natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai dalībvalstis varētu noskaidrot atsevišķu ĢM šķirņu piemērotību konkrētajiem audzēšanas apstākļiem, ĢM materiāla pieejamību nedrīkst ierobežot.
In order for Member States to be able to investigate the compatibility of a certain GM-variety with a specific receiving environment, access to the GM material must not be restricted.
26.a punkts – 1. punkts
Article 26 a – paragraph 1
26.b pants – 1. daļa – ievaddaļa
Article 26 b – paragraph 1 – introductory part
Dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu visu vai konkrētu to ĢMO audzēšanu , par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kas sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kuras laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja
Member States may adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs authorised in accordance with Part C of this Directive or Regulation (EC) No 1829/2003, and consisting of genetically modified varieties placed on the market in accordance with relevant EU legislation on the marketing of seed and plant propagating material, in all or part of their territory, provided that:
Dalībvalstis , izskatot katru gadījumu atsevišķi, var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu audzēt konkrētus ĢMO vai ĢMO grupas, ko definē, pamatojoties uz kultūraugu šķirni vai raksturīgām īpašībām, vai visus ĢMO , par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kas sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kuras laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja
Member States may adopt, on a case - by case - basis, measures restricting or prohibiting the cultivation of particular GMOs or of group s of GMOs defined by crop or trait or of all GMOs authorised in accordance with Part C of this Directive or Regulation (EC) No 1829/2003, and consisting of genetically modified varieties placed on the market in accordance with relevant EU legislation on the marketing of seed and plant propagating material, in all or part of their territory , provided that:
26.b pants – 1. daļa – a apakšpunkts
Article 26 b – paragraph 1 – point a
a) šie pasākumi pamatojas uz apsvērumiem, kas nav saistīti ar novērtējumu par negatīvu ietekmi uz veselību un vidi , ko varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū,
(a) those measures are based on grounds other than those related to the assessment of the adverse effect on health and environment which might arise from the deliberate release or the placing on the market of GMOs;
a) šie pasākumi pamatojas uz
(a) those measures are based on
i) zinātniski pamatotiem apsvērumiem, kas saistīti ar ietekmi uz vidi , ko varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū, un kas papildina to ietekmi uz vidi, kura jau apsvērta, saskaņā ar šīs direktīvas C daļu veicot novērtējumu par ietekmi uz vidi, vai uz apsvērumiem, kas saistīti ar riska pārvaldību.
i) scientifically justified grounds relating to environmental impacts which might arise from the deliberate release or the placing on the market of GMOs and which are complementary to the environmental impacts examined during the scientific assessment of the impacts on the environment conducted under Part C of this Directive, or grounds relating to risk management .
Šajos pamatojumos var būt iekļauta:
T hose grounds may include:
– nepieciešamība novērst pret pesticīdiem rezistentu nezāļu un kaitēkļu rašanos;
- the prevention of the development of pesticide resistance amongst weeds and pests;
– ĢM šķirņu invāzija vai izplatība vai varbūtība, ka šīs šķirnes var sajaukties ar vietējām kultūrām vai savvaļas augiem;
- the invasiveness or persistence of a GM variety, or the possibility of interbreeding with domestic cultivated or wild plants;
– tādas negatīvas ietekmes uz vietējo vidi novēršana, kuru izraisa ar ĢMO audzēšanu saistītas izmaiņas lauksaimniecības praksē;
- the prevention of negative impacts on the local environment caused by changes in agricultural practices linked to the cultivation of GMOs;
– tādas lauksaimniecības prakses saglabāšana un attīstība, kurai ir vislielākais potenciāls saskaņot ražošanu ar ekosistēmas ilgtspēju;
- the maintenance and development of agricultural practices which offer a better potential to reconcile production with ecosystem sustainability ;
– vietējās bioloģiskās daudzveidības, tostarp noteiktu dzīvotņu un ekosistēmu vai noteikta veida dabas un ainavas iezīmju, saglabāšana;
- the maintenance of local biodiversity, including certain habitats and ecosystems, or certain types of natural and landscape features;
– piemērotu datu trūkums, pretrunīgi dati vai ilgstoša zinātniska neskaidrība par ĢMO izplatīšanas iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp uz bioloģisko daudzveidību, dalībvalsts vai reģiona teritorijā;
- the absence of adequate data or the existence of contradictory data or persisting scientific uncertainty concerning the potential negative impacts of the release of GMOs on the environment of a Member State or region, including on biodiversity;
ii) apsvērumiem par sociālekonomisko ietekmi.
