natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. tā kā spēkā esošajiem Eiropas tiesību aktiem, kas nepastarpināti attiecas uz vides jautājumiem, vajadzētu nodrošināt saskaņotu bāzi, kas stiprinātu ES spēju pārvarēt klimata pārmaiņu ietekmi;
L. whereas the existing European legislation directly addressing environmental issues should provide coherent foundations for enhancing the EU’s ability to cope with the impact of climate change,
M. tā kā rīcībai Eiropas līmenī (tajā skaitā adaptācijai klimata pārmaiņām) gan ilgtermiņā, gan īstermiņā vajadzētu iedibināt visaugstākā līmeņa vides saudzēšanas standartus un panākt atbilstību tiem;
M. whereas action taken at European level should set and meet the highest standards in terms of respect for the environment, in both the short and long term (including adaptation to climate change),
4. uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt valstu adaptācijas plānus, pamatojoties uz kopēju Eiropas sistēmu, lai dalībvalstis varētu plānot adaptācijas pasākumus un informēt par tiem; uzskata, ka šādos plānos jāietver riska un apdraudējuma kartes attiecībā uz infrastruktūru un iekārtām, kuras nelabvēlīgu laikapstākļu gadījumā varētu apdraudēt vidi vai sabiedrības veselību; prasa, lai šāda informācija būtu pieejama sabiedrībai un citām dalībvalstīm;
Highlights the importance of establishing national adaptation plans based on a common European framework enabling the Member States to plan and communicate their adaptation efforts; considers that such plans need to include risk and hazard maps showing infrastructure and installations that could pose a risk to the environment or to public health should adverse weather events occur; calls for such information to be made available to the public and the other Member States;
6. uzsver, ka galvenajām darbības jomām, kas norādītas Baltajā grāmatā, turpmāk jāpiešķir prioritātes atbilstīgi laikam, kad sagaidāmas ietekmes dažādās sekas Eiropā, lai efektīvāk novirzītu pieejamos resursus;
Emphasises that the main areas of action identified in the White Paper should be further prioritised according to the timeframe in which different consequences are expected to occur in Europe, in order to channel the available resources more effectively;
Zināšanu bāzes radīšana
Developing the knowledge base
12. uzskata, ka ir jāpiešķir finansējums klimata pētījumiem, kurus lietderīgāk veikt Eiropas līmenī un kuri nodrošinās stabilu pamatu, lai izstrādātu politiku attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām;
Is of the opinion that it is necessary to earmark funding for climate research, which can be done more effectively at European level and will provide a sound basis for developing climate change adaptation policies;
15. uzsver, cik piemērotas ir līdzdalīgās pētniecības metodes, piemēram, tās, kuras tiek veicinātas ES 7. pētniecības pamatprogrammas „Zinātnes un sabiedrības” programmā, ar kuru tiek atbalstīta kopīga zināšanu uzkrāšana sadarbībā ar kopienām un vietējām varas iestādēm, lai noteiktu labākās stratēģijas adaptācijai reģionālā un vietējā līmenī un nodrošinātu labāku zināšanu izplatīšanu;
Emphasises the relevance of participatory research methods such as those encouraged within the ‘Science in Society’ programme under the EU’s 7th research framework programme, which facilitate joint knowledge-building in conjunction with communities and local authorities with a view to determining the best adaptation strategies at regional and local levels and ensuring better dissemination of knowledge;
18. uzsver satelītu pakalpojumu nozīmi — jo īpaši glābšanas pasākumos dabas katastrofu gadījumā; aicina visas iesaistītās puses nodrošināt, lai GMES sāktu pilnībā darboties, cik drīz vien iespējams;
Emphasises the importance of satellite-based services, notably for rescue activities in the event of natural disasters; calls on all those involved to make GMES fully operational as soon as possible;
Adaptācijas integrācija ES politikas virzienos
