natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Papildu pētījumi rāda, ka tad, ja visos transportlīdzekļos būtu elektroniskā stabilitātes kontroles (ESK) sistēma, katru gadu uz Eiropas ceļiem varētu glābt 4000 dzīvību.
Further estimates show that four thousand lives each year could be saved on European roads if all cars had Electronic Stability Control (ESC).
ESK ir datorizēta drošības tehnoloģija, ar kuras palīdzību var novērst avārijas, samazinot slīdēšanas risku.
ESC is a computerised safety technology that can avoid crashes by reducing the danger of skidding.
Tas notiek, stabilizējot transportlīdzekli un, cik iespējams, novēršot slīdēšanu, izmantojot aktīvu viena vai vairāku riteņu bremzēšanu un koriģējot dzinēja griezes momentu.
It does this by stabilising the vehicle and preventing skidding, within physical limits, by active brake intervention on one or more wheels and through engine torque management.
Referente pilnībā atbalsta mērķi panākt, lai no 2012. gada visos jaunajos transportlīdzekļos būtu elektroniskā stabilitātes kontroles sistēma.
The rapporteur fully supports the goal of achieving 100% availability of ESC for the model year 2012.
Mazāku emisiju transportlīdzekļi
Towards cleaner vehicles
Transportlīdzekļu izmantošana ir būtisks siltumnīcefekta gāzu avots un veido 12 % no kopējā ES CO 2 emisiju apjoma.
Car usage is a significant source of greenhouse gases and represents 12% of all EU emissions of CO 2 .
Sistēmas, kuru pamatā ir IST, var sekmēt degvielas patēriņa un emisiju apjoma samazināšanu.
ICT based systems can contribute to reducing fuel consumption and emissions.
Piemēram, adaptīvā kruīza kontrole, kas pielāgo transportlīdzekļa ātrumu uz ceļa blakus esošajiem transportlīdzekļiem, varētu sekmēt vispārēju degvielas patēriņa samazinājumu par trim procentiem.
For instance Adaptive Cruise Control, which adapts the speed of the car to surrounding traffic, could lead to an overall fuel reduction of three percent.
Pilsētu satiksmes kontroles sistēmas varētu vēl papildus sekmēt satiksmes pārslogotības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, nodrošinot efektīvāku satiksmes plūsmu un transportlīdzekļu vadību.
Urban Traffic Control systems could make a further contribution to reducing congestion and greenhouse gas emissions through more efficient traffic flow and vehicle management.
Lai transportlīdzekļu ražošanas nozarei sniegtu uzticamākus datus un sniegtu atbalstu un informāciju patērētājiem, referente aicina Komisiju izstrādāt metodiku IST ietekmes uz CO 2 emisiju apjomu precīzai mērīšanai.
In order to provide reliable data to the car industry and to provide assistance and information to consumers, the rapporteur invites the Commission to develop methodology for measuring the exact impact of ICTs on CO 2 emissions.
Referente pauž cerību, ka minētā informācija būs nozīmīgs faktors, patērētājiem iegādājoties jaunu automobili.
The rapporteur hopes that consumers will eventually use this information as an important factor when purchasing a new vehicle.
Referente uzskata, ka, ņemot vērā aizvien plašāku pārnēsājamo ierīču izmantošanu, ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to drošu izmantošanu un iebūvēšanu transportlīdzekļos.
It is the rapporteur's view that, given the increased proliferation of nomadic devices, measures should be taken to ensure their safe use and instalment in vehicles.
Ļoti svarīga ir arī vadītāja spēja efektīvi izmantot minētās ierīces, jo tādējādi var uzlabot ceļu izmantojamību un kopējo satiksmi.
Proper human-machine interaction is also of particular importance because of its potential for better road use.
Referente uzskata, ka nākotnē visām minētajām ierīcēm, kas patlaban ir pārnēsājamas, ir jābūt pienācīgi iebūvētām transportlīdzeklī, lai nodrošinātu, ka tās nenovirza vadītāja uzmanību no ceļa, ne arī ir potenciāli bīstamas avārijas gadījumā.
The rapporteur believes that, in the long term, all nomadic devices should be properly installed in the car to ensure that they neither distract the driver from the road nor prove to be potentially dangerous in an accident.
