natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā lielā mērā ir dalībvalstu kompetencē; tā kā, ņemot vērā preču un pakalpojumu brīvu apriti Kopienas tirgū, katrai dalībvalstij atsevišķi tomēr ir grūti cīnīties pret šādu krāpšanu;
A. whereas the fight against tax fraud falls to a large extent within the competence of the Member States; whereas, however, the free movement of goods and services within the Community market makes it difficult for the Member States to combat such fraud individually,
B. tā kā EK līguma 10. un 280. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no šā Līguma, un koordinē rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt pret krāpšanu Kopienas finanšu intereses;
B. whereas Articles 10 and 280 of the EC Treaty require the Member States to take appropriate measures to fulfil the obligations arising out of the Treaty and to coordinate their actions in order to protect the financial interests of the Community,
C. tā kā krāpšana nodokļu jomā kļūst par aizvien aktuālāku vispārēja rakstura problēmu, un ES līmenī tā tiek lēsta 2–2,5 % apmērā no IKP, kas atbilst 200–250 miljardiem EUR
C. whereas tax fraud is a growing problem of a global nature, and is estimated to account for 2 to 2.5% of GDP, amounting to EUR 200 to 250 billion, at EU level
4. kritiski vērtē reverso maksājumu mehānismu un šajā sakarā plānotos izmēģinājuma projektus; uzskata, ka fakultatīva reverso maksājumu mehānisma ietekmē veidotos divas vienlaicīgi pastāvošas PVN sistēmas, kā rezultātā nodokļu vide kļūtu krietni komplicētāka, rastos juridiskā nenoteiktība un tas viss negatīvi ietekmētu uzņēmējdarbības vidi, sevišķi mazos un vidējos uzņēmumus;
Takes a critical stand towards the reverse charge mechanism and the pilot projects envisaged in this respect; considers that an optional reverse charge mechanism would lead to double VAT systems existing in parallel which would eventually create a more complex fiscal environment, result in legal uncertainty and have a negative impact on the business environment, especially on small and medium-sized enterprises;
par priekšlikumu Padomes lēmumam par 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā
on the proposal for a Council decision on the conclusion on behalf of the European Community of the International Tropical Timber Agreement, 2006
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS PAR JURIDISKO PAMATU Error!
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS.............14
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11964/2007),
– having regard to the proposal for a Council decision (11964/2007),
– ņemot vērā projektu 2006. gada Starptautiskajam nolīgumam par tropu kokmateriāliem (11964/2007),
– having regard to the draft International Tropical Timber Agreement, 2006 (11964/2007),
– ņemot vērā EK līguma 133. un 175. pantu, kā arī 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
– having regard to Articles 133, 175 and 300(2), first subparagraph, first sentence of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0326/2007 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0326/2007 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0313/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A6‑0313/2008 ),
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu, lasīt saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo apakšpunktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 133 and 175 thereof, read in conjunction with the first sentence of the first subparagraph of Article 300(2) and the first subparagraph of Article 300 (3) thereof,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. un 175. pantu, lasīt saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmā apakšpunkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta otro apakšpunktu,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 133 and 175 thereof, read in conjunction with the first sentence of the first subparagraph of Article 300(2) and the second subparagraph of Article 300 (3) thereof,
Grozījumā atspoguļots Juridiskā dienesta un Juridiskās komitejas (G. Gargani 2007. gada 20. decembra vēstule) atzinums, ka ar nolīgumu tiek izveidota īpaša iestāžu sistēma, organizējot sadarbības procedūras, un Padomes nespēja pamatot šāda viedokļa noraidījumu.
Reflects the advice of the Legal Service and the Committee on Legal Affairs (Mr Gargani’s letter of 20 December 2007) that the agreement establishes a specific institutional framework by organising cooperation procedures and the failure of the Council to provide any rationale for its rejection of this view.
(4) Jaunā nolīguma mērķi iederas gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides politikā.
(4) The objectives of the new Agreement are consistent with both the common commercial policy and the environmental policy .
(4) Jaunā nolīguma mērķiem jāiederas gan kopīgajā tirdzniecības politikā, gan vides un attīstības politikā.
(4) The objectives of the new Agreement should be consistent with both the common commercial policy and environmental and development policies .
STKN pašreizējā 2006. gada redakcijā neatbilst ne EK vides, ne attīstības politikai.
As it stands, ITTA, 2006 is not consistent with the EC's environment and development policies.
Nolīguma galvenais mērķis ir „sekmēt (..) starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un diversificēšanu”, kā mazāk svarīgu mērķi minot mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu.
The Agreement's primary objective remains "to promote the expansion and diversification of international trade", with sustainable use only mentioned as secondary.
Tāpēc vēlama 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma atbilstība EK vides un attīstības politikas virzieniem, un tas jāpanāk, Eiropas Kopienai piemērojot šo nolīgumu.
The consistency of ITTA, 2006 with the EC's environment and development policies therefore remains a desideratum that should be realised through the EU's application of the Agreement .
(7a) Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojums, kurā ir analizēta 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma (STKN) īstenošana un tropu kokmateriālu tirdzniecības negatīvo seku samazināšanas pasākumi, tostarp divpusējie nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT).
(7a) The Commission sh ould submit to the European Parliament and the Council an annual report with an analysis o f the implementation of the International Tropical Timber Agreement , 2006 and of measures to minimise the negative impact of trade on tropical forests, including bilateral agreements concluded pursuant to the Forest Law Enforcement, Governance and Trade ( FLEGT ) programme.
2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma 33. pantā ir noteikts, ka šā nolīguma īstenošanu izvērtē piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā.
Article 33 of the International Tropical Timber Agreement, 2006 provides for an evaluation of the implementation of this A greement five years after its entry into force.
Saskaņā ar šo noteikumu Komisijai jāiesniedz Parlamentam un Padomei 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma darbības pārskats līdz 2010. gada beigām.
In the light of this provision, the Commission sh ould forward to the Parliament and the Council a review of the functioning of the International Tropical Timber Agreement, 2006 by the end of 2010.
Eiropas Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par 2006. gada STKN piemērošanu.
The European Commission shall regularly inform the European Parliament about the application of ITTA, 2006.
Gatavojot pārskatu, tā salīdzina STKN īstenošanu ar pašas Eiropas Kopienas mežu tiesībaizsardzības, pārvaldības un tirdzniecības instrumentiem.
In doing so, it shall check ITTA's implementation against the EC's own forest law enforcement, governance and trade instruments.
Eiropas Komisija sākotnēji neparedzēja apspriesties ar Eiropas Parlamentu par 2006. gada STKN, tāpēc ir svarīgi Eiropas Komisijai atgādināt tās pienākumu informēt Eiropas Parlamentu par EK tirdzniecības, vides un attīstības politikas virzienu piemērošanu.
As the European Commission did originally not foresee to consult the European Parliament on ITTA, 2006, it is important to remind the European Commission about its obligations to inform the European Parliament about the application of the EC's trade and environment and development policies.
(7b) Izstrādājot sarunu pilnvaras 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīguma pārskatīšanai, Komisijai jāsagatavo priekšlikums, ka pašreizējais dokuments ir būtiski jāpārskata, nolīguma centrā izvirzot tropu mežu aizsardzību un ilgtspējīgu pārvaldību, kā arī noplicināto mežu apgabalu atjaunošanu, uzsverot, ka valstīs, kurās mežu izciršana rada problēmas, svarīga ir izglītošana un informēšana, lai uzlabotu sabiedrības izpratni par koksnes resursu ļaunprātīgu izmantošanu.
(7b) When drafting the negotiating mandate for the revision of the International Tropical Timber Agreement, 2006, the Commission sh ould propose that the current text be revised, placing the protection and sustainable management of tropical forests and the restoration of forest areas that have been degraded at the heart of the agreement, stressing the importance of education and information policy in the countries affected by the problem of deforestation in order to enhance public awareness of the negative consequences of exploiting timber resources in an abusive manner.
Tropu kokmateriālu tirdzniecība ir jāatbalsta tikai tādā apjomā, kas atbilst šiem prioritārajiem mērķiem.
Trade in tropical timber should only be encouraged to the extent compatible with these prior objectives.
Zinātības nodošana, kā arī pieredzes un atzītās prakses apmaiņa mežu pārvaldības jomā veicinās koksnes resursu ilgtspējīgu izmantošanu un palīdzēs izskaust nelegālu kokmateriālu tirdzniecību.
The transfer of know-how and sharing experience and good practice in the forests' governance area will promote sustainable use of timber resources and will help to eradicate illegal timber trade.
(7c) Šajās pilnvarās pārskatīt 2006. gada Starptautiskā tropu kokmateriālu nolīgumu īpaši jānosaka Starptautiskā tropu kokmateriālu padomes balsošanas metode, kas nepārprotami sekmēs tropu mežu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu.
(7c) In particular, this mandate for the revision of the International Tropical Timber Agreement, 2006 should propose a voting mechanism for the International Tropical Timber C ouncil that clearly rewards the conservation and sustainable use of tropical forests.
Pašreizējais tirdzniecības pārsvars pār saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu atspoguļojas ITTO balsošanas sistēmā, kas paredz vairāk balsu ražotājvalstīm, kuras eksportē vairāk kokmateriālu.
The actual predominance of trade against conservation and sustainable use is mirrored by ITTO’s voting structure which gives more votes to producer countries that export more timber.
Tādējādi ITTO institucionālā struktūra rada lielāku ietekmi tiem, kas pārdod visvairāk, bet tiem, kuri rūpējas par saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, ieguvums ir neliels.
Thus, the ITTO’s institutional system gives greatest influence to those who trade most while there are few rewards for conservation and sustainable use.
Lai ITTO balsošanas metode atbilstu EK vides un attīstības politikas mērķiem, tajā lielākam svaram jābūt valstīm, kas priekšroku dod meža resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai.
To be consistent with the EC's environment and development policy objectives, the ITTO's voting mechanism should reward countries that give priority to the conservation and sustainable use of forest resources.
(7d) Komisija ne vēlāk kā līdz 2008. gada vidum:
(7d ) The Commission sh ould by mid-2008 at the latest:
(a) izstrādā visaptverošu tiesību akta priekšlikumu, kas paredz novērst nelikumīgās un postošās cirsmās iegūtu kokmateriālu un kokmateriālu izstrādājumu laišanu tirgū;
(a) propose a comprehensive legislative proposal that prevents the placing of timber and timber products derived from illegal and destructive sources on the market ;
(b) iesniedz paziņojumu par to, ka ES iesaistās un atbalsta pašreizējo un turpmākos globālos finansēšanas mehānismus mežu aizsardzības veicināšanai un saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām/Kioto protokolu atbalsta tādu emisiju samazināšanu, kuras rodas mežu izciršanas rezultātā.
(b) present a Communication determining the EU's involvement and support for current and future global funding mechanisms for promoting forest protection and reducing emissions from deforestation under the United Nations Framework Convention on Climate Change ( UNFCCC ) / Kyoto Protocol.
Paziņojumā jāuzsver ES apņemšanās nodrošināt līdzekļus, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm aizsargāt savus mežus, finansēt aizsargāto apgabalu struktūru un veicināt mežu izciršanas saimnieciskās alternatīvas.
The Communication should outline the EU’s commitment to provide funds to help developing countries protect their forests, finance a network of protected areas and promote economic alternatives to forest destruction.
Lai nodrošinātu patiesu labumu klimatam, bioloģiskai daudzveidībai un cilvēkiem, paziņojumā it īpaši jānosaka šo instrumentu obligātie principi un kritēriji.
In particular , in order to ensure real benefits for the climate, biodiversity and people, it should outline the minimum principles and criteria that these instruments should adhere to.
Tajā jāparedz arī prioritārie pasākumi un prioritārie apgabali, kam jāpiešķir finansējums saskaņā ar šiem veicināšanas pasākumiem.
It should also identify priority actions and priority areas which should receive immediate funding under these incentive mechanisms.
Eiropas Komisijas sabiedriskā apspriešanās par papildu iespējām, kā novērst nelikumīgo meža izstrādāšanu
The public consultation of the European Commission on additional options to combat illegal logging
http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/addloptionssynthfinal.pdf ), , apliecināja, ka lielākā respondentu daļa priekšroku dod saistošiem tiesību aktiem, kuros noteikta prasība, ka ES tirgū var ievest tikai likumīgi iegūtus kokmateriālus un kokmateriālu izstrādājumus.
http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/addloptionssynthfinal.pdf ), showed that a large majority of respondents prefer binding legislation that requires that only legally harvested timber and timber products are placed on the EU market.
Pasaules vecajās mežaudzēs atrodas divas trešdaļas sauszemes bioloģiskās daudzveidības, lai gan 80 % šo mežu jau ir iznīcināti vai noplicināti un atlikušie meži ir apdraudēti.
