natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. tā kā kultūras un radošajām nozarēm Eiropas Savienībā ir ļoti liela nozīme, lai veicinātu kultūras un valodu daudzveidību, plurālismu, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī lai kultūras pieejamību padarītu demokrātiskāku un veicinātu starpkultūru dialogu visā ES;
H. whereas, in the EU, CCI play a major role in promoting cultural and linguistic diversity, pluralism and social and territorial cohesion, but also in democratising access to culture and promoting intercultural dialogue throughout the EU,
I. tā kā Eiropas kultūras daudzveidība un it īpaši tās bagātīgais reģionālo valodu un kultūru mantojums ir neaizvietojams KRN izejmateriāls;
I. whereas Europe’s cultural diversity, and particularly its rich heritage of regional languages and cultures, constitutes an irreplaceable raw material for the CCI,
J. tā kā diskusijās par vienota tirgus izveidi radošā satura nozarē īpaša uzmanība ir jāpievērš kultūras un valodu specifiskajām iezīmēm;
J. whereas particular attention must be paid to cultural and language specificities in the debate on the establishment of a single market in the creative content sector,
K. tā kā KRN darbojas kā māksliniecisko, tehnisko un pārvaldības inovāciju laboratorijas un tās dod iespēju plašāk izplatīt darbus un popularizēt māksliniekus Eiropas un starptautiskā līmenī;
K. whereas CCI are laboratories for artistic, technical and management innovation and whereas they make possible a broader dissemination of works and artists at European and international level,
L. tā kā KRN joma tiek stiprināta un tās pamanāmība nodrošināta ar dažādām Eiropas Parlamenta un Eiropas Padomes iniciatīvām, piemēram, Eiropas balvu, LUX balvu un programmu „Kultūras ceļi”;
L. whereas the CCI sector is enhanced and its visibility ensured through various initiatives by the European Parliament and the Council of Europe, such as the Europe Prize, the LUX Prize, and the Cultural Routes,
M. tā kā KRN saglabā atšķirīgas, nenovērtējamas un unikālas prasmes un spējas, apvienojot mūsdienīgu jaunradi un ilgstoši uzkrātu pieredzi; tā kā it īpaši atsevišķās jomās, piemēram, modes dizainā, pulksteņu un rotaslietu izgatavošanā, Eiropas nozaru reputācija un pasaules mēroga panākumi attiecīgajā jomā ir balstīti uz amatnieku un radītāju manuālajām prasmēm un zināšanām;
M. whereas the CCI have a role to play in preserving distinctive, invaluable and unique skills and abilities through the fusion of contemporary creativity and long-standing experience; whereas, especially in certain sectors such as, for example, fashion, watchmaking and jewellery, the reputation and worldwide success of European industries in the sector are founded upon the manual skills and expertise of artisans and creators,
N. tā kā ES līmenī māksliniekiem šobrīd nav tiesiska statusa, kurā ņemtu vērā viņu darba un karjeras īpašo raksturu attiecībā uz mobilitāti, darba apstākļiem un it īpaši sociālo aizsardzību;
N. whereas artists do not have at present a legal status at EU level that takes into account the specific nature of their work and their career, in regard to mobility, working conditions and social protection in particular,
O. tā kā KRN, kurās ir 5 miljoni darba vietu un kuras nodrošina 2,6 % no ES IKP, ir vienas no galvenajām ES izaugsmes veicinātājām, radot jaunas darba vietas, būtiski ietekmējot vērtību veidošanas globālās ķēdes, sekmējot jauninājumus, nodrošinot pievienoto vērtību kā sociālās kohēzijas faktoru un darbojoties kā efektīvs līdzeklis cīņā pret pašreizējo ekonomikas lejupslīdi;
O. whereas the CCI, which account for 5 million jobs and 2.6% of EU GDP, are one of the main drivers for growth in the EU, creating new jobs, playing key roles in global value chains, spurring innovation, providing added value as a factor for social cohesion and serving as an efficient tool in the fight against the current recession,
P. tā kā KRN ietekmē gandrīz visas pārējās tautsaimniecības nozares, papildinot tās ar jauninājumiem, kam ir izšķiroša ietekme uz konkurētspēju, īpaši attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT);
P. whereas the CCI have an influence on almost every other economic sector, furnishing them with innovations that are decisive for competitiveness, especially where information and communication technologies (ICT) are concerned,
Q. tā kā šīs nozares, lielā mērā ietekmējot inovāciju un jauno IKT uzplaukumu, stimulē digitālā laikmeta tautsaimniecību un tā kā tās palīdz īstenot stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;
Q. whereas these industries are a driving force for economies in the digital age, making a significant contribution to innovation and the development of new ICT, and whereas they contribute to attaining the Europe 2020 objectives,
R. tā kā KRN var radīt labklājību un jaunas darba vietas, ja Eiropas starptautiskās konkurences stratēģijas kontekstā tiek nodrošināta to konkurētspēja ar KRN valstīs, kas nav Eiropas Savienībā;
R. whereas CCI can create wealth and jobs if they are given the means to be competitive with the CCI in countries outside the EU in the context of a European international competition strategy,
S. tā kā atsevišķi radošajās un kultūras nozarēs iesaistītie cilvēki ir pašnodarbinātas personas;
S. whereas some people involved in the creative and cultural industries are self-employed,
T. tā kā Eiropas Savienībā KRN ir izaugsmes tirgus un joma, kurā Eiropas Savienībai ir potenciāls, lai kļūtu par pasaules tirgus līderi;
T. whereas the CCI are a growth market in the EU and an area where it has the potential to become a global market leader,
U. tā kā kultūras un radošo preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstība ir svarīgs kultūras, attīstības un demokrātijas balsts;
U. whereas the development of trade in cultural and creative goods and services constitutes an important pillar for culture, development and democracy,
V. tā kā jaunrade ir atkarīga no pašreizējo zināšanu, darbu un radošā satura pieejamības;
V. whereas creativity depends on access to existing knowledge, works and creative content,
W. tā kā kultūras saturam ir ļoti svarīga loma digitālajā tautsaimniecībā; tā kā Eiropas digitālā izaugsme nākotnē būs atkarīga no augstas kvalitātes kultūras satura daudzveidīga piedāvājuma;
W. whereas the role of cultural content in the digital economy is crucial; whereas Europe’s digital growth will depend in future on having a varied supply of high-quality cultural content,
X. tā kā digitālais laikmets šīm nozarēm paver jaunas perspektīvas, ieviešot jaunus saimnieciskos modeļus, kas patērētājiem rada iespējas izmantot augstas kvalitātes produktu klāstu;
X. whereas the digital age opens new possibilities for these industries by introducing new economic models enabling consumers to have access to a range of high-quality products,
Y. tā kā satura nozare iegulda ļoti daudz pūļu, lai izstrādātu likumīgus piedāvājumus attiecībā uz kultūras tiešsaistes saturu, un visām ieinteresētajām personām būtu kopīgiem spēkiem jāuzlabo informētība par pašreizējiem likumīgajiem tiešsaistes satura piedāvājumiem;
Y. whereas the content industry is making a considerable effort to develop legal offers on cultural online content and all stakeholders should join forces in raising awareness about the existing legal offers of online content,
Z. tā kā laikraksti un žurnāli ir kultūras nozaru sastāvdaļa, kā arī veido plurālistisku un daudzveidīgu Eiropas plašsaziņas līdzekļu vidi;
Z. whereas newspapers and magazines are components of cultural industries as well as a pluralistic and diverse European media landscape,
AA. tā kā digitālais laikmets arī rada problēmas, kas saistītas ar šo nozaru tradicionālo jomu, tostarp grāmatu izdošanas un tirdzniecības un drukāto plašsaziņas līdzekļu, spēju pastāvēt;
AA. whereas the digital age also poses challenges to the sustainability of traditional sectors of these industries, including book publishing, bookselling and the print media,
AB. tā kā Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, lai tās sekmīgi attīstītos, ir nepieciešama mūsdienīga, pieejama un juridiski skaidra intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) aizsardzības sistēma;
AB. whereas, in order to flourish, Europe’s CCI require a modern, accessible and legally certain system for the protection of intellectual property rights (IPR),
AC. tā kā ļoti svarīgi ir nodrošināt iedzīvotāju māksliniecisko un kultūras izglītību un ar pietāti izturēties pret jaunradi, lai sekmētu radošumu un zināšanas par mākslu, kultūru, kultūras mantojumu un Savienības kultūras daudzveidību, izglītībā būtu jāietver ne tikai zināšanu apguve par digitālajām tiesībām, bet arī pienākumiem, lai veicinātu labāku izpratni par darbiem, kas aizsargāti ar IĪT, un pietāti pret tiem;
AC. whereas it is essential to ensure the artistic and cultural education of citizens and to appreciate the creative process in order to develop creativity and knowledge of the arts, culture, cultural heritage and the cultural diversity of the EU, education should extend to learning about not only digital rights but also obligations, to foster better understanding and respect of works protected by IPR,
AD. tā kā tehnoloģiskais progress IKT jomā nekādi neietekmē pamatvajadzību aizsargāt IĪT;
AD. whereas the technological advances in ICT in no way alter the fundamental need to protect IPR,
AE. tā kā — lai pilnībā izmantotu jauno iespēju radītās priekšrocības, vienlaikus garantējot pareizi līdzsvarotu tiesību aizsardzības sistēmu, kurā tiek ņemtas vērā gan radītāju, gan patērētāju intereses, — ir nepieciešama lielāka atbilstība šo tiesību aizsardzības tiesiskajam regulējumam, kā arī reformas, tostarp attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanu kultūras nozarēs;
AE. whereas better compliance with the existing legal framework protecting these rights, as well as reforms regarding, inter alia , simplification of licensing procedures in the cultural industries, are required in order to take full advantage of the new possibilities offered, whilst guaranteeing a well-balanced system of rights protection which takes account of the interests of both creators and consumers,
AF. tā kā mūsdienīga Savienības preču zīmju sistēma ir ļoti svarīga, lai aizsargātu vērtību, kāda piemīt Eiropas uzņēmumu ieguldījumiem dizainā, radīšanā un inovācijās;
AF. whereas a modern Union trademark system is essential in order to protect the value represented by investments made by European companies in design, creation and innovation,
AG. tā kā ir jāgarantē stratēģiskie ieguldījumi kultūras un radošajās nozarēs, piemēram, nodrošinot šo nozaru īpatnībām un vajadzībām pielāgota finansējuma pieejamību, lai tās varētu pilnībā iesaistīties Eiropas tautsaimniecības aktivizēšanā;
AG. whereas there must be a guarantee of strategic investments in CCI, for example through access to funding which is adapted to their specific characteristics and needs, in order to enable them to play a full part in boosting the European economy,
AH. tā kā kultūras un radošajām nozarēm ir nozīmīga loma vietējā un reģionālā līmeņa jaunrades centru attīstīšanā, kas uzlabo reģionu pievilcību un veicina vietējā un reģionālajā ekonomiskajā tīklā nostiprinātu uzņēmumu un darba vietu izveidi un attīstību, padara reģionus pievilcīgākus tūristiem, veicina jaunu uzņēmumu izveidi un pilnveido šo reģionu profilu, kā arī sekmē kultūras un mākslas jomu un Eiropas kultūras mantojuma saglabāšanu, popularizēšanu un pilnveidošanu, pateicoties daudzām aģentūrām, piemēram, vietējām un reģionālām iestādēm;
AH. whereas CCI play a major role in developing centres of creativity at local and regional level which make regions more attractive and allow businesses and jobs anchored in the local and regional economic fabric to be created and developed, make the regions more attractive to tourists, promote the setting up of new businesses and enhance the profile of these regions, and promote the cultural and artistic sector and the preservation, promotion and enhancement of the European cultural heritage thanks to numerous agencies such as local and regional authorities,
AI. tā kā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI) un tā reģionālais rīcības plāns (RRP) ir apstiprināts un finansēts laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam;
AI. whereas the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) and its regional action plan (RIP) have been approved and funded for 2011-2013,
AJ. tā kā būtu jāstiprina Eiropas Radošo nozaru alianses ( ECIA ) loma,
AJ. whereas the role of the European Creative Industries Alliance (ECIA) should be enhanced,
Kultūras un radošo nozaru stimulējošā nozīme Eiropas Savienībā
Cultural and creative industries as a driving force in the European Union
2. aicina Komisiju turpināt centienus labāk definēt KRN, lai padziļināti analizētu to ietekmi uz ilgtermiņa izaugsmi un konkurētspēju pasaulē, un vairāk veicināt īpašu nozares iezīmju atzīšanu;
Calls on the Commission to pursue its efforts to produce a better definition of CCI with a view to analysing in depth their impact on long-term growth and international competitiveness and to foster greater recognition of the specific features of the sector;
7. aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu, ņemot vērā aizvien pieaugošo KRN nozīmi, kā arī mērķi stiprināt šo jomu, kuram ir stratēģiska nozīme stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā;
Calls on the Commission to draw up a White Paper, in view of the ever increasing importance of CCI as well as the objective of strengthening this sector, which is of strategic importance for the achievement of the Europe 2020 goals;
9. uzsver tādas izglītības priekšrocības, kura kultūras un mākslas vēstures teorētiskās zināšanas apvieno ar praktisku māksliniecisko jaunradi un kultūras vērtību pārvaldību uzņēmumos, darbnīcās u. c., lai paaugstinātu gan teorētisko, gan praktisko kvalifikāciju;
Points out the advantages of an education which combines a theoretical knowledge of cultural and art history with practical artistic creation and the management of cultural assets in undertakings, studios etc, with the aim of enhancing both theoretical and practical skills;
11. uzsver KRN, augstskolu, pētniecības centru, mākslas skolu un mākslas iestāžu spējas cieši sadarboties un veidot dialogu, lai nodrošinātu kopīgas mācību programmas un mūžizglītības iespējas;
Highlights the potential of close cooperation and dialogue between CCI, universities, research centres, art schools and art establishments to provide joint training programmes and lifelong learning opportunities;
13. aicina Komisiju vērsties pie dalībvalstīm, lai paplašinātu profesionālo kvalifikāciju un mācību programmu savstarpējās atzīšanas sistēmu, it īpaši, lai iekļautu jaunās prasmes, kas pieprasītas KRN jomā;
Requests that the Commission call on Member States to expand the framework for recognition of professional qualifications and training courses, not least with a view to including the new skills required in the CCI sector;
17. uzsver, ka ir jāizplata metodes un zinātība un ka ir vērts nostiprināt māceklību un ieviest kultūras un radošajām nozarēm paredzētas profesionālo mācību programmas, labāk izmantot esošās programmas un mācību plānus, nodrošināt daudzdisciplināru izglītību un veicināt izglītības iestāžu, audzēkņu, kultūras un radošo nozaru profesionāļu, dažāda lieluma uzņēmumu (tostarp privātajā un valsts nozarē), amatnieku, kā arī finanšu iestāžu sadarbību un partnerību;
Underlines the need to pass on techniques and know-how and the value of reinforcing learning and setting up professional training programmes focused on the cultural and creative sector, better harnessing the use of existing programmes and curricula, providing multidisciplinary education and promoting cooperation and partnerships between educational institutions, students, professionals from the cultural and creative sector, enterprises of all sizes, including the private and public sectors, craftspeople and financial institutions;
Darba apstākļi un uzņēmējdarbība
Working conditions and entrepreneurship
29. prasa Komisijai ņemt vērā un atzīt darbības, ko veic kultūras dienesti, bezpeļņas organizācijas un privātas iniciatīvas, kas palīdz veidot solidāru radošu tautsaimniecību; prasa Komisijai un dalībvalstīm veicināt un nostiprināt atzīto praksi, kuras mērķis ir padarīt kultūru un radošo saturu pieejamāku jauniešiem neatkarīgi no viņu statusa (students, māceklis, stažieris, darba meklētājs utt.) un neaizsargātākām personām, piemēram, ieviešot samazinātus tarifus, kultūras pasākumu čekus un bezmaksas kultūras pasākumus;
Calls on the Commission to respect and acknowledge actions taken by cultural services, not-for-profit organisations and private initiatives involved in the development of a creative inclusive economy; calls on the Commission and the Member States to encourage and embed good practices designed to facilitate access for both young people (irrespective of their status as students, apprentices, trainees or job-seekers, etc.) and particularly vulnerable people to culture and creative content – for example, reduced prices, culture vouchers and free cultural activities;
30. atkārtoti uzsver, ka ir jānosaka Eiropas mākslinieka statuss, lai māksliniekiem būtu pieejami apmierinoši darba apstākļi un atbilstoši pasākumi attiecībā uz nodokļu sistēmām, viņu tiesībām strādāt, sociālā nodrošinājuma tiesībām un autortiesībām, tādējādi uzlabojot mobilitāti visā ES;
Reaffirms that the status of European artist must be created so that artists are able to enjoy satisfactory working conditions and appropriate measures in regard to tax systems, their right to work, social security rights and copyright in order to improve mobility across the EU;
32. atgādina, ka mūsu kultūras mantojuma un tautsaimniecības pamatā ir arī radošās profesijas un ka tāpēc, izmantojot zināšanu un prasmju tālāknodošanas attiecīgus mehānismus, ir jānodrošina to pārmantojamība, kā Parlaments ir uzsvēris 2008. gada 10. aprīļa rezolūcijā par kultūras nozarēm Eiropā;
Points out that artistic trades constitute one of the pillars on which our cultural heritage and our economy rest, and that their continuity must therefore be safeguarded by means of appropriate mechanisms for passing on knowledge and skills, as emphasised in Parliament’s resolution of 10 April 2008 on cultural industries in Europe;
Labāka darbu izplatīšana digitālajā laikmetā
Improving the distribution of works in the digital age
OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.
OJ L 95, 15.4.2010, p.
41. uzsver, ka, cenšoties nodrošināt Eiropas darbu un repertuāru labāku izplatīšanu, ir jāīsteno iniciatīvas, kas paredz uzlabot un veicināt Eiropas kultūrā radītu darbu tulkošanu, dublēšanu, subtitrēšanu, virstitrēšanu un digitalizāciju, kā arī sagatavot konkrētus šo jomu pasākumus kā daļu no jaunās paaudzes programmām MEDIA un „Kultūra” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam;
Underlines that, in order to guarantee better distribution of European works and repertoires, initiatives must be introduced aimed at improving and promoting translation, dubbing, subtitling, surtitling and digitisation of European cultural works and at drawing up specific measures in these areas as part of the new generation of MEDIA and Culture programmes for the period 2014-2020;
45. īpaši uzsver, ka ir būtiski paplašināt Eiropas digitālo bibliotēku un izveidot to par Eiropas kultūras mantojuma, kolektīvās atmiņas un jaunrades koordinācijas centru un par izglītības, kultūras, jauninājumu un uzņēmējdarbības pasākumu sākumpunktu; norāda, ka viens no mūsu kultūras mantojuma un tautsaimniecības balstiem ir radoša apmaiņa un ka tādēļ, izmantojot attiecīgo zināšanu un prasmju tālāknodošanas mehānismus, ir jānodrošina to pārmantojamība;
Stresses in particular the importance of expanding the European digital library and developing it as a focal point for projecting Europe's cultural heritage, collective memory and creativity and as a starting point for educational, cultural, innovative and entrepreneurial activities; points out that artistic exchanges constitute one of the pillars on which our cultural heritage and our economy rest, and that their continuity must therefore be safeguarded by means of appropriate mechanisms for passing on knowledge and skills;
Kultūras un radošā satura iekšējā tirgus attīstīšana
Towards an internal market for cultural and creative content
49. uzsver, cik svarīgi ir ātri un sekmīgi īstenot digitālās darba kārtības iniciatīvu, lai KRN varētu pilnībā izmantot visas iespējas, ko sniedz plaši pieejami un ātri platjoslas pakalpojumi un jaunās bezvadu tehnoloģijas, un veiksmīgi pielāgoties šīm iespējām;
Emphasises the importance of the swift implementation and success of the Digital Agenda initiative in order to enable CCI to benefit fully from and to adapt successfully to all the opportunities created by far-reaching, high-speed broadband and by new wireless technologies;
56. atzīmē, ka e–komercija un internets attīstās ļoti ātri, tehnoloģiju paaudzēm mainoties straujā tempā; tāpēc uzskata, ka būtu jācenšas ES regulatīvo rīcību saskaņot ar pašreizējām prasībām sociālajā un tirdzniecības jomā, lai regulējums nekļūtu bezjēdzīgs atpalicības dēļ un nekavētu īstenot ES dalībvalstu KRN potenciālu;
Notes that e-commerce and the Internet are developing at such a pace, with ‘generations’ of technology growing shorter geometrically; believes therefore that attempts should be made to bring the EU’s regulatory response into line with current social and commercial requirements so that it does not become pointless through lagging behind and obstruct the full unlocking of the potential of the EU Member States’ CCI;
58. uzsver, ka pareizas iekšējā tirgus darbības šķēršļi ir arī noteikumi par PVN un pieejamu maksāšanas veidu trūkums pirkumiem tiešsaistē un ka šis jautājums ir steidzami jārisina;
Stresses that VAT rules and the lack of accessible payment methods for online sales also constitute an obstacle to the proper functioning of the internal market and need to be urgently addressed;
62. uzsver, ka IĪT ievērošana ir efektīvi jānodrošina gan bezsaistes, gan tiešsaistes vidē, un šajā sakarībā īpaši norāda, ka visiem pasākumiem jābūt rūpīgi novērtētiem, lai garantētu to efektivitāti, proporcionalitāti un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai;
Emphasises the need for effective enforcement of IPR in both the offline and online environments, and stresses in that connection that all measures should be carefully evaluated in order to guarantee their efficiency, proportionality and compatibility with the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
64. šajā saistībā uzsver autortiesību aģentūru ievērojamo lomu Eiropas jaunrades un digitālās tautsaimniecības attīstībā; aicina Komisiju, ņemot vērā pašreiz notiekošo priekšlikuma izstrādi direktīvai par kolektīvo tiesību pārvaldību, izveidot atbilstošu tiesisko regulējumu autortiesību aģentūrām un tāda repertuāra apkopošanai, kas aizsargāts ar autortiesībām;
Stresses, in this context, the essential role of collecting societies for the development of European creativity and the digital economy; calls on the Commission, in the context of the ongoing drafting of a proposal for a directive on collective rights management, to establish an appropriate legal framework for collecting societies and the reaggregation of copyright repertoire;
75. atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pārskatījusi ES preču zīmju sistēmu, un mudina Komisiju parūpēties par to, ka tiek veikti attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka preču zīmes vienlīdz labi tiek aizsargātas gan tiešsaistes, gan bezsaistes vidē;
Welcomes the Commission’s revision of the EU trademark system and encourages the Commission to see to it that the relevant steps are taken to ensure that trademarks can benefit from the same level of protection in both the online and offline environments;
Kultūras un radošo nozaru finansēšana
Funding cultural and creative industries