natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tajā pašā laikā Eiropas Sieviešu tiesību hartas mērķis ir uzlabot sieviešu tiesības un iespējas, veicinot mehānismus dzimumu līdztiesības sasniegšanai visos sociālās, ekonomiskās un politiskās dzīves aspektos, un ir vairāk nekā vēlams panākt vienošanos par šo hartu un to pieņemt.
At the same time, “the European Women’s Rights Charter” aims to improve women’s rights and opportunities, while promoting mechanisms to achieve gender equality in all aspects of social, economic and political life, being more than desirable for agreement and adoption.
Referente ir izvēlējusies risināt sieviešu nabadzības izpausmju jautājumu, ierosinot aplūkot vairākas interešu jomas.
The Rapporteur has chosen to tackle the issue of “the face of female poverty” by proposing several areas of interest:
Sieviešu nabadzību slēpj statistikas dati un sociālās drošības sistēmas.
Women‘s poverty remains hidden in statistics and social security schemes.
Saskaņā ar statistikas datiem sievietes veido divas trešdaļas no nenodarbinātiem iedzīvotājiem (63 miljoni cilvēku vecumā no 25 līdz 64 gadiem), ietverot šo iedzīvotāju vidū arī personas, kuras pret savu gribu strādā nepilnas slodzes darbu un nav reģistrētas kā bezdarbnieki vai bezdarbnieces.
According to statistics, women count for two thirds of the inactive population (63 million persons between 25-64 years) which includes involuntary part time employed that are not registered as unemployed.
Būtu jāuzsver, ka saskaņā ar aplēsēm, kuras veido, aprēķinot atsevišķas personas nevis mājsaimniecības ienākumus, nabadzīgo sieviešu skaits varētu sasniegt pat 36 % salīdzinājumā ar 11 % vīriešu.
It should be underlined that there are estimates that women‘s poverty could be as high as 36%, against men's 11%, if calculated by individual income rather than household income.
Turklāt sievietes Eiropā četrreiz biežāk strādā nepilnu darba laiku, biežāk noslēdz darba līgumu uz noteiktu laiku un bieži vien kļūst par daļu no neoficiālās ekonomikas, kurā ir raksturīgi strādāt, nenoslēdzot darba līgumu.
Also European women are four times more likely to work part time, more likely to have fixed term contracts and are often part of the informal economy characterised by the absence of working contracts.
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nepieciešamībai turpināt pētījumus un analizēt nabadzības feminizācijas parādību, cita starpā izvērtējot pasaules krīzes ietekmi uz Eiropas sievietēm, tai skaitā ietekmi uz darba tirgu, izglītību un apmācību, dzimstību, veselības stāvokli, sociālo aizsardzību, pensiju shēmām, sociālajiem atbalsta pakalpojumiem, sieviešu iespējām ieņemt vadošus amatus utml..
A particular attention should be paid to the necessity to further continue with the researches and analyses regarding the phenomenon of “feminisation of poverty”, assessing inter-alia the effects of the global crisis in the case of European women, including the effects on the labour market, education and training, birth rate, health, social protection, pensions schemes, support social services, access of women to decision making positions etc.
Sieviešu nabadzības apkarošana, izmantojot nodarbinātības politiku un sociālo aizsardzību
Combating women’s poverty through labour policies and social protection
Tiek uzskatīts, ka sieviešu integrācija darba tirgū ir viens no svarīgākajiem faktoriem cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību.
It is considered that integration of the women into the labour market is a key to fighting poverty and social exclusion.
Turklāt tiek pieņemts, ka nevienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm, kas joprojām pastāv attiecībā uz izglītības pieejamību, pienākumiem ģimenē un vispārēju ģimenes uzturēšanu, ir galvenie sieviešu nabadzības iemesli.
As well, it is assumed that the inequalities still existing between men and women in terms of access to education, family responsibilities and the general upkeep of a family are key causes that lead to women’s poverty.
Strādājošas sievietes nabadzība apdraud vairāk nekā strādājošus vīriešus, piemēram, Kiprā, Igaunijā, Vācijā vai Latvijā.
In-work poverty risk is higher for women than for men e.g. in Cyprus, Estonia, Germany or Latvia.
Strādājošo sieviešu nabadzības risks svārstās no 2% Maltā un 3 % Čehijas Republikā un Dānijā līdz 10 % Latvijā un Polijā un 12 % Grieķijā.
The in-work poverty risk for women ranges from 2% in Malta and 3% in the Czech Republic and Denmark to 10% in Latvia and Poland and 12% in Greece.
Tādēļ sievietes daudz biežāk nekā vīrieši piekrīt strādāt mazapmaksātu, nepilnas slodzes vai pagaidu darbu, un sievietes arī biežāk uzņemas vientuļā vecāka pienākumus nekā vīrieši, īpaši riskējot nonākt nabadzībā
As a consequence women are more likely than men to be employed in low-paid jobs, working part time or in temporary employment, and they are also more likely than men to be single parents, so being at particular risk of poverty
Informācijas pamatā ir Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada 15. aprīļa ziņojums „Nabadzīgi strādājošie Eiropā”. .
Information based on Eurofound report "Working poor in Europe", 15 April 2010. .
Ir svarīgi ES līmenī spēcīgi mudināt Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu pamatdirektīvai, ar ko Eiropas Savienībā izveidotu pietiekama minimālā ienākuma principu, lai cīnītos pret nabadzību un samazinātu to, ņemot vērā valstu tiesību aktus un praksi, kā arī pienācīgi ievērojot dzimumu līdztiesības aspektu.
It is important at EU level to strongly encourage the Commission to propose a framework directive establishing the principle of an adequate minimum income in the European Union as a way to combat and reduce poverty, taking into account the national laws and practices and with due regard to the gender dimension.
Dalībvalstīm būtu jānodrošina minimālā ienākuma sistēmas, lai likvidētu nabadzību vismazāk aizsargāto iedzīvotāju vidū, paturot prātā, ka sievietes šajā ziņā ir viena no visvairāk skartajām iedzīvotāju grupām.
Member States should provide adequate minimum income schemes in order to lift up from poverty the most vulnerable categories, having in mind that women are one of the most affected groups.
Liels sasniegums cīņā pret nabadzību būtu individuālu tiesību piešķiršana attiecībā uz pensiju saņemšanu un piekļuvi sociālās drošības sistēmai.
Granting individualised rights in pensions and social security schemes as a tool to combat the risk of poverty would constitute a major step forward.
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, ka joprojām pastāv un ārkārtīgi smagas sekas rada vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības.
A particular attention should be paid to the fact that the pay gap between the two sexes continues to be present and produce extremely severe effects.
Darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem ir vairāki iemesli, tai skaitā stereotipisku uzskatu veidošana, kas sākas agrīnā vecumā.
The gender pay gap has various causes, including stereotyping that starts at early age.
Vēl kāda problēma, ar ko saskaras sievietes, ir tā dēvētais „stikla griestu” fenomens, kas kavē sievietēm ieņemt vadošus un augstākos amatus.
Another problem faced by women is the so-called “glass ceiling” that hinders them from accessing managerial and top positions.
Tāpat sievietes biežāk izmanto neapmaksātus atvaļinājumus, lai audzinātu bērnus vai rūpētos par vecākiem radiniekiem, un tādēļ lielākā vecumā viņām var draudēt nabadzība.
Also the incidence of unpaid breaks from work to raise children or care for elderly relatives is more frequent among women, which may lead to poverty at older age.
Ir acīmredzams, ka, neatkarīgi no vecuma grupas, sievietēm, šķiroties no partnera, nabadzība draud daudz vairāk nekā vīriešiem.
It is evident that irrespective of age group, women face a much higher risk than men of poverty after a separation from their partner.
Turklāt no nabadzības biežāk cieš sievietes visās mazāk aizsargātajās iedzīvotāju grupās, piemēram, sievietes ar invaliditāti, migrantes, etniskām minoritātēm piederīgas sievietes vai sievietes, kas dzīvo lauku rajonos.
Furthermore, women in all the more vulnerable groups like the disabled, immigrants, ethnic minorities or those living in rural areas are more likely to experience poverty.
Ekonomikas krīzes dēļ, visticamāk, strauji augs bezdarba līmenis, jo īpaši valsts sektorā nodarbināto personu vidū, no kurām liela daļa ir sievietes.
The economic crisis is likely to see figures for unemployment increase sharply, particularly among public sector workers where women are heavily represented.
Izstrādājot ekonomikas atveseļošanas plānus, būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts un par pamatu jāizmanto statistikas dati pa dzimumiem.
Plans for recovery from the recession should take into account the gender dimension and be based on gender disaggregated data.
Dažās ES valstīs jau tiek samazināts finansējums nevalstiskām organizācijām un dzimumu līdztiesības struktūrām.
Funding for non-governmental organisations and equality bodies is already being cut in some EU countries, like Ireland.