Integrating adaptation into EU policies
19. uzsver, ka jāpieņem starpnozaru pieeja, kuras pamatā būtu rūpes par ekosistēmu izturētspēju, dzīvotņu un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, kā arī par ekosistēmiskajiem pakalpojumiem, un jānodrošina, lai pasākumu sinerģija un saskaņotība būtu paredzēta visos attiecīgo nozaru politikas virzienos;
Emphasises the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience, habitat and biodiversity protection and the services provided by ecosystems, and to ensure synergy and coherence among the measures to be taken as part of all relevant sector-specific policies;
23. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK)
Emphasises the importance of ensuring active implementation of the Water Framework Directive (2000/60/EC)
24. uzsver, ka ir svarīgi īstenot Plūdu direktīvu, kurā noteikti visaptveroši mehānismi gan klimata pārmaiņu rezultātā palielināta plūdu riska novērtēšanai un pārraudzībai, gan adaptācijas pieeju izstrādei, kā arī uzsver tās priekšrocības, ko sniedz izturētspējīga vide un izturētspējīgas ekosistēmas attiecībā uz plūdu riska uzraudzību un plūdu ietekmes mazināšanu;
Stresses the importance of the implementation of the Floods Directive which provides a comprehensive mechanism for assessing and monitoring increased risks of flooding due to climate change and for developing adaptation approaches, along with the benefits of a resilient environment and resilient ecosystems when it comes to monitoring and minimising the impact of floods;
25. uzsver, ka jāpalielina lauksaimniecības ekosistēmu izturētspēja, ilgtspējīgāk izmantojot resursus, jo īpaši ūdeni un augsni, aktīvi izskaužot praksi, kas nav ilgtspējīga un ūdens patēriņa dēļ nepiemērotu kultūraugu stādīšanu, un attiecībā uz sēklām un dzīvnieku šķirnēm, efektīvāk izmantojot bioloģisko daudzveidību sugas ietvaros un starp tām;
Emphasises the need to enhance resilience of the agricultural ecosystems by more sustainable use of natural resources, in particular of water and soil, by actively discouraging unsustainable practices and the planting of crop types that are not suitable because of their water consumption and by making greater use of intra- and inter-species biodiversity when it comes to seeds and animal breeds;
30. pauž bažas par to, ka pēdējo gadu laikā Eiropa ir cietusi no ugunsgrēkiem, kuros gāja bojā vairāk nekā 400 000 hektāru meža viena gada laikā; atzīmē, ka, ugunsgrēkiem notiekot šādā apjomā, jo īpaši Dienvideiropā, meži nespēj atjaunoties, un tas atstāj smagas ekoloģiskas, kā arī ekonomiskas un sociālas sekas; atzīmē arī, ka 2007. gada neparastie laikapstākļi noveda pie milzīga apjoma ugunsgrēkiem — parādības, kas visticamāk nākamajos gados atkārtosies; turklāt atzīmē, ka globālā sasilšana palielināsies vismaz nākamajos 30 gados un tas īpaši skars konkrētus reģionus, kuri ir izteikti jutīgi pret klimata pārmaiņām;
Expresses its concern that in recent years Europe has suffered from fires destroying more than 400 000 hectares of forest per year; notes that with fires occurring on this scale, especially in southern Europe, forests are unable to regenerate, and that this has serious ecological consequences and economic and social effects; also notes that the unusual weather conditions experienced in 2007 led to the phenomenon of mega-fires, something which is likely to recur more often in years to come; further notes that global warming will increase over the next 30 years at least, and that this will primarily affect specific regions particularly vulnerable to climate change;
33. iesaka Komisijai izstrādāt pētniecības programmas, lai izpētītu, kā meži reaģēs uz augstākiem CO 2 līmeņiem, augstāku temperatūru un sausumu;
Recommends that the Commission draw up research programmes to investigate the reaction of forests to higher levels of CO 2 , higher temperatures and drought;
