natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka finanšu tirgus pārskatāmība, efektīvas konkurences normas un piemērots regulējums, kā arī pārraudzība arī turpmāk būs izšķiroši faktori, ņemot vērā finanšu tirgus globalizāciju un nepieciešamību garantēt patērētāju tiesības; tāpēc aicina Komisiju iekļaut Eiropas iniciatīvās, kas saistītas ar Kopienas Lisabonas programmu, finanšu tirgus jautājumus;
Is of the opinion that financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation and supervision will continue to be crucial in view of the globalisation of financial markets and of the need to ensure consumer rights; calls on the Commission, therefore, to elaborate the financial market issues into European-wide initiatives in the framework of the Community’s Lisbon programme;
aicina Komisiju un dalībvalstis aizsargāt patērētāju tiesības un vēlmes, stingri īstenojot tiesību aktus par izstrādājumu, jo īpaši rotaļlietu, drošumu, un pastiprināt centienus, lai uzlabotu tirgus uzraudzību un valsts kontroli un noteiktu aizliegumus bīstamiem nezināmas izcelsmes izstrādājumiem, un lai novērstu prasībām neatbilstošu vai nedrošu izstrādājumu nonākšanu tirgū vai nodrošinātu šādu izstrādājumu izņemšanu no tirgus vai atsaukšanu no patērētājiem, tostarp ja ir pierādāma ārzemju ražotāju un importētāju maldinoša uzvedība un/vai maldinošu vai krāpniecisku izcelsmes marķējumu izmantošana;
Calls on the Commission and the Member States to defend consumer rights and expectations by strict enforcement of product safety laws and, particularly, toy safety laws, and to step up efforts to improve market surveillance, national inspections and bans on dangerous products of unidentified source, and to prevent noncompliant or unsafe products from being placed on the market or to ensure that they are withdrawn or recalled from the market, including when there is evidence of deceptive behaviour and/or use of fraudulent or misleading origin markings by foreign producers and importers;
atzīst, ka Eiropai nepieciešama straujāka inovāciju pārvēršanās jaunos izstrādājumos un pakalpojumos; tādēļ atbalsta Komisijas prasību pēc „zināšanu trijstūra”, proti, pētniecības, izglītības un inovācijām; gaida efektīvākus ieguldījumus jaunās prasmēs, mūžizglītībā un mūsdienīgās izglītības un apmācības sistēmās;
Acknowledges that Europe needs faster transformation of innovation into new products and services; supports, therefore, the Commission’s demand for a ‘knowledge triangle’ of research, education and innovation; expects more effective investment in new skills, lifelong learning and modern education and training systems;
atbalsta nepieciešamību veicināt tautsaimniecības pārstrukturēšanu, veicot jauninājumus vadības procesos, procedūrās un organizatoriskajās struktūrās; uzskata, ka jaunām uzņēmējsabiedrībām šajā jomā vajadzīgas gan labākas kapitāla ieguves iespējas, gan vairāk radošas pieejas un ka tās piedāvā daudz iespēju mazajiem uzņēmumiem un jauniešiem;
Advocates the need to support a restructuring of the economy driven by innovation in managerial processes, procedures and organisational structures; is of the opinion that new companies in this field need more access to capital and more creativity and that they offer many opportunities for small businesses and the younger generation;
pauž pārliecību, ka tirgus ražīguma, izplatīšanas un finanšu pakalpojumu uzlabošanos var panākt, paplašinot un stiprinot dalībvalstu, īpaši eirozonas valstu, tautsaimniecības reformu koordināciju, un modernizējot tautsaimniecību, proti, cenšoties veikt vairāk ieguldījumu tehnoloģijā; atbalsta integrētu ekonomikas pārvaldību, pamatojot šo pieeju ar integrācijas pievienoto vērtību;