Tādējādi samazinās to iestāžu skaits, kurās sievietes varētu vērsties pēc palīdzības.
Women will have less places to turn to for assistance.
Stratēģijā „Eiropa 2020” būtu jāizmanto integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai, lai uzlabotu sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu pārstāvību un dalību darba tirgū un likvidētu darba tirgus segregācijas modeļus, vienlaikus nodrošinot sievietēm iespējas ieņemt augstākos amatus, kas tiktu panākts, nosakot konkrētas kvotas sieviešu skaitam uzņēmumu valdēs un politikā.
The Europe 2020 Strategy should be gender mainstreamed in order to improve equal representation and participation on the labour market, to break the labour market segregation patterns, while ensuring women presence in top positions through specific quotas on managerial board compositions and in politics.
Ģimenes dzīves un darba apvienošanas iespējas sievietēm, kas dzīvo nabadzībā vai kuras apdraud iespējama nabadzība
Reconciliation of family life and work by those women living in poverty or being exposed to the risk of poverty
Darba un privātās dzīves apvienojuma veicināšana, lai ļautu sievietēm, kas to vēlas, veidot karjeru vai strādāt pilnas slodzes darbu, tiek uzskatīta par vienu no svarīgākajiem aspektiem sieviešu nabadzības seku ierobežošanā un nabadzības apdraudējuma mazināšanā.
Promoting the reconciliation of work and private life, in order to enable women who so wish to pursue their careers or work full time is considered as a key aspect of curbing the effects of women’s poverty or diminishing the risks that women are exposed to.
Tiek prasīti arī papildu atbalsta pasākumi, jo īpaši strādājošām vientuļām mātēm, vai nu nodrošinot iespējas vieglāk atrast nodarbinātības veidus ar elastīgu darba laiku tā, lai viņas varētu pagūt izpildīt plašāka klāsta ģimenes pienākumus, vai arī piedāvājot piemērotus bērnu, vecu cilvēku un apgādājamo personu aprūpes pakalpojumus.
Additional support measures, especially for working mothers who are members of single-parent families, either by making it easier to find forms of employment with flexible working hours so that they can meet their more extensive family commitments, or by providing suitable childcare, elderly and dependent persons facilities are as well requested.
Nabadzības apkarošana vecāka gadagājuma sieviešu vidū
Combat poverty among elder women
Tiek uzsvērts, ka nabadzība apdraud sievietes vairāk nekā vīriešus, jo īpaši vecumā.
It is stressed the fact that the risk of falling into poverty is greater for women than for men, particularly in old age.
Nabadzības līmenis vecāka gadagājuma sieviešu vidū ir augstāks nekā vecāka gadagājuma vīriešu vidū (22 % gados vecākām sievietēm salīdzinājumā ar 16 % gados vecākiem vīriešiem), jo īpaši dalībvalstīs, kurās lielākajā daļā pensiju shēmu pensijas apmērs ir cieši saistīts ar dzīves laikā gūtajiem ienākumiem un iemaksām pensiju shēmā.
The poverty rate among older women is higher than for older men (The average at-risk-of-poverty rate for older women is of 22 % against 16 % for older men), especially in Member States where the predominant pension schemes relate benefits closely to lifetime earnings and contributions.
Šādas pensiju shēmas rada nelabvēlīgus apstākļus tām personām, kuras nodarbojas ar bērnu un apgādājamo radinieku aprūpi, jo viņu karjera tiek pārtraukta un nepilnas slodzes darba dēļ samazinās dzīves laikā gūtie ienākumi.
Such pension schemes place those who care for children or for dependent relatives at a disadvantage because their career breaks and part time work reduce their lifetime earnings.
Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt pienācīgu sociālās drošības palīdzību sievietēm, kuras uzņemas atbildību par slimu un vecu ģimenes locekļu vai ģimenes locekļu ar invaliditāti aprūpi, un vecāka gadagājuma sievietēm, kuras saņem īpaši mazu pensiju.
Therefore, it is necessary that adequate social security assistance to be provided for the women responsible for the care of sick, elderly or disabled members of their families, and for elderly women who receive a particularly low pension.
Dzimuma dēļ veiktas vardarbības ietekme uz nabadzības risku
Impact of gender based violence on poverty risk
Saskaņā ar pētījumu datiem nabadzība vairāk apdraud sievietes, kuras ir cietušas no vardarbības, jo vardarbība ietekmē viņu veselību, un tās dēļ sievietes var zaudēt darbu.
According to researches and studies women who have experienced violence are at an increased poverty risk, as violence has consequences on their health and may lead to unemployment.
Būtu jāuzsver, ka no pilngadības sasniegšanas dzīves laikā apmēram 20–25 % sieviešu cieš no fiziskas vardarbības un vairāk nekā 10 % — no seksuālas vardarbības.
It should be underlined that some 20-25% of women suffer physical violence, and more than 10% sexual violence, in the course of their adult lives.
Vardarbība pret sievietēm ir nopietna problēma, kas jāizskauž, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, bet Komisijai būtu jānosaka Eiropas gads vardarbības pret sievietēm apkarošanai.
Violence against women is a major problem that needs to be eliminated using every means available, while the Commission should establish a European Year for combating violence against women.
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš vardarbības un nabadzības saiknes atkārtotai pārvērtēšanai, un ir jāīsteno turpmāki centieni, lai izskaustu cilvēku tirdzniecību un seksuālo izmantošanu, veidojot tiesu iestāžu un policijas ciešu sadarbību ES līmenī.
A particular attention should be paid to reconsider the relation between violence and poverty and further efforts aiming to eradicate human trafficking and sexual exploitation through closer judicial and police cooperation at EU level are needed.
Kopā ar dalībvalstu un Eiropas pārvaldes iestādēm būtu jāveido patiess sociālais dialogs, lai apmainītos viedokļiem un palīdzētu pārvarēt galēju nabadzību, izstrādājot šajā jomā konkrētus Eiropas līmeņa labākās prakses piemērus.
A genuine social dialogue should be developed together with the national and European administration, to share viewpoints and to contribute to overcoming extreme poverty, providing a concrete example of the very best practice at European level in this area.
Īpaša uzmanība būtu jāpievērš NVO darbam, kā arī finansiālajam atbalstam, ko NVO saņem no Komisijas.
A particular attention should be paid to the work of NGOs considering as well their financial support originating from the Commission.
Finansējuma nodrošināšana kā nabadzības apkarošanas instruments
Ensure financing as a mean to combat poverty
Struktūrfondi, jo īpaši Eiropas Sociālais fonds, ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar kuriem dalībvalstīm var palīdzēt cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību.
Structural funds, in particular European Social Fund are key tools for assisting Member States to combat poverty and social exclusion.
Būtu kopīgi jāveido īpašas programmas, lai veicinātu sieviešu aktīvu integrāciju vai atkārtotu integrāciju darba tirgū un īpašu apmācību, kas ļautu viņām iegūt jaunām, videi draudzīgām darba vietām nepieciešamās prasmes un kvalifikācijas.
Specific programmes should be cofounded in order to promote active inclusion or reintegration of women on the labour market and specific training in view of the necessary skills and qualifications for new green jobs.
Tāpat pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī tam, lai tiktu izveidoti tādi atbalsta pakalpojumi kā bērnu un vecu cilvēku aprūpe.
Also due attention should be paid to found the setting up of support services such as child and elderly care facilities.
(*) Iesaistītā komiteja – Reglamenta 50. pants
(*) Procedure with associated committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
A. tā kā vecāku nabadzība bieži vien izraisa arī bērnu nabadzību un nopietni ietekmē bērnus turpmākajā dzīvē;
A. whereas parental poverty often leads to child poverty and seriously affects children later in life,
B. tā kā atšķirība vīriešu un sieviešu darba samaksā ES ir gandrīz 18 % un tā kā vienlīdzīgas darba samaksas princips vīriešiem un sievietēm ir viens no Eiropas Savienības Līgumos noteiktajiem pamatprincipiem;
B. whereas the pay gap between men and women in the EU is almost 18% and the principle of equal pay for men and women is one of the basic principles set out in the European treaties,
C. tā kā galēja nabadzība, cilvēku tirdzniecība, vervēšana prostitūcijai un visi pārējie ekspluatācijas veidi ir cieši saistīti,
C. whereas extreme poverty, trafficking in human beings, recruitment to prostitution and all other types of exploitation are closely linked,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0541 . , 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES
Texts adopted, P6_TA(2007)0541 . , of 9 October 2008 on promoting social inclusion and combating poverty, including child poverty, in the EU
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0467 . , 2009. gada 6. maija rezolūcijā par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus
Texts adopted, P6_TA(2008)0467 . , of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 . , un 2010. gada 20. oktobra rezolūcijā par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā, un iesaistot visas ieinteresētās personas līdzdalības procesā;
Texts adopted, P6_TA(2009)0371 . and of 19 October 2010 on the role of minimum income in combating poverty and promoting an participative society in Europe when designing policies and measures for the next stage of the OMC on Social Inclusion and Social Protection, the Social Inclusion Strategy and the ‘Europe 2020’ flagship initiative on combating poverty and social exclusion, involving all stakeholders in a participatory process;
