natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EGF finanšu atbalsts skar tikai nelielu skaitu nozaru, pat ja tās piemīt diversifikācijas tendence .
To date, EGF contributions have been granted in respect of only a small number of economic sectors, although that number is now growing .
Lai gan saskaņā ar sākotnējo regulu pieņemtie 16 lēmumi attiecās tikai iz tekstilrūpniecības (50 %), automašīnu ražošanas (31 %) un mobilās telefonijas (19 %) nozari, pēc šīs regulas grozīšanas iesniegtie pieteikumi attiecās jau uz jaunām nozarēm, piemēram, mehāniku, elektroniku, iespiešanu un celtniecību.
While the 16 decisions adopted under the original regulation were confined to textiles (50%) motor vehicles (31%) and mobile telephony (19%), applications submitted under the amended regulation have covered new sectors such as the mechanical, electronics, printing and construction sectors.
Vai atšķirības starp nozarēm vienmēr ir izskaidrojamas ar apsvērumiem, kas saistīti ar globalizāciju vai krīzi?
Are all of the sector-specific applications warranted on the basis of factors relating to globalisation or the economic and financial crisis?
· EGF izmantošanas procedūras īstenošanas analīze
· Analysis of the EGF mobilisation and implementation procedure
Lai gan līdz šim EGF nebija savu maksājumu apropriāciju, sākot ar 2011. gadu, situācija var mainīties .
Although, to date, the EGF has not been allocated its own payment appropriations, that situation could change in 2011 .
Visas mobilizētās maksājumu apropriācijas tika ņemtas no tām budžeta pozīcijām, kurās bija paredzams nepilnīgs līdzekļu izlietojums.
All of the payment appropriations used to meet commitments have been drawn from budget lines likely to be under-utilised.
97,6 % vajadzību tika apmierinātas no budžeta pozīcijām, kas saistītas ar ESF, pārējās apropriācijas ņemot no budžeta pozīcijas „Krimināllietas un civillietas”.
97.6% of requirements have been met using appropriations from ESF budge lines, with the remaining appropriations being drawn from the budget chapter 'Justice in criminal and civil matters'.
Ja līdz šim iespēja maksājumu apropriācijas iekļaut rezervē līdzās saistību apropriācijām netika izmantota, 2011. gada budžeta projektā pirmo reizi paredzēts EGF budžeta pozīcijā iekļaut EUR 50 miljonus maksājumu apropriācijās.
Although the option of entering payment appropriations in the reserve alongside the corresponding commitment appropriations has not yet been taken up, the draft budget for 2011 provides for the first time for the entry of EUR 50 million in payment appropriations against the EGF budget line.
Kādas sekas izmantošanas termiņa ziņā būs maksājumu apropriāciju iekļaušanai EGF budžeta pozīcijā?
What impact will the entry of payment appropriations against the EGF budget line have on mobilisation times?
EGF izmantošanas procedūra ir pārāk ilga, kas kaitē tās efektivitātei un padara to mazāk pievilcīgu dalībvalstīm .
The EGF mobilisation procedure is excessively long, which makes the scheme less effective and less attractive to Member States .
Vidējais laikposms starp EGF atbalsta pieteikuma iesniegšanu un piešķirtā atbalsta pārskaitīšanu pārsniedz 9 mēnešus.
On average, following the submission of an application for a financial contribution under the EGF, it takes more than nine months for the contribution to be paid.
Šo laikposmu var sadalīt šādos mazākos laikposmos:
That time period may be broken down as follows:
– 6 mēneši no datuma, kad dalībvalsts iesniedz pieteikumu, līdz datumam, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu;
– six months between the submission of the application by the Member State and the adoption by the Commission of the proposal for a decision to mobilise the EGF;
– 2 mēneši no datuma, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, līdz datumam, kad to pieņem budžeta lēmējinstitūcija;
– two months between the adoption by the Commission of the proposal for a decision to mobilise the EGF and its adoption by the budgetary authority;
– 1 mēnesis no datuma, kad budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi lēmumu par EGF izmantošanu, līdz datumam, kad Komisija attiecīgajai dalībvalstij pārskaita finanšu atbalstu
– one month and one week between the adoption by the budgetary authority of the decision to mobilise the EGF and the payment of the financial contribution by the Commission
Kopējais termiņš un piešķirtā atbalsta pārskaitīšanas temiņš attiecas tikai uz pirmajiem 15 lēmumiem par EGF izmantošanu, ja nav informācijas par vēlāk pieņemtajiem lēmumiem.
The figures given for the overall time period and the time taken to pay the contribution granted are based on the first 15 EGF mobilisation decisions, since no information on later decisions is available.
Divus pārējos termiņus aprēķina, pamatojoties uz visiem pieņemtajiem lēmumiem. .
The two other time periods were calculated on the basis of all the decisions adopted. .
No dalībvalstu viedokļa raugoties, EGF zaudē pievilcību tādēļ, ka tām jāveic darba tirgus pasākumu priekšfinansēšana, nezinot procedūras iznākumu.
This makes the EGF less attractive to Member States, because they are obliged to pre-finance active labour market measures before the outcome of the procedure is known.
Tas daļēji izskaidro konstatētās atšķirības starp strādājošo skaitu, kuriem tiek prasīts EGF atbalsts, un strādājošo skaitu, kuriem šāds atbalsts sniegts, jo atlaisties strādājošie šajā laikā var izlemt pamest darba tirgu vai atrast darbu.
This goes some way towards explaining the disparity between the number of workers for whom an EGF contribution is requested and the number of workers that actually receive support, given that some of the workers made redundant may decide to leave the labour market altogether or may find a new job during that period.
Sliktākajā gadījumā šo atšķirību dēļ dalībvalstīm var nākties pilnībā atlīdzināt piešķirto atbalstu, ja a posteriori netiek nodrošināta atbilstība strādājošo skaita kritērijam.
Such disparities can even result in Member States being required to reimburse all of the contribution they have been granted, because the criterion relating to the number of workers is no longer met by the time the procedure has been completed.
Kā samazināt EGF izmantošanas procedūras ilgumu, lai šo fondu padarītu dalībvalstīm pievilcīgāku?
How can the EGF mobilisation procedure be shortened in order to make the fund more attractive to Member States?
par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda finansējumu un darbību
on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 50. pants
(*) Procedure with associated committees: Article 50 Rules of Procedure
A. tā kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ( EGF ) neparedz nekādus aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri dalībvalstīm būtu jāīsteno saistībā ar pieteikumu fonda līdzekļu saņemšanai, bet paredz tādu individualizētu pasākumu saskaņota kopuma ieviešanu, kas izstrādāti darba ņēmēju reintegrēšanai darba tirgū saskaņā ar EGF regulas
A. whereas the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) does not impose any active labour market measures on a Member State that have to be implemented in the framework of an application for the fund but requires the putting in place of a coordinated package of personalised services designed to reintegrate workers into the labour market in accordance with Article 3 of the EGF regulation
2. prasa, lai arī turpmāk EGF būtu pieejams un tiktu precīzi koordinēts tā 2009. gada pārskatītajā variantā, veicot ESF pārskatīšanu pēc nākamās vidēja termiņa finanšu shēmas, lai varētu to izmantot kā ārkārtas līdzekli krīzes situācijās;
Asks for the continuation of the EGF in the future and for it to be clearly coordinated, in its revised version of 2009, with the revision of the ESF beyond the next mid-term financial framework to enable it to respond as an emergency tool to crisis situations;
5. prasa Komisijai sniegt dalībvalstīm pamatnostādņu kopumu EGF finansējuma pieteikumu izstrādei un īstenošanai, cenšoties nodrošināt ātru pieteikšanās procedūru un ieinteresēto personu plašu vienprātību par piemērojamo stratēģiju un pasākumiem, kas jāievieš, lai darba ņēmējus efektīvi reintegrētu darba tirgū; aicina dalībvalstis paātrināt procedūru, sniedzot priekšfinansējumu pasākumiem, kuri būtu jāsāk piemērošanas dienā, lai maksimāli izmantotu EGF īstenošanas laikposmu attiecīgo darbinieku interesēs;
Asks the Commission to provide the Member States with a set of guidelines for the design and implementation of applications for EGF funding seeking a fast application procedure and a broad consensus of stakeholders on the strategy to be applied and the measures to be put in place for an effective reintegration of the workers into the labour market; calls on the Member States to accelerate the procedure by prefinancing the measures that should start from the day of the application so as to use to the maximum the implementation period of the EGF for the profit of the workers concerned;
12. aicina Eiropas Komisiju izvērtēt iespējamos risinājumus, lai novērstu segregāciju starp atlaistajiem darba ņēmējiem, kuri ir tiesīgi saņemt EGF atbalstu, un citiem atlaistajiem darba ņēmējiem tajā pašā jomā;
Calls on the European Commission to look into possible solutions to overcoming the segregation between redundant workers who are eligible for measures under an EGF application and other redundant workers in the same area;
15. mudina dalībvalstis izmantot EGF līdzekļus, lai īstenotu Eiropas mērķus, veicinātu jaunas prasmes jaunām, ilgtspējīgām, videi draudzīgām un kvalitatīvām darba vietām attiecīgajā reģionā un sekmētu uzņēmējdarbību un mūžizglītību, tā dodot darba ņēmējiem iespēju veidot savu profesionālo karjeru un veicināt ES konkurētspēju globalizācijas apstākļos;
Urges the Member States to use the EGF to implement European objectives, to promote new skills, for new, sustainable, green, high-quality jobs in a given region and to promote entrepreneurship and lifelong learning, so as to allow workers to develop their individual careers and to contribute to improving the competitiveness of the EU in the context of globalisation;
19. atgādina uzņēmumiem, ka to sociālais pienākums ir darīt visu iespējamo, lai darba ņēmējiem jau pirms bezdarba posma sākuma būtu oficiāls iegūtās pieredzes un apgūto mācību apliecinājums, kas viņiem nodrošinātu iespējami precīzu un ātru pārkvalificēšanos un iespēju atrast „labu”, jaunu, stabilu un perspektīvu darbu jomā, kas arī turpmāk būs ekonomiski dzīvotspējīga;
Reminds undertakings of their social responsibility to do all they can to ensure that, before the start of their period of unemployment, workers can authenticate their experience and training acquired, so as to ensure that their retraining is as specific and as rapid as possible and that they obtain new, ‘good’ stable jobs with a promising future in a sector which will remain viable;
21. prasa attiecībā uz EGF īstenošanu noteikt dalībvalstīm pienākumu veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ārvalstniekiem, kuri arī var saņemt finansējumu, ir iespējas izmantot šos līdzekļus;
Calls, in the implementation of the EGF, for Member States to be required to take measures to ensure that non-nationals among those eligible for funding have the chance to avail themselves of these funds;
25. aicina Komisiju nodrošināt tās politikas virzienu un instrumentu saskaņotību, lai nepieļautu iespēju, ka izaugsmes un konkurētspējas mērķi ir pretrunā nodarbinātības, kohēzijas un sociālās integrācijas mērķiem;
Calls on the Commission to ensure that its policies and instruments are coherent, in order to preclude the possibility that the growth and competitiveness objectives might conflict with objectives of employment, cohesion and social inclusion;
2. uzsver svarīgo nozīmi, kāda ES struktūrfondiem kopā ar EIB aizdevumiem un iniciatīvām ir ieguldījumu kapitāla nodrošināšanā Eiropas uzņēmumiem, tai skaitā MVU, tādējādi pirmām kārtām un kopā ar EGF sekmējot Eiropas Savienības rūpnieciskā pamata atjaunošanu;
Stresses the important role that the EU Structural Funds, together with EIB loans and initiatives, play in providing investment capital for European firms, including SMEs, thus contributing in the first instance, and alongside the EGF, to the regeneration of the industrial base in the Union;
4. aicina Komisiju pārskatīt EGF izmantošanas kritērijus atbilstoši iepriekš minētajiem nosacījumiem, kā arī nepieciešamības gadījumā būtiski vienkāršot pieteikšanās procedūras;
Calls on the Commission to review the criteria for the mobilisation of the EGF, in keeping with the above-mentioned conditions, and to simplify, where necessary, the application procedures significantly;
par sieviešu lomu novecojošā sabiedrībā
on the role of women in an ageing society
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa paziņojumu „Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanas ietekmi (2009. gada ziņojums par novecošanu)” ( COM(2009)0180 ),
– having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 on ‘Dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report)’ ( COM(2009)0180 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 11. maija darba dokumentu „Eiropas demogrāfiskā nākotne faktos un skaitļos” ( SEC(2007)0638 ),
– having regard to the Commission staff working document of 11 May 2007 on ‘Europe’s demographic future: facts and figures’ ( SEC(2007)0638 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu „Paaudžu solidaritātes veicināšana” ( COM(2007)0244 ),
– having regard to the Commission Communication of 10 May 2007 on ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu „Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju” ( COM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 on ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu „Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006–2010” ( COM(2006)0092 ),
– having regard to the Commission Communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ),
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 23. un 25. pantu par dzimumu līdztiesību un vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām, kā arī hartas 34., 35. un 36. pantu, kuros ir īpaši noteiktas tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļa jomā, augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni un pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Articles 23 and 25 thereof, on gender equality and the rights of the elderly, as well as Articles 34, 35 and 36 of the Charter, which specifically define the right to social and housing assistance, a high level of human health protection and access to services of general economic interest,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, kurā ir minētas dalībvalstu kopējās vērtības, piemēram, plurālisms, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība,
– having regard to Article 2 of the Treaty on European Union, which emphasises values common to the Member States such as pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity, and equality between men and women,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, kurā ir minēta cīņa pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,
– having regard to Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union which refers to combating discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation,
– ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmē
– having regard to the European Pact for Gender Equality adopted by the European Council in March 2006
Biļetens ES 3-2006, I.13. punkts ,
Bulletin EU 3-2006, point I.13. ,
– ņemot vērā SDD (Starptautiskās Darba organizācijas) Rekomendāciju par vecāka gadagājuma darba ņēmējiem R 162, 1980,
– having regard to the ILO (International Labour Organisation) Older Workers Recommendation R 162, 1980,
– ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ),
– having regard to the 1979 UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju
– having regard to its resolution of 3 February 2009
OV C 67E, 12.03.2010., 31. lpp. , kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti,
OJ C 67E, 12.03.2010, p.31 on non-discrimination based on sex and intergenerational solidarity,
– ņemot vērā 2009. gada 15. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2002/73/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem, transponēšanu un piemērošanu
– having regard to its resolution of 15 January 2009 on the transposition and application of Directive 2002/73/EC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7–0237/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0237/2010 ),
A. tā kā sabiedrības novecošanos pārāk bieži uztver negatīvi, proti, kā darbaspēka vecuma struktūras problēmas un grūtības ilgstoši garantēt sociālo drošību un veselības aprūpi, kaut arī vecāka gadagājuma cilvēki ir uzskatāmi par ekonomisku resursu un pieredzes avotu un par neatsveramu atbalstu sabiedrībai un ģimenei, jo rūpējas par apgādājamām personām un darbojas kā konsultanti darba jomā, tāpēc ka viņiem ir plaša profesionālā pieredze, un arī kā palīgi lauku kopienu dzīvē;
A. whereas the ageing of society is too often seen in negative terms, i.e. in terms of challenges to the age structure of the labour force and the sustainability of social protection and health care, although older people also represent an economic resource and a fund of experience and offer key community and family support as carers for dependents and as labour consultants, given their wide professional experience, as well as helping to maintain rural communities,
B. tā kā Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.-2010. gadam ir uzsvērti trūkumi pilnīgas dzimumu līdztiesības nodrošināšanā un, kaut arī šā ceļveža izstrāde dažos gadījumos ir veicinājusi dzimumu līdztiesības programmas īstenošanu, kopējie rezultāti ir pieticīgi;
B. whereas the 2006-2010 Roadmap for gender equality has highlighted gaps in the achievement of full gender equality, and has, in some cases, driven the gender equality agenda forward, but overall progress has been modest,
C. tā kā šābrīža ekonomiskā un sociālā krīze īpaši nopietni ietekmē sievietes, sevišķi gados vecākas sievietes, un tām sniegtos pakalpojumus, tādējādi palielinot nevienlīdzību un diskrimināciju ne tikai dzimuma dēļ, bet arī vecuma un veselības stāvokļa dēļ;
C. whereas the current economic and social crisis is having particularly serious consequences for women and especially for aged women and the services provided to them, exacerbating inequalities and discrimination based not only on gender but also on age and state of health,
D. tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem ir lielāks risks būt trūcīgiem — 2008. gadā 27 ES dalībvalstīs aptuveni 19 % no vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem bija 65 un vairāk gadu, bija trūcīgi, savukārt 2005. gadā šis rādītājs bija 19 % un 2000. gadā — 17 %, un tā kā sievietēm, kas ir vecākas par 65 gadiem, pastāv liela varbūtība būt trūcīgām (trūcīguma risks ir 22 %, proti, par pieciem procentpunktiem vairāk nekā vīriešu gadījumā);
D. whereas elderly people face a higher risk of poverty than the general population, reaching a rate of around 19% of those aged 65 years and over in 2008 in the EU-27, while in 2005 the figure was 19% and in 2000 it was 17%, and whereas women aged over 65 years are at high risk of poverty (the at-risk-of-poverty rate is 22%, i.e. 5 points higher than for men),
E. tā kā ir paredzams, ka ES 27 dalībvalstu iedzīvotāji kļūs vecāki, pieaugot to iedzīvotāju īpatsvaram, kuriem ir 65 un vairāk gadu, no 17,1 % 2008. gadā līdz 30 % 2060. gadā un tajā pašā laikposmā — no 4,4 % līdz 12,1 % to cilvēku daļai, kuriem ir 80 un vairāk gadu;
E. whereas the EU-27 population is projected to grow older, with the proportion of the population aged 65 and over rising from 17.1% in 2008 to 30% in 2060, and rising for people aged 80 and over from 4.4% to 12.1% over the same period,
F. tā kā ir paredzams, ka strādājošo iedzīvotāju skaits kļūs salīdzinoši mazāks, un tā kā aizvien svarīgāk ir darba tirgū iekļaut tādas grupas, kas šobrīd tajā nav aktīvas;
F. whereas the working population is predicted to become relatively smaller, and the inclusion of groups currently not active in the labour market becomes increasingly important,
G. tā kā dzimums ir nozīmīgs faktors novecošanas procesā, jo sieviešu paredzamais dzīves ilgums ir aptuveni par sešiem gadiem ilgāks nekā vīriešu paredzamais dzīves ilgums un no statistikas datiem par ES 27 valstīm izriet, ka vīrieši dzīvo līdz 76 gadiem, bet sievietes — 82 gadiem, un tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem atšķirība starp sieviešu un vīriešu veselīgas dzīves paredzamo ilgumu ir daudz mazāka — 61,6 gadi vīriešiem un 62,3 gadi sievietēm;
G. whereas gender is a significant factor in ageing as life expectancy is about six years longer for women than for men, with statistics for the EU-27 in 2007 showing men living to 76 years old and women to 82 years old, and whereas , contrastingly, Eurostat figures show that the gap between the healthy life expectancy of men and women is much narrower: 61.6 years for men and 62.3 years for women,
H. tā kā sievietēm ir lielāka iespējamība būt trūcīgām un saņemt ierobežotu pensiju, jo sevišķi tām sievietēm, kuras ir vecākas par 65 gadiem un kuras bieži vien saņem pensiju, kas tikai nedaudz pārsniedz iztikas minimumu, — tas notiek dažādu iemeslu dēļ: piemēram, lielās atšķirības starp sieviešu un vīriešu atalgojumu dēļ, kas tiešā veidā ietekmē pensijas apjomu; tādēļ, ka viņas ir uz laiku pārtraukušas vai beigušas strādāt, lai uzņemtos ģimenes rūpes, vai tāpēc, ka viņas ir strādājušas savu vīru uzņēmumos, galvenokārt tirdzniecības un lauksaimniecības nozarē, nesaņemot atalgojumu un neveicot maksājumu sociālās apdrošināšanas sistēmā, un tā kā attiecībā uz šīm sievietēm risks būt trūcīgām ir vēl lielāks,
H. whereas women are traditionally at greater risk of poverty and limited pensions, especially women aged over 65, who are often in receipt of pensions barely above the minimum subsistence level for various reasons such as the wide gender pay gap, which directly affects pension rights, the fact that they have taken a break from or stopped work to take on family responsibilities, or the fact that they have worked in their husband’s undertaking, mainly in the business and agriculture sectors, without remuneration and without social security affiliation, and whereas in times of economic recession the risk of falling into poverty is even greater for these women,