ii) grounds relating to socio-economic impacts .
– līdzāspastāvēšanas pasākumu neizpildāmība vai lielas to izmaksas, vai šādu pasākumu īstenošanas neiespējamība īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, mazas salas vai kalnu reģioni;
- the impracticability or the high costs of coexistence measures or the impossibility of implementing coexistence measures due to specific geographical conditions such as small islands or mountain zones;
– nepieciešamība aizsargāt lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidību;
- the need to protect the diversity of agricultural production;
– nepieciešamība nodrošināt sēklas materiāla tīrību;
- the need to ensure seed purity;
iii) citiem apsvērumiem, starp kuriem var būt zemes izmantojums, pilsētu un lauku teritoriju plānošana vai citi leģitīmi faktori;
iii) other grounds that may include land use, town and country planning, or other legitimate factors;
26.b pants – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)
Article 26 b – paragraph 1 – point a a (new)
aa) ja šos pasākumus nosaka attiecībā uz Savienības līmenī jau atļautām kultūrām, dalībvalstis nodrošina, lai lauksaimniekiem, kas likumīgi audzē šīs kultūras, pietiktu laika pabeigt kārtējo audzēšanas sezonu;
(aa) in cases where those measures concern crops which are already authorised at Union level, Member States ensure that farmers who cultivated such crops legally have sufficient time to finish the current cultivation season;
26.b pants – 1. daļa – ab apakšpunkts (jauns)
Article 26 b – paragraph 1 – point a b (new)
ab) šajos pasākumos ir ņemtas vērā vietējās lauksaimniecības un kultūras tradīcijas;
(a b ) those measures respect local agricultural and cultural traditions;
26.b pants – 1. daļa – ac apakšpunkts (jauns)
Article 26 b – paragraph 1 – point a c (new)
ac) par šiem pasākumiem iepriekš ir veikta vismaz trīsdesmit dienu ilga sabiedriskā apspriešana;
(ac) those measures have been the subject of a prior public consultation lasting at least 30 days;
Lai atbildīgās iestādes varētu pieņemt lēmumus, kas balstīti uz pilnīgu informāciju, ir jādod iespēja iesaistītajām personām paust savu viedokli pirms šādu pasākumu pieņemšanas, jo tie var ietekmēt dažādas nozares.
To enable the competent authorities to take informed decisions, the parties concerned must be able to notify their observations before the adoption of such measures, which could have an impact on various sectors.
26.b pants – 1. daļa – b apakšpunkts
Article 26 b – paragraph 1 – point b
b) tie atbilst Līgumiem.
b) those measures are in conformity with the Treaties.
b) tie atbilst Līgumiem , jo īpaši proporcionalitātes principam .
b) those measures are in conformity with the Treaties, in particular the principle of proportionality .
26.b pants – 1.a daļa (jauna)
Article 26 b – paragraph 1 a (new)
Dalībvalstis šādus pasākumus publisko, lai tie ir pieejami visiem attiecīgajiem uzņēmējiem, tostarp audzētājiem, vismaz trīs mēnešus pirms audzēšanas sezonas sākuma.
Member States shall make publicly available any such measure to all operators concerned, including growers, at least three months before the start of the growing season.
Ja atļauja audzēt attiecīgo ĢMO tiek dota vēlāk nekā trīs mēnešus pirms audzēšanas sezonas sākuma, dalībvalstis šos pasākumus publisko pēc to pieņemšanas.
In the event that the GMO concerned is authorised less than three months before the start of the growing season, Member States shall make those measures publicly available upon their adoption.
Direktīva 2001/18/EK
Directive Directive 2001/18/EC
26.b pants – 1.b daļa (jauna)
Article 26 b – paragraph 1 b (new)
Dalībvalstis šos pasākumus pieņem uz laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, un tos pārskata, kad tiek atjaunota ĢMO atļauja.
Member States shall adopt those measures for a maximum of five years and shall revi ew them when the GMO authorisation is renewed .
26.b pants – 2. daļa
Article 26 b – paragraph 2
Atkāpjoties no Direktīvas 98/34/EK, dalībvalstis, kuras plāno pieņemt pamatotus pasākumus saskaņā ar šo pantu, informatīvos nolūkos dara tos zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai vienu mēnesi pirms to pieņemšanas.”
By way of derogation to Directive 98/34/EC, Member States that intend to adopt reasoned measures under this Article shall communicate them to the other Member States and to the Commission, one month prior to their adoption for information purposes ’ .
Atkāpjoties no Direktīvas 98/34/EK, dalībvalstis, kuras plāno pieņemt pasākumus saskaņā ar šo pantu, informatīvos nolūkos dara tos zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai vienu mēnesi pirms to pieņemšanas.
By way of derogation to Directive 98/34/EC, Member States that intend to adopt measures under this Article shall communicate them to the other Member States and to the Commission, one month prior to their adoption for information purposes.
Vārds „pamatotus” šeit nav nepieciešams.
The word ‘reasoned’ is not necessary.
Šim vārdam raksturīga subjektivitāte, un tas var nevajadzīgi ierobežot dalībvalstu iespējas.
It is subjective and may unnecessarily restrict possibilities for Member States.
26.ba pants (jauns)
Article 26 b a (new)
1.a Iekļauj šādu pantu:
(1a) The following Article is inserted:
„26.ba pants
‘Article 26ba
Prasība par atbildību
Liability requirements
Dalībvalstis izveido vispārēju, obligātu finansiālās atbildības un garantiju sistēmu, izmantojot, piemēram, apdrošināšanu, kuru attiecina uz visiem uzņēmējiem un kura nodrošina, ka piesārņotājs maksā par netīši izraisītām sekām vai kaitējumu, kas var rasties ĢMO apzinātas izplatīšanas vai tirgū laišanas dēļ.”
Member States shall establish a general mandatory system of financial liability and financial guarantees, for example through insurance, which applies to all business operators and which ensures that the polluter pays for unintended effects or damage that might occur due to the deliberate release or the placing on the market of GMOs.’
Ja dažādās dalībvalstīs piemēro atšķirīgus audzēšanas noteikumus, ir vēl jo svarīgāk paredzēt, lai katrā dalībvalstī būtu stingra sistēma, tādējādi nodrošinot, ka piesārņotājs maksā par netīši izraisītām sekām vai kaitējumu.
If different cultivation rules apply in different Member States, it is even more important that each Member State has a strict system in place in order to ensure that the polluter pays for unintended effects or damages.
Līdz šim tradicionālie vai bioloģiskie lauksaimnieki bieži vien nav bijuši pietiekami aizsargāti pret piesārņojumu ar ĢMO.
So far, conventional or organic farmers are often not adequately protected from possible contaminations with GMOs.
26.bb pants (jauns)
Article 26 b b (new)
1.b Iekļauj šādu pantu:
(1b) The following Article is inserted:
„26.bb pants
‘ Article 26 b b
Komisija ierosina saskaņotus noteikumus, saskaņā ar kuriem uzņēmēji var izmantot norādes, kas apliecina ĢMO neesamību produktos.”
The Commission shall propose harmonised conditions under which operators may make use of terms indicating the absence of GMOs in products. ’
2010. gada 13. jūlija pamatnostādnēs par kultūraugu līdzāspastāvēšanu ir minēts, ka dalībvalstis var noteikt pasākumus, lai novērstu ekonomiskās sekas, kas saistītas ar ĢMO piejaukumu līmenī, kurš nesasniedz Kopienas marķēšanas robežvērtību 0,9 %.
The 13 July 2010 guidelines on the co-existence of crops state that Member States may take measures to avoid the economic implications of the presence of GMOs below the Community 0.9% labelling threshold.
Lai novērstu konkurences kropļojumus, Kopienas līmenī būtu jāsaskaņo noteikumi par to, kā uzņēmēji var izmantot norādes, kas apstiprina ĢMO neesamību produktos.
To avoid distortions of competition, the conditions under which operators may make use of terms indicating the absence of GMOs in products should be harmonised at Community level.
Šī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .
This Regulation shall enter into force on the […] day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību ir noteikts ļoti stingrs regulējums, kas — kā tiek uzskatīts — pienācīgas piemērošanas gadījumā dotu iespēju panākt cilvēku dzīves un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus nodrošinot pareizu iekšējā tirgus darbību.
Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council of 12 March 2001 on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms (GMOs) and Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council of 22 September 2003 on genetically modified food and feed establish a very tight framework which, if correctly enforced, should offer a high level of protection of human life and health, animal health and welfare, the environment and consumer interests, whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
Direktīvā noteikts, ka ĢMO var laist tirgū tikai tad, ja ir veikts īpašs vides risku novērtējums saskaņā ar II pielikumu un pamatojoties uz informāciju, ko sniedzis atļaujas prasītājs un kas norādīta III pielikumā.
The Directive only allows GMOs to be placed on the market if a specific environmental risk assessment has been carried out in accordance with the principles set out in Annex II and on the basis of information provided by the notifier and specified in Annex III.
Direktīvas II pielikumā, kurā noteikti vides risku novērtēšanas principi, paredzēta prasība ņemt vērā tiešu un netiešu, tūlītēju un kavētu ietekmi, kā arī analizēt kumulatīvu ilgstošo ietekmi, kas saistīta ar ĢMO izplatīšanu un laišanu tirgū.
Annex II, which establishes the principles applicable to the environmental risk assessment, requires that direct and indirect immediate and delayed effects be taken into account, as well as an analysis of the cumulative long-term effects relevant to the release and the placing on the market of the GMO.
Kumulatīva ilgstošā ietekme ir tādas sekas, kas sniegto piekrišanu rezultātā uzkrājas un rodas cilvēku veselībā un vidē, tostarp faunā un florā, augsnes auglībā, organisko vielu noārdīšanās procesos augsnē, barības ķēdē, bioloģiskajā daudzveidībā, dzīvnieku veselībā un problēmās, kas saistītas ar rezistenci pret antibiotikām.
These cumulative long-term effects refer to the accumulated effects of consents on human health and the environment, including on flora and fauna, soil fertility, soil degradation of organic material, the feed/food chain, biological diversity, animal health and resistance problems in relation to antibiotics.
Direktīvas II un III pielikumā ir skaidri noteikts, ka jāveic pētījumi par izplatīšanas apstākļiem un uztvērējvidi, īpaši rūpīgi izpētot uztvērējvides, kurās audzēšana paredzēta, kā arī sniedzot informāciju par ĢMO un vides mijiedarbību.
Annexes II and III of the Directive specify the need to conduct studies on the conditions of release and the receiving environment, involving an in-depth study of the receiving environments in which cultivation is foreseen, as well as information on the interactions between the GMOs and the environment.
Direktīvas III līdz VII pielikumā ir noteiktas prasības par monitoringa, kontroles, atkritumu apstrādes un avārijas novēršanas plāniem, kuros paredzētas monitoringa metodes, izplatīšanas kontrole, atkritumu apstrāde un, galvenais, tādi avārijas novēršanas plāni, kas dod iespēju nelabvēlīgas ietekmes gadījumā izmantot skarto apgabalu sanācijas, to izolācijas, cilvēku veselības un vides aizsardzības metodes.
Annexes III to VII call for information on monitoring, control, waste treatment and emergency response plans, covering monitoring techniques, control of the release, waste treatment and especially emergency response plans to allow the introduction of methods for decontamination of the areas affected, isolation of the affected areas, and the protection of human health and the environment should undesirable effects occur.
Turklāt Direktīvā 2001/18, konkrēti tās 19. pantā „Piekrišana”, ir precizēts, ka tādu ĢMO, par kura laišanu tirgū ir saņemta piekrišana, tikai tad var lietot visā Kopienā bez turpmākās izziņošanas, ja ir stingri ievēroti īpašie lietošanas nosacījumi un tajos skaidri noteiktās vides un/vai ģeogrāfiskie apgabali.
Directive 2001/18 also states in Article 19 entitled ‘Consent’ that when a consent has been given for the placing on the market of a GMO, it can be used without further notification in so far as the specific conditions of use and the environments and/or geographical areas stipulated in these conditions are strictly adhered to.
Šis priekšlikums radīts apstākļos, kad Eiropas sabiedrības viedoklis ilgstoši ir nelabvēlīgs ĢMO izplatīšanai un to lietošanai lauksaimniecībā.
This proposal is made against the backdrop of persistent opposition within European public opinion to the release of GMOs and their use in agriculture.
Saskaņā ar jaunāko aptauju, ko Eirobarometrs veicis par šo jautājumu un kas publicēta 2010. gada oktobrī, 61 % eiropiešu uzskata, ka „viņiem bažas rada ĢMO uzturā un barībā”, un tāda pati respondentu daļa (61 %) nepiekrīt priekšlikumam veicināt plašāku ĢMO izmantošanu uzturā un barībā.
According to the latest Eurobarometer survey on this issue published in October 2010, 61% of Europeans consider that GM food makes them feel uneasy and the same proportion (61%) disagree with the idea that the development of GM food should be encouraged.
Tikai 21 % piekrīt (58 % nepiekrīt) apgalvojumam, ka „uzturā un barībā izmantoti ĢMO nekaitē nākamajām paaudzēm”.
Only 21% agree (as opposed to the 58% who disagree) with the statement that ‘GM food is safe for future generations’.
Mazāk nekā ceturtdaļa Eiropas iedzīvotāju piekrīt viedoklim, ka „uzturā un barībā izmantoti ĢMO nav bīstami videi”; vairāk nekā 53 % nepiekrīt šim apgalvojumam (ceturtdaļai nav sava viedokļa).
Less than a quarter of European citizens (23%) agree with the idea that ‘GM food does no harm to the environment’, whilst over 53% disagree with this statement (and a quarter ‘don’t know’).
Visbeidzot, nevienā valstī lielākā daļa respondentu nepiekrīt apgalvojumam, ka ĢMO audzēšana ir noderīga valsts tautsaimniecībai.
Finally, in no country was there a majority of respondents who agreed with the statement that GM food is good for the national economy.
Tas, ka Eiropas sabiedrība neuzticas ĢMO lietošanai lauksaimniecībā, pirmām kārtām ir saistīts ar paviršu Direktīvas 2001/18 īstenošanu.
The lack of trust placed by European public opinion in agricultural GMOs is first and foremost related to the fact that Directive 2001/18 has not been seriously enforced.
Taisnība, ka pieteikumu iesniedzēji nav veikuši paredzētos pētījumus, proti, pētījumus par ietekmi ilgtermiņā, pētījumus uztvērējvidēs pirms ĢMO lietošanas vai ņemta vērā sociālekonomiskā ietekme.
The studies envisaged are not in fact conducted by the parties requesting authorisation, be they the studies on long-term effects, the prior studies on receiving environments, or the consideration of socio-economic impacts.
Nav ievērotas direktīvā noteiktās prasības par risku novērtēšanu, un šī nepilnīgā īstenošana skaidrojama ar to, ka vairākas dalībvalstis ir iebildušas pret ĢMO audzēšanu savā teritorijā.
The requirements in the Directive regarding risk assessment are not being observed, and these shortcomings in its implementation explain the opposition encountered in several Member States to the cultivation of GMOs on their territory.
Šeit vietā ir piebilst, ka audzēšana un ģenētiski modificētu augu sēklu izplatīšana konkrētā teritorijā nav tas pats, kas piekrišana laist tirgū un patērēšana, kā arī preču un produktu brīva aprite, uz ko šis dokuments neattiecas.
It should be emphasised here that the cultivation and release of GM plants on the national territory is a separate issue from those of authorisations for marketing and consumption and the freedom of movement of goods and products, which are not covered by this text.
Padome 2008. gada 4. decembrī vienprātīgi pieņemtajos secinājumos pieprasīja stiprināt vides novērtējuma un pārraudzības noteikumus; tā atzīmēja, ka pilnvarās, ko Komisija devusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, ir ietverta ģenētiski modificētu augu ilgtermiņa ietekmes uz vidi sīkāka novērtēšana, kā arī risku sīkāka novērtējuma paplašināšana.
In its conclusions which it adopted unanimously on 4 December 2008, the Council called for the strengthening of environmental assessment and of monitoring arrangements; it noted that the mandate given by the Commission to EFSA included a detailed assessment of the long-term environmental effects of GM plants (GMPs), and development of the detailed risk assessment.
Padome saskaņā ar tiesību aktiem ir prasījusi jo īpaši ņemt vērā ģenētiski modificēto augu potenciālo ekoloģisko ietekmi uz vidi, kur tos ievieš, noteikt ES ģeogrāfiskos reģionus, kur šos ģenētiski modificētos augus drīkst izplatīt, kā arī izvēlēties piemērotus paņēmienus, tostarp eksperimentālas metodes, lai izvērtētu potenciālo ilgtermiņa iedarbību.
In accordance with the legislation, the Council asks in particular that consideration be given to the potential ecological effects of the GMPs in receiving environments, identification of the EU geographic regions where the GMPs may be released, and selection of appropriate techniques to assess the potential long-term effects including experimental methodologies.
Padome arī uzstāja, ka stingrāk jānosaka ģenētiski modificētu augu novērtēšanas kritēriji un prasības, lai nodrošinātu saskaņotus apdraudējuma novērtējumus ģenētiski modificētiem augiem, kas rada aktīvās vielas, uz kurām attiecas Direktīva 91/414/EEK, un apdraudējuma novērtējumi attiecīgajiem augu aizsardzības produktiem.
The Council also called for a stricter definition of the criteria and requirements for assessing GMPs, with the need to ensure coherence between risk assessments of GMPs which produce active substances covered by directive 91/414/EEC and those of the corresponding plant protection products.
Padome arī izvirzīja prasību, ka atļauju piešķīrējiem jāveic regulāra un padziļināta pārraudzība un jāpublisko tās rezultāti, lai atklātu iespējamās kaitīgās ietekmes, kas minētas direktīvā.
The Council also demanded that regular and in-depth monitoring be performed and disclosed by authorisation holders in order to detect any potentially adverse effects foreseen by the Directive.
Ir jāizstrādā pārraudzības pasākumi, savukārt to rezultāti jānosūta Komisijai un rezultātiem jābūt sabiedrībai pieejamiem.
The monitoring activities should be developed, and the findings forwarded to the Commission and made available to the general public.
Taču līdz šim neviens vērā ņemams pārraudzības pētījums nav veikts un kontroles sistēmas nav ieviestas.
No serious monitoring study has, however, been carried out to date, and the control systems are not in place.