Believes that improvement of productivity in market, distribution and financial services could be achieved by broadening and strengthening coordination of economic reforms in different Member States, in particular within the eurozone, and modernising the economy by increasing our efforts in investments in technology; supports an integrated economic governance approach based on the added value of integration;
atzīmē Komisijas starplaika ziņojumā pausto priekšlikumu apvienot ES dažādās politiskās iniciatīvas, lai īstenotu saskaņotu rīcību, risinot iekšējos un ārējos uzdevumus; šajā sakarībā prasa izstrādāt „saprātīgas un zaļas” ES izaugsmes iniciatīvu, kurā apkopoti visi patlaban svarīgākie ES ekonomiskie instrumenti, proti, Stabilitātes un izaugsmes pakts, integrētās pamatnostādnes un ilgtspējīgas attīstības stratēģija; mudina Komisiju nākt klajā ar patiesi atjauninātām integrētajām pamatnostādnēm 2008.–2010. gadam;
Takes note of the proposal in the Commission’s interim report to bring the different EU policy initiatives together in the interests of responding coherently to internal and external challenges; calls in this context for the development of an ‘EU smart green growth initiative’ bringing together all the main existing EU economic instruments, namely the Stability and Growth Pact, the Integrated Guidelines and the Sustainable Development Strategy; urges the Commission to present genuinely updated Integrated Guidelines for 2008-2010;
uzskata, ka ES institucionālās attīstības tendences veicinās ekonomikas politikas nostādņu efektīvu koordināciju un nodrošinās atbilstību starp integrētajām pamatnostādnēm un valstu reformu programmām; tādēļ aicina Komisiju gādāt par to, lai valstu reformu programmās vairāk tiktu ievērotas integrētās vadlīnijas, un sniegt dalībvalstīm ar konkrētās valsts situāciju saistītus ieteikumus, izveidojot rādītājus dalībvalstu darbības efektivitātes novērtēšanai;
Believes that EU institutional developments should facilitate efficient coordination of economic policies and ensure consistency between the Integrated Guidelines and the National Reform Programmes; calls on the Commission, therefore, to ensure stronger references to the Integrated Guidelines in the National Reform Programmes and country‑specific recommendations to Member States by setting up indicators measuring the performance of Member States;
norāda, ka Eirogrupas, Ekonomikas un finanšu komitejas, Finanšu pakalpojumu komitejas un Ekonomikas politikas komitejas darba pārredzamība ir visai svarīga ES tautsaimniecības politikas pasākumu efektīvai saskaņošanai un īstenošanai;
Points out that transparency of the work performed by the Eurogroup, the Economic and Financial Committee (EFC), the Financial Services Committee (FSC) and the Economic Policy Committee (EPC) is vital for efficient coordination and implementation of EU economic policy actions;
pauž pārliecību, ka ir nepieciešama lielāka atbildība un labāka izpratne par Eiropas reformu programmām, un ka nepieciešams stiprināt Eiropas Parlamenta, dalībvalstu parlamentu un ar ekonomikas stratēģijas izstrādi saistītā Eiropas Padomes sastāva nozīmi;
Is convinced that improved ownership and better understanding of the Europe-wide reform program is necessary and that the role of the European Parliament and the national parliaments needs to be strengthened, together with the formations of the Council of Ministers engaged in setting economic strategy;
uzskata, ka vēl joprojām nepieciešami uzlabojumi ES Lisabonas stratēģijas pārvaldībā, īpaši attiecībā uz tādiem aspektiem kā ciešāka sadarbība starp attiecīgajiem Eiropas Padomes sastāviem, īpaši uzsverot valsts reformu programmu pienācīgu saskaņošanu, paredzot dalībvalstīm pietiekami ilgu laiku nacionālo reformu programmu izstrādāšanai, ES ikgadējā Eiropadomes pavasara sanāksmē pieņemot galīgo atjaunināto versiju vai apstiprinot integrētās pamatnostādnes, un uzsverot EP tiesības uz visaptverošu apspriešanos;
Is of the opinion that ‘EU Lisbon governance’ still needs to be improved, in particular regarding the following aspects: closer coordination among relevant formations of the Council of Ministers, with particular emphasis on properly coordinated National Reform Programmes, allowing sufficient time for Member States to draw up their National Reform Programmes by finally updating or confirming the Integrated Guidelines at the yearly EU Spring Council, and full consultation rights for the EP;
atkārtoti pauž nožēlu, ka Parlaments, Padome un Komisija joprojām nav vienojušies par nepārprotamu plānu un prakses kodeksu, kas nodrošinātu šo triju iestāžu pienācīgu sadarbību un pilnīgu iesaistīšanos atbilstošās turpmākajās darbībās saistībā ar integrētajām politikas pamatnostādnēm kā Lisabonas stratēģijas sevišķi nozīmīgiem instrumentiem; šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumus ciešai sadarbībai starp šīm trijām ES iestādēm sakarā ar integrēto politikas pamatnostādņu gaidāmo pārskatīšanu;
Regrets once again that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of the three EU institutions concerned in the appropriate further handling of the integrated policy guidelines as key instruments of the Lisbon Strategy; calls in this connection on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for close cooperation between the three EU institutions with a view to the impending revision of the integrated policy guidelines;
Ieinteresēto pušu iesaistīšana
Stakeholder involvement
aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt valstu parlamentu, reģionālo un vietējo varas iestāžu, darba tirgus partneru un ieinteresēto pilsoniskās sabiedrības aprindu atbildību un iesaistīšanos Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo īpaši valstu reformu programmu norisē;
Calls on the Commission and the Member States to promote ownership and enhance the involvement of the national parliaments, regional and local authorities, the social partners and civil society stakeholders in the framework of the Lisbon Strategy and, in particular, within the National Reform Programme process;
atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu uzklausīt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un to pārstāvju viedokļus un rezultātā izstrādāt Eiropas iniciatīvu „ Small Business Act ”; pauž cerību, ka sociālajā dialogā būs saklausāms mazo uzņēmumu viedoklis un ka politikas nostādņu izstrādē pilnībā tiks ievērots princips „ think small first ”, t.i., pirmām kārtām ievērotas mazo uzņēmumu vajadzības;
Welcomes the proposed Commission consultation with SMEs and their representatives and the subsequent design of ‘The Small Businesses Act’ for Europe; hopes that the voice of small businesses will be heard in the social dialogue and that the principle of ‘think small first’ will be fully integrated into policy making;
gaida iespēju iesaistīties nodarbinātības pamatnostādņu pārskatīšanas apspriešanā saskaņā ar Līguma 128. panta 2. punktu; mudina Komisiju un Padomi paredzēt Parlamentam pietiekami daudz laika šā uzdevuma izpildei, jebkurā gadījumā — ne mazāk kā piecus mēnešus;
Looks forward to fulfilling its consultative role, as defined in Article 128(2) of the Treaty, in the revision of the Employment Guidelines; urges the Commission and the Council to allow Parliament the necessary time, and in any event no less than five months, to carry out its duty;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Parliaments and Governments of the Member States.
iesniedza Jiří Maštálka, Sahra Wagenknecht un Helmuth Markov
by Jiří Maštálka, Sahra Wagenknecht and Helmuth Markov
par Eiropas interesēm — panākumiem globalizācijas laikmetā
on the European Interest: succeeding in the age of globalisation
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas interesēm – panākumiem globalizācijas laikmetā
European Parliament resolution on the European Interest: succeeding in the age of globalisation
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Eiropas intereses – panākumi globalizācijas laikmetā" (COM(2007)0581),
having regard to the Commission communication, 'the European Interest: Succeeding in the age of globalisation' (COM(2007)0581),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Laiks palielināt apgriezienus Jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība" (COM(2006)0030),
having regard to the Commission communication, 'Time to move up a gear: the new partnership for growth and jobs' (COM(2006)0030),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Eiropas intereses – neatliekamās reformas Lisabonas stratēģijas panākumiem" (COM(2003)0685),
having regard to the Commission communication, 'Education and Training 2010: the success of the Lisbon Strategy hinges on urgent reforms' (COM(2003)0685),
ņemot vērā 2007. gada 18.,19. un 20. janvārī Berlīnē notikušās nodarbinātības un sociālo lietu ministru neformālās sanāksmes secinājumus "Labs darbs",
having regard to the conclusions of the informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Berlin on 'Good Work' on 18, 19 and 20 January 2007,
ņemot vērā 2007. gada 5. un 6. jūlijā Gimaraišā notikušās nodarbinātības un sociālo lietu ministru neformālās sanāksmes secinājumus par 12 pamatpunktiem kā risināt nākotnes problēmas,
having regard to the conclusions of the informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães on '12 key points to face the challenges ahead' on 5 and 6 July 2007,
tā kā tautsaimniecības politika attiecas uz darbību, kas valdībām jāveic tautsaimniecības jomā, lai īstenotu ilgtermiņa ilgtspējīgu attīstību vides, tautsaimnieciskajā un sociālajā aspektā, novēršot nabadzību un bezdarbu, lai atbilstu ES pilsoņu vajadzībām;
whereas economic policy refers to the actions that governments have to take in the economic field to deliver long-term sustainable development in its environmental, economic and social dimensions, overcoming poverty and unemployment, in order to meet the needs of the EU citizens,
tā kā Eiropas rezultāti tautsaimniecības jomā 2006. gadā bija labāki un pārsniedza iepriekšējo gadu rezultātus; tā kā pašreizējie finanšu satricinājumi rada nenoteiktību un varētu pastiprināt izaugsmes samazināšanos; tā kā nebūtiskā Eiropas Komisijas rudens prognožu pārskatīšana, varētu būt pagrieziena punkts tautsaimniecības ciklā, ja vien tirgus pārredzamība un politikas veidotāju piemērota reakcija neatjaunos patērētāju uzticību;
whereas the European economy achieved better results in 2006 and exceeded those of previous years; whereas, however, the current financial upsets are creating uncertainty and could aggravate a slowdown of growth and whereas the slight revision of the autumn forecasts by the Commission could also mark a turning point in the economic cycle unless transparency of the markets and appropriate reactions of policy makers reaffirm consumers' trust,
tā kā paplašinātā ES, kas ar 500 miljoniem pilsoņu ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, ir kļuvusi par globālu dalībnieku un galveno pasaules standartu noteicēju; tā kā tas veids, kā ES veic globālā dalībnieka uzdevumu, sekmējot agresīvāku ārējo stratēģiju tirgu atvēršanai un tirgus daļu iegūšanai pasaulē, ir jāatmet;
whereas the enlarged EU, which represents one of the biggest markets in the world with 500 million citizens, has become a global player and a main setter of global standards; whereas the way in which the EU fulfils this role as a global player - promoting a more aggressive external strategy to open markets and conquer market shares in the world - needs to be abandoned;
tā kā mijiedarbība eirozonā ir spēcīgāka nekā ES kopumā; tā kā šī mijiedarbība vēl nav īstenojusies efektīvos un konsekventos politikas procesos;
whereas the interdependence within the euro area is stronger than in the EU as a whole, and whereas this does not yet translate into effective and coherent policy processes;
tā kā nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās nav pietiekama, tā jāpapildina ar darbavietu drošību, labiem darba apstākļiem, algu un obligātiem sociālajiem standartiem;
whereas increased levels of employment are not in themselves sufficient to tackle poverty and social exclusion unless they are accompanied by job security, good working conditions, a living wage, and minimum social standards;
tā kā iespēja pārskatīt Lisabonas instrumentu komplektu jāizmanto, lai pārveidotu Integrētās pamatnostādnes, atspoguļotu jaunos uzdevumus un novērstu trūkumus, kā arī pašreizējo saistību nekonsekvenci;
whereas the opportunity to review the Lisbon tool kit should be used to revamp the Integrated Guidelines in order to reflect new challenges and deal with deficiencies and the lack of coherence between the current commitments,
tā kā saskaņā ar Integrētajām pamatnostādnēm Eiropas Nodarbinātības stratēģijai (ENS), kā arī jo īpaši nacionālajām reformu programmām (NRP) un NRP ieviešanas ziņojumiem nepieciešama lielāka pārredzamība, pārraudzības kapacitāte un līdzdalības veicināšana;
whereas the European Employment Strategy (EES) needs more visibility, monitoring capacity and participatory impetus under the revised Integrated Guidelines, in particular in the National Reform Programmes (NRP) and the NRP implementation reports,
tā kā NRP īstenošanas ziņojumi rāda, ka visvājāk politika tiek īstenota nestabilas nodarbinātības situācijas uzlabošanas jomā, kā arī izglītībai un apmācībai paredzēto investīciju palielināšanas jomā;
whereas implementation reports on the NRPs show that the sectors in which policy implementation is weakest are those of improving the situation of precarious employment and stepping up investment in education and training,
tā kā tautsaimniecības izaugsme, nodarbinātība, darbs, nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana ir cieši saistītas; tā kā strādājošo nabadzības novēršana aizvien biežāk tiek uzsvērtā kā svarīgs nodarbinātības un iekļaušanas politikas uzdevums; tā kā tāpēc ir ļoti svarīgi atjaunot Integrēto pamatnostādņu līdzsvaru, lai sasniegtu to mērķus sociālajā un vides jomā un ņemtu vērā dažādo nozaru sinerģiju;
whereas there is a strong interrelationship between economic growth, employment, the fight against poverty and social inclusion; whereas working poverty is increasingly highlighted as a key challenge in both employment and social inclusion policies; whereas it is therefore essential to re-balance the Integrated Guidelines to deliver on their social and environmental targets and consider the synergies between the different areas,
tā kā iepriekšminētās nodarbinātības un sociālo ministru neformālās sanāksmes Gimaraišā secinājums bija, ka sociālā iekļaušana ir būtisks ilgtspējīgas attīstības faktors Eiropā, jo tā nodrošina instrumentus iespēju radīšanai visiem, kā arī tā pozitīvi ietekmē nodarbinātību un cilvēka attīstību;
whereas the above-mentioned informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães concluded that social inclusion is a fundamental dimension of sustainable development strategies in Europe as it provides the tools to create opportunities for all and has positive effects on employment, skills and human development,
tā kā daudziem pasākumiem nacionālajā reformu politikā ir skaidri izteikta negatīva ietekme uz sociālās iekļaušanas politiku, īpaši pasākumiem, kuru mērķis ir kvalitatīvas un labi apmaksātas darbavietas, turpretim sociālās iekļaušanas mērķi un politika joprojām nav iekļauta nacionālo reformu programmu procesā;
whereas many measures in the National Reform Programme process have clear negative effects on social inclusion policies, especially measures targeting quality and well-paid employment, while social inclusion objectives and policies are still often absent in the National Reform Programme process,
uzsver, ka ES ilgtspējīgas attīstības mērķi savā teritorijā var sasniegt tikai aktīvi un vienoti darbojoties globālā mērogā; tāpēc uzstāj, ka jāatmet pašreizējā pieeja "Globālā Eiropa" kas pūlas panākt tirgus atvēršanu un liberalizāciju pasaules mērogā; uzsver nepieciešamību veidot konsekventu ES politikas ārējo dimensiju, kas veicinās būtisku pāreju uz ilgtspējīgas globālas attīstības modeli; uzskata, ka attiecībā uz godīgas tirdzniecības programmu sadarbībai un ilgtspējīgai attīstībai jāsāk piemērot visaptverošas ārpolitikas pieeju;
Stresses that the EU can only achieve its objective of sustainable development internally by being active and united on the global stage; insists therefore that the current 'Global Europe' approach pushing for market opening and liberalisation worldwide must be abandoned; emphasises the need to develop a coherent external dimension of EU policies promoting a fundamental transition towards a model of sustainable global development; considers that a comprehensive external policy approach focusing on fair cooperation has to embark on a fair trade agenda for cooperation and sustainable development;
uzsver, ES – globālā dalībnieka, kā arī viena no galvenajiem ieguvējiem no pasaules atvērtās ekonomikas, kā pasaules lielākā preču eksportētāja un importētāja, kā pasaules lielākā pakalpojumu eksportētāja, kā ārvalstu tiešo ieguldījumu otra lielākā saņēmēja un devēja – jauno nozīmi; uzskata, ka ES ir liela atbildība risinot globālus jautājumus un veidojot kopējās ārējās ekonomikas politikas instrumentus, lai atbilstīgi veicinātu ilgtspējīgu vides, sociālo un tautsaimniecības attīstību;
Emphasises the emerging importance of the EU as a global player and one of the major beneficiaries of the open world economy, as the world's larger exporter and importer of goods, the world's largest exporter of services the second largest destination and origin of Foreign Direct Investment; considers that, as such, it has a strong responsibility to tackle global issues and create common foreign economic policy tools to adequately promote environmentally, socially and economically sustainable development;
uzsver, ka 2006. gadā, eksportam pieaugot par 8 %, ES paplašināja galvenā pasaules eksportētāja lomu, taču uzsver, ka eksporta pārpalikums veido tikai ap 0.3 procentu punktiem no NKP pieauguma eirozonā;
Points out that in 2006 the EU expanded its leading role as a world champion exporter, with an 8 % growth in exports, but underlines the fact that the export surplus only accounts for about 0.3 percentage points of the current GDP growth in the euro area;
uzskata, ka pieaugošais ES eksporta pārpalikums gan attiecībā uz precēm, gan pakalpojumiem, padziļina nelīdzsvarotību pasaulē un tāpēc jāveic pasākumi, lai ierobežotu līdzsvara trūkumu ārējā tirdzniecībā un palielinātu iekšzemes pieprasījumu, jo īpaši tajās valstīs, kur eksporta pārpalikumi ir ļoti lieli; šajā sakarā uzsver, ka nevienu no galvenajām problēmām ES – atšķirības dzīves līmenī un masveida bezdarbu – nevar atrisināt, palielinot eksporta pārpalikumu;
Considers that growing EU export surpluses in both goods and services are aggravating worldwide imbalances and that measures should therefore be taken to rein in foreign trade imbalances and boost domestic demand, especially in those countries with particularly large export surpluses; notes in this connection that neither of the central problems facing the EU - the disparities in living standards and mass unemployment - can be solved by increasing export surpluses;
atzīmē, ka uzņēmumu nodokļu likmes ES samazinājušās straujāk nekā citās ESAO valstīs; uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības un nodarbinātības veicināšanai ir nepieciešams, lai dalībvalstis ierobežo konkurenci nodokļu jomā, samazina nodokļu slogu darba ņēmējiem un patērētājiem, kā arī nodrošina, ka uzņēmumi un tie, kuri gūst ienākumus no kapitāla, sniedz lielāku ieguldījumu sabiedrisko pakalpojumu un pārvietošanās finansēšanā;
Notes that corporation tax rates have fallen more sharply in the EU than in other OECD countries; regards it as necessary, in order to foster sustainable development and employment, that Member States curb tax competition between them, reduce the tax burden on employees and consumers and ensure that businesses and those deriving income from capital once again make a greater contribution to financing public services and transfers;
pauž kritiku attiecībā uz PVN pieauguma tendencēm, kas iedarbojas regresīvi un samazina pieprasījumu; aicina dalībvalstis paaugstināt nodokļus luksus precēm; uzsver, ka lielāki nodokļi labklājībai varētu palīdzēt kontrolēt valsts budžetu;
Criticises the upward trend of VAT rates in the EU, which has a regressive effect and reduces demand; calls instead on Member States for higher taxes to be imposed on luxury goods; stresses that higher taxes on wealth could help to bring public budgets under control;