natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka uzņēmumu sociālo atbildību nevajadzētu uzskatīt par vienpusēju valsts uzspiestu pienākumu, kas uzņēmumiem uzliek jaunu juridisku slogu, kurš var samazināt konkurētspēju un darbavietu radīšanas iespējas; uzskata, ka tai jāsākas ar uzņēmumu fiskālām vai cita veida iniciatīvām, lai uzņēmumi paši brīvprātīgi uzņemtos sociālās funkcijas;
Points out that corporate social responsibility should not be interpreted as a unilateral imposition by the State, through new legal burdens on business, which would lead to a reduction in competitiveness and the capacity to generate employment; believes that it should instead be brought into action through company initiatives, whether of a fiscal or other nature, so that companies voluntarily take on social interest functions;
uzsver, ka ir jānodrošina labāki finansiālie, nodarbinātības un nodokļu nosacījumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri ir Eiropas ekonomikas konkurētspējas pirmavots, un ka konkurētspēja palīdzēs nodrošināt pastāvīgus ražojumu jauninājumus; uzskata, ka, saskaroties ar globalizācijas radītajām problēmām, noteikti ir jāīsteno efektīvi politikas virzieni;
Emphasises the need to secure better financial, labour and fiscal conditions for SMEs, the source of European economic competitiveness, which will help to make for constant product innovation; regards the implementation of effective policies as imperative if the challenges of globalisation are to be faced;
norāda, ka nozīmīga ir starptautiskā sadarbība reglamentēšanas jomā, it īpaši attiecībā uz regulatīvo reformu un vienkāršošanu; uzskata, ka, lai saskaņā ar līdzsvara principu Eiropas uzņēmumu precēm un pakalpojumiem atvērtu ārvalstu tirgus, no jauna ir jāpastiprina sadarbība, kuras pamatā ir daudzpusība un demokrātiska pārskatatbildība; šajā sakarā uzsver, ka no jauna ir jālīdzsvaro Valsts iepirkuma nolīgums, nodrošinot, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem labvēlīgās atkāpes, kas ir saglabātas vairākās parakstītāju pušu saistībās, tiek līdzsvarotas, Eiropas saistībās nosakot līdzīgu atkāpi vai noteikumu, kurš parakstītājām pusēm dod tiesības piešķirt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem atvieglojumu režīmu ar noteikumu, ka šo režīmu bez diskriminācijas attiecina uz jebkuras parakstītājas puses jebkuru MVU;
Points to the importance of international regulatory cooperation, especially in the fields of regulatory reform and simplification; considers that cooperation on the basis of multilateralism and democratic accountability should be stepped up in order to open up foreign markets to European companies’ products and services on a balanced basis; in this context, stresses the need to rebalance the Government Procurement Agreement by ensuring that the exclusions in favour of SMEs retained in several signatory Parties’ commitments are counterbalanced in the European commitments by a similar exclusion or a provision entitling the signatory Parties to grant SMEs preferential treatment, provided that such treatment is extended without discrimination to any SME of any signatory Party;
uzskata, ka ES palīdzība trešo valstu valdībām tāda sociālā un vides regulējuma īstenošanā, kas atbilst starptautiskajām konvencijām, kā arī efektīvi pārbaudes režīmi ir papildu nosacījumi, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu sociālo atbildību pasaulē; uzsver, ka uzņēmējdarbības dialogā ar citiem tirgiem ir jāapspriež arī uzņēmumu sociālā atbildība;
Believes that EU assistance to third-country governments in implementing social and environmental regulation consistent with international conventions, together with effective inspection regimes, are a necessary complement to advancing the corporate social responsibility of European business worldwide; stresses that corporate social responsibility has to be part of the business dialogue with other markets;
ES novatorisma spēju palielināšana
Boosting the EU's innovative capacity
uzsver, ka ir ļoti svarīgi veicināt ES investīcijas pētniecībā un attīstībā, aptverot gan produktus, gan pakalpojumus;
Stresses the vital importance of boosting EU investment in research and development, embracing both products and services;
atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Septītā pamatprogramma, kuras galvenais mērķis stiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko pamatu, tādējādi nodrošinot augstu konkurētspēju starptautiskā mērogā; vēlreiz atkārto, ka svarīgs mērķis ir panākt pētniecības finansējumu 3 % apjomā no IKP, un aicina dalībvalstis izpildīt saistības, ko 2002. gadā tās uzņēmās Barselonā uzsver, ka sevišķi svarīgs ir Septītās pamatprogrammas mērķis un tās ieguldījums, lai Savienību padarītu par pasaules nozīmīgāko pētniecības zonu; norāda, ka EP ir vairākkārt uzsvēris pētniecības un attīstības nozīmi un zināšanu aizvien lielāko lomu ekonomikas izaugsmes, sociālās un vides labklājības veicināšanā;
Welcomes the adoption of the Seventh Framework Programme (FP7), the main objective of which is to strengthen the scientific and technological basis of Community industry, thereby ensuring a high level of international competitiveness; reiterates once again the importance of research funding targets of 3% of GDP and urges the Member States to honour the commitments they entered into in Barcelona in 2002; emphasises the overriding aim of FP7 and its contribution to the Union becoming the world's leading research area; points out that it has repeatedly stressed the importance of R&D and the increased role of knowledge in fostering economic growth and social and environmental well-being;
pilnībā atbalsta kopīgo tehnoloģiju platformu darbību, kuras mērķis ir veicināt saskaņotu pētniecības plānu izstrādi Eiropas konkurētspējai svarīgākajās jomās; aicina dalībvalstis sekmēt mazo uzņēmumu un pētniecības iestāžu iesaistīšanos šo platformu darbībā;
Strongly endorses the work of Joint Technology Platforms in promoting coherent strategic research agendas in key areas for Europe's competitiveness; calls on Member States to promote participation in these platforms by small enterprises and research organisations;
atzinīgi vērtē to, ka Komisija novirza mērķtiecīgi piešķirtus līdzekļus kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām, lai palīdzētu zinātniskas koncepcijas iedzīvināt konkrētās programmās; aicina dalībvalstis atbalstīt šīs programmas ar savām jauninājumu iniciatīvām;
Commends the Commission for directing targeted funds through joint technology initiatives to help translate research concepts into concrete programmes; calls on Member States to promote these programmes through their national innovation initiatives;
atzīmē, ka atšķiras ASV un ES investīcijas informācijas un sakaru tehnoloģijās, rēķinot uz vienu darbinieku, un ka pastāv saistība starp investīciju līmeni informācijas un sakaru tehnoloģijās un produktivitātes pieaugumu; piekrīt, ka ES ir jāsaglabā un jāturpina attīstīt augsti konkurētspējīgu informācijas un sakaru tehnoloģiju nozari, visās dalībvalstīs pilnībā piemērojot ES Sakaru regulas noteikumus;
Notes the disparity in Information and Communication Technology investment per employee between the US and the EU, and the correlation between ICT investment and productivity growth; endorses the need to sustain and develop a highly competitive ICT sector within the EU, in particular by fully implementing the EU communications regulation framework across all Member States;
uzsver, ka liels potenciāls ir valsts iepirkumam paredzēto līdzekļu izmantošanai tā, lai sekmētu jauninājumus; atzīmē, ka novatorisku preču un pakalpojumu pirmskonkurences iepirkumu var veikt saskaņā ar pastāvošo valsts iepirkumu sistēmu; aicina dalībvalstis veicināt to, lai šādi rīkojas to iestādes; atzīmē, ka efektīva informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā vairos klientu pieredzi un palīdzēs ES uzņēmumiem ražot produktus, kas spējīgi konkurēt pasaules tirgū;
Underlines the high potential for public procurement funds to be used to promote innovation; notes that pre-competitive procurement of innovative goods and services can be carried out within the existing public procurement framework; calls on Member States to promote this activity within their own public authorities; notes that the effective application of ICT to the delivery of public services will improve customer experiences and help EU companies to produce globally competitive products;
Ilgtspējīgu enerģētikas politikas virzienu nodrošināšana
Securing sustainable energy policies
ir pārliecināts, ka Lisabonas stratēģija tikai tad var būt veiksmīga, ja tiks īstenoti centieni izveidot kopēju enerģētikas politiku; tomēr šīs politikas rezultātā nedrīkst kopieniskot un vienādot dalībvalstu enerģētikas politikas, bet tai vajadzētu nodrošināt lielāku konkurenci un labumu patērētājiem; atgādina, ka ne tikai Eiropas Savienības spēks ir atkarīgs no daudzveidības, bet arī tās energoapgādes drošība;
Is convinced that the Lisbon Strategy can be a success only if further efforts are made to establish a common energy policy; however, that policy should not lead to the Communitisation and standardisation of national energy policies, but rather create more competition and benefits for consumers; points out that not only Europe’s strength, but also its security in the area of energy supply, lies in diversity;
atgādina, ka stabilitātes un izaugsmes nodrošināšanā Eiropas Savienībā svarīgi ir trīs galvenie enerģētikas politikas mērķi — apgādes drošība, ilgtspēja un konkurētspēja; uzsver, ka šie trīs mērķi nepārtraukti ir jāpielāgo mainīgajiem apstākļiem un jāatrod jauns līdzsvars šiem mērķiem;
Draws attention to the importance of the three key energy policy objectives, security of supply, sustainability and competitiveness, for stability and growth in the European Union; emphasises the need constantly to revise these three objectives in the light of changing circumstances and to strike a fresh balance between them;
atgādina, ka konkurētspējai un Eiropas Savienības rūpniecības pieaugumam izšķiroši svarīga ir pietiekama un lēta energoapgāde;
Draws attention to the fundamental importance of sufficient, cheap supplies of energy for the competitiveness and growth of European industry;
atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai, tomēr uzsver, ka ir jāapzinās nemitīgi mainīgie nosacījumi plašākā globālā enerģētikas tirgū, un uzsver, ka ir svarīgi ražotāja perspektīvas paplašināt kā sistemātisku pieeju, kas aptver ražošanu, sadali un patērēšanu, lai izstrādātu Eiropas enerģētikas politiku, kas var nodrošināt pietiekamu enerģiju Eiropas uzņēmumiem un privātām mājsaimniecībām;
Welcomes the Commission’s Green Paper on a European strategy for sustainable, competitive and secure energy, but underlines the need to acknowledge the ever changing conditions on the broader global energy market and highlights the importance of extending the producer perspective to a systematic approach embracing production, distribution and consumption in order to develop a European energy policy which can secure affordable energy for European businesses and private households;
ir vienisprātis ar Komisiju, ka kopējās enerģētikas politikas būtiskam principam ir jābūt dalībvalstu solidaritātes veicināšana, lai pārvarētu grūtības, kas saistītas ar infrastruktūru fizisko drošību un piegāžu drošumu; turklāt uzskata, ka šāda pastiprināta solidaritāte ievērojami palielinātu ES spēju aizstāvēt tās kopējās enerģētiskās intereses starptautiskā līmenī;
Agrees with the Commission that an essential element of a common energy policy should be enhanced solidarity between Member States in order to deal with difficulties relating to the physical security of infrastructures and security of supply; considers, furthermore, that such enhanced solidarity would considerably strengthen the capacity of the EU to defend its common interests with regard to energy issues at international level;
atzīmē, ka enerģētikas politikai, it īpaši energoapgādes drošībai, jākļūst par ES kopējās ārpolitikas, tirdzniecības attīstības un drošības politikas būtisku sastāvdaļu, kā arī aicina izstrādāt kopīgu stratēģiju piegāžu un tranzīta maršrutu nodrošināšanai un dažādošanai, tādējādi apliecinot solidaritāti ES iekšienē; mudina Komisiju un dalībvalstis šajā situācijā ļoti nopietni ņemt vērā reālos draudus, ka pēc 2010. gada gāzes piegādes no Krievijas būs nepietiekamas un ka viens no iemesliem ir ieguldījumu trūkums; prasa, lai dalībvalstis un Savienība diskusijās ar Krieviju par enerģētiku pieprasa šai valstij parakstīt un ratificēt Tranzīta protokolu, kā arī ratificēt Enerģētikas hartas nolīgumu; uzskata, ka jāizmanto partnerības un sadarbības nolīgumi, lai piegādes valstīs radītu stabilu, taču atklātu reglamentējošo sistēmu, un ka Komisijas loceklim, kas atbildīgs par enerģētiku, ir jārīkojas saskaņā ar skaidri definētām pilnvarām, kurās ir noteikti Eiropas ilgtermiņa enerģētikas plānošanas principi;
Notes that energy policy, and in particular security of energy supply, must become an integral part of the EU's common foreign, trade development and security policies and calls for a common strategy to secure and diversify supplies and transit routes, thereby demonstrating solidarity within the EU; urges the Commission and the Member States, in this context, to take very seriously the real danger of a deficit in gas supplies from Russia after 2010, due among other things to the lack of investment; insists that Member States and the Union, in its energy-related discussions with Russia, press for the signing and ratification of the Transit Protocol and the ratification of the Energy Charter Treaty; is of the opinion that partnership and cooperation agreements should be used to create a stable but open regulatory framework in supplier countries and that the Commissioner responsible for energy should follow a well-defined mandate which sets out a long-term European approach to energy planning;
uzsver, ka pagājušajā ziemā gūtā pieredze un ievērojamais enerģijas pieprasījuma kāpums valstīs ar strauju ekonomisko attīstību (piemēram, Ķīnā un Indijā) ir labs pieradījums tam, ka, lai garantētu energoapgādes drošību, neviens enerģijas avots nedrīkst palikt neizmantots;
Stresses that the experiences of last winter and the drastically increasing energy demand of booming economies (i.e. China, India) have made it clear that no source of energy must be left unused in order to safeguard security of energy supply;
atzīst, ka daudzās dalībvalstīs kodolenerģija ir enerģētikas kompleksa nozīmīga daļa; atzīmē, ka patlaban atsevišķās dalībvalstīs to izmanto drošas elektroapgādes nodrošināšanai kā enerģētikas kompleksa daļu un iespēju novērst CO2 emisijas; tomēr uzsver, ka pastāv riski, kas saistīti ar kodolenerģijas ražošanu un patlaban nav pilnībā atrisināta kodolatkritumu pārstrāde; uzskata, ka lēmumus par to, vai kodolenerģija atsevišķās dalībvalstīs ir jāizmanto arī turpmāk, var pieņemt tikai dalībvalstu līmenī saskaņā ar subsidiaritātes principu;
Recognises that nuclear energy is an important part of the energy mix in a number of Member States; notes the role that it currently plays in some Member States in maintaining security of electricity supply, as part of the energy mix, and in preventing CO2 emissions; underlines, however, that there are risks relating to its production and at present no final solutions for the recycling of nuclear waste; considers that decisions on whether nuclear energy production should continue to play a role in some Member States can only be taken at Member State level within the framework of subsidiarity;
apzinās, ka kodolenerģija visā Eiropā nodrošina 32 % no saražotās elektroenerģijas un ka dažās dalībvalstīs, piemēram, Beļģijā un Francijā, šī daļa ievērojami pārsniedz 50 %; konstatē, ka lielākā daļa urāna tiek importēta no stabilām trešām valstīm, kas sevi ir pierādījušas kā uzticamus tirdzniecības partnerus, un ka pašreiz nav izstrādāta nekāda alternatīva, kas pietiekamā mērā aizstātu kodolenerģijas izmantošanu; ir pārliecināts, ka, ņemot vērā šos faktus, jebkurš lēmums atteikties no kodolenerģijas ievērojami apdraudētu energoapgādes drošību;
Is aware that throughout Europe nuclear energy accounts for 32 % of electricity generation and that in some Member States, such as Belgium or France, that share is considerably in excess of 50%; notes that a major proportion of uranium imports come from stable third countries which have shown themselves to be reliable trading partners and that no adequate replacement has yet been found for the use of nuclear energy; is convinced that, in the light of these facts, any decision to abandon nuclear power would pose a serious threat to the security of energy supplies;
atzinīgi vērtē centienus īstenot Kioto panāktos CO2 emisiju samazināšanas mērķus; uzskata, ka pašlaik kodolenerģija izmantošana ir visvairāk attīstītā iespēja, kā apvienot elektrības ražošanu ar nepieciešamību sasniegt šos mērķus; atbalsta pētījumus reaktoru drošības un jauno tehnoloģiju jomā, piemēram, ITER , kas dod iespēju nostiprināt Eiropas vadošo pozīciju kodolenerģijas izmantošanā civiliem mērķiem;
Welcomes the efforts to achieve the targets for reductions in CO2 emissions agreed in Kyoto; takes the view that at present nuclear energy represents the best developed means of reconciling electricity generation with the need to achieve those targets; supports research in the areas of reactor safety and new technologies, such as ITER, as a means of consolidating Europe’s leading position in the sphere of the civil use of nuclear energy;
atgādina, ka Eiropas Savienība kļūst aizvien atkarīgāka no naftas un dabas gāzes importa, kas 2030. gadā varētu sasniegt attiecīgi 94 % un 85 %, turpretim atkarība no cietā kurināmā importa pieaugs tikai līdz 59 %; norāda, ka pieaugs naftas un dabas gāzes imports no politiski nestabiliem reģioniem, kuros šā importa rezultātā ieplūdīs liels naudas daudzums un to izmantos tādos veidos, ko Eiropas Savienība nevarēs ietekmēt;
Draws attention to the European Union’s growing dependence on imports of oil and natural gas, which could reach up to 94% and 85% respectively by 2030, whilst dependence on imports of solid fuels will increase to no more than 59%; points out that imports of oil and natural gas will increasingly come from politically unstable regions, into which, as a result, large volumes of money will flow and be put to uses over which the European Union will have no influence;
uzsver, ka naftas cenu kāpuma radītais inflācijas spiediens palielina neskaidrību par to, kāda ir ar inflāciju saistītās valūtas tirgus spriedzes pakāpe, kas izraisa augstāku riska novērtējumu, apgrūtina likviditāti pasaules mērogā un mazina stabilitāti, it īpaši preču un akciju tirgos; brīdina, ka spekulācijai finanšu tirgos ar naftas cenām ir negatīva nozīme, kas savukārt pastiprina naftas cenu krīzi; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt detalizētu plānu par to, kā samazināt ES atkarību no naftas importa un sākt pāreju uz tīru enerģiju; aicina izstrādāt integrētu ES mehānismu apgādes drošībai ārkārtas situācijās;
Stresses that inflationary pressure due to the rise in oil prices increases uncertainty about the extent of monetary tightening connected to it, leading to a higher perception of risk, tighter global liquidity, and increased volatility, particularly on commodity and equity markets; warns against the negative impact of oil price speculation on the financial markets, which in turn amplifies the oil price crisis; calls on the Commission and the Council to draw up a detailed plan to reduce the EU's dependence on oil imports and initiate a shift towards clean energy; calls for an integrated EU emergency mechanism to guarantee security of supply;
uzsver, ka ir nepieciešams jauna veida politisks dialogs un sadarbība starp patērētājvalstīm, it īpaši ASV, Ķīnu, Indiju un Japānu; atzīmē, ka ir nepieciešams līdzīgs dialogs starp galvenajām patērētājvalstīm un ražotājvalstīm, lai izstrādātu globālu pieeju enerģētikas jomā; uzskata, ka šo jauno globālā enerģētikas dialoga veidu mērķim jābūt padarīt globālos enerģijas tirgus stabilākus, drošākus un pārredzamākus, vienlaikus nodrošinot arī turpmāku atbalstu tīras enerģijas avotiem un energoefektivitātei;
Stresses the fact that a new form of political dialogue and cooperation among consumer countries has become indispensable, especially with the US, China, India and Japan; notes that a similar dialogue between key consumer and producer countries has also become necessary in order to develop a global approach to energy; believes that these new forms of global energy dialogue should aim at making global energy markets stable, secure and transparent, and at the same time provide a continued boost in support for clean energy sources and energy efficiency;
aicina Komisiju un Padomi veicināt starptautiski atzītu starpniecības sistēmu strīdu un domstarpību risināšanai energoapgādes un sadales jomā; uzskata, ka ES var sākt šādu procesu, izstrādājot starpniecības sistēmu kā daļu no tās kaimiņattiecību politikas un veidojot to arī kopā ar citām lielākajām piegādātājām valstīm, kā arī aktīvi attīstot šo starpniecības sistēmu pasaulē; uzskata, ka tādējādi ES ir jāizstrādā standartizēta pieeja starptautiskajai enerģijas sadales pārvaldībai;
Calls on the Commission and Council to promote an internationally recognised mediation system for conflicts and disputes concerning the delivery and distribution of energy; believes that the EU could initiate such a process by developing a mediation system as part of its neighbourhood policy and also with other key supplier countries, as well as by actively promoting this mediation system globally; takes the view that the EU should therefore develop a model approach to the international management of energy distribution;
atzinīgi vērtē Enerģētikas kopienas līgumu, kas ir ļoti svarīgs ieguldījums Dienvidaustrumeiropas stabilizācijā, atvērtos enerģijas tirgos un Eiropas tranzīta tīklu drošībā; aicina pakāpeniski iekļaut Enerģētikas kopienā arī Norvēģiju un Turciju, kā arī visas Eiropas Kaimiņattiecību politikā iesaistītās valstis;
Welcomes the draft Energy Community Treaty as an essential contribution to the stabilisation of South-East Europe, to the openness of energy markets and to the security of transit routes in Europe; calls for the gradual extension of the Energy Community to encompass Norway and Turkey and all countries involved in the European Neighbourhood Policy;
Videi nekaitīgas enerģētikas politikas veidošana
Making energy policy environmentally sound
uzsver, ka nepieciešamība mainīt pašreizējo enerģijas ražošanas kompleksu nav apgrūtinājums, bet gan iespēja; saules, vēja, biomasas enerģijas, hidroenerģijas vai ģeotermālās enerģijas izmantošana un enerģētiski daudz efektīvākas tehnoloģijas palīdzēs izpildīt saistības, kas tika parakstītas Kioto un pieņemtas saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī veicinās jauninājumus, darbavietu radīšanu un konkurētspēju Eiropā;
Stresses that the need to change the current energy production mix is not a burden but an opportunity; the use of solar, wind, biomass, hydro or geothermal energy and more energy-efficient technologies will help to fulfil the commitments made in Kyoto and under the UN Framework Climate Change Convention and also strengthen innovation, job creation and competitiveness in Europe;
tādēļ atbalsta centienus izvērst atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu, lai veicinātu ilgstošu energoapgādi; atzinīgi vērtē nemitīgo pieaugumu šajā nozarē un ar to saistīto pozitīvo nodarbinātības impulsu; attiecībā uz atjaunojamu enerģijas veidu ražošanas iekārtām saskata lielu eksporta potenciālu uz trešām valstīm;
Supports, therefore, the efforts to develop renewable energy sources with a view to securing a sustainable supply of energy; welcomes the steady growth of this sector and its positive impact on jobs; sees major potential for exports of renewable energy production plants to third countries;