natgillin/translations-raw huggingface dataset:
336. aicina Komisiju ierosināt un dalībvalstis apstiprināt Komisijas kontrolieru atbildības jomas paplašināšanu un pilnvaru palielināšanu, lai radītu kopēju Eiropas kontroles stratēģiju KZP jomā;
336.Invites the Commission to propose and the Member States to accept the increasing of the competences of the Commission's controllers, who should have greater powers in order to create a common European control strategy in the CFP;
337. tādēļ uzskata, ka izmaksu un ieguvumu samēram starp kontroles darbībām KZP piešķirtajiem resursiem un šīs kontroles rezultātā gūtajiem rezultātiem (kontroles proporcionalitāte un rentabilitāte), jābūt galvenajam Komisijai vērā ņemamajam faktoram tās turpmākajos priekšlikumos attiecībā uz KZP;
337.Considers, in this context, that the cost-benefit ratio existing between the resources dedicated to control activities in the CFP and the results obtained by these controls (the proportionality and cost-effectiveness of controls) should be a key element to be taken into consideration by the Commission in its future proposals concerning the CFP;
338. šajā sakarā atzīmē, ka visrentablākie kontroles mehānismi ir tie, kuros iesaistītās puses ir tieši ieinteresētas saglabāt zivsaimniecības ilgtspējību;
338.Notes, in this regard, that the most cost-effective mechanisms of control are those where stake-holders have a direct interest in preserving the sustainability of fisheries;
339. aicina dalībvalstis saistībā ar intensitātes samazināšanu nolemt, vai šāda samazināšana tiks panākta:
339.Invites the Member States, in the framework of effort reduction, to decide whether such reduction will be accomplished through:
- samazinot zvejas laiku, bet nesamazinot jaudu,
a) a reduction of fishing time, without a reduction of capacity,
- samazinot jaudu, bet nesamazinot zvejas laiku, vai
b) a reduction of capacity, without a reduction of fishing time, or
- apvienojot abas iepriekš minētās iespējas,
c) a combination of the two,
un īstenot vajadzīgos strukturālos pasākumus, lai mazinātu šīs samazināšanas sociālo ietekmi;
and to put in place the necessary structural measures to mitigate the social impact of this reduction;
340. aicina Komisiju turpināt centienus pārveidot attiecīgos tiesību aktus, lai cita starpā izskatītu jautājumu par pārlieku lielo zvejas jaudu un ierosinātu pasākumus nolūkā samazināt pārlieku lielo strukturālo jaudu zivsaimniecības nozarē.
340.Invites the Commission to continue its efforts to modify the relevant legislation to address, among other things, the issue of overcapacity, and to propose measures to reduce structural overcapacity in the fishing industry;
341. aicina Komisiju pārskatīt alternatīvus politiskus risinājumus, saskaņā ar kuriem kontroles un sankciju nepieciešamību mazinātu aizvien lielāka profesionālu zvejnieku individuāla atbildība par krājumu saglabāšanu un ieinteresētība tos saglabāt;
341.Calls upon the Commission to review alternative political solutions under which the need for controls and sanctions would be reduced by increasing individual professional fishermen's responsibility for, and interest in, viable stocks;
342. atzīst, ka revīzija aptvēra uzraudzības un vērtēšanas pasākumus, kuri kopš 1995. gada ieviesti pēdējiem trim programmu posmiem, un tā arī sniedz ieskatu par Septīto pamatprogrammu 2007.–2013. gadam;
342.Acknowledges that the audit covered the monitoring and evaluation arrangements in place for the last three programming periods since 1995 and also an outlook for the RTD framework programme 2007 to 2013;
343. uzsver, ka pamatprogrammām, kuras darbojās laikā no 1995. līdz 2006. gadam, bija piešķirti EUR 42,63 miljardi, padarot tās par vissvarīgākajiem finanšu instrumentiem Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; saskaņā ar pašreiz spēkā esošo finanšu plānu Septītā pamatprogramma saņēma EUR 50,52 miljardus;
343.Emphasizes that the framework programmes running between 1995 and 2006 were endowed with EUR 42,63 billion, making them the most important financial instrument contributing to the Lisbon Strategy; under the current Financial perspective the 7th framework programme received EUR 50,52 billion;
344. norāda, ka Revīzijas palāta pievērsās jautājumam par to, vai Komisijas izmantotā pieeja pamatprogrammu rezultātu vērtēšanā bija atbilstīga, pievēršot īpašu uzmanību intervences loģikai, novērtēšanas stratēģijai un metodēm;
344.Notes that the ECA addressed the question of whether the Commission's approach to assessing the results of the framework programmes was adequate, looking in particular at the intervention logic, the evaluation strategy and methodologies;
345. atzinīgi vērtē to, ka Komisija laika gaitā jau ir ieviesusi ievērojamu skaitu uzlabojumu;
345.Welcomes that over the years the Commission has already introduced a considerable number of improvements;
346. konstatē, ka Revīzijas palāta ir norādījusi uz vāji definētiem programmu mērķiem un skaidri formulētas intervences loģikas trūkumu; tomēr atzīst, ka programmas mērķus nosaka ieinteresētās puses un normatīvu lēmumu pieņēmēji; tādēļ aicina lēmumu pieņēmējus īpašu uzmanību pievērst sasniedzamu mērķu noteikšanai; atzīst, ka skaidrāk formulēta intervences loģika ir iestrādāta Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem
346.Observes that the ECA noticed poorly defined programme objectives and a lack of explicit intervention logic; acknowledges however that programme objectives are decided by stakeholders and the co-legislators; calls therefore on the decision-makers to pay particular attention to the definition of attainable objectives; recognises that a more explicit intervention logic is embedded in the 7th RTD Framework Programme
OV L 412, 30.12.2006. ; uzsver, ka mērķiem jābūt darbības mērķiem un izmērāmiem („salīdzinošā novērtēšana”), lai būtu iespējams izmantot izpildes rādītājus un veikt efektīvu uzraudzību;
OJ L 412, 30.12.2006. ; underlines that objectives must be operational and measurable ("benchmarking") to allow for the use of performance indicators and effective monitoring;
347. norāda, ka Revīzijas palāta ir kritizējusi visaptverošas vērtēšanas stratēģijas trūkumu; šajā sakarībā norāda uz uzlabojumiem, kurus ieviesa ar Septītās PTA pamatprogrammas ietekmes novērtējumu un ex ante izvērtējumu
347.Notices that the ECA criticized the absence of a comprehensive evaluation strategy; points in this context to the improvements introduced by the impact assessment and ex-ante evaluation of the 7th RTD framework programme
348. atzīst Revīzijas palātas pausto kritiku, ka koordinācijas mehānismi, kas darbojas starp tiem ģenerāldirektorātiem, kuri īsteno PTA pamatprogrammas, nav bijuši efektīvi; tomēr šajā posmā nav pārliecināts, ka ideja izveidot kopēju vērtēšanas biroju ir lietderīga; drīzāk iesaka Pētniecības ģenerāldirektorātam uzņemties vairāk atbildības un koordinatora lomu; atbalsta Revīzijas palātas ierosinājumu pietiekami agri izveidot un saglabāt ārēju ekspertu grupas, lai nodrošinātu konsekventu un saskanīgu pieeju, it īpaši tādēļ, ka novērtējumi jāveic 2008. gadā (Sestās pamatprogrammas ex post novērtējums), 2009. gadā (pagaidu pārskats par Septīto pamatprogrammu), 2010. gadā (Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma izvērtējums) un 2015. gadā (Septītās pamatprogrammas pamatprogrammas ex post novērtējums);
348.Acknowledges the ECA's criticism that the existing coordination mechanisms among directorates general implementing the RTD framework programmes were not effective; remains however, at this stage, unconvinced by the idea of creating a "joint evaluation office"; suggests rather that the Directorate General for Research assume more responsibility and a coordinating role; shares the ECA's view that external expert advice should be established at an early stage and remain in place to guarantee a consistent and coherent approach, in particular as evaluations are scheduled for 2008 (ex-post evaluation of the 6th RTD framework programme), for 2009 (factual interim report on the 7th RTD framework programme), for 2010 (mid-term evaluation of the 7th RTD framework programme) and for 2015 (ex-post evaluation of the 7th RTD framework programme);
349. ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi par to, ka sniegtās metodoloģiskās norādes nebija atbilstīgas; tādēļ aicina Komisiju apsvērt vērtēšanas rokasgrāmatas izdošanu; apzinās, ka ziņojumu sniegšanas prasības saistībā ar Septīto PTA pamatprogrammu tika pārskatītas, lai izveidotu stabilāku datubāzi vērtēšanai un uzraudzībai;
349.Notes the ECA's remark that inadequate methodological guidance was provided; calls therefore on the Commission to consider publishing an evaluation manual; is aware that the reporting requirements were revised under the 7th RTD framework programme with a view to creating a more robust data base for evaluation and monitoring;
350. uzskata, ka termiņa vidusposma un ex post novērtējumu kvalitāte padarīs skaidrākus norādītos darba uzdevumus (t. i., izmērāmi mērķi, paredzamā ietekme, efektīva uzraudzība, atbilstīga datubāze); uzsver, ka novērtējumi būs lietderīgāki, ja pamatprogrammas būs iespējams vairāk pielāgot (t. s. "mācību" programmes) un izdarītos secinājumus varēs izmantot tobrīdējo programmu uzlabošanai;
350.Is of the opinion that the quality of the mid-term and ex-post evaluations will improve the clearer the terms of reference which are provided (i.e. measurable objectives, expected impact, effective monitoring, a sound data base); emphasises that evaluations will be more useful if framework programmes are adaptable ("learning" programmes) and conclusions drawn can be used to improve ongoing programmes;
351. aicina Komisiju ņemt vērā Revīzijas palātas ieteikumus, veicot 2008., 2009., 2010. un 2014. gadā paredzētos novērtējumus;
351.Calls on the Commission to bear in mind the recommendations of the ECA when carrying out the scheduled evaluations in 2008, 2009, 2010 and 2014;
352. aicina Revīzijas palātu līdz 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai veikt pēcpārbaudi saistībā ar notikušo revīziju un sniegt ziņojumu Budžeta kontroles komitejai; aicina Revīzijas palātu arī pievērsties summām, kas izlietotas novērtējumiem, tās samērojot ar konkrēto programmu vērtību, un novērtēt šo procentuālo attiecību salīdzinājumā ar citām PTA programmām trešās valstīs (piemēram, Kanādā).
352.Calls on the ECA to follow-up its audit in time for the 2010 discharge exercise and to report back to the Committee on Budgetary Control; asks the ECA to also look at the amounts spent on evaluations in relation to the value of specific programmes and at how this percentage relates to other RTD programmes in third countries (e.g. Canada).
1. atzinīgi vērtē ar PHARE un ISPA instrumentu īstenošanu Bulgārijā un Rumānijā un palīdzības programmu Turcijai saistīto revīzijas rezultātus, kas uzrādīja maznozīmīgas kļūdas; pieņem zināšanai kļūdas un trūkumus, kas tika atklāti saistībā ar SAPARD instrumenta īstenošanu Bulgārijā un Rumānijā; aicina Komisiju turpināt darbu ar abu valstu varasiestādēm, lai nodrošinātu visu ar atklātiem konkursiem un pareizu finanšu pārvaldību saistītu prasību ievērošanu un iespēju gūt pienācīgu pārliecību, ka pieprasījumi pēc Kopienas palīdzības ir precīzi, pareizi un atbilstīgi;
Appreciates the results of the audit of implementation of the Phare and ISPA instruments in Bulgaria and Romania and the assistance programme for Turkey, which identified an insignificant level of error; takes note of the errors and weaknesses found in relation to the implementation of the SAPARD instrument in Bulgaria and Romania; calls on the Commission to continue working with the authorities of both countries to ensure that all requirements for public tendering and sound financial management are met and that adequate assurance of the correctness, regularity and eligibility of claims on Community assistance is provided;
3. atkārtoti pauž bažas par paplašinātas decentralizētas īstenošanas sistēmas ( EDIS ) akreditācijas aizkavēšanos Bulgārijā un mudina Komisiju un Bulgārijas varasiestādes pastiprināt sadarbību un pielikt pūles, lai nodrošinātu atbilstīgu pārvaldības un kontroles struktūru, kā arī administratīvo spēju pieejamību, kas nepieciešamas EDIS efektīvai darbībai;
Reiterates its concern about the delays in the accreditation of the Extended Decentralised Implementation System (EDIS) in Bulgaria, and urges the Commission and the Bulgarian authorities to step up their cooperation and efforts in order to ensure that adequate management and control structures as well as the administrative capacities are in place to allow efficient functioning of EDIS;
6. atzinīgi vērtē Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras izcilo ieguldījumu, veidojot un stiprinot stabilitāti reģionā; atkārtoti pauž atbalstu lēmumam līdz 2008. gadam slēgt šo aģentūru, lai palīdzības sniegšanu valstīm, kurām ir tiesības to saņemt, varētu pārvaldīt Komisijas delegācijas šajās valstīs;
Welcomes the excellent contribution made by the European Agency for Reconstruction to the development and consolidation of stability in the region; reiterates its support for the decision to wind down the Agency by 2008 in order that assistance to eligible countries may be managed by Commission delegations in those countries;
7. pauž gandarījumus par Revīzijas palātas vērtējumu, ka pēc Revīzijas palātas 2003. gada īpašā ziņojuma par mērķsadarbību Komisija ir ieviesusi vairākus koriģējošus pasākumus; aicina Komisiju vairāk motivēt saņēmējvalstu valdības, lai tās izmantotu to projektu rezultātus, kas īstenoti saistībā ar reformu ieviešanu; atbalsta Revīzijas palātas ieteikumu, lai Komisija samazina mērķsadarbības līgumos iekļaujamās informācijas apjomu, tādējādi padarot elastīgāku projektu pārvaldību;
Is pleased with the Court's assessment that several remedial measures were introduced by the Commission in the follow-up to the Court's special report on twinning from 2003; invites the Commission to motivate the beneficiary governments more strongly to make use of the outputs of projects realised in the context of their reform efforts; supports the Court's recommendation to the Commission that the latter reduce the level of detail of the twinning contracts in order to allow greater flexibility for project management;
10. aicina Komisiju regulāri iesniegt Parlamentam konkrētu pasākumu plānu, kā palielināt ES ārējo darbību sasaisti to ģeogrāfiskajā kontekstā (atbilstīgi efektivitātes, atbildības un pārredzamības principiem);
Invites the Commission regularly to present to Parliament specific measures to further increase EU ownership of its external actions in their geographical contexts (in accordance with the principles of efficiency, accountability and visibility);
Mariela Velichkova Baeva, Cristian Silviu Buşoi, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Ģirts Valdis Kristovskis , Erik Meijer, Borut Pahor, Józef Pinior, Antolín Sánchez Presedo, Inger Segelström
Mariela Velichkova Baeva, Cristian Silviu Buşoi, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Ģirts Valdis Kristovskis, Erik Meijer, Borut Pahor, Józef Pinior, Antolín Sánchez Presedo, Inger Segelström
Attīstības komitejas atzinums
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT
3. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par strukturētas pieejas izveidi, lai atbalstītu augstākās revīzijas iestādes valstīs, kuras saņem budžeta atbalstu; taču atzīmē — demokrātisku atbildību partnervalstu līmenī nevar nodrošināt, ja netiek stiprinātas parlamentārās budžeta kontroles struktūras, kā noteikts Regulas, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā
Welcomes the Commission's initiative to develop a structured approach to support Supreme Audit Institutions in countries receiving budget support; notes however that democratic accountability at the level of partner countries cannot be achieved without also strengthening parliamentary budget control bodies, as required by Article 25(1)b of the Regulation establishing a financing instrument for development cooperation
5. aicina Komisiju uzlabot pārredzamību un pieeju ar budžeta atbalsta pasākumiem saistītajiem dokumentiem, jo īpaši, slēdzot nolīgumus ar saņēmējvalsts valdību, kas analogi finanšu un administratīvajam pamatnolīgumam un nosaka pamatu Komisijas un ANO veikto finansiālo ieguldījumu pārvaldībai;
Invites the Commission to improve the transparency and access to documentation relating to budget support actions, particularly by establishing agreements with beneficiary country government analogous to Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) setting out the framework for managing the financial contributions made by the Commission to the UN;
7. atzīmē, ka Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2007 Revīzijas palāta kritizē Komisijas īstenotos tehniskās palīdzības projektus; turklāt norāda, ka Komisija šos jautājumus risina, izstrādājot stratēģiju Eiropas Savienības sniegtā atbalsta efektivitātes mērķu sasniegšanai tehniskās sadarbības un projektu īstenošanas vienībās, kura jāsagatavo līdz 2008. gada jūnijam; gaida, ka savlaicīgi saņems šīs stratēģijas īstenošanas rezultātu novērtējumu;
Notes the criticisms of Commission Technical Assistance projects made by the Court of Auditors in its Special Report No 6/2007; notes further that the Commission is addressing these questions in developing a "Strategy to meet EU aid effectiveness targets on Technical Cooperation and Project Implementation Units", due to be ready by June 2008; looks forward to receiving, in due course, an assessment of the results of the implementation of this Strategy;
Atzinumu sagatavoja: Jamila Madeira
Draftswoman: Jamila Madeira
Budžeta pārvaldība
Agrees with the recommendation of the Court of Auditors that the Commission should bring proper supervision to bear on the repayment of overstated or ineligible expenditure as well as on the activities of the Member States’ managing authorities;
6. uzskata par būtiski svarīgu izvērtēt struktūrpolitikas virzienus, ņemot vērā atbilstīgus rādītājus un mērķus, ko īstermiņā iespējams salīdzināt un iespēju robežās summēt, tādējādi palīdzot izvairīties no neizbēgami aptuveniem un neskaidriem izvērtējumiem, kā dēļ pietrūktu laika veikt labojumus;
Considers it vital to gauge structural policy trends in the light of meaningful indicators and targets, which should lend themselves to comparison and, as far as possible, aggregation in the short term, thus serving to avoid what would inevitably be rough and hazy assessments that would not leave sufficient time to make corrections;
Atzinumu sagatavoja: Jutta Haug
Draftswoman: Jutta Haug
2. īpaši uzsver, ka programmas LIFE III , kas veido 58 % no politikas jomas „Vide” darbības budžeta, izpildes līmenis bija vairāk nekā 98,7 % no saistību apropriācijām;
Stresses, in particular, that the implementation of the LIFE III programme, which represents 58% of the operational budget for the policy area "Environment", achieved an implementation rate of over 98,7% in commitment appropriations;
4. uzsver, ka maksājumu apropriāciju vides jomā kopējais izlietojuma līmenis bija 85,76 %, kas nozīmē ievērojamu pieaugumu salīdzinājumā ar 2005. gadu (78,39 %);
Underlines the overall implementation rate of 85,76% of payment appropriations in the field of the environment, which represents a significant increase compared to 2005 (78,39%);
Šajā atzinumā aplūkota budžeta izpilde vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma politikas jomā 2006. gadā.
This opinion examines the execution of the budget in the areas of environment, public health and food safety policy for the financial year 2006.
Izpildes rādītāji saistībām, kas attiecas uz vides budžeta pozīcijām, bija tikpat labi kā iepriekšējā gadā gan attiecībā uz iekšpolitiku, gan ārpolitiku (96,31 %).
The implementation rates for commitments for the environment budget lines were as good as last year as regards internal and external policies (96,31 %).
To lielā mērā nosaka tas, ka tika sekmīgi īstenota programma LIFE III , kurai bija atvēlēti 58 % no vides jomai paredzētā darbības budžeta, un tās izpildes līmenis pārsniedza 98,7 %.
This was largely due to the satisfactory implementation of the LIFE III programme which represents 58 % of the operational budget for environment and achieved an implementation rate of over 98, 7 %.
Līdzīgi kā iepriekšējos gados divu mazāku programmu īstenošana civilās aizsardzības un jūras piesārņojuma jomā bija grūtāka.
Following the pattern of previous years, the implementation of two smaller programmes, civil protection and marine pollution, proved to be more difficult.
Civilajai aizsardzībai saistību līmenis samazinājās no 81,53 % 2005. gadā uz 61,19 % galvenokārt šādu iemeslu dēļ:
For civil protection, the level of commitments decreased from 81,53 % in 2005 to 61,19 %, largely due to the following factors:
– lielākā daļa no darbībām, kas tika finansētas no šīs budžeta pozīcijas, bija saistītas ar Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma darbību, ko nav viegli prognozēt, jo tā ir atkarīga no mehānisma izmantošanas katastrofu gadījumā;
- most of the activities financed on this budget line were linked to the operation of the Community Civil Protection Mechanism and could not be easily forecasted since they depended on the activation of the mechanism in case of interventions during disasters;
– EUR 2 miljoni, kas sākotnēji bija paredzēti uzaicinājumam uz konkursu saistībā ar civilās aizsardzības mācībām, nebija iespējams izmantot, jo neviens no iesniegtajiem piedāvājumiem neatbilda noteiktajiem kritērijiem.
- the 2 million Euro originally set aside for a call for tender for civil protection exercises could not be used, as none of the few bids received fulfilled the prescribed criteria.
Komisija atzina, ka konkursa procedūra bija problemātiska.
The Commission recognized the call for tender procedure as problematic.
Komisijas izveidotās specifikācijas, lai sekmētu projektus ar pievienoto vērtību Eiropai, saņemtajos piedāvājumos nebija izpildītas.
Specifications set by the Commission to foster European added value projects have not been met by the bids received.
Tādēļ Komisija atgriezās pie priekšlikumu iesniegšanas procedūras.
Therefore the Commission went back to the call for proposal procedure.
Projekti tiek īstenoti ar līdzfinansējuma palīdzību, un galvenokārt tos vada attiecīgās jomas iestādes dalībvalstīs.
Projects are realised under co-financing and mostly led by the respective administration by the Member States.
Izmēģinājuma projekta pārrobežu sadarbībai cīņā pret dabas katastrofām izpildes līmenis bija ļoti labs — pēc aicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas tika izlietoti 100 % apropriāciju.
The level of implementation of the pilot project on cross border cooperation in fight against natural disasters was very good: 100 % of appropriations were committed in 2006 further to the publication of a call for proposals.
2007. gada sākumā tika atlasīti 6 projekti un par tiem noslēdza līgumus, kuru īstenošanai tiks izlietoti 86 % no pieejamās summas.
6 projects were selected and contracted in early 2007 for with 86 % of the available amount.
Tādēļ Komisija paredz, ka turpmāk biežāk tiks izmantota nevis konkursa procedūra, bet priekšlikumu iesniegšanas procedūra.
The Commission, therefore, envisages a more frequent use of call for proposals rather than call for tenders in the future.
Jūras piesārņojuma jomā Komisija nevarēja izlietot vairāk par 21 % no pieejamajām apropriācijām (2005. gadā tika izlietoti 58,50 %).
In the field of marine pollution, the Commission was not in a position to execute more than 21 % (2005: 58,50%) of available appropriations.
Jomas specifikas dēļ bija ierobežots to organizāciju skaits, kuras varēja iesniegt priekšlikumus.
The number of organisations able to submit proposals is very limited due to the specificity of the area.
Saņemto priekšlikumu kvalitāte nebija pārāk augsta, un ļoti zemais darbību līdzfinansējuma ieguldījuma līmenis, kas noteikts juridiskajā pamatā, ierobežoja līdzekļu izmantošanas iespējas.
The quality of the received proposals was not very high and the very low contribution ceilings for co-financing of actions defined in the legal base had a limiting impact on the overall use of the funds.
Jūras piesārņojuma programma 2006. gadā beidzās.
The "Marine Pollution" programme ended in 2006.