniecība notiek ES teritorijā, un uzsver, ka neatliekami jārīkojas, lai cīnītos pret šādu noziegumu, tostarp izmantojot jauno, ierosināto ES direktīvu, kurā ieteikts iecelt valstu referentus, lai valsts līmenī pārraudzītu, kā tiek īstenota pret cilvēku tirdzniecību vērsta politika;
– combating trafficking of human beings – especially women and children – since this constitutes a form of slavery; notes that, despite EU and national legislation and policy commitments over many years, several hundred thousand people are estimated to be trafficked into the EU or within the EU area annually, and highlights the need for greater urgency in tackling this crime, including through the new proposed EU Directive, which includes the suggested appointment of national rapporteurs to monitor the implementation of anti-trafficking policy at national level,
– bēgļu un migrantu tiesību aizsardzība, nodrošinot, lai ES migrācijas plūsmu pārvaldība un sarunas par atpakaļuzņemšanas līgumiem ar trešām valstīm neizraisītu šo personu cilvēktiesību pārkāpumus;
– protecting the rights of refugees and migrants, ensuring that EU management of migration flows and negotiations on readmission agreements with third countries do not put such individuals at risk of human rights violations,
– vardarbības, noziegumu, kara un cilvēktiesību pārkāpumu dēļ cietušo personu tiesību aizsardzība, kas ir politikas joma, kurā nepieciešami ES mēroga tiesību akti, nenovirzot uzmanību un resursus, kas pienākas preventīviem pasākumiem, cīņai pret noziedzniekiem un teroristiem un galveno cēloņu novēršanai; akcentē 2010. gada sākumā sākto ES sabiedrisko apspriešanos par noziegumos un vardarbībā cietušo personu tiesību uzlabošanu un cer, ka Komisija pēc tam izstrādās priekšlikumu par praktiskiem pasākumiem cietušo personu atbalstam tiesvedības laikā; atgādina par dalībvalsti iniciatīvu par Eiropas aizsardzības rīkojumu, kas paredzēts, lai nodrošinātu lielāku aizsardzību cietušajām personām, kas pārvietojas pa ES dalībvalstīm, tomēr prasa precizēt šā rīkojuma noteikumu juridiskās nianses;
– protecting the rights of victims of violence, crime, war and human rights violations, a policy area in which EU-wide legislation is required, without redirecting attention and resources that go into prevention, combating criminals and terrorists and into addressing root causes; highlights the EU public consultation on improving the rights of victims of crime and violence launched in early 2010 and looks forward to the Commission’s follow-up proposal of practical measures to support victims throughout the justice process; recalls the Member State initiative for a European protection order with a view to increasing the protection granted to victims who move between EU Member States but urges legal clarification of its provisions,
– ES stratēģijas izstrādāšana par bērnu tiesībām, izmantojot praktiskus pasākumus bērnu ļaunprātīgas izmantošanas, seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanai, lai veicinātu drošāku interneta lietošanu un novērstu bērnu darbu un bērnu nabadzību, ņemot vērā, ka saskaņā ar aprēķiniem 10–20 % bērnu Eiropā bērnībā tiks pakļauti seksuālai vardarbībai, turklāt pētījumi liecina, ka pornogrāfiska rakstura materiālu veidošanā tiek izmantoti arvien jaunāki bērni un pašreizējie pasaules ekonomikas apstākļi rada risku, ka arvien vairāk bērnu tiks izmantoti kā darbaspēks un/vai viņus skars nabadzība;
– developing EU strategy on the rights of the child through practical measures to combat child abuse, sexual exploitation and child pornography, to promote safer use of the internet and to eliminate child labour and child poverty, bearing in mind the estimate that 10-20% of children in Europe will be sexually assaulted during their childhood, that research shows child victims portrayed in pornography are getting younger and that current global economic circumstances threaten to push more children into the workforce and/or poverty,
– ES patvēruma un imigrācijas politikas veicināšana saskaņā ar līgumos, Hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteiktajām vērtībām un principiem;
– promoting EU asylum and immigration policies in accordance with the values and principles set out in the treaties, the Charter and the ECHR,
– ES stratēģijas izstrāde par tādu personu ar invaliditāti tiesībām, kuras tiek diskriminētas sociālajā, profesionālajā un kultūras jomā;
– developing an EU strategy on the rights of disabled people, who still suffer from discrimination in their social, professional and cultural lives,
– visu veidu diskriminācijas, tostarp dalījuma pēc etniskās piederības, aizliegšana un izskaušana visās dzīves jomās, pamatojoties uz Hartas 21. pantu, vienlaikus ņemot vērā noteiktos juridiskos pienākumus un pilnvaras;
– prohibiting and eliminating all forms of discrimination, based on Article 21 of the Charter, in all areas of life, including ethnic profiling, while taking into account the established legal responsibilities and competences,
– valodu, tostarp mazākumtautību valodu, daudzveidības aizsardzība, jo tās ir Eiropas kultūras mantojums;
– protecting language diversity, as a cultural heritage of Europe, including minority languages,
– aizliegums noteikt sankcijas par tādas valodas lietošanu, kas atšķiras no dalībvalsts oficiālās valodas;
– prohibiting the sanctioning of the use of a language different from the official language of a Member State,
– nabadzības apkarošana un sociālās atstumtības mazināšana;
– combating poverty and social exclusion,
– uz darbību vērstas ES līmeņa stratēģijas izstrāde, lai sekmētu romu iekļaušanu un ietvertu šo jautājumu Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo politiku īstenošanā, un ES un dalībvalstu sadarbības izveide;
– drawing up an action-oriented EU-level strategy to foster the inclusion of Roma and mainstreaming the issue in European, national, regional and local policy implementation, and establishing cooperation between Member States and the EU,
– ES sistēmas izveide par aizdomās turēto personu procesuālajām tiesībām kriminālprocesā;
– setting up an EU-wide framework on procedural rights for suspects in criminal proceedings,
– preses brīvības garantēšana un sekmēšana Eiropas Savienībā, jo tā katru gadu pasliktinās, par ko liecina tādi svarīgi fakti kā plašsaziņas līdzekļu koncentrācija, spiediena izdarīšana uz žurnālistiem un viņu darbu un žurnālistu iesūdzēšana tiesā bez jebkāda pamatota vai nopietna iemesla;
– guaranteeing and promoting freedom of the press in the European Union, which is deteriorating year after year, the most noteworthy facts being the concentration of the media, the pressure exerted on journalists and their work and the suing of journalists for no real or serious reason,
– pašreizējo ES atpakaļuzņemšanas līgumu izvērtēšana un ES pamattiesību politikas ietekmes uz atpakaļuzņemšanas līgumiem novērtēšana;
– evaluating the existing EU readmission agreements and assessing the fundamental rights impact of the EU policy on readmission agreements,
– mazāk aizsargātu personu, tostarp cietumos ieslodzīto personu, bijušo cietumnieku un personu, kas izcieš alternatīvu sodu, sociālās integrācijas veicināšana izglītības un pozitīvas rīcības ceļā, papildinot jebkādus citus pasākumus, ar kuriem veicina šo personu sociālo rehabilitāciju;
– promoting the social inclusion of the more vulnerable people through education and positive action, including those in prison, or former prisoners, and those serving alternative sentences, in addition to any other measures which foster their social rehabilitation,
– tiesību uz izglītību nodrošināšana visiem cilvēkiem;
– the right to education for all,
– migrantu, jo īpaši patvēruma meklētāju, aizsardzība;
– protecting migrants, particularly asylum-seekers;
– pilsoniskās sabiedrības iedrošināšana sekmēt pārredzamas un regulāras debates par pamattiesībām, lai nodrošinātu tām iespējami plašāku aizsardzību;
– encouraging civil society to promote a transparent and regular debate on fundamental rights, to ensure that they are protected as broadly as possible,
– dažādu rasisma, ksenofobijas un antisemītisma izpausmju apkarošana;
– combating all forms of racism, xenophobia and anti-Semitism,
– savstarpējas uzticēšanās un kultūru izpratnes veicināšana nolūkā uzlabot Eiropas integrācijas procesu;
– promoting greater interfaith and intercultural understanding, with a view to improving the European integration process,
– nelegālo migrantu tiesību aizsardzība ES;
– protecting the rights of irregular migrants in the EU,
– vārda brīvības, visu mediju un preses brīvības, neatkarības un plurālisma, kā arī informācijas brīvas aprites aizsardzība;
– protecting the freedom of expression and the freedom, independence and pluralism of all media and press, and the free flow of information,
– pret domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvību vērstu pārkāpumu novēršana, jo tās ir Hartas 10. pantā noteiktas pamattiesības, kurās ietverta arī brīvība publiski vai privāti paust reliģiskus uzskatus vai pārliecību.
– protecting freedom of thought, conscience and religion from any violations, as this is a fundamental right enshrined in Article 10 of the Charter, which includes the freedom to manifest religion or belief in public or in private;
Šajā ziņojumā nav izskatīts jautājums par draudiem, kurus rada ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un kuru sekas ir tādas, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa, kas atrodas Strasbūrā, var pieņemt nolēmumu par jebkuru ES tiesību aktu.
This report fails to provide any response to the dangers arising from accession by the EU to the European Convention on Human Rights, which has the consequence that the European Court of Human Rights in Strasbourg can give judgment on any legal act by the EU.
Eiropas Savienības Tiesas tiesneši, kuri strādā Luksemburgā, jau iepriekš mūs ir brīdinājuši, ka šīs rīcības dēļ Eiropas tiesiskā kārtība savā pašreizējā formā vairs nespēs pienācīgi funkcionēt.
Judges at the European Court of Justice in Luxembourg warned us in advance that this step would make it impossible for the European legal order in its existing form to function properly any longer.