15. uzskata, ka gados vecākas sievietes nav pasargātas no tiešas vai netiešas diskriminācijas darba tirgū vai pat no daudzkārtējas diskriminācijas un ka šī problēma ir jārisina; uzsver, ka nodarbinātība ir vislabākais līdzeklis cīņā ar sieviešu nabadzību; prasa, lai tiktu sekmēta visu vecumu sieviešu līdzdalība mūžizglītības un apmācības programmās; uzsver, ka ģimenes un darba dzīves saskaņošana un mācību turpināšana prasa īpašu uzmanību un atbalstu;
Considers that older women may be the victims of direct or indirect discrimination on the labour market, or even of multiple discrimination, and that this problem should be tackled; stresses that employment must be seen as the best means of fighting female poverty; calls for the participation of women of all ages in lifelong training programmes to be facilitated; emphasises that reconciling family and working life and continuing training requires special attention and support;
26. norāda, ka sociālā aizsardzība, darba tirgus politika un sociālā politika, stabilizējot darba tirgu un patēriņu, sniedz ievērojamu ieguldījumu recesijas dziļuma un ilguma mazināšanā un ka sociālās aizsardzības sistēma ir gan ienākumu, gan izdevumu puses stabilizators;
Points out that social protection, labour market policies and social policy make important contributions to lessening the depth and duration of the recession by stabilising labour markets and consumption, and that the social protection system is a stabiliser on both the revenue and the expenditure side;
28. ierosina, ka ir nepieciešams uzturēt gan Eiropas, gan valstu līmenī stingras saistības panākt redzamākus rezultātus dzimumu līdztiesībā, izmantojot stratēģijas, ar ko ievieš Komisijas pamatnostādnes par sieviešu un vīriešu vienlīdzību, Eiropas Padomes pieņemto Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu un rīcības programmu dzimumu līdztiesības jomā, par ko vienojās Eiropas sociālie partneri;
Suggests that it is necessary to maintain, at both European and national level, a firm commitment to making further progress towards gender equality, by means of strategies furthering the Commission’s guidelines on parity between women and men, the European Pact for Gender Equality adopted by the Council of Europe, and the framework of action on gender equality concluded by the European social partners;
30. aicina dalībvalstis vajadzības gadījumā pārskatīt sociālās drošības sistēmas, lai nepieļautu būtisku nevienlīdzību starp sieviešu un vīriešu pensiju līmeni, un apsvērt iespējas ieviest korekcijas koeficientus, ņemot vērā atšķirības iemaksās, kuras radušās nedrošas nodarbinātības vai mātes pienākumu veikšanas dēļ;
Calls on the Member States, where necessary, to re-examine welfare systems in order to avoid the considerable inequalities between women’s and men’s pension levels, and consider the option of introducing corrective factors taking account of the gaps in contributions arising from insecure employment or maternal responsibilities;
39. aicina Komisiju rūpīgi izpētīt tādus sociālās līdzdalības šķēršļus kā enerģētiskā nabadzība, finansiālā atstumtība un šķēršļus piekļuvei informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT);
Calls on the Commission to closely examine obstacles to social participation such as energy poverty, financial exclusion and obstacles to accessing information and communication technology (ICT);
par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES
on reducing health inequalities in the EU
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...24
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. un 184. pantu,
– having regard to Articles 168 and 184 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,
– having regard to Article 2 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantu,
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu par vīriešu un sieviešu līdztiesību visās jomās,
– having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which deals with equality between men and women in all areas,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.-2013. gadam)
– having regard to Council Decision 1350/2007/EC of 23 October 2007 establishing a second programme of Community action in the field of health (2008-13)
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
– having regard to Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities
– – ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. jūnija secinājumus „Taisnīguma un veselības aizsardzības jautājumi visās politikas jomās – solidaritāte veselības aizsardzībā”,
– having regard to the Council Conclusions of 8 June 2010 on ‘Equity and Health in All Policies: Solidarity in Health’,
– ņemot vērā ziņojumu par Sociālās aizsardzības komitejas un Komisijas 2. kopīgo novērtējumu par ekonomikas krīzes sociālo ietekmi un politiskajiem risinājumiem,
– having regard to the report on the second joint assessment by the Social Protection Committee and the Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses,