natgillin/translations-raw huggingface dataset:
16. uzsver —, lai veicinātu komposta ražošanu un reģenerāciju no visām atkritumu plūsmām, ir jāņem vērā bioatkritumu kopums; norāda, ka bioloģiski noārdāmie atkritumi ir ne tikai bioatkritumi, bet arī kanalizācijas dūņas un tā mājturības atkritumu daļa, ko var fermentēt (smilšains un nešķirots papīrs un kartons, atsevišķi audumi u. c.);
Stresses that the whole range of biodegradable waste must be considered in order to promote compost production and recovery from all waste flows; points out that biodegradable waste includes not only bio-waste but also sewage sludge and the part of household waste which is fermentable (soiled or unsorted paper and cardboard, certain textiles, etc.);
19. aicina Komisiju arī turpmāk pētīt bioatkritumu apstrādes metodes, lai labāk noteiktu ar augsni saistīto izdevīgumu, izmērītu no atkritumiem reģenerētās enerģijas apjomu un ietekmi uz vidi.
Calls on the Commission to further engage in research into bio-waste treatment methods in order to better quantify the soil-related benefits, as well as the energy recovery and the environmental impacts.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. uzsver, ka, pārstrādājot bioatkritumus enerģijas ieguvei, jāņem vērā ar energoefektivitāti un attīstības ilgtspēju saistītie aspekti un ka tādēļ galvenais ir šos atkritumus izmantot efektīvi un cik vien iespējams;
Stresses that, during energy recovery from bio-waste, attention must be paid to energy efficiency and sustainable development aspects and that these products should therefore primarily be used in the most efficient manner;
12. atgādina, ka kompostēšanu var sarežģīt to gāzu kontrole, kuras rodas no apglabātajām vielām, un šis process var nopietni apdraudēt vidi un atmosfēru; jāatgādina, ka pareiza kompostēšana, tostarp komunālo bioatkritumu kompostēšana, ietver sevī arī pazemes ūdeņu aizsardzību pret infiltrātiem, kas rodas kompostēšanas poligonos;
Points out that the monitoring of gases given off by substances in landfill may be hindered during composting, which may pose a major threat to the environment and the atmosphere; it should be borne in mind that correct composting – particularly of municipal bio-waste – involves protecting groundwater against leachate from the composting plant;
par KLP nākotni pēc 2013. gada
on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
Referents: George Lyon
Rapporteur: George Lyon
ATZINUMS Sniegusi Budžeta komiteja ....................................................................29
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................29
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................32
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................34
par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada
on the Future of the Common Agricultural Policy after 2013
– ņemot vērā Lisabonas līguma III sadaļu,
– having regard to Title III of the Treaty of Lisbon,
– ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas „veselības pārbaudi”,
– having regard to the Health Check of the Common Agricultural Policy,
– ņemot vērā Komisijas dokumentu „EIROPA 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”,
– having regard to the Commission document ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Parlamenta pētījumu „Vienotā maksājuma shēma pēc 2013. gada: jauna pieeja, jauns mērķis”,
– having regard to its study on ‘The Single Payment Scheme after 2013: New Approach, New Target’,
– ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskā novērtējuma attīstības jomā ( IAASTD ) ziņojumu, ko sagatavojusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un Pasaules Banka un ko parakstījušas 58 valstis,
– having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology (IAASTD) report drawn up by the United Nations Food and Agriculture Organisation and the World Bank and signed by 58 countries,
– ņemot vērā Komisijas publikāciju „Lauksaimniecības tirgu un ieņēmumu izredzes 2008.–2015. gadā”,
– having regard to the Commission publication on the ‘Prospects for agricultural markets and income 2008-2015’,
– ņemot vērā Komisijas dokumentu „KLP aspekti — no tirgus intervences līdz politikas jauninājumiem”,
– having regard to the Commission document ‘The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation’,
– ņemot vērā Eiropas Vides politikas institūta pētījumu „Sabiedrisko preču nodrošināšana Eiropas Savienībā ar lauksaimniecības starpniecību”,
– having regard to the study ‘Provision of public goods through agriculture in the European Union’ by the Institute for European Environmental Policy,
– ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (COM(2009)147) un Komisijas dienestu darba dokumentus „Adaptācija klimata pārmaiņām — Eiropas lauksaimniecības un lauku apvidu uzdevums” ( SEC(2009)0417 ) un „Eiropas lauksaimniecības nozīme klimata pārmaiņu samazināšanā” ( SEC(2009)1093 ),
– having regard to the Commission White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ), as well as to the staff working documents entitled ‘Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas’ ( SEC(2009)0417 ) and ‘The role of European agriculture in climate change mitigation’ ( SEC(2009)1093 ),
– ņemot vērā asociācijas Notre Europe veikto pētījumu „KLP reforma pēc 2013. gada — tālāks redzējums”,
– having regard to the study ‘CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view’, conducted by Notre Europe,
– ņemot vērā darba dokumentu par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada
– having regard to the Working Document on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
– ņemot vērā 2007. gada 29. marta rezolūciju par jauno dalībvalstu integrāciju kopējā lauksaimniecības politikā
– having regard to its resolution of 29 March 2007 on the integration of the new Member States into the CAP
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0101 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0101 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par Eiropas Savienības lauksaimniecību un klimata pārmaiņām
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0131 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0131 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku — kāda ir pareizā stratēģija?
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0088 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0088 . ,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A7-0204/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0204/2010 ),
A. tā kā ES joprojām jāgarantē nodrošinātība ar pārtiku saviem iedzīvotājiem un jāpalīdz nodrošinātību ar pārtiku īstenot globālā mērogā, vienlaikus labāk un saskanīgāk sadarbojoties ar pārējo pasauli, jo īpaši jaunattīstības valstīm, lai lauksaimniecības nozarei tajās palīdzētu ilgtermiņā attīstīties ilgtspējīgā veidā, tam iespējami vairāk izmantojot vietējo zinātību; tā kā, saskaroties ar pašreizējo situāciju, kad badacietēju skaits pasaulē pārsniedz 1 miljardu un Eiropas Savienībā pašlaik vairāk nekā 40 miljoni nabadzīgo iedzīvotāju nesaņem pārtiku pietiekamā daudzumā, būtu jāizmanto zinātnes sasniegumi, ja tie piedāvā attiecīgus risinājumus, kas, jo īpaši ar efektīvāku resursu izmantošanu, mazinātu badu pasaulē;
A. whereas the EU must continue to ensure food security for its citizens and participate in global food supply, while cooperating in a better and more coherent manner with the rest of the world, especially with the developing countries in order to help the long-term development of their agricultural sectors in a sustainable way that maximises local know-how; whereas in the current situation where the global number of hungry people exceeds 1 billion and in the European Union there are over 40 million poor people who do not have enough to eat, scientific developments should be used if they can provide appropriate solutions to alleviating world hunger, notably through better resource efficiency,
B. tā kā pēc ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem pasaulē gaidāma pārtikas pieprasījuma dubultošanās un iedzīvotāju skaita pieaugums no 7 miljardiem patlaban līdz 9 miljardiem 2050. gadā un pasaulē attiecīgi būs jāpalielina pārtikas ražošana, vienlaikus saskaroties ar dabas resursu noslogotību, kas nozīmē to, ka pasaulei būs jāražo vairāk pārtikas, izmantojot mazāk ūdens, zemes, energoresursu, kā arī mazāk mēslošanas līdzekļu un pesticīdu;
B. whereas global food demand is expected to double and world population is predicted to grow from 7 billion today to 9 billion by 2050 according to the FAO, and global food production will need to increase accordingly against a background of pressure on natural resources, meaning that the world will need to produce more food whilst using less water, less land, less energy, fewer fertilisers and fewer pesticides,
C. tā kā KLP mērķi, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk —„LESD”) 39. pantā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību un panākt, ka pie patērētājiem nonāk pārtika par samērīgām cenām; tā kā šobrīd KLP ir lielā mērā izpildījusi savus mērķus un ir devusi ieguldījumu centienos sekmēt ES integrāciju, Eiropas teritoriālo kohēziju un vienotā tirgus darbību; tā kā tā tomēr ir tikai daļēji sekmējusi pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātajiem iedzīvotājiem un ar tās palīdzību vēl nav sasniegta lauksaimniecības tirgus stabilizācija, jo tirgū ir radusies stipra tirgus nestabilitāte, kas tādējādi apdraud nodrošinātību ar pārtiku; tā kā joprojām jāpieliek pūles KLP turpmāko mērķu sasniegšanai, vienlaikus saglabājot vidi un darbvietas lauku iedzīvotājiem;
C. whereas the objectives of the CAP, as listed in Article 39 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFUE), aim at increasing agricultural productivity, ensuring a fair standard of living for the agricultural community, stabilising markets, guaranteeing availability of supplies, and ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices; whereas, to date, the CAP has met its goals to a large extent, and has participated in the efforts to foster EU integration, territorial cohesion in Europe and the functioning of the single market; it has, however, only partially contributed to a fair standard of living for the agricultural community, and has not yet achieved agricultural market stabilisation, as markets have become extremely volatile, putting food security at risk; whereas further efforts are needed if the CAP is to fulfil its goals while preserving the environment and rural employment,
D. tā kā lauksaimniecība un mežsaimniecība joprojām ir svarīgas ekonomikas nozares un nodrošina arī būtiskas sabiedriskās preces, uzturot dabas resursus un kultūrainavas, kas ir svarīgs nosacījums visai cilvēku darbībai laukos; tā kā šīs nozares jau dod lielāko ieguldījumu Eiropas klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā, jo īpaši attiecībā uz mērķiem ražot atjaunojamo enerģiju no lauksaimniecībā un mežsaimniecībā iegūtas biomasas, tā kā šim ieguldījumam jāaug arī turpmāk un tā kā šie bioenerģijas avoti arī palīdz mazināt ES energoatkarību un (saistībā ar enerģijas cenu pieaugumu) radīt jaunas darbvietas un vairot ienākumus nozarē;
D. whereas agriculture and forestry remain important sectors of the economy and at the same time provide essential public goods by maintaining natural resources and cultural landscapes, a precondition for all human activities in rural areas, whereas these sectors are already making the largest contribution in the EU to the achievement of the European climate and energy targets, particularly the targets for renewable energies from agriculture- and forestry-derived biomass, whereas this contribution must continue to grow in the future, and whereas these bio-energy sources also help to reduce the EU’s energy dependency and, in the context of increasing energy prices, to create new jobs and improve incomes in the sector,
E. tā kā ES iedzīvotāji gūst ievērojamu labumu no KLP, kas izpaužas kā drošu augstas kvalitātes pārtikas produktu pieejamība un piedāvājums par pieņemamām cenām, pārtikas nekaitīgums, vides aizsardzība, darbvietu veidošana un pasākumi klimata pārmaiņu novēršanai;
E. whereas EU citizens receive significant benefits from the CAP in terms of availability and choice of safe, high-quality food at reasonable prices, food security, protection of the environment, creation of employment and measures for combating climate change,
F. tā kā patlaban lauksaimniecības, mežsaimniecības un zvejniecības nozarēs tieši nodarbināti ir 13,6 miljoni cilvēku, turklāt 5 miljoni strādā lauksaimniecības pārtikas nozarē, un ES šajā nozarē ir pasaulē lielākais pārtikas un dzērienu ražotājs; tā kā šajās nozarēs strādā 8,6 % no kopējā nodarbināto skaita ES un tās saražo 4 % no ES IKP;
F. whereas there are currently 13.6 million people employed directly in the agricultural, forestry and fishery sectors, with an additional 5 million people working in the agri-food industry, where the EU is the world’s largest producer of food and beverages; whereas this represents 8.6% of total EU employment and accounts for 4% of the EU’s GDP,
G. tā kā pēdējo ES paplašināšanās kārtu rezultātā (2004. un 2007. gadā) kopējo lauksaimniecības darbaspēku papildinājuši 7 miljoni lauksaimnieku un lauksaimniecības zemes platība palielinājusies par 40 %; tā kā pēdējo 10 gadu laikā ienākumi uz vienu lauksaimniecībā nodarbināto personu ES-27 ir samazinājušies par 12,2 %, pakāpeniski sarūkot līdz 1995. gada līmenim; tā kā ES 27 dalībvalstīs vidējie ienākumi lauksaimniecībā nesasniedz 50 % no vidējiem ienākumiem pārējā tautsaimniecībā, savukārt ražošanas izmaksas par tādām precēm kā mēslošanas līdzekļi, elektrība un degviela sasniegušas augstāko līmeni pēdējo 15 gadu laikā, tādējādi stipri apgrūtinot turpmāko lauksaimniecisko ražošanu ES;
G. whereas as a result of the last EU enlargements (2004 and 2007), an additional 7 million farmers were added to the total agricultural labour force and the area of agricultural land increased by 40%; whereas real agricultural per capita income has fallen by 12.2% in the EU-27 for the past 10 years, gradually falling back to 1995 levels, whereas the average agricultural income in the EU-27 is less than 50% of the average income in the rest of the economy, while production costs for commodities such as fertilisers, electricity and fuel are at their highest level in the last 15 years, making the continuation of agricultural production in the EU very difficult,
H. tā kā lauksaimniecības nozares nākotne varētu būt apdraudēta, ja lauksaimnieku skaits turpinās samazināties, jo 7 % lauksaimnieku Eiropā ir vecumā līdz 35 gadiem, turpretī 4,5 miljoni ir vecāki par 65 gadiem un līdz 2020. gadam būs pārtraukuši savu darbību;
H. whereas, since 7% of farmers in Europe are under 35 years old, while four and a half million farmers who are over 65 years old will have stopped working by 2020, the future of the agricultural sector may be at risk if the number of farmers continues to decline,
I. tā kā lauksaimniecības zemes ir lielākās zemes platības ES, aizņemot 47 % no visas Eiropas Savienības teritorijas; tā kā visā ES ir 13,7 miljoni lauku saimniecību, kas saražo produkciju vairāk nekā 337 miljardu vērtībā; tā kā 15 % ES lauksaimniecības zemes (apmēram 26 miljoni hektāru) atrodas kalnainos apgabalos un tā kā šajos reģionos lauksaimniecību apgrūtina nelabvēlīgi dabas apstākļi;
I. whereas agriculture provides the main land cover in the EU, occupying 47% of the entire territory of the European Union; whereas across the EU there are 13.7 million agricultural holdings, generating over EUR 337 billion in production, whereas 15% of agricultural land in the EU (some 26 million hectares) is in mountainous areas, and whereas the natural handicaps in those areas make farming difficult;
J. tā kā šīs nozares pārstrukturēšanas rezultātā vidējās lauku saimniecības fiziskais lielums gan ir audzis, tomēr ar vidējo lauku saimniecības platību 12,6 hektāri ES joprojām pārsvarā ir mazas saimniecības; tā kā izšķirīga problēma joprojām ir pašnodrošinājuma saimniecības, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, kur apmēram puse no kopējā darbaspēka ir nodarbināti pašnodrošinājuma saimniecībās, un tā kā nerūpniecības sabiedrisko preču piegādē īpaša nozīme ir mazajām lauku saimniecībām un lauksaimniekiem, kuri nodrošina to darbību;
J. whereas the average physical size of agricultural holdings has increased as a result of the restructuring of the sector, but small farms still remain predominant in the EU, with an average farm size of 12.6 hectares; whereas subsistence farms remain a critical challenge, especially in new Member States, where subsistence farming accounts for half of the total labour force, and whereas small farms and the farmers who run them are particularly important in the delivery of non-production public goods,
K. tā kā smagu negatīvu ietekmi uz lauksaimniecību atstājusi ekonomikas krīze, no 2008. gada līdz 2009. gadam saimniecību ienākumiem sarūkot par 12,2 % un pagājušajā gadā palielinoties bezdarbam lauku apvidos; tā kā tiešā ekonomikas krīzes ietekmē patēriņš Eiropā no 2008. līdz 2009. gadam vidēji samazinājās par 10,55 %, dažās dalībvalstīs sarūkot pat vairāk par 20 %; tā kā citas ekonomikas krīzes sekas bijušas nepietiekama kredītu pieejamība zemniekiem un publisko finanšu grūtības dalībvalstīs, kas vājinājušas to līdzfinansēšanas iespējas;
K. whereas the economic crisis has had a serious negative effect on agriculture, with farm income decreasing by 12.2% on average between 2008 and 2009 and unemployment in rural areas increasing in the last year; whereas as a direct effect of the economic crisis, consumption in Europe decreased on average by 10.55% between 2008 and 2009, and in some Member States this reduction exceeded 20%; whereas other effects of the economic crisis have been a lack of access to credit for farmers and a strain on the public finances of the Member States, weakening their ability to provide co-financing,
L. tā kā cenu nestabilitāte lauksaimniecības tirgū ir vērojama pastāvīgi, tomēr nesen vairāku faktoru (cita starpā ekstrēmu laikapstākļu, energoresursu cenu, spekulāciju un pieprasījuma izmaiņu) mijiedarbības dēļ tā ir krasi augusi un saskaņā ar ESAO un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas prognozēm ir gaidāms, ka tā joprojām palielināsies, radot izteiktus lauksaimniecības preču cenu kāpumus un kritumus Eiropas tirgos; tā kā no 2006. gada līdz 2008. gadam vairāku preču cenas krietni pieauga, dažkārt pat par 180 % (piemēram, graudiem); tā kā 2009. gadā cenu sabrukuma dēļ piena produktu cenas kritās vidēji par 40 %; tā kā skartas ir arī citu produktu, piemēram, graudaugu, augļu un dārzeņu, olīveļļas utt. cenas un izteiktās cenu svārstības ir kaitīgi ietekmējušas ražotājus un nav vienmēr bijušas par labu patērētājiem;
L. whereas price volatility in agricultural markets is a permanent feature, but has recently increased dramatically owing to a combination of factors – including extreme weather conditions, energy prices, speculation and demand changes – and is expected to increase further, as predicted by both the OECD and the FAO, leading to extreme booms and busts in agricultural commodity prices on European markets, whereas between 2006 and 2008, the prices of several commodities rose considerably, some by as much as 180%, as was the case for grains; whereas dairy prices collapsed in 2009, falling on average by 40%, and whereas other products such as cereals, fruit and vegetables, olive oil have also been affected, and extreme fluctuations in prices have had detrimental consequences for producers and have not always benefited consumers,
M. tā kā lauksaimniecības vides rādītāji liecina, ka lauksaimniecības nozarē ir lielas iespējas (jo īpaši ar oglekļa piesaisti, siltumnīcefekta gāzu neto emisiju tiešu samazināšanu un atjaunojamās enerģijas ražošanu, kas rada reālus emisiju ietaupījumus) atbalstīt centienus mazināt klimata pārmaiņu sekas; tā kā ilgtspējīgi īstenota lauksaimnieciskā darbība ir vajadzīga bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, ūdenssaimniecībai un augsnes erozijas apkarošanai un tai var būt liela nozīme klimata pārmaiņu ierobežošanā;
M. whereas agri-environmental indicators show an important potential for the agricultural sector in the effort to mitigate the effects of climate change, particularly with regard to carbon sequestration, direct reductions in net greenhouse gas emissions and the production of renewable energy, which secure genuine emission savings; whereas sustainably practised agricultural activity is essential for the preservation of biodiversity, water management and combating soil erosion and can be a key factor in addressing climate change,
N. tā kā lauksaimnieciskas darbības (arī mājlopu audzēšanas) radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas 27 ES dalībvalstīs no 1990. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 20 %; tā kā šo lauksaimniecībā ģenerēto emisiju īpatsvars sarucis no 11 % 1990. gadā līdz 9,3 % 2007. gadā, cita starpā efektīvākas mēslojuma un šķidrā mēslojuma izmantošanas, neseno KLP strukturālo reformu un lauksaimniecības un vides iniciatīvu pakāpeniskas ieviešanas rezultātā;
N. whereas greenhouse gas emissions caused by agricultural activity (including rearing of livestock) decreased by 20% between 1990 and 2007 in the 27 Member States; whereas the proportion of these emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of more effective use of fertilisers and liquid manure, the recent structural reforms of the CAP and the gradual implementation of agricultural and environmental initiatives,
O. tā kā ES ir kļuvusi par lauksaimniecības preču neto importētāju, katru gadu importējot produkciju vairāk nekā EUR 87,6 miljardu vērtībā (aptuveni 20 % no pasaules lauksaimniecības preču importa); tā kā dažos gadījumos tirdzniecības bilance ir pakāpeniski mainījusies par labu trešajām valstīm (pašlaik ES no Mercosur valstīm importē lauksaimniecības produktus EUR 19 miljardu vērtībā, savukārt uz šo reģionu lauksaimniecības produktus eksportē tikai par vērtību, kas mazāka par EUR 1 miljardu); tā kā ES lauksaimniecības preču tirdzniecības deficīts arvien palielinās;
O. whereas the EU has become a net importer of agricultural goods with over €87.6 billion worth of products being imported each year (around 20% of world agricultural imports); whereas in some cases the balance of trade has steadily shifted in favour of third countries (the EU now imports €19 billion worth of agricultural products from Mercosur countries and only exports under €1 billion worth to the region); whereas the EU continues to experience a widening trade deficit in agricultural products,