natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aģentūrai būtu nozīmīga loma šādas informācijas analīzes un apmaiņas strukturēšanā un organizēšanā, ieskaitot informācijas pieejamības ilguma noteikšanu.
The Agency could have a role in structuring and organizing such information analysis and exchange, including the question of how long such information should be available.
Saskaņā ar Komisijas datiem inspekcija uz jūras ir desmit reizes dārgāka nekā inspekcija uz sauszemes (EUR 7552 uz jūras, EUR 306 uz sauszemes, EUR 541 tirgū).
According to data from the Commission, an inspection at sea costs over ten times as much as those on land (€7.552 at sea, €306 on land, €541 in the marketplace).
Šie dati norāda uz nepieciešamību noteikt optimālus kontroles mērķus.
These data point out the necessity of optimal targeting of controls.
Inspekcija jūrā jāsaglabā kā kontroles sistēmas pamata aspekts, tā kā došanās jūrā ir vienīgais veids, kā pārbaudīt, kas tur notiek.
Inspections at sea must remain a fundamental aspect of the control system, for going to sea is the only way to verify what is happening there.
Riska analīzes pieejas izmantošana tomēr, kā norādīts priekšlikumā, ļautu dalībvalstīm samazināt inspekcijas jūrā, ja tiktu noteikti mērķi un uzlabota efektivitāte.
Use of a risk analysis approach, though, as included in the proposal, would allow Member States to reduce their at-sea inspections while making them better targeted and more effective.
Priekšlikums ietver daudz modernu tehnoloģiju, kas pieļauj nozīmīgu izmaksu samazinājumu, kā, piemēram, elektroniskās sistēmas, kas nodrošina ātru un savstarpēju pārrobežu datu pārbaudi, izvairoties no mehāniskās salīdzināšanas nepieciešamības.
The proposal includes many modern technologies that allow significant reductions of cost, such as electronic systems that allow rapid and easy cross-verification of data, avoiding the need for manual comparisons.
Šādas savstarpējas inspekciju procedūras jau pastāv dažās reģionālās zivsaimniecības pārvaldības organizācijās, kuru biedrs ir Kopiena.
Such mutual inspection procedures already exist in some Regional Fisheries Management Organisations of which the Community is a member.
Palielinātos Komisijas iespējas veikt savas patstāvīgas inspekcijas.
The capacity of the Commission to carry out its own investigations would also increase.
Atkārtotas nepieciešamības dēļ likvidēt viedokli par diskrimināciju un lai radītu „vienādas iespējas”, šis priekšlikums tiek sniegts pārāk vēlu.
For reasons once again of the need to eliminate the perception of discrimination and to create the "level playing field", this is a long overdue proposal.
Ja zvejas kuģi var pārvietoties pa Kopienas ūdeņiem, tad inspekciju kuģiem būtu jānodrošina tādas pašas iespējas.
If fishing fleets can move throughout Community waters, then inspection vessels should have the same ability.
Viens no iekļautajiem grozījumiem ietver „tūlītēju vajāšanu”.
One amendment made here concerns "hot pursuit".
Priekšlikums nosaka, ka, ja inspekcijas kuģis no vienas dalībvalsts ir uzsācis kuģa, kas ieiet citas dalībvalsts ūdeņos, tūlītēju vajāšanu, tad tam jāpieprasa krasta dalībvalstij atļauju veikt inspekciju.
The proposal says that if an inspection vessel from one Member State is in hot pursuit of a vessel that goes into the waters of another Member State, then it must request the coastal Member State for permission to carry out an inspection.
Tā kā tas grauj „tūlītējas vajāšanas” mērķi, tiek ieteikts, ka pārbaudošā dalībvalsts informē krasta dalībvalsti pirms ieiešanas tās ūdeņos.
Since this rather defeats the purpose of "hot pursuit", it is proposed that the inspecting Member State inform the coastal Member State before entering its waters.
Šī ideja ir tikusi apspriesta iepriekš, saistībā ar Aubert ziņojumu par NNN regulu
This idea has been discussed before, in the context of the Aubert report on the IUU regulation
Aubert ziņojums A6-0193/2008 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai novērstu, atturētu un likvidētu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zvejošanu. .
Aubert report A6-0193/2008 on the proposal for a Council regulation establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing. .
Toreiz Parlaments vienojās ar Komisiju, ka maksimālās administratīvās sankcijas nav nepieciešams saskaņot.
At that time, Parliament agreed with the Commission that there was a need to harmonise the maximum administrative sanctions.
Šoreiz Komisija iesaka gan minimālo (vismaz EUR 5000), gan maksimālo (vismaz EUR 300 000) administratīvo sankciju līmeni.
This time the Commission is proposing both minimum (at least €5.000) and maximum levels (at least €300.000) for administrative sanctions.
Ir iekļauta arī jauna ideja „soda punktu” sistēmai, kas attiektos uz kuģiem un kapteiņiem, kas izdara pārkāpumus.
There is also an innovative idea for a system of "penalty points" that would be distributed for vessels and captains that commit infringements.
Ja pārkāpumi atkārtojas, tiek piešķirts vairāk punktu un tiks noteikta robeža, kad, iegūstot pietiekamu punktu skaitu, zvejošanas pilnvaras tiks uz laiku apturētas vai atceltas.
If infringements are repeated, more points are given, and there would be a threshold at which enough points would cause the temporary suspension or cancellation of the fishing authorisation.
Ja turpmāki pārkāpumi netiek izdarīti, punkti pēc noteikta laika tiek dzēsti.
If no further infringements are committed, the points would disappear after a certain time.
Šī sistēma būtu ievērojams atbalsts, lai pierunātu dalībvalstis rīkoties likuma pārkāpumu gadījumos vēl vairāk saskaņotā veidā, veidojot to kā daļu no „vienādām iespējām”.
This system could be of considerable help in getting Member States to deal with infractions in a more coherent way, part of the "level playing field".
Priekšlikumā ir ietverts grozījums attiecībā uz to, lai iekļaut kuģu īpašniekus, tā kā tie pilnībā atbild par kuģa darbībām.
An amendment is added to include ship-owners, since they are the ones who are ultimately responsible for what a vessel does.
Visiem, uz kuriem attiecas kopējā zivsaimniecības politika, jāsajūt, ka sistēma ir godīga, un nediskriminējoša kontroles sistēma ir svarīga, lai zivsaimniecības nozarei nodrošinātu ilgtermiņa nākotni.
All those concerned by the CFP should feel the system is fair, and a non-discriminatory control system is essential for ensuring that the fishing industry has a long term future.
iesniegusi Hélène Goudin
Hélène Goudin
Komisijas priekšlikums, kuru tagad ir pieņēmusi arī Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komiteja, ir vērsts uz to, lai Kopienas līmenī pieņemtu tiesību aktus par atpūtas zveju.
The Commission's proposal, which has now also been adopted by the European Parliament's Committee on Fisheries, aims to legislate on recreational fisheries at Community level.
Šis mērķis ir izklāstīts Komisijas priekšlikuma 47. pantā.
This aim is reflected in Article 47 of the Commission's proposal.
Esmu komitejā iesniegusi grozījumu, kurā ierosināts svītrot visu 47. pantu.
I tabled an amendment in committee proposing that Article 47 should be deleted in its entirety.
Manu grozījumu komiteja nepieņēma, tādēļ es balsoju pret ziņojumu.
My amendment was not adopted by the committee and I, therefore, voted against the report.
Zveja atpūtas un sporta nolūkos nekādā gadījumā nav jautājums, kas jārisina ES līmenī.
Recreational and sports fisheries are under no circumstances a matter to be taken up at EU level.
Tas ir jautājums, par kuru lēmumi būtu jāpieņem valsts, reģionālām un vietējām iestādēm saskaņā ar subsidiaritātes principu.
It is instead a matter on which decisions should be left to national, regional and local authorities, in accordance with the subsidiarity principle.
par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu ievērošanu
on the proposal for a Council regulation establishing a Community control system for ensuring compliance with the rules of the Common Fisheries Policy
Viens no kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pamatmērķiem ir izstrādāt saglabāšanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka zivju krājumus izmantotu saskaņā ar vides ilgtspējības principiem.
One of the main goals of the European Union’s Common Fisheries Policy (CFP) is to establish conservation measures to ensure fish stocks being exploited on an environmentally sustainable basis.
Taču, kā apliecina dati par zivju krājumu pašreizējo stāvokli ES ūdeņos, resursu izmantošanas līmeņi ir bijuši pārmērīgi augsti.
Yet, as the current state of fish stocks in EU waters demonstrates, the levels of exploitation have been too high.
Trīsdesmit procentu novērtēto krājumu pašlaik ir mazāki par bioloģiski drošiem līmeņiem, un 88 % resursu zvejo tik intensīvi, ka ieguve ir samazinājusies.
Thirty percent of the assessed stocks are now outside safe biological limits, and 88% are fished so intensely that the yield is reduced.
Zinātnieki brīdina, ka pieaugušo zivju daudzums ir mazāks par to, kāds nepieciešams komerciāli izmantoto zivju krājumu ilgtermiņa ilgtspējībai, un tiek apdraudēta gan zvejas darbību ilgtermiņa ilgtspējība, gan jūras ekosistēmu līdzsvars.
Scientists warn that the quantity of mature fish is below what is necessary for the long-term sustainability of commercially exploited stocks, jeopardising both the long term sustainability of fishing activities and the marine ecosystem balance.
Par vienu no KZP neveiksmes iemesliem tiek uzskatīts tas, ka dalībvalstis nav pietiekami kontrolējušas, cik daudz zivju katru gadu jūrā nozvejo, un nav izveidota efektīva uzraudzības sistēma saistībā ar zivju izkrāvumiem.
One of the reasons of the perceived failure of CFP is that Member States have not properly controlled how much fish is taken out of the sea each year, and no effective monitor system was put in place concerning the transhipment of fish stocks.
Turklāt sankciju līmenis ES parasti ir tik zems, ka tās neattur cilvēkus no nelegālās zvejas prakses.
Moreover, the level of sanctions in the EU is generally so low that they do not deter people from illegal fishing practices.
Zvejniecības nozarē iespējams šādas uzliktās sankcijas uzskatīt vienīgi kā to darbību ekspluatācijas izmaksas, tādējādi neradot patiesus stimulus ievērot KZP noteikumus.
This allows the fishing industry to consider the sanctions imposed as a mere running cost of their operations, thereby removing any real incentive to comply with the CFP provisions.
Ja tiek pārkāpti piemērojamie noteikumi, vajadzētu sekot preventīvam sodam.
Infringements of the applicable rules should lead to dissuasive sanctions.
Turpretī dalībvalstīm, kurām ir efektīvas kontroles sistēmas, būtu jāpiešķir preferenciāla piekļuve Kopienas resursiem, un ES būtu jāizstrādā finanšu stimuli, izmantojot atlīdzības sistēmu.
However, Member States with effective control systems could be given preferential access to community resources and the EC should establish appropriate financial incentives on the basis of a reward system.
Ja KZP galvenais mērķis ir sasniegt zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu izmantošanu, tad pašreizējās kontroles, inspekcijas un sankciju sistēmas ir ievērojami jāpastiprina.
If the CFP main objective is to achieve the sustainable use of the fisheries resources, then the present control, inspection and sanction systems must be strengthened considerably.
Kontroles un izpildes svarīgākais mērķis ir nodrošināt, lai zvejniecības darbības būtu patiesi ilgtspējīgas un lai uzņēmēji ar pārzveju nekaitētu jūras ekosistēmām.
The ultimate goal of control and enforcement is to ensure that the fisheries activities are truly sustainable and that operators do not damage the marine ecosystems through overfishing.
Bez efektīvas kontroles nav iespējams iegūt uzticamus datus par nozvejām un izkrāvumiem.
Without effective controls it is impossible to have reliable figures for catches and landings.
Precīzu datu vākšana ir būtiska, lai veiktu zinātniski pamatotu novērtējumu par to, kādu zivju daudzumu var droši zvejot nākotnē, tādējādi nodrošinot mūsu jūru dzīvo resursu veselību, kā arī ilgtspējīgus un ekonomiski dzīvotspējīgus iztikas līdzekļus tām zvejniecības kopienām, kurām pretējā gadījumā ir maz iespēju pašām sevi uzturēt.
Collecting accurate data is crucial for the assessment of scientific advice on how many fish can safely be caught in the future and thereby ensuring the health of our marine living resources and a sustainable and economic viable livelihood for those fishing communities which would otherwise have few alternatives to sustain themselves.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Zivsaimniecības komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(18a) Komisijai 2010. gadā būtu jāierosina juridiski saistoši pasākumi ES zvejas jaudas samazināšanai.
(18a) The Commission should propose binding legislative measures in 2010 for the reduction of EU fishing capacity.
Viens no galvenajiem pastāvīgās pārzvejas veicinātājiem ir pārmērīgi lielā Eiropas flotu jauda.
One of the main drivers of the ongoing overfishing is the vast overcapacity of the European fleet.
Saskaņā ar jaunākajām Komisijas aplēsēm plānotā flotu jauda faktiski ir par 40 % lielāka par reālajām iespējām.
In fact, the most recent estimation by the Commission suggested that there is more than 40% overcapacity in the fleet.
Kamēr netiks ieviestas efektīvas jaudas samazināšanas programmas, neviena kontroles sistēma, lai cik stingra tā būtu, nespēs novērst krāpšanu.
Until effective capacity reduction programmes are implemented, no control system, however strict, will succeed in eliminating fraud.
Tāpēc ir neatliekama prasība, lai Eiropas Komisija risinātu pārmērīgas zvejas jaudas problēmu dalībvalstīs, jo tas ir priekšnosacījums efektīvas kontroles sistēmas izveidei.
It is therefore imperative that the European Commission should address the problem of excess fishing capacity to MS as a prerequisite to establishing an effective control system.
Kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 metrus, bet lielākais garums nepārsniedz 15 metrus, šo punktu piemēro no 2010. gada 1. janvāra.
For vessels exceeding 10 meters length and up to 15 meters length overall this paragraph shall apply as from 1 January 2010 .
Šis pienākums jāsaskaņo ar to, ka 2010. gada 1. janvārī stājas spēkā 2008. gada 29. septembra Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, — jo īpaši 3. panta b), c) un k) apakšpunkta noteikumiem, kuros paredz reģistrēšanu, ar nozveju saistītu datu un zvejas darbību uzraudzību lieguma apgabalos novērtēt, izmantojot satelītsistēmu kontroli.
This obligation should be consistent with the entry into force on Ist January 2010 of the Council Regulation (EC) No 1005/2008 of 29.9.2008 establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, mainly on provisions of Article 3 paragraph b, c and k , where registration, capture data and monitoring of fishing activities in restricted areas should be assessed by satellite control.
Kopienas zvejas kuģiem , kuru garums pārsniedz 15 metrus, bet lielākais garums nepārsniedz 24 metrus, 1. punktu piemēro no 2011. gada 1. jūlija, un Kopienas zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 metrus , bet lielākais garums nepārsniedz 15 metrus, — no 2012. gada 1. janvāra.
Paragraph 1 shall apply to Community fishing vessels exceeding 15 meters length and up to 24 meters length overall as from 1 July 2011, and to Community fishing vessels exceeding 10 meters length and up to 15 meters length overall as from 1 January 2012 .
No 2010. gada 1. janvāra 1. punktu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 10 metrus .
Paragraph 1 shall apply to Community fishing vessels exceeding 10 meters length overall as from 1 January 2010 .
Šis pienākums jāsaskaņo ar to, ka 2010. gada 1. janvārī stājas spēkā 2008. gada 29. septembra Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, — jo īpaši 3. panta b) apakšpunkta noteikumiem, kuros paredz pienākumu reģistrēt un ziņot par nozveju, un šiem datiem jābūt pieejamiem un nosūtītiem, izmantojot kuģu satelītnovērošanas ierīces.
This obligation should be consistent with the entry into force on 1st January 2010 of the Council Regulation (EC) No 1005/2008 of 29.9.2008 establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, mainly on provisions of Article 3 paragraph b where registration and capture data should be available and transmitted by satellite device.
Kopienas zvejas kuģiem , kuru garums pārsniedz 15 metrus, bet lielākais garums nepārsniedz 24 metrus, 2. punktu piemēro no 2011. gada 1. jūlija, un Kopienas zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 10 metrus , bet lielākais garums nepārsniedz 15 metrus, no 2012. gada 1. janvāra.
Paragraph 2 shall apply to Community fishing vessels exceeding 15 meters length and up to 24 meters length overall as from 1 July 2011, and to Community fishing vessels exceeding 10 meters length and up to 15 meters length overall as from 1 January 2012 .
No 2010. gada 1. janvāra 2. punktu piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 10 metrus.
Paragraph 2 shall apply to Community fishing vessels exceeding 10 meters length overall as from 1 January 2010 .
Atbilstīgi tam, ka 2010. gada 1. janvārī stājas spēkā 2008. gada 29. septembra Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, kā arī saskaņā ar šīs regulas 9. pantu un 15. pantu par pienākumu pārraidīt datus par nozveju.
In consistency with the entry into force on January 2010 the 1st of Council Regulation (EC) No 1005/2008 of 29.9.2008 establishing a Community system to prevent, deter and eliminate illegal, unreported and unregulated fishing, and with provisions of the present Regulation regarding Article 9 and 15 on the obligation in transmitting data of the fishing capture.
Šajā nodaļā paredzētās sankcijas papildina ar citām sankcijām vai pasākumiem, jo īpaši pieprasot valsts atbalsta vai subsīdiju atmaksāšanu tiem kuģiem, kuri finansēšanas periodā tos saņēmuši un nodarbojušies ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.
The sanctions provided for in this Chapter shall be accompanied by other sanctions or measures, in particular the repayment of public assistance or subsidies received by IUU vessels during the financing period.
Daudzas dalībvalstis ierobežo faktus un informāciju attiecībā uz to valstu ūdeņos veiktās NNN zvejas apjomu un personām, kas ar to nodarbojušās.
Many Member States restrict detail and information on the extent and name of IUU fisheries in their waters.
87. pants – 1.a punkts (jauns)
Article 87 – paragraph 1 a (new)
Varētu paredzēt atlīdzību dalībvalstīm, kurās ir efektīvas kontroles sistēmas, sniedzot tām preferenciālu piekļuvi resursiem.
Measures could be provided to reward those Member States with effective control systems by providing them with preferential access to resources.
Lai atalgotu dalībvalstis, kurās ir efektīvas kontroles sistēmas, varētu izmantot Kopienas finansiālo ieguldījumu, ko novirza dalībvalstu zivsaimniecību kontroles programmām.
Community financial contribution directed to Member States’ fisheries control programmes could be used to reward Member States with effective control systems.
PIELIKUMS: JURIDISKĀS KOMITEJAS VĒSTULE.............................................................71
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................71
PIELIKUMS: EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS JURIDISKO DIENESTU KONSULTATĪVĀS DARBA GRUPAS ATZINUMS 73
ANNEX: OPINION OF THE CONSULTATIVE WORKING PARTY OF THE LEGAL SERVICES OF THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL AND THE COMMISSION 73
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0780 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0780 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0413/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0413/2008 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 3. februāra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,
– having regard to the letter of 3 February 2009 from the Committee on Legal Affairs to the Committee on Industry, Research and Energy in accordance with Rule 80a(3) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6‑0254/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0254/2009 ),
(3) Energopatēriņa samazinājums ēku sektorā ir būtiska to pasākumu daļa, kuri jāveic, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju un izpildītu Kioto protokola prasības, kas pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām , kā arī lai īstenotu Eiropas un starptautiskās saistības arī pēc 2012. gada samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju .
(3) Reduction of energy consumption in the buildings sector constitutes an important part of the measures needed to reduce greenhouse gas emissions and comply with the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change, and with further European and international commitments to reduce greenhouse gas emissions beyond 2012 .
Samazinātam energopatēriņam ir liela nozīme arī energoapgādes drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības iespēju un reģionālās attīstības nodrošināšanā, jo īpaši lauku apvidos.
Reduced energy consumption also has an important part to play in promoting security of energy supply, technological development and providing opportunities for employment and regional development, especially in rural areas.
(3) Tā kā ēkas rada 40 % no ES kopējā energopatēriņa, energopatēriņa samazinājums un no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas izmantošana ēku sektorā ir būtiska to pasākumu daļa, kuri jāveic, lai samazinātu ES enerģētisko atkarību un siltumnīcefekta gāzu emisiju .
(3) As buildings account for 40% of total energy consumption in the EU, reduction of energy consumption and the use of energy from renewable sources in the buildings sector constitutes an important part of the measures needed to reduce the EU’s energy dependency and greenhouse gas emissions.
Pastiprināti izmantojot no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju un vienlaikus veicot pasākumus energopatēriņa samazināšanai Eiropas Savienībā, ES varēs izpildīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pievienotā Kioto protokola prasības un ilgtermiņa apņemšanos nepieļaut, ka temperatūra pasaulē paaugstinās vairāk nekā par 2°C, kā arī apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju vismaz par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un starptautiska nolīguma noslēgšanas gadījumā samazināt emisiju par 30 % .
Together with an increased use of energy from renewable sources , the measures taken to reduce the energy consumption in the EU will allow the EU to comply with the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and its long term commitment to maintain the global temperature rise below 2°C, as well as its commitment to reduce the overall greenhouse gas emissions by at least 20% below 1990 levels by 2020, and by 30% in the case of an international agreement .