Tādējādi vadītājam būtu vieglāk izmantot minētās ierīces un tās nenovirzītu uzmanību.
This should increase the ease of use for drivers and reduce the risk of distraction.
Lai nodrošinātu labāku un efektīvāku satiksmes pārvaldību, mums ir jāievieš sadarbības sistēmas, kuru pamatā ir transportlīdzekļa saziņa ar citu transportlīdzekli un transportlīdzekļa saziņa ar infrastruktūru.
In order to achieve better and more efficient traffic management, we need cooperative systems based on vehicle-to-vehicle and vehicle-to-infrastructure communication.
Mēs esam novērojuši, ka pilsoņiem ir pamatotas bažas par informācijas izmantošanu un noglabāšanu jauno tehnoloģiju sistēmās ne tikai šajā jomā, bet arī, piemēram, attiecībā uz mobilajiem tālruņiem un internetu.
We have seen that citizens rightly have concerns over the use and storage of information from new technologies, not only in this area but also with regard to mobile phones and the internet for instance.
Tādēļ mums ir jānodrošina pareiza šādu sistēmu darbība, vienlaikus pienācīgi risinot jautājumus attiecībā uz datu privātumu.
Whilst we must ensure the proper functioning of such systems, it is essential that concerns over data privacy are properly addressed.
Referentes secinājumi
Conclusions of the rapporteur
Mobilitāte un jo īpaši indivīdu mobilitāte ir ļoti svarīga Eiropas sabiedrībai, un tādēļ mēs visi savā ikdienā esam lielā mērā atkarīgi no transporta.
Mobility, and especially individual mobility, is essential to the functioning of European society, and we all therefore depend heavily on transport in our everyday lives.
Mehāniskie transportlīdzekļi ir svarīga daudzu pilsoņu mobilitātes daļa.
Motor vehicles are an important part of mobility for many citizens.
Aizvien pieaugošā ceļu satiksme rada nopietnas sociālas un vides problēmas, t.i., ceļu tīklu un pilsētu satiksmes pārlieku noslogotību, kaitējumu videi un sabiedrības veselībai, enerģijas zudumus, ceļu satiksmes negadījumus un nevajadzīgus upurus.
Ever-increasing road traffic generates serious social and environmental problems: congestion of road networks and urban areas, damage to the environment and to public health, energy wastage, accidents and, above all, the needless loss of lives.
Taču tehnoloģija dod iespēju atvieglot vai pavisam atrisināt šīs problēmas.
But technology offers the opportunity to alleviate and even remedy these problems.
Patlaban viedo automobiļu sistēmas un lietojumus joprojām izmanto ļoti maz salīdzinājumā ar to potenciālu.
At present penetration rates for intelligent car systems and applications remain very low in relation to their potential.
Referente uzskata, ka mums pienācīgā termiņā ir jāizmanto šīs sistēmas un lietojumi pilnā mērā.
The rapporteur believes that we must fully exploit these systems and applications in due course.
Pārejas periodā ir vajadzīga pakāpeniska pieeja, jo viedo automobiļu efektīvai darbībai ir vajadzīga arī „vieda infrastruktūra”, taču tā vēl nav gatava.
In the intervening period a progressive, step-by-step approach is required: intelligent cars also need the support of an intelligent infrastructure but the "intelligent road" is not yet ready.
Jāņem vērā problēmas un ierobežojumi, ar ko saskaras transportlīdzekļu ražošanas nozare.
The constraints within which the automotive industry must work should be duly considered.
Jauna automobiļa projektēšana, ražošana un pārbaude nenotiek vienas nakts laikā.
A new car is not designed, produced and tested overnight.
Tādēļ viedo sistēmu un lietojumu ieviešanai transportlīdzekļos būs vajadzīgs laiks.
The implementation of intelligent systems and applications in vehicles will therefore take time.
Ir jāņem vērā arī Eiropas automašīnu tirgus fragmentācija.
One must also consider the fragmentation of the European car market.
Patērētājam galvenais faktors ir pieejamība.
For the consumer affordability is a key issue.
Daudzi patērētāji vienkārši nevar atļauties iegādāties minētās sistēmas.
Many consumers simply cannot afford the systems in question.
Tādēļ ir svarīgi, lai viedo automobiļu sistēmas iespējami drīz kļūst pieejamas cenas ziņā un līdz ar to plaši izplatītas.
It is therefore important that intelligent transport systems become affordable and widely available as soon as possible.
Patērētājiem ir arī vajadzīga skaidra un saprotama informācija par to, ko viņi iegādājas.
Consumers also require clear and understandable information on what they are purchasing.
Patērētājiem ir jāsniedz informācija par „viedajiem automobiļiem”.
Consumers must be informed about "intelligent cars".
Informācijai ir jābūt īsai, skaidrai un saprotamai, un ir svarīgi, lai tā sasniegtu iespējami plašāku auditoriju.
Information should be brief, clear and comprehensible and it is important that it should reach the largest audience that possible.
Šajā ziņā nozīmīga loma ir automašīnu izplatītājiem un to pārdošanas darbiniekiem, kā arī plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši televīzijai un internetam.
Car dealers and their sales staff play a key role in this, as does the media, especially television and the internet.
Referente ierosina, ka Eiropas Komisijai vajadzētu vairāk strādāt ar valstīm, kurās viedo sistēmu pieejamība joprojām ir ļoti slikta.
The rapporteur suggests that the European Commission concentrates its efforts on countries where the availability of intelligent systems is still very low.
Ir jāsekmē patērētāju un lēmumu pieņēmēju izpratne par potenciālajiem ieguvumiem, izmantojot sistēmas, kuru pamatā ir IST risinājumi.
We should raise awareness among consumers and decision-makers of the potential benefits of ICT-based solutions.
Kopumā Komisijas paziņojums ir atbalstāms kā solis, lai panāktu viedo automobiļu sistēmu optimālu ieviešanu un izmantošanu.
In general terms therefore the Commission's Communication is to be welcomed as a step in the direction of achieving the optimum deployment and use of intelligent car systems.
par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003
on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1405/2006 laying down specific measures for agriculture in favour of the smaller Aegean islands and amending Regulation (EC) No 1782/2003
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2008)0168 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0168 ),
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0175/2008 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0175/2008 ),
– ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,
– having regard to Rule 51 and 43(1) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0170/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0170/2008 ),
par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti
on the follow-up to the Paris Declaration of 2005 on Aid Effectiveness
– ņemot vērā EK līguma 177. pantu,
– having regard to Article 177 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā” ( COM(2007)0072 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'EU Code of Conduct on Division of Labour in Development Policy' ( COM(2007)0072 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par Eiropas Savienības atbalstu tirdzniecībai
– having regard to its resolution on EU's Aid for Trade of 23 May 2007
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0203 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0203 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 28. septembra rezolūciju par ciešāku un efektīvāku sadarbību: 2006. gada ES atbalsta efektivitātes pakete
– having regard to its resolution on more and better cooperation: the 2006 EU aid effectiveness package of 28 September 2006
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0382 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2006)0382 . ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” ( COM(2006)0087 ),
– having regard to the Communication from the Commission entitled 'EU Aid: Delivering more, better and faster' ( COM(2006)0087 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Nostiprināt Eiropas ietekmi: valsts stratēģijas dokumentu un kopējas daudzgadu programmas izstrādes vienota sistēma” ( COM(2006)0088 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Increasing the impact of EU aid: a common framework for drafting country strategy papers and joint multiannual programming' ( COM(2006)0088 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte — uzdevumi ES atbalsta palielināšanai 2006.–2010. gadā” ( COM(2006)0085 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Financing for development and aid effectiveness – the challenges of scaling up EU aid 2006-2010' ( COM(2006)0085 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Attīstības paātrināšana attiecībā uz tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” ( COM(2005)0133 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals – Financing for Development and Aid Effectiveness' ( COM(2005)0133 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „Attīstības politiku saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” ( COM(2005)0134 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the European Economic and Social Committee entitled 'Policy Coherence for Development - Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals' ( COM(2005)0134 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Īstenojot Monterrejas konsensu praksē: Eiropas Savienības ieguldījums” ( COM(2004)0150 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Translating the Monterrey Consensus into practice: the contribution by the European Union' (COM (2004)0150),
– ņemot vērā Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā sanākušo Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju kopējo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas konsenss” (Eiropas konsenss par attīstību), kas tika parakstīts 2005. gada 20. decembrī
– having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: 'The European Consensus' (the European Consensus for Development) signed on 20 December 2005
– ņemot vērā 2003. gada 25. februāra Romas Deklarāciju par saskaņošanu, kas pieņemta Romā notikušajā augsta līmeņa forumā par saskaņošanu, un 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti, kura pieņemta Parīzē notikušajā Augsta līmeņa forumā par saskaņošanu un atbalsta efektivitāti (Parīzes augsta līmeņa forums),
– having regard to the Rome Declaration on Harmonisation, adopted on 25 February 2003 following the High Level Forum on Harmonisation in Rome, and the Paris Declaration on Aid Effectiveness (Paris Declaration), adopted on 2 March 2005 following the High Level Forum on Harmonisation and Alignment for Aid Effectiveness in Paris (Paris High Level Forum),
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālās Asamblejas Rezolūciju A/RES/55/2 par ANO Tūkstošgades deklarāciju,
– having regard to Resolution A/RES/55/2 of the United Nations (UN) General Assembly on the UN Millennium Declaration,
– ņemot vērā Monterrejas konsensu, kas pieņemts 2002. gada 21.–22. martā notikušajā ANO Attīstības finansēšanas konferencē,
– having regard to the Monterrey Consensus adopted at the UN International Conference on Financing for Development of 21-22 March 2002,
– ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (AVK) konstatējumus un ieteikumus, kas minēti Eiropas Kopienas 2007. gada salīdzinošajā pārskatā,
– having regard to the main findings and recommendations of the Development Assistance Committee (DAC) of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) in the 2007 Peer Review of the European Community,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas uzdevumā veiktā 2007. gada pētījuma „Cik liela ir ES atbalsta praktiskā efektivitāte?” galvenos rezultātus,
– having regard to the main findings of the 2007 study entitled 'How Effective is EU Aid on the ground' commissioned by its Committee on Development,
– ņemot vērā 2007. gada ziņojumu par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem,
– having regard to the UN Millennium Development Goals Report 2007,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0171/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development ( A6‑0171/2008 ),
A. tā kā pašreizējais uzsvars uz atbalsta efektivitāti ir novedis pie secinājuma, ka attīstības atbalsts nesniedz vēlamos rezultātus tāpēc, ka ir pārāk vāja saskaņošana atbalsta sniedzēju starpā, un pastāv pārāk daudz projektu un programmu ar atšķirīgām procedūrām;
A. whereas the current focus on aid effectiveness has led to the conclusion that development aid is underperforming as a result of too little coordination among donors and the existence of too many projects and programmes with different procedures,
B. tā kā no šīs nepietiekamās rīcības izriet zems līdzdalības līmenis, mazāk efektīvas programmas un atbalsta sniedzēju pārlieku apgrūtinošas prasības jaunattīstības valstīm, dalīšana atbalsta sniedzēju t.s. "mīluļos" un "bāreņos" un nevērība pret svarīgām jomām, piemēram, veselības, izglītības un dzimumu līdztiesības programmām;
B. whereas this situation of underperformance leads to low levels of ownership, less effective programmes and developing countries being greatly overloaded with donor demands, a division between so called donor 'darlings' and donor 'orphans', and the neglecting of crucial sectors such as health, education and gender-friendly programmes,
C. tā kā ES nodrošina vairāk par pusi no visas pasaulē sniegtās oficiālās attīstības palīdzības (OAP), tai ir iespējas kļūt par visefektīvāko atbalsta sniedzēju, un tāpēc tai jāuzņemas starptautiski vadoša loma, lai veicinātu reformas, kas vajadzīgas atbalsta efektivitātes stiprināšanai;
C. whereas the EU supplies more than half of all Official Development Assistance (ODA) in the world, has the capacity to become the most effective donor and should therefore assume an international leadership role to promote the reforms which are necessary in order to improve aid effectiveness,
D. tā kā ES attīstības politikas vissvarīgākais uzdevums ir nabadzības izskaušana, pamatojoties uz jauno atbalsta sistēmu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);
D. whereas the overarching objective of EU development policy is the eradication of poverty within the context of the new aid architecture, aiming at the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs),
E. tā kā ekonomiskā attīstība, sociālā attīstība un vides aizsardzība ir savstarpēji atkarīgi elementi, un saistīti arī ar ilgtspējīgu attīstību, kas ir pamatā centieniem uzlabot visu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā tas norādīts Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē Pekinā 1995. gada 15. septembrī pieņemtās Pekinas deklarācijas 36. punktā;
E. whereas economic development, social development and environmental protection are interdependent elements which go hand in hand with sustainable development, which is the background to our efforts to improve the quality of life for all, as provided for in Paragraph 36 of the Beijing Declaration adopted on 15 September 1995 at the Fourth World Conference on Women in Beijing,
F. tā kā vides aizsardzība ir viena no ES prioritātēm un tā kā Komisijai šis mērķis jāņem vērā visās politikas jomās, ko tā īsteno attiecībā uz jaunattīstības valstīm;
F. whereas environmental protection is among the EU's priorities and whereas the Commission must therefore take this objective into account in all the policies it pursues towards developing countries,
G. tā kā Komisija vēlas ierosināt atbalsta efektivitātes darba kārtību, un attiecībā uz šo kārtību tai ir divi cieši saistīti mērķi: (i) īstenot Parīzes deklarāciju un uzlabot savu atbalsta programmu kvalitāti; un (ii) palīdzēt dalībvalstīm īstenot Parīzes deklarāciju un uzlabot to sniegtā atbalsta efektivitāti;
G. whereas the Commission wants to be a proponent of the aid effectiveness agenda, in respect of which it has two closely related aims: (i) to implement the Paris Declaration and improve the quality of its own aid programmes; and (ii) to help Member States to implement the Paris Declaration and improve their own aid effectiveness,
H. tā kā ESAO jaunākā statistika rāda, ka ES atbalsta kopējais apjoms 2007. gadā ir būtiski samazinājies;
H. whereas recent OECD figures show that, overall, EU aid decreased significantly in 2007,
I. tā kā saistībā ar ES apņemšanos sniegt lielāku un labāku atbalstu, līdz 2010. gadam paredzēts OAP atvēlēt līdz 0,56 % no nacionālā kopienākuma, izstrādāt jaunus, paredzamākus un pastāvīgākus atbalsta mehānismus un vienlaikus veicināt labāku saskaņošanu un papildināmību, sagatavojot kopēju daudzgadu plānošanu, kas pamatotos uz partnervalstu plāniem un sistēmām, kā arī turpināt atsaistīt atbalstu no tehniskās palīdzības, lai varētu atsaukties valstu prioritārajām vajadzībām; tā kā no 2006. līdz 2007. gadam OAP atvēlētā ES nacionālā kopienākuma daļa pirmo reizi kopš 2000. gada samazinājās, proti, no 0,41 % līdz 0,38 %, un tā kā ES tāpēc ir jādivkāršo pūliņi, lai izpildītu TAM noteikto mērķi — līdz 2015. gadam OAP atvēlēt 0,7 % no ES nacionālā kopienākuma;
I. whereas the EU commitments to give more and better aid should include increasing its aid to 0,56% Official Development Assistance (ODA) / Gross National Income (GNI) by 2010, developing new and more predictable and less volatile aid mechanisms along with promotion of better coordination and complementarity by working towards joint multi-annual programming based on partner countries' plans and systems, further untying aid and reform of technical assistance to respond to national priorities; whereas between 2006 and 2007 the percentage of EU GNI devoted to ODA fell for the first time since 2000, from 0,41% to 0,38%, and whereas the EU must therefore redouble its efforts to attain the objective set in the MDGs of devoting 0,7% of the EU's GNI to ODA in 2015,
J. tā kā EK līguma 180. pantā ir prasība, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu attīstības sadarbības politikai ir vienai otru jāpapildina un jānostiprina, prasot dalībvalstīm un ES stiprināt atbalsta sniedzēju koordinēšanu un uzlabot darba dalīšanu, kas palīdzēs uzlabot atbalsta efektivitāti, un šī prasība pastiprināta ar Lisabonas līgumu pievienotajā 188.D pantā;
J. whereas Article 180 of the EC Treaty, reinforced by Article 188 D added by the Treaty of Lisbon, requires that 'the Union's development cooperation policy and that of the Member States complement and reinforce each other', requiring the Member States and the Union to strive towards enhanced donor coordination and a better division of labour, which will contribute to greater aid effectiveness,