natgillin/translations-raw huggingface dataset:
h) analizēt, kā atbalsta efektivitātes programmu iespējams pārveidot par attīstības efektivitātes programmu, šajā sakarībā izplānojot konkrētas stratēģijas attiecībā uz nestabilām valstīm un pēckonflikta situācijām;
h) to examine how the aid effectiveness agenda can be transformed into a development effectiveness agenda, devising in this context concrete strategies with respect to fragile states and post‑conflict environments;
i) īstenot visus Akras rīcības programmas mērķus, nodrošinot parlamentu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību efektīvu līdzdalību;
i) to make all the objectives of the Accra Agenda a reality, ensuring the effective engagement of parliaments, civil society organisations and local authorities;
j) nodrošināt, ka sociālās, politiskās, ekonomiskās un vides problēmas tiek risinātas saskaņoti;
j) to ensure that social, political, economic and environmental challenges are addressed coherently;
k) atbalstīt ANO 1986. gada deklarāciju par tiesībām uz attīstību, kurā ir noteikts, ka „[v]alstu pienākums ir sadarboties vienai ar otru attīstības nodrošināšanā un šķēršļu attīstībai novēršanā, (..) jāīsteno savas tiesības un jāpilda savi pienākumi tādā veidā, lai veicinātu jauno starptautisko ekonomisko kārtību, kas balstīta uz suverēnu vienlīdzību, savstarpēju atkarību un savstarpēju ieinteresētību”;
k) to support the 1986 UN Declaration on the Right to Development which stipulates that ‘States have the duty to co-operate with each other in ensuring development and eliminating obstacles to development ... realize their rights and fulfil their duties in such a manner as to promote a new international economic order based on sovereign equality, interdependence, mutual interest ...’;
l) saglabāt tiesības uz attīstību kā svarīgu jautājumu darba kārtībā, jo šogad mēs atzīmējam 25. gadskārtu, kopš pieņemta ANO Deklarācija par tiesībām uz attīstību;
l) to keep the Right to Development (RTD) high on the agenda, given that this year we celebrate the 25th anniversary of the adoption of the UN Declaration on the Right to Development;
m) ieteikt konsolidēt augsta līmeņa darba grupas konstatējumus, lai nodrošinātu, ka tiesības uz attīstību tiek efektīvi īstenotas;
m) to recommend consolidation of the findings of the High Level Task Force, in order to ensure an effective implementation of RTD;
n) veikt atbilstošus pasākumus, lai tiesības uz attīstību padarītu par neatņemamu sastāvdaļu attīstības politikā, Vispārējā periodiskajā pārskatā, kā arī ANO cilvēktiesību līgumu iestādēs un mehānismos;
n) to take appropriate measures to make RTD an integral part of development policy, the Universal Periodic Review (UPR), and UN human rights’ treaty bodies and mechanisms;
o) izstrādāt starptautisku humānās palīdzības plānu, lai risinātu daudzās humanitārās problēmas, pievērstos pieaugošajām humanitārajām vajadzībām un humanitāro kontekstu sarežģītībai;
o) to establish an international humanitarian aid agenda to address the breadth of humanitarian challenges, the increase in humanitarian needs and the complexity of humanitarian situations;
p) palielināt humāno darbību finansējumu pasaulē, uzlabot humānas palīdzības sistēmas darbību un efektivitāti;
p) to strengthen worldwide humanitarian funding and improve the functioning and effectiveness of the humanitarian system;
q) uzņemties kopīgas starptautiskas iniciatīvas, lai stiprinātu mijiedarbību starp humāno palīdzību un attīstību un saikni starp neatliekamo palīdzību, atjaunošanu un attīstību.
q) to take joint international initiatives to strengthen the interaction between humanitarian aid and development and the linking of relief, rehabilitation and development.
par priekšlikumu iecelt H. G. Wessberg par Revīzijas palātas locekli
on the nomination of H.G. Wessberg as a Member of the Court of Auditors
– ņemot vērā LESD 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0103/2011 ),
– having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the EU, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0103/2011 ),
– ņemot vērā to, ka Budžeta kontroles komiteja savā 2011. gada 24. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,
– having regard to the fact that at its meeting of 24 May 2011 the Committee on Budgetary Control heard the Council’s nominee for membership of the Court of Auditors,
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A7-0190/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0190/2011 ),
A. tā kā H. G. Wessberg atbilst LESD 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,
A. whereas H.G. Wessberg fulfils the conditions laid down in Article 286(1) of the Treaty on the Functioning of the EU,
Adrese: Mårdvägen 44, 167 56 Bromma, Sweden
Address: Mårdvägen 44, 167 56 Bromma, Sweden
Tālrunis: +46 70 279 8996
Phone: +46 70 279 8996
Dzimis 1952. gada 26. aprīlī Gēteborgā (Zviedrijā).
Born on 26 April 1952 in Göteborg, Sweden
Precējies ar Marianne Reimers-Wessberg kopš 1981. gada.
Married to Marianne Reimers-Wessberg since 1981.
Trīs bērni.
Three children.
Bakalaura grāds politiskajās zinātnēs, vēsturē un komunikācijā.
BA in political science, history, communication
2007–2010 — valsts sekretārs ministru prezidenta birojā
2007 – 2010 State Secretary, Prime Minister’s Office
2007 — Ārlietu ministrijas valsts sekretārs
2007 State Secretary, Ministry for Foreign Affairs
2006–2007 — Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs
2006 – 2007 State Secretary, Ministry of Defence
2004–2006 — Zviedrijas Uzņēmumu reģistrācijas biroja ģenerāldirektors
2004 – 2006 Director-General, Swedish Companies Registration Office
2001–2004 — Zviedrijas Uzņēmumu konfederācijas ģenerāldirektora vietnieks
2001 – 2004 Deputy Director-General, Confederation of Swedish Enterprise
1996–2000 — rīkotājdirektora vietnieks
1996 – 2000 Deputy Managing Director,
1995–1996 — rīkotājdirektora vietas izpildītājs
1995 – 1996 Acting Managing Director,
1991–1995 — Zviedrijas Rūpniecības federācijas informācijas direktors
1991– 1995 Director of Information, Federation of Swedish Industries
1990–1991 — SIAB informācijas direktors
1990 – 1991 Director of Information, SIAB
1987–1990 — Zviedrijas Aizsardzības štāba informācijas vadītājs un virspavēlnieka preses pārstāvis
1987– 1990 Head of Information, Swedish Defence Staff, and spokesman of the Supreme Commander
1985–1987 — Zviedrijas Aizsardzības štāba preses dienesta vadītājs
1985 – 1987 Head of Press, Swedish Defence Staff
1982–1985 — Zviedrijas Aizsardzības štāba preses sekretārs
1982 – 1985 Press Officer, Swedish Defence Staff
1980–1982 — Zviedrijas Nacionālās studentu apvienības ( SFS ) priekšsēdētājs
1980 – 1982 Chair, Swedish National Union of Students (SFS)
1979–1980 — Gēteborgas Universitātes studentu savienības priekšsēdētājs
1979 – 1980 Chair, Göteborg University Students Union
Amati valdēs un padomēs un citi amati
Board appointments and other appointments
2005–2006 — Pārvaldes savietojamības padomes loceklis
2005 – 2006 Member of the Government Interoperability Board
2005–2006 — Universitāšu un augstākās izglītības koledžu pakalpojumu nacionālās aģentūras valdes loceklis
2005 – 2006 Board Member, National Agency for Services to Universities and University Colleges
2003–2004 — Centrālās aizsardzības un sabiedrības federācijas priekšsēdētājs
2003 – 2004 Chair, Central Defence and Society Federation
2003–2004 — Zviedrijas Ārkārtas situāciju aģentūras rūpniecības sadarbības padomes loceklis
2003 – 2004 Member, Industrial Liaison Council of the Swedish Emergency Management Agency
2003–2004 — Virspavēlnieka uzņēmējdarbības konsultatīvās padomes loceklis
2003 – 2004 Member, Supreme Commander’s Business Advisory Council
1997–2003 — Mērenās partijas Stokholmas nodaļas priekšsēdētājs
1997 – 2003 Chair, Moderate Party in Stockholm
1998–2002 — Riksbankas valdes locekļa aizstājējs
1998 – 2002 Alternate Member, Riksbank Executive Board
1999–2002 — Birka Energi valdes loceklis
1999 – 2002 Board Member, Birka Energi
1999–2001 — Svenska Bostäder priekšsēdētājs
1999 – 2001 Chair, Svenska Bostäder
1999–2001 — Locum AB priekšsēdētājs
1999 – 2001 Chair, Locum AB
1997 — Kara zinātņu akadēmijas loceklis
1997 – Member of Academy of War Sciences
1996–1998 — Zviedrijas radio valdes loceklis
1996 – 1998 Board Member, Sveriges Radio (Swedish Radio)
Lūdzam raksturot Jūsu profesionālās pieredzes galvenos aspektus publiskajās finansēs, vadībā vai vadības revīzijā.
Please highlight the main aspects of your professional experience in public finance, management or management auditing.
Man ir vairāk nekā 30 gadu profesionālā pieredze Zviedrijas publisko iestāžu un privātuzņēmumu augsta līmeņa vadībā.
I have over 30 years of professional experience of high level management in public institutions as well as private enterprises in Sweden.
Strādājot vadošos amatos organizācijās, kas pārstāv rūpniecības intereses sabiedriskajā dzīvē, liela manas karjeras daļa ir bijusi veltīta tam, lai uzlabotu apstākļus privātuzņēmumiem Zviedrijā.
A large part of my career has been devoted to improving conditions for private enterprises in Sweden, as manager in organizations representing industry interests in public life.
Tomēr man ir arī plaša pieredze valsts iestādēs gan kā politiķim, gan arī kā civildienesta ierēdnim.
However, I also have extensive experience of public service, as a politician as well as a civil servant.
Starp maniem neseniem amatiem publiskajā sektorā ir jāpiemin, ka esmu bijis neatkarīgas valsts aģentūras Zviedrijas Uzņēmumu reģistrācijas biroja ģenerāldirektors un valsts sekretārs pie vairākiem ministriem.
Amongst my recent positions in the public sector I have served as director general of the Swedish Companies Registration Office, an independent government agency, and I have served as state secretary under several ministers.
Valsts sekretārs Zviedrijā ir augstākais civildienesta ierēdnis, kas strādā tieši kopā ar ministriem — izpildot viņu lēmumus un rūpējoties par ministriju ikdienas darba vadību.
The state secretary position in Sweden is the top executive civil servant serving directly with the ministers – executing their decisions and taking care of the day to day management of the ministries.
Pavisam nesen biju valsts sekretārs pie ministru prezidenta Fredrik Reinfeldt .
Most recently I served as state secretary to Prime Minister Fredrik Reinfeldt.
Šie vadošie amati ir devuši man ieskatu un pieredzi gan par finanšu vadību, gan arī par budžeta kontroles jautājumiem.
These executive positions have given me both insights and experience of financial management as well as budget control issues.
Dažādu administratīvo pienākumu izpildes laikā esmu bijis arī tieši pakļauts ārējo revidentu pārbaudēm.
I have also been directly accountable vis-à-vis external auditors as part of my various executive duties.
Ministru prezidenta biroja valsts sekretāra amatā biju tieši iesaistīts Zviedrijas valdības budžeta sagatavošanas procesā.
In my position as state secretary in the Prime Minister’s Office I was directly involved in the annual budget process of the Swedish government.
Es biju atbildīgs par budžeta sagatavošanas darba koordināciju valdībā, sagatavojot galīgos budžeta priekšlikumus parlamentam, kā arī turpmākos pasākumos saistībā ar valdības budžetiem iepriekšējos gados.
I was responsible for coordinating the preparatory budget work within the government, preparing the final budget bills for Parliament, as well as following-up previous government budgets.
Tādējādi man ir personīga pieredze saistībā ar publisko budžetu izveidošanu, kā arī ar to izpildes pēckontroli.
I thus have first-hand experience of the process of setting public budgets as well as of how these are scrutinized ex-post.
Esmu bijis arī tieši atbildīgs par ministru prezidenta biroja budžetu.
I was also directly responsible for the budget of the Prime Minister’s Office.
Mani galvenie mērķi šo uzdevumu veikšanā bija nodrošināt budžeta disciplīnu un finansiālo pārskatatbildību attiecībā pret mūsu ieinteresētajām personām.
Maintaining budgetary discipline and ensuring financial accountability to our stakeholders were my main goals in performing these tasks.
Kā Zviedrijas Uzņēmumu reģistrācijas biroja ģenerāldirektors es biju atbildīgs par biroja budžetu un tā izpildi.
As director general of the Swedish Companies Registration Office, I was in charge of the Office’s budget and the implementation thereof.
Uzņēmumu reģistrācijas biroju galvenokārt finansē no privātuzņēmumu maksātām nodevām, tāpēc šajā sakarā ir svarīgi arī nodrošināt mūsu klientiem pievienoto vērtību, lai uzturētu biroja leģitimitāti.
The Companies Registration Office is financed largely by fees paid by private enterprises, so in this respect it was also important to provide our clients with added value to maintain our legitimacy.
Laikā, kad biju ģenerāldirektors, aģentūras finansiālais stāvoklis vienmēr bija labs un mūsu rūpīgā darba rezultātā mēs saņēmām vairākus apbalvojumus par teicamu darbu.
During my time as director general the financial standing of the agency was always good and we received several distinctions for excellent service as a result of our diligence.
Pirms tam es biju Zviedrijas Rūpniecības federācijas rīkotājdirektors.
I previously served as the managing director of the Federation of Swedish Industry.
Manos pienākumos bija arī federācijas budžeta un tā izpildes pārraudzīšana.
My responsibilities included overseeing the Federation’s budget and its implementation.
Es biju atbildīgs arī par Zviedrijas Rūpniecības federācijas apvienošanos ar citu līdzīgu organizāciju.
I was also in charge of the merger of the Federation of Swedish Industry with another similar organization.
Lai gan apvienošanās bija vairākos aspektos sarežģīts uzdevums, mums izdevās nodrošināt augsta līmeņa vadību un finanšu kontroli visā procesā.
Even though the merger was a challenge in several dimensions we managed to maintain a high level of direction and financial control throughout the whole process.
Mans vissvarīgākais lēmums bija izveidot organizāciju kampaņai, kuras mērķis bija atbalstīt Zviedrijas pievienošanos Eiropas Savienībai.
My most important decision was to form the campaign organization in favor of Swedish membership of the European Union.
Uzskatu, ka mēs informējām un ietekmējām daudzus zviedrus balsojumā atbalstīt iesaistīšanos Eiropas projektā.
I believe we informed and influenced many Swedes to vote in favor of taking part in the European project.
Šā pasākuma spēks un arī grūtības bija saistītas ar to, ka tajā bija iesaistītas divas partijas un tika pārstāvētas ļoti atšķirīgu sabiedrības daļu intereses, piemēram, rūpniecības, arodbiedrību un politisko partiju intereses.
The strength and also the challenge of this setup was that it was bipartisan and represented vastly differing interests in society, such as industry, labor unions and political parties.
Zviedrijas lēmumu pievienoties Eiropas Savienībai es uzskatu par mūsu paaudzes visnozīmīgāko politisko notikumu, un man ir liels lepnums par to, ka esmu zināmā mērā ietekmējis šo lēmumu.
I regard Sweden’s decision to enter the European Union as my generation’s most significant political event, and I take great pride in that I in some way influenced this decision.
Valdība man uzdeva izveidot un vadīt jaunu aģentūru, lai reģistrētu privātuzņēmumus — Zviedrijas Uzņēmumu reģistrācijas biroju.
I was appointed by my government to form and lead a new agency to administer private enterprises – the Swedish Companies Registration Office.
Manā vadībā mums izdevās ievērojami uzlabot sniegumu un mūsu klientu apmierinātību.
Under my stewardship we managed to vastly improve our output and the satisfaction of our clients.
To noteica vairāki lēmumi reformēt agrāko sistēmu, kurai bija raksturīgas tādas problēmas kā neefektivitāte, slikta pakalpojumu kvalitāte un ilgs gaidīšanas laiks uzņēmumiem.
This was the result of several decisions reforming the previous system, which was burdened with problems of inefficiency, poor service and long waiting times for the enterprises.
Ministru prezidenta valsts sekretāra amatā es izveidoju jaunas programmas krīžu pārvaldībai centrālajā valdībā, jo vajadzība pilnveidot iepriekšējo sistēmu kļuva redzama pēc krīzes, ko izraisīja cunami Indijas okeānā 2004. gadā.
As the Prime Minister’s state secretary, I established new routines for crisis management in the central government as the need of a further development of the previous system had been highlighted by the handling of the crisis following the tsunami in the Indian Ocean in 2004.
Diezgan ierobežotā laikposmā man izdevās izveidot labi funkcionējošu krīzes pārvarēšanas organizāciju, un vēlāk izrādījās, ka tā ir ievērojami uzlabojusi valdības spējas krīžu pārvarēšanā.
In a rather limited time, I managed to create a well functioning crisis organization, which has later proved to have vastly improved the Government’s crisis management capability.
Ja tikšu iecelts par Revīzijas palātas locekli, es, protams, centīšos ievērot visus attiecīgos noteikumus un saglabāt neatkarību no jebkādas ārējas ietekmes.
If I am appointed as a member of the Court of Auditors, I would of course strive to follow all applicable regulations and to remain independent from all external influence.
Nekādos apstākļos es neļautu sevi ietekmēt valdībām, politiskajām partijām vai citām ārējām interesēm.
I would at no time allow myself to be influenced by governments, political parties or any other external interests.
Mans vienīgais mērķis būtu nodrošināt Eiropas nodokļu maksātāju līdzekļu efektīvu izmantošanu.
My sole focus would be to safeguard the efficient use of European taxpayers’ funds.
Mana darba rezultāti iepriekšējos amatos gan privātajā, gan publiskajā sektorā liecina, ka esmu nodrošinājis augstu integritātes līmeni attiecībā uz ārējām interesēm un stingri ievērojis attiecīgos noteikumus.
In my previous positions, in the private as well as the public sector, I have a track record of maintaining high integrity vis-à-vis external interests and adhering strictly to the applicable rules.
Man nav nodoma Revīzijas palātas locekļa amatā pārkāpt savus līdzšinējos principus.
I have no intention of breaking this track record as a member of the Court.
Zviedrijas Rūpniecības federācijas rīkotājdirektora amatā es saņēmu skaidru apstiprinājumu par pienākumu pareizu izpildi visā pilnvaru laikā.
As managing director of the Federation of Swedish Industry I received a clean discharge throughout my mandate.
Šis ir vienīgais no maniem amatiem, uz kuru ir attiecināta pienākumu izpildes apstiprinājuma procedūra.
This is the only position I have upheld where a discharge procedure applies.
Ja pašreiz esat iesaistīts kādā tiesas procesā, vai Jūs varētu sniegt detalizētu informāciju?
In the event of your being involved in any current legal proceedings, would you please give details?
Man nav uzņēmējdarbības interešu, nepieder daļas uzņēmumos un nav citu saistību, kas varētu izraisīt interešu konfliktu ar Revīzijas palātas locekļa amatu.
I have no business interests, financial holdings or other commitments that could create a conflict of interest with the position of member of the European Court of Auditors.
Esmu arī gatavs Revīzijas palātas priekšsēdētājam deklarēt visas savas finansiālās intereses un citas saistības, un vajadzības gadījumā es tās publiskošu.
I am also prepared to declare all my financial interests and other commitments to the President of the Court, and I will make them public if needed.
Neesmu iesaistīts nevienā pašlaik notiekošā tiesas procesā.
I am not involved in any ongoing legal proceedings.
Es neieņemu nevienu vēlētu amatu un pašreiz nepildu amata pienākumus nevienā politiskajā partijā.
I hold no elected office or have any active function in any political party.
Esmu arī gatavs atkāpties no jebkura amata, kas radītu interešu konfliktu ar Revīzijas palātas locekļa amatu.
I am also prepared to step down from any position that creates a conflict of interest with the position of member of the Court.
Saistībā ar nopietniem pārkāpumiem vai krāpšanu Zviedrijā es rīkotos tāpat kā saistībā ar šādiem gadījumiem jebkurā citā dalībvalstī.
I would treat a major irregularity or fraud in Sweden like any equivalent irregularity or fraud in any other Member State.
Uz visām dalībvalstīm attiecas vienādi budžeta disciplīnas un finanšu pārvaldības principi.
The same principles of budgetary discipline and financial management apply to all Member States.
Revīzijas palātas locekļa amatā es būtu atbildīgs par visas Eiropas pilsoņu un nodokļu maksātāju finanšu interešu aizsardzību.
As a Member of the Court I would be responsible for safeguarding the financial interests of citizens and taxpayers from all over Europe.
Būtu nepieņemami uz savu izcelsmes dalībvalsti attiecināt atšķirīgus standartus nekā uz kādu citu dalībvalsti.
To treat my home country according to different standards than any other Member State would be unacceptable.
Ja rastos aizdomas par krāpšanu, es ievērotu Revīzijas palātas noteiktās procedūras un par šo gadījumu ziņotu OLAF .
In the case of suspicion of fraud I would follow the established procedures at the Court and report the case to OLAF.
Pirmām kārtām publiskā finansējuma pārvaldīšana un kalpošana nodokļu maksātājiem nozīmē piemērot trīs pareizas finanšu pārvaldības principus — saimnieciskumu, efektivitāti un lietderīgumu.
First of all, managing public funds, and thus being at the service of the taxpayer, means applying the three principles of sound financial management: economy, efficiency and effectiveness.
Tiešām, finansējums ir jāizmanto pienācīgā kvantitātē un kvalitātē, lai sasniegtu izvirzītos mērķus ar pēc iespējas mazākām izmaksām.
Indeed, funds should be used in appropriate quantity and quality to achieve the stated goals at the lowest cost possible.
Attiecībai starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem ir jābūt optimālai, un ir jāsasniedz izvirzītie mērķi.
The relationship between resources employed and results achieved should be optimal and the set objectives should be attained.
Jebkuras pareizas finanšu pārvaldības kultūras pamatā ir jābūt pārredzamībai un atvērtībai.
All sound financial management cultures must be founded on transparency and openness.
Pārredzamība un atvērtība palielina iespēju atklāt pārkāpumus, neefektivitāti un sliktu praksi.
Transparency and openness increase the possibility for irregularities, inefficiency and poor routines to be brought to light.
Pareizas finanšu pārvaldības kultūrai ir nepieciešami arī precīzi un labi pārdomāti mērķi.
A sound financial management culture also requires precise and well considered objectives.
Šiem mērķiem jābūt skaidriem, sasniedzamiem, piemērotiem un savlaicīgiem.
These objectives must be clear, achievable, relevant and timely.
Jebkurai labi funkcionējošai organizācijai ir raksturīga arī pārskatatbildība.
Also, any well functioning organization is characterized by accountability.
Lai sasniegtu rīcības un lēmumu augsta līmeņa pārskatatbildību, būtiski ir skaidri sadalīt pienākumus.
A clear division of responsibilities is crucial to achieving a high level of accountability for actions and decisions.
Tomēr pat labi funkcionējošām organizācijām ir nepieciešamas labi attīstītas kontroles sistēmas.
However, well developed control systems are necessary even in a well functioning organization.
Šādām kontroles sistēmām jāietver iekšējā revīzija, pareizas grāmatvedības un ziņošanas sistēmas un pienācīgas vadības informācijas sistēmas.
Such control systems should consist of internal audit, sound accounting and reporting frameworks and an adequate management information system.
Visbeidzot, visas iepriekšminētās iezīmes apvienojumā ar pārredzamu iekšējo komunikāciju (gan lejupēju, gan augšupēju) un labi definētu ētisko sistēmu palīdzēs sasniegt pārredzamību, integritāti un pārskatatbildību jebkurā organizācijā.
Finally, all of the above features, combined with transparent internal communication (top-down and bottom-up) and a well defined ethical framework will help achieve transparency, integrity and accountability in any organization.
Tādi ir mani uzskati par pareizas finanšu pārvaldības kultūras galvenajiem elementiem jebkurā publiskajā iestādē.
These are in my view the main features of a sound financial management culture in any public service.