37. stingri mudina Komisiju nodrošināt, lai integrētās piekrastes zonas apsaimniekošanas ieteikumi tiktu atjaunināti, pastiprināti un īstenoti, piesaistot visas ar jūrām un okeāniem saistītās politikas nozares;
Strongly urges the Commission to ensure that the Integrated Coastal Zone Management recommendations are reinforced and implemented in the wider context of the Integrated Maritime Policy, bringing together all the sectoral policies relating to the sea and the oceans;
42. uzskata, ka piekrastes teritorijām un salām jābūt tiesīgām uz prioritāriem adaptācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka tās ir īpaši jutīgas pret klimata pārmaiņu ietekmi un ir blīvi apdzīvotas, un risks to ekonomikai ir ļoti augsts;
Takes the view that coastal and island areas should be eligible for priority adaptation measures, given that they are particularly vulnerable to the effects of climate change and are densely populated, and that the economic stakes are very high;
Veselība un sociālā politika
Health and social policies
55. mudina Komisiju īstenot tās plānu iekļaut klimata ietekmes aspektus būvnormatīvos (piemēram, Eirokodos), lai uzlabotu to ēku pretestību, kas atrodas riskam pakļautās teritorijās;
Encourages the Commission to go ahead with its plan to incorporate climate impacts into construction standards (such as Eurocodes) in order to improve the resilience of buildings located in risk-prone areas;
58. uzsver, ka transporta nozarei arī jābūt Eiropas stratēģijas klimata pārmaiņu jomā neatņemamai daļai, un aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, iesniegt Eiropas klimata un transporta tiesību aktu kopuma priekšlikumu;
Stresses the need for the transport sector to form an integral part of the European strategy on climate change, and calls on the Commission to put forward a proposal for a European climate and transport package as soon as possible;
63. uzsver arī — lai veicinātu mūsdienīgu un ilgtspējīgu transporta politiku, ES finanšu plānošanas 2014.–2020. gada periodā jāpiešķir pienācīgs finansiālais atbalsts prioritāriem Eiropas dzelzceļa tīkla, jūras transporta un ūdensceļu projektiem;
Stresses also that in order to promote a modern and sustainable transport policy, the appropriate financial support needs to be provided to priority TEN railway, maritime and waterways projects during the next EU financial programming period (2014-2020);
68. saistībā ar reaktoru dzesēšanu atzīmē, ka karstuma viļņu laikā kodoliekārtu drošība ir īpaši apdraudēta, tā ir problēma, kura var īpaši negatīvi ietekmēt apkārtējos ūdeņus, kā arī piegādes pasūtījumu drošumu;
Notes, in relation to the cooling of reactors, the particular risks posed to the safety of nuclear installations during heat waves, a problem which can have potentially significant negative environmental impacts on surrounding waters and security of supply implications;
70. uzsver, ka klimata pārmaiņu dēļ mainīsies enerģijas izmantošana ēkās un lielākā problēma, kura šajā sakarā jārisina, ir ēku pārkaršana; uzskata, ka īpaša uzmanība šajā jautājumā jāvelta dabiskai dzesēšanai, mehāniskai dzesēšanai, enerģijas galapatēriņa efektivitātei un labai telpiskai plānošanai;
Emphasises that energy use in buildings will change as a result of climate change , and that t he greatest challenge here lies in tackling the overheating of buildings ; takes the view that n atural cooling, mechanical cooling, energy performance and well thought-out spatial planning should play an important role in this respect ;
75. ņemot vērā to, ka Natura 2000 ir galvenais balsts ES politikas centieniem saglabāt ekosistēmas mainīgajos klimatiskajos apstākļos, prasa aktīvi pārvaldīt Natura 2000 teritorijas, un citas attiecīgās teritorijas, saņemot no ES un dalībvalstīm pienācīgu finansējumu un cieši sadarbojoties un apspriežoties ar vietējām kopienām, un turklāt uzsver, ka vajadzīgas vadlīnijas, lai nodrošinātu dabisko platību savienojamību, kā arī caurlaidīgu ainavu veidošanu; uzsver — kā tas jau ir teikts Komisijas ietekmes novērtējumā ( SEC(2008)2887 ), kas pievienots Komisijas paziņojumam „Ceļā uz ES stratēģiju par invazīvajām sugām” — vēl joprojām ir daudz jāpēta invazīvo sugu invāzijas apjomi un to pārvietošanās ceļi, to ietekme uz ekosistēmām un klimata pārmaiņu ietekme uz bioloģiskajām invāzijām;
Given that NATURA 2000 forms the central pillar of EU policy efforts to maintain ecosystems in changing climate conditions, calls for active management of NATURA 2000 sites and of other relevant landscapes, with proper financing from the EU and Member States and based on close cooperation with and consultation of local communities, and stresses, further, the need for guidelines to ensure connectivity between natural areas; stresses that, as stated in the Commission Impact Assessment ( SEC(2008)2887 ) annexed to the Commission Communication ‘Towards an EU strategy on invasive species’, there is still a lot to learn about the magnitude and pathways of invasive species, how they impact on ecosystems, and how climate change will affect biological invasions;
78. uzsver, cik svarīgi ir pētīt svešu sugu invāziju Eiropas ekosistēmās (piemēram, tropiskās jūras sugas Vidusjūrā) un izstrādāt piemērotus politikas virzienus, lai ar to cīnītos;
Stresses the importance of studying the phenomenon of the invasion of European ecosystems by alien species (e.g. tropical marine species in the Mediterranean) and of developing suitable policies to counter it;
Kultūras mantojums
Cultural heritage
Struktūra un pārvaldība
Structure and governance
91. lūdz Komisiju pilnībā izmantot jaunās tiesības, kas tai piešķirtas ar Lisabonas līguma 260. pantu, lai izpildītu savu līgumu uzraudzītājas lomu;
Asks the Commission to exercise fully the new rights the Lisbon Treaty gives it under Article 260 in order to fulfil its role as guardian of the Treaties;
97. uzsver, ka klimata pārmaiņu novēršanai un vides aizsardzībai noteiktie mērķi ir jāintegrē ES kohēzijas politikas konverģences un izaugsmes mērķos, tomēr ar tiem nav jāizstāj tradicionālie struktūrpolitikas uzdevumi;
Stresses that the objectives of climate change and environmental protection should be integrated into the EU cohesion policy’s convergence and growth objectives, without replacing the traditional tasks of structural policy;
98. mudina Komisiju steidzamā kārtā un saskaņā ar ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju
98 Urges the Commission to put forward, in keeping with the EU Sustainable Development Strategy
Pārskats par ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (ES IAS), Padomes dokuments Nr. 10917/06. iesniegt ceļvedi katras nozares to subsīdiju reformām, kuras būtiski negatīvi ietekmē vidi, lai ar laiku šīs subsīdijas atceltu pilnībā; turklāt uzsver, ka līdzekļus, kas iegūti, pateicoties šai reformai, jānovirza adaptācijas centieniem un videi draudzīgām darbavietām;
Review of the EU Sustainable Development Strategy (EU SDS), Council document 10917/06. , and as a matter of urgency, a Road Map for the sector-by-sector reform of subsidies that have a considerable negative impact on the environment, with a view gradually to eliminating them; stresses, further, that financial resources made available through this reform should be directed towards adaptation efforts and green jobs;
101. atbalsta Komisiju tās prasībā, lai Padome atsāktu Solidaritātes fonda regulas pārskatīšanas procesu, lai tādējādi efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk varētu risināt jautājumus saistībā ar dabas vai cilvēka izraisīto katastrofu nodarīto kaitējumu;
Supports the Commission in urging the Council to reactivate the process of the revision of the Solidarity Fund Regulation (EUSF), which will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner;
Convenient solutions to an inconvenient truth: ecosystem-based approaches to climate change , Pasaules Banka, Vides departaments, 2009. gads un The Natural Fix?
Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change , World Bank, Environment Department, 2009, and The Natural Fix?
107. pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā un jāpastiprina vadošā loma starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu, un uzskata, ka jebkāda kavēšanās ar šādu pasākumu veikšanu palielinās nelabvēlīgu vides, ekonomikas un sociālo seku risku un, visticamāk, radīs lielākas izmaksas;
Is firmly convinced of the need for the European Union to retain and reinforce its leadership role in the international fight against global warming, and believes that any delay in taking such action will heighten the risk of adverse environmental, economic and social effects and be likely to generate higher costs;
a. rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izplatību;
a. developed countries, in order to increase the spread of renewable technologies;
b. jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tās cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ietekmē visneaizsargātākos reģionus šajās valstīs, vienmēr ievērojot katra reģiona īpatnības un par kritēriju izmantojot to jaunattīstības valstu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, ar kuriem tiek organizēta starptautiskā sadarbība, un
b. developing countries, in order to support their fight against climate change affecting the most vulnerable regions of such countries, always with due regard to the particular circumstances of each region, the criterion being the social and economic development of those regions of developing countries with which international cooperation is organised; and
c. trešām valstīm, kuras robežojas ar ES un kurās klimata pārmaiņu sekas ir līdzīgas tām, ko novēro ES teritorijā;
c. third countries adjoining the EU in which the effects of climate change are similar to those observed within the EU;
Ietekmes un adaptācijas vadības grupa
Impact and adaptation Steering Group
Komisijas progresa ziņojums
Commission progress report
Apkopojot būtiskākās klimata pārmaiņu radītās sekas, var secināt, ka tās izpaužas šādi — samazinās lietainu dienu skaits, tomēr palielinās nokrišņu intensitāte, samazinās sniega daudzums, kā arī palielinās sausuma periodu skaits.
The main impacts of Climate change can be summarised as fewer rainy days but more intense precipitations, decreased volumes of snowfall, and increased drought periods.
Šie faktori tieši ietekmē zemes ģeogrāfiskos apstākļus, pastiprinot augsnes eroziju un palielinot plūdu risku, vienlaikus samazinot sniega daudzumu, kas savukārt kavē pazemes ūdeņu spēju neatkarīgi atjaunoties.
This directly impacts on the geography of land, augmenting soil erosion processes and flood risk, whilst reducing snowfall that, in turn, hampers the ability of underground aquifers to recharge independently.
Pašreizējā prakse ūdenssaimniecības jomā uzskatāmi parāda, kādēļ pieejas jāpielāgo pašreizējo resursu pārvaldībai.
Current practises of water management provide an important demonstration of why we need adapt our approaches towards current resource management.
Nokrišņi lietus veidā pēc iespējas ilgāk jāsaglabā vietā, kur tie nolīst, savukārt sakarā ar pastiprināto risku, kas saistīts ar pēkšņiem plūdiem, ūdenstilpes būtu jāpielāgo tā, lai paildzinātu ūdens aizturēšanas periodus.
Rain needs to be kept as long as possible where it falls and water bodies should be adapted to increase retention times, due to the increased risks associated with flash floods.
Upju gultnes jāapsaimnieko pareizi, lai šādas apsaimniekošanas rezultātā iegūto ūdens daudzumu izmantotu elektroenerģijas ražošanai.
River beds have to be managed in a proper way, with waterfalls that result from such management being harnessed for electricity generation.
Ilgāki sausuma periodi palielinās meža ugunsgrēku risku.
Longer droughts will increase the risk of forest fires.
Šajā gadījumā adaptācija izpaudīsies tādējādi, ka, retinot mežu, tiks samazinātas uguns izcelšanās iespējas, un tādējādi samazināsies meža ugunsgrēku uzliesmojumi un izplatības ātrums.
In this case, adaptation will consist of decreasing fire loads by thinning the forest which will, in turn decrease the occurrence and speed of fire outbreak.
Meža un lauksaimniecības biomasas atlikumu izmantošana faktiski būs nozīmīgs ieguldījums adaptācijas spēju palielināšanā.
In fact, an important contribution to the adaptation capability will come from the exploitation of forest and agricultural biomass residuals.
Adaptācijas pasākumiem ir būtiska nozīme, lai stātos pretī dinamiskajām klimata pārmaiņu radītajām problēmām un arī lai uzlabotu Eiropas Savienības iespējas drošības un pakalpojumu ziņā.
Adaptation measures are fundamental in order to confront the dynamic challenges of climate change, whilst also improving the safety and service capabilities of the European Union.
Makroadaptācija ir svarīgs pasākums, kas ļaus uzlabot pašreizējās ārkārtas situāciju vadības sistēmas, apvienojot satelītnovērojumus un uz zemes bāzētu ierīču novērojumus, lai īstermiņā prognozētu nopietnas dabas katastrofas, turklāt tas ir saistīts ar samazināšanas pasākumiem, bet nav identificējams ar tiem.
Macro-Adaptation is a fundamental undertaking which would allow us to improve our current emergency management systems by combining satellite and ground based observations, for nowcasting of severe events and is linked to mitigation but does not identify with it.
Tomēr šajā Baltajā grāmatā ir izklāstīts tikai sagatavošanās darbs, kura mērķis ir nodrošināt plašākus politikas principus, uz kuriem pamatojoties vēlāk var izstrādāt nepieciešamos plānus un stratēģijas.
This White Paper, though, is only a preparatory work that aims to give a broad policy framework from which necessary plans and strategies can later be developed.
Ņemot vērā šo mērķi, mūsu sagatavotajā ziņojumā nav ietvertas nekādas īpašas atsauces uz daudziem faktiem vairākās politikas jomās, bet ir izklāstīta vispārējā stratēģiskā pieeja, kā palielināt ES pretestību klimata pārmaiņu sekām.
Defined by this intent, our initiative report does not contain specific references on many details on a number of policy areas but outlines a general strategic approach on increasing the resilience of the EU to the impacts of climate change.
Kad tiks izstrādāti īpaši politikas plāni, noteikti vajadzēs veikt rūpīgu analīzi, jo īpaši par finansējuma aspektu.
When the specific policy plans will be elaborated there will certainly be space for a thorough analysis, especially on the financing aspect.
Faktiski līdzekļu apmēru varēs noteikt tikai tad, kad būs skaidrība par mērķi, kas jāsasniedz.
Funds, in fact, can be defined only when there is a clear idea of what has to be achieved.
Būtiskākie visaptverošas adaptācijas stratēģijas jautājumi ir šādi: uzsvars uz komunikāciju (datu vākšana un izplatīšana attiecīgajos valsts un vietējos tīklos), tostarp skaidra izpratne par to, kā kopīgiem spēkiem īstenot adaptācijas pasākumus, ņemot vērā valsts, reģionālā un vietējā mēroga adaptācijas spēju un šo pasākumu teritoriālo ietekmes zonu; uzsvars uz labas pārvaldības struktūru, nodrošinot patiesu politikas efektivitāti; ar adaptāciju klimata pārmaiņām saistītas politikas ietveršana visās pārējās ES politikās.
The main points of a comprehensive adaptation strategy should be: an emphasis on communication (collecting and distributing data to relevant National and local networks) including a clear understanding of how the adaptation efforts should be shared based on National, regional and local adaptation capacities and their territorial footprint; focus on a good governance structure for a real policy effectiveness; mainstreaming of climate adaptation policy into all other EU policies.
Teritoriālajai dimensijai vairs nevajadzētu būt par mērķi tādai svarīgai politikai kā adaptācija, un tai būtu jākļūst par operatīvu dimensiju, tādēļ ļoti svarīga problēma ir zemes apsaimniekošana un saskaņota plānošana.
The territorial dimension should be an operational dimension, not anymore an objective for such an important policy as adaptation; hence the crucial problem is land management and its coherent planning.
Daži Baltajā grāmatā minētie ierosinājumi norāda uz nepieciešamību pievērsties jautājumam par attiecībām starp adaptāciju klimata pārmaiņām un cilvēku un dzīvnieku veselību.
Some suggestions to the White Paper point to the necessity to approach the relation between climate change adaptation and human and animal health.
par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”
on the Commission White paper: "Adapting to climate change: Towards a European framework for action"
Atzinumu sagatavoja: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias