natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dalībvalstis sniedz pierādījumus par soda sankciju noteikumu efektivitāti Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā minētajos energoefektivitātes rīcības plānos.
Member States shall provide evidence for the effectiveness of the rules on penalties in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC
Svarīgi analizēt dalībvalstu uzlikto soda sankciju efektivitāti.
It is important to make an analysis of the effectiveness of the penalties applied by Member States.
Ēkas energoefektivitāti nosaka, pamatojoties uz aprēķināto vai faktisko enerģiju , ko gadā patērē, lai izpildītu dažādas vajadzības, kas saistītas ar tās tipisku lietošanu, un tā atspoguļo apkures siltumenerģijas pieprasījumu un dzesēšanas siltumenerģijas pieprasījumu (enerģija, kas vajadzīga, lai novērstu pārkaršanu), lai uzturētu ēkai paredzētos temperatūras apstākļus.
The energy performance of a building shall be determined on the basis of the calculated or actual annual energy that is consumed in order to meet the different needs associated with its typical use and shall reflect the heating energy needs and cooling energy needs (energy needed to avoid over-heating) to maintain the envisaged temperature conditions of the building.
Ēkas energoefektivitāti nosaka, pamatojoties uz aprēķināto vai faktisko primārās enerģijas daudzumu , ko gadā patērē, lai izpildītu dažādas vajadzības, kas saistītas ar tās ierasto lietošanu, un tā atspoguļo apkures siltumenerģijas pieprasījumu un dzesēšanas siltumenerģijas pieprasījumu (enerģija, kas vajadzīga, lai novērstu pārkaršanu), lai uzturētu ēkai paredzētos temperatūras apstākļus.
The energy performance of a building shall be determined on the basis of the calculated or actual annual primary energy that is consumed in order to meet the different needs associated with its customary use and shall reflect the heating energy needs and cooling energy needs (energy needed to avoid over-heating) to maintain the envisaged temperature conditions of the building.
Attiecīgā gadījumā enerģijas patēriņu izlīdzina ar ēkā saražoto enerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
Consumption shall be balanced where applicable against energy produced by energy from renewable sources on site.
Ēku energoefektivitātes aprēķināšanas metodoloģijā ir jāņem vērā nākamā ēku paaudze un jo īpaši pašpietiekamu ēku potenciāls, kuras pašas ražos un patērēs enerģiju.
The methodology for calculating the energy performance of buildings should take into account the next generation of buildings, and in particular the potential of self-sufficiency in buildings that will both produce and consume energy.
Tāpēc vispārējās aprēķinu pamatnostādnēs ir jāņem vērā gan patēriņš, gan iekšējā ražošana.
Therefore the general framework for the calculation should consider both consumption and internal production.
Ēkas energoefektivitāti izsaka pārredzamā veidā un tajā ietver arī skaitlisku norādi uz oglekļa dioksīda emisiju un primārās enerģijas izmantošanu.
The energy performance of a building shall be expressed in a transparent manner and shall also include a numeric indicator of carbon dioxide emissions and primary energy use.
Ēkas energoefektivitāti izsaka pārredzamā veidā un tajā ietver arī skaitlisku norādi uz primārās enerģijas izmantošanu , izsakot to kWh/m 2 gadā .
The energy performance of a building shall be expressed in a transparent manner and shall also include a numeric indicator of primary energy use , expressed in kWh/m 2 per year .
Ēku energoefektivitātes aprēķina metodē jāņem vērā Eiropas standarti.
The methodology of calculation of energy performance of buildings should take into account European standards.
Ēku energoefektivitātes aprēķina metodē jāizmanto Eiropas standarti un attiecīgie Kopienas tiesību akti, tostarp Direktīva 2009/.../EK [par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu] .
The methodology of calculation of energy performance of buildings shall use European standards and relevant Community legislation, including Directive 2009/.../EC [ on the promotion of the use of energy from renewable sources ] .
Lai nodrošinātu pārredzamību un salīdzināmību, ir jānosaka kopēja ēku energoefektivitātes vienība, ko izsaka ar primārās enerģijas pieprasījumu. kWh/m 2 gadā ir vienīgā mērvienība, kas sniedz šādu ticamu informāciju.
A common unit for the energy performance of a building, expressed in terms of primary energy demand, should be set to ensure transparency and comparability. kWh/m2 per year is the only unit that provides such reliable information.
Turklāt ir jāņem vērā attiecīgos ES tiesību aktos iekļautās aprēķinu metodes.
Furthermore, calculations methods included in relevant EU legislations must be taken into account.
Nesen pieņemtā direktīva par atjaunojamo enerģiju ir skaidrs aprēķinu piemērs, lai aprēķinātu siltumsūkņu pārnesto atjaunojamās enerģijas neto daudzumu.
The recently adopted Directive on renewable energies is a clear case when calculating for example the net amount of renewables transferred by heat pumps.
I pielikums – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)
Annex I – point 2 – subparagraph 1 a (new)
Novērtējot ēkā patērētās elektroenerģijas energoefektivitāti, koeficientā, ko piemēro pārrēķinam no galīgās uz primāro enerģiju, ņem vērā visu attiecīgo elektroenerģijas avotu gada vidējo svērto vērtību.
When assessing the energy performance of electricity use in a building, the conversion factor from final to primary energy shall take into consideration the annual weighted average of the appropriate electricity fuel mix.
Ar šo grozījumu tiek novērsts risks, ka ēkas energoefektivitāti varētu mainīt, vienkārši izvēloties citu elektroenerģijas piegādātāju.
The proposed amendment avoids the risk of altering the energy performance of a building by simply switching the electricity supplier.
Patiesībā elektroenerģijas ražošanas efektivitāte ir atkarīga no izmantotā kurināmā un tehnoloģijām.
The efficiency in generating electricity, in fact, varies according to fuel and technology used.
I pielikums – 3. punkts – a apakšpunkts – ii punkts
Annex I – point 3 – point a – point ii
ii) izolācija; kas panākta, izmantojot pieejamos materiālus ar viszemāko siltuma vadītspēju.
(ii) insulation; as achieved by the lowest thermally conductive materials available;
Izolācijas metodes ir ļoti būtisks elements ēkas energoefektivitātes noteikšanā.
Insulation techniques are a crucial element for determining the energy efficiency of a building.
Dalībvalstis, nosakot ēku energoefektivitātes mērķus, ņem vērā visefektīvāko tirgū pieejamo izolācijas putuplasta izolējošo vērtību.
Member States shall consider the isolating value of the most performing insulating foams available in the market when setting the energy efficiency objectives for buildings.
I pielikums – 3. punkts – c apakšpunkts
Annex I – point 3 - point c
c) gaisa kondicionēšanas ierīces;
(c) air-conditioning installations;
c) gaisa kondicionēšanas ierīces , tostarp dzesēšanas sistēmas ;
(c) air-conditioning installations , including cooling systems ;
Lai aprēķinātu ēku energoefektivitāti, ir svarīgi ņemt vērā apkures, dzesēšanas un ventilāciju sistēmu mijiedarbību.
To calculate energy performance of buildings, it is important to consider the interaction between heating, cooling and ventilation systems.
Piemēram, sistēmas, kurās iekļauti siltuma atgūšanas mehānismi, var sekmēt efektīvāku enerģijas izmantošanu.
E.g. systems including heat recovery mechanisms can contribute to more efficient energy use.
Piemēram, siltums, kas izplūst no vienas telpas dzesēšanas laikā, var tikt izmantots citas telpas apsildīšanai.
E.g., heat extracted from one room during cooling may be used for heating another room.
Siltuma apmaiņu var veikt arī starp ieplūstošo un izplūstošo gaisu, izmantojot siltuma atgūšanas ventilāciju, kas samazinās enerģijas izmantošanu dzesēšanas vai apsildīšanas sistēmā.
Also heat exchange may be done between incoming and outgoing air through heat recovery ventilation, which will reduce the energy use of the cooling or heating system.
Arī atbilstoša zonu kontrole var sekmēt enerģijas taupīšanu, ja runa ir par konkrētas telpas apsildīšanu vai dzesēšanu.
Also adequate zone control can contribute to energy savings when it comes to space heating or cooling.
I pielikums – 3. punkts – e apakšpunkts
Annex I – point 3 – point e
e) iebūvēta apgaismes iekārta (galvenokārt sektorā, kur ietilpst ēkas, kas nav dzīvojamās ēkas) ;
(e) built-in lighting installation (mainly in the non-residential sector) ;
e) apgaismojuma projektā definētās iebūvētās apgaismes sistēmas, ņemot vērā attiecīgajā telpā veicamajai funkcijai piemēroto apgaismojuma līmeni, cilvēku klātbūtni, dabiska apgaismojuma pieejamības līmeni, apgaismojuma līmeņa elastīgu pielāgošanu atšķirīgajām funkcijām, un to, vai apgaismes instalācija paredzēta dzīvojamo ēku vai nedzīvojamo ēku sektoram .
(e) build-in lighting systems defined by a lighting design taking into account the appropriate lighting levels for the functions executed at room level, the presence of persons, the availability of the appropriate level of natural light, the flexible adoption of light levels which respect the differences of functions and whether the installation is for the residential or non- residential sector.
I pielikums – 5. punkts – h a apakšpunkts (jauns)
Annex I – point 5 – point h a (new)
ha) vairumtirdzniecības un loģistikas ēkas;
(ha) wholesale and logistics buildings;
„Vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības pakalpojumu ēkas” ir pārāk plaša kategorija, jo tajā tiktu iekļauti arī loģistikas centri, atsevišķi veikali, iepirkšanās centri un dažādiem komerciāliem mērķiem izmantojamas ēkas, taču katra minētā kategorija ir unikāla attiecībā uz tās vajadzībām enerģijas jomā.
‘Wholesale and retail trade services buildings’ is too broad a category as this would encompass logistics centres, stand alone stores, shopping centre and commercial mixed use buildings, each of which is unique in terms of its energy needs.
II pielikums – 1. punkts – ievaddaļa
Annex II – point 1 – introductory part
Kompetentās iestādes vai iestādes, kurām kompetentās iestādes ir deleģējušas pienākumus īstenot neatkarīgās kontroles sistēmas, nejaušas izlases veidā atlasa vismaz 0,5 % no visiem gadā izdotajiem energoefektivitātes sertifikātiem un tos verificē.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.5 % of all the energy performance certificates issued annually and subject these to verification.
Verifikāciju veic vienā no trīs alternatīviem turpmāk norādītajiem līmeņiem, un katrā līmenī verificē vismaz statistiski būtisku daļu izvēlēto sertifikātu:
The verification shall be carried out at one of the three alternative levels indicated below and each verification level shall be carried out at least for a statistically significant proportion of the certificates selected:
Kompetentās iestādes vai iestādes, kurām kompetentās iestādes ir deleģējušas pienākumus īstenot neatkarīgās kontroles sistēmas, nejaušas izlases veidā atlasa vismaz 0,5 % no visiem katra eksperta energoefektivitātes sertifikātiem , kas izsniegti gada laikā, un tos verificē.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.5 % of all the energy performance certificates issued annually by each expert and subject these to verification.
Ja neatkarīgs eksperts izsniedzis tikai dažus sertifikātus, kompetentās iestādes vai struktūras pēc nejaušības principa atlasa vismaz vienu sertifikātu un to verificē.
If an independent expert issues only a few certificates, the competent authorities or bodies shall make a random selection of at least one certificate and subject it to verification.
Būtu jāstiprina neatkarīgā kontroles sistēma, lai pārbaudītu sertifikātu un inspekcijas ziņojumu derīgumu un kvalitāti, nodrošinot, ka katra eksperta darbs tiek regulāri pārbaudīts.
The independent control system to check the validity and quality of the certificates and inspection reports should be strengthened by ensuring that the work of each expert is regularly controlled.
Ja kostatēti pārkāpumi, otrā līmeņa pārbaudes un sankciju noteikšana ekspertiem, kas pieļāvuši kļūdas, novērsīs sertifikātu un inspekcijas ziņojumu kvalitātes noteikumu neievērošanu.
In case of irregularities, a second level of checks, together with the imposition of sanctions on the experts at fault, will deter infractions of the rules on the quality of the certificates and inspection reports.
II pielikums – 1.a punkts (jauns)
Annex II – point 1 a (new)
Ja šajās papildu pārbaudēs konstatē neatbilstību, kompetentās iestādes vai struktūras nosaka ekspertam sodu; par sevišķi nopietniem pārkāpumiem var sodīt, anulējot eksperta akreditāciju.
Competent authorities or bodies shall impose penalties on the expert if the additional checks show non-compliance; the most serious infringements may be punished with the withdrawal of the expert’s accreditation.
II pielikums – 2. punkts – ievaddaļa
Annex II – point 2 – introductory part
Kompetentās iestādes vai iestādes, kurām kompetentās iestādes ir deleģējušas pienākumus īstenot neatkarīgās kontroles sistēmas, nejaušas izlases veidā atlasa vismaz 0,1 % no visiem gadā sagatavotajiem inspekcijas ziņojumiem un tos verificē.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.1 % of all the inspection reports issued annually and subject these to verification.
Verifikāciju veic vienā no trīs alternatīviem turpmāk norādītajiem līmeņiem, un katrā līmenī verificē vismaz statistiski būtisku daļu izvēlēto inspekcijas ziņojumu:
The verification shall be carried out at one of the three alternative levels indicated below and each verification level shall be carried out at least for a statistically significant proportion of the inspection reports selected:
Kompetentās iestādes vai iestādes, kurām kompetentās iestādes ir deleģējušas pienākumus īstenot neatkarīgās kontroles sistēmas, nejaušas izlases veidā atlasa vismaz 0,1 % no visiem gadā sagatavotajiem katra eksperta inspekcijas ziņojumiem un tos verificē.
The competent authorities or bodies to whom responsibilities for implementing the independent control system have been delegated by the competent authorities shall make a random selection of at least 0.1 % of all the inspection reports issued annually by each expert and subject these to verification.
Ja neatkarīgais eksperts sagatavojis tikai dažus inspekcijas ziņojumus, kompetentās iestādes vai struktūras pēc nejaušības principa atlasa vismaz vienu inspekcijas ziņojumu un to verificē.
If an in dependent expert issues only a few inspection reports, the competent authorities or bodies shall make a random selection of at least one inspection report and subject it to verification .
Ja šajās papildu pārbaudēs konstatē neatbilstību, kompetentās iestādes vai struktūras nosaka ekspertam sodu; par sevišķi nopietniem pārkāpumiem var sodīt, anulējot eksperta akreditāciju.
Competent authorities or bodies shall impose penalties on the expert if the additional checks show non-compliance; the most serious infringements may be punished with the withdrawal of the expert’s accreditation
III a pielikums (jauns)
Annex III a (new)
IIIa pielikums
Annex III a
Izmaksu ziņā optimāla līmeņa aprēķināšanai paredzētās vienotās metodes principi
Principles for a common methodology on calculating cost-optimal levels
Komisija, nosakot vienotu metodi izmaksu ziņā optimāla līmeņa aprēķināšanai, ņem vērā vismaz šādus principus:
In setting a common methodology for calculating cost-optimal levels, the Commission shall take into consideration at least the following principles:
– noteikt references ēkas, kurām ir raksturīgas funkcijas un ģeogrāfiskais novietojums, tostarp iekštelpu mikroklimats un ārējie klimatiskie apstākļi, un kuras ir tipiskas ēkas attiecībā uz minētajiem faktoriem.
- define reference buildings that are characterised by and representative of their functionality and geographic location, including indoor and outdoor climate conditions.
References ēkas nosaka gan jaunbūvju, gan esošu dzīvojamo un nedzīvojamo ēku kategorijām;
The reference buildings shall cover residential and non-residential buildings, both new and existing;
– definēt novērtējamos tehniskos pasākumus energoefektivitātes jomā (piemēram, norobežojošo konstrukciju vai to daļu izolācija, energoefektīvākas inženiertehniskās sistēmas) un novērtējamos energoapgādes pasākumus;
- define technical packages (for example, insulation of the building's envelope or parts thereof, or more energy efficient technical building systems) of energy efficiency and energy supply measures to be assessed;
– definēt plašu tehnisko pasākumu kopumu nulles enerģijas ēku izveidei;
- define complete technical packages designed to obtain net zero energy buildings
– novērtēt apkurei un dzesēšanai nepieciešamo enerģijas daudzumu, piegādātās enerģijas daudzumu, primārās enerģijas patēriņu un CO 2 emisiju references ēkās (tostarp novērtēt ēkās īstenoto tehnisko pasākumu kopumu);
- assess heating and cooling energy demand, delivered energy, used primary energy and CO 2 -emissions of the reference buildings (including the defined technical packages applied);
– novērtēt references ēkās īstenoto tehnisko pasākumu attiecīgās izmaksas, proti, ar enerģiju saistīto ieguldījumu izmaksas, enerģijas izmaksas un citas ekspluatācijas izmaksas.
- assess the corresponding, energy related investment costs, energy costs and other running costs of the technical packages applied to the reference buildings.
Izmaksu rentabilitātes novērtējumu dažādiem minimālo energoefektivitātes prasību līmeņiem veic, aprēķinot ēkas aprites cikla izmaksas, kas balstītas uz references ēkās īstenoto tehnisko pasākumu kopumu, un salīdzinot šīs izmaksas ar ēkas energoefektivitāti un/vai CO 2 emisiju.
By calculating the life-cycle costs of a building on the basis of technical packages of measures applied to a reference building and setting them in relation to the energy performance and/or CO 2 emissions, the cost-efficiency of different levels of minimum energy performance requirements shall be assessed.
III b pielikums (jauns)
Annex III b (new)
IIIb pielikums
Annex III b
Finanšu instrumenti ēku energoefektivitātes uzlabošanai
Financial instruments for improving the energy performance of buildings
Neskarot valstu tiesību aktus, dalībvalstis ievieš vismaz divus turpmāk minētos finanšu instrumentus:
Without prejudice to national legislation, Member States shall implement at least two financial instruments from the following list:
a) samazinātas PVN likmes energotaupīgām un sevišķi energoefektīvām precēm un pakalpojumiem un ar atjaunojamās enerģijas izmantošanu saistītām precēm un pakalpojumiem;
(a) VAT reductions for energy saving, high energy performance and renewable energy goods and services;
b) citus nodokļu atvieglojumus energotaupīgām precēm un pakalpojumiem vai energoefektīvām ēkām, tostarp ienākumu nodokļa un īpašuma nodokļa atlaides;
(b) other tax reductions for energy saving goods and services or energy efficient buildings, including fiscal rebates on income or property taxes;
c) tiešās subsīdijas;
(c) direct subsidies;
d) subsidētas aizdevumu shēmas vai aizdevumus ar zemu procentu likmi;
(d) subsidised loan schemes or low interest loans;
e) mērķfinansējuma shēmas;
(e) grant schemes;
f) aizdevumu garantiju shēmas;
(f) loan guarantee schemes;
g) prasības vai vienošanās ar energoresursu piegādātājiem par finansiāla atbalsta piedāvāšanu visām patērētāju kategorijām.
(g) requirements on or agreements with energy suppliers to offer financial assistance to all categories of consumers;
Energoefektivitātes nozīmīgums
The Importance of Energy Efficiency
Eiropa saskaras ar nozīmīgiem īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa uzdevumiem saistībā ar energoapgādi un enerģijas pieprasījumu.
Europe faces a series of major short, medium and long term challenges relating to energy supply and demand.
Eiropai ir nepieciešama ilgtspējīga nākotne ar zemu oglekļa emisiju.
Europe needs a sustainable, low carbon future.
ES sev ir uzstādījusi vērienīgus mērķus, kas sasniedzami līdz 2020. gadam: siltumnīcefekta gāzu samazināšana par 20 % (par 30 %, ja tiks panākta starptautiska vienošanās), enerģijas patēriņa samazināšana par 20 %, paaugstinot energoefektivitāti, un 20 % enerģijas pieprasījuma apmierināšana, izmantojot atjaunojamus resursus.
The EU has set itself very ambitious targets for 2020: cutting greenhouse gases by 20% (30% if international agreement is reached), saving 20% of energy consumption through increased energy efficiency and meeting 20% of our energy needs from renewable sources.
ES saskaras arī ar ievērojamu ekonomikas lejupslīdi.
The EU also faces a considerable economic downturn