The world’s ancient forests house two-thirds of land-based biodiversity although 80% of these forests have already been destroyed or degraded and the remainder is under threat.
Ir aprēķināts, ka mežu izciršanas dēļ atmosfērā nokļūst apmēram 20 % no pasaules oglekļa emisijām.
Deforestation has been estimated to account for around 20% of global carbon emissions.
2006. gada Starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem ( ITTA ) labākajā gadījumā var veicināt plašāko mērķi, kas paredz nodrošināt pasaules mežu ilgtspējīgu pārvaldību.
The International Tropical Timber Agreement of 2006 can, at best, contribute to the broader objective of ensuring sustainable management of the world’s forests.
Šādai pārvaldībai savukārt ir svarīga nozīme cīņā pret klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā, pamatiedzīvotāju cilvēktiesību aizstāvēšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.
Such management, in turn, has an important role to play in combating climate change, preserving biodiversity, upholding the human rights of indigenous peoples and contributing to sustainable development.
Tomēr Nolīgums par tropu kokmateriāliem var tikai daļēji nodrošināt vispārējās efektīvās politikas sistēmu attiecībā uz pasaules mežiem.
However a tropical timber agreement can only provide part of an overall effective policy framework for the world’s forests.
Jebkuram nolīgumam jābūt daļai no vispārējas pieejas, kurā iekļauti arī mērenās klimata joslas meži, pieprasījums pēc kokmateriālu izstrādājumiem un izsekojamība visā piegādes ķēdē.
Any agreement would need to form part of a more general approach also covering temperate forests, demand for timber products and traceability all along the supply chain.
Iepriekšējo nolīgumu ietekme
Impact of Previous Agreements
Pasaules mežu izciršana turpinās.
Global deforestation continues.
Saskaņā ar ESAO aplēsēm katru gadu tiek zaudēts sākotnējais mežs teritorijā, kas līdzinās Grieķijas teritorijai, draudot iznīcināt neaizstājamu bioloģisko daudzveidību un palielinot globālās sasilšanas draudus.
According to OECD estimates, each year an area of original forest cover the size of Greece has been lost , threatening irreplaceable biodiversity with extinction and increasing the risk of global warming.
Lai gan ir pagājuši vairāk nekā divdesmit gadi, kopš tika noslēgts pirmais nolīgums par tropu kokmateriāliem, pārmērīga izmantošana un nelikumīga mežistrāde joprojām ir plaši izplatīta parādība.
Although it is more than 20 years since the 1 st tropical timber agreement was concluded, over-exploitation and illegal logging remain widespread.
Nelikumīga ir gandrīz puse visas mežistrādes tādos reģionos kā Amazone, Kongo baseins, Dienvidaustrumu Āzija un Krievija.
Almost half of all logging activities in regions such as the Amazon, Congo Basin, South East Asia and Russia are illegal.
Pašlaik Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ( FAO ) ir aprēķinājusi, ka mazāk nekā 7 % pasaules mežu teritorijas ir ekomarķēta un mazāk nekā 5 % tropu mežu tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā.
Currently the FAO estimates that less than 7% of the global forest area is eco-labelled and less than 5% of tropical forests are managed sustainably.
Tas ir novedis ne tikai pie pastāvīgas mežu izciršanas, nopietni ietekmējot šo reģionu iedzīvotāju ekonomisko labklājību ilgtermiņā, kā arī mežu ekosistēmu veselīgu pastāvēšanu, bet arī pie vietējo iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem.
This has not only led to substantial ongoing deforestation, with serious implications for the longer-term economic well-being of those living in these regions as well as for the healthy functioning of forest ecosystems, but also to violations of the rights of indigenous people.
Ieņēmumi no nelikumīgas mežu izmantošanas ir tikuši izlietoti, lai finansētu un paildzinātu konfliktus vairākās Centrālāfrikas valstīs.
Profits from the illegal exploitation of forests have been used to fund and prolong conflicts in a number of central African countries.
Nelikumīgo kokmateriālu un meža produktu lētais imports kopā ar neatbilstību sociālajiem un vides pamatstandartiem destabilizē starptautiskos tirgus, ierobežo ražotājvalstu nodokļu ieņēmumus un apdraud augstāk kvalificētas darbavietas gan importētājvalstīs, gan eksportētājvalstīs.
Cheap imports of illegal timber and forest products, together with non-compliance with basic social and environmental standards, destabilise international markets, limit producer countries’ tax revenue and threaten higher-quality jobs in both importing and exporting countries.
Tāpat tas apdraud uzņēmumus, kas rīkojas atbildīgi un ievēro pastāvošos standartus.
They also undermine the position of those companies that behave responsibly and respect existing standards.
Ņemot vērā Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas ( ITTO ) struktūru, šādas problēmas nebūt nav pārsteidzošas.
Given the structure of the ITTO, such problems are far from surprising.
Pants, kas definē iepriekšējo un 2006. gada nolīgumu mērķus, sākas ar vārdiem „lai veicinātu starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un novirzīšanu” un turpinās ar tekstu par ilgtspējību.
The article defining the objectives of the previous and 2006 agreements starts “to promote the expansion and diversion of international trade” before moving on to speak about sustainability.
Turklāt ITTO balsošanas struktūra piešķir papildu balsis ražotājvalstīm, kas eksportē vairāk kokmateriālu, bet patērētājvalstu balsu skaitu galvenokārt nosaka to tropu kokmateriālu vidējais importa apjoms.
Moreover the ITTO’s voting structure gives additional votes to producer countries that export more timber while consumer member countries’ votes are primarily determined by their average net imports of tropical timber.
Tādējādi, neskatoties uz visu daiļrunību par ilgtspējību, attiecīgā sistēma ir veidota tā, lai dotu lielāko ietekmi visaktīvākajiem tirdzniecības dalībniekiem.
Thus, for all the rhetoric about sustainability, the system is designed to give greatest influence to those who trade the most.
Ilgtspējīga pārvaldīšana vai ilgtermiņa domāšana netiek pienācīgi novērtēta.
There are few rewards for sustainable management or longer-term thinking.
Tajā pašā laikā 2006. gada nolīguma struktūra ir cieši saistīta ar valdību.
At the same time, the structure of the 2006 agreement is heavily governmental.
Parlamenta deputātiem un pilsoniskajai sabiedrībai nolīgumā nav skaidri noteikta loma politikas formulēšanā.
It offers no explicit role in policy formulation for Parliamentarians or civil society.
Lai gan pastāv noteikumi par pārskatu sagatavošanu reizi divos gados, nav bijusi neatkarīga revīzija par dalībvalstu mežsaimniecības pārvaldes politikas virzienu ilgtspējību vai par to ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem.
Whilst there are provisions for biannual reviews, there is a lack of independent audit of the sustainability of members’ forestry management policies, or their impact on indigenous people.
Vajadzība pēc saskaņotākiem politikas virzieniem
Need for more joined-up policies
Tropu meži ir īpaši svarīgi cīņā pret klimata pārmaiņām, jo vidēji tie absorbē apmēram par 50 % vairāk oglekļa uz vienu hektāru nekā koki mērenās joslas zonās.
Tropical forests are particularly important with regard to combating climate change as, on average, they store around 50% more carbon per hectare than trees in temperate zones.
Kā secināts Stern ziņojumā, „pastāv vērā ņemami pierādījumi, ka pasākumi, lai novērstu turpmāku mežu izciršanu, būtu lēti salīdzinājumā ar citiem ietekmes mazināšanas veidiem, ja tiktu ieviesti pareizie politikas virzieni un institucionālās struktūras”.
As the Stern report concluded “a substantial body of evidence suggests that action to prevent further deforestation would be relatively cheap compared with other types of mitigation, if the right policies and institutional structures are put in place.”
Dažkārt tiek apgalvots, ka ES imports veido relatīvi mazu daļu no kopā saražotajiem tropu kokmateriāliem.
It is sometimes argued that EU imports account for a relatively small proportion of the total production of tropical timber.
Tomēr netiek ņemts vērā apjoms, kādā šie kokmateriāli tiek apstrādāti trešās valstīs, pirms tie mēbeļu veidā tiek eksportēti uz Eiropu vai ASV.
However this overlooks the extent to which this timber is processed in third countries before being exported to Europe or the US as furniture.
ES ar brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu (BPN) palīdzību, kas noslēgti saskaņā ar Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai ( FLEGT ), ir mēģinājusi reaģēt uz bažām saistībā ar nelikumīgu mežistrādi.
The EU has sought to respond to concerns about illegal logging through Voluntary Partnership Agreements (VPA) under the Forest Law Enforcement, Governance and Trade programme (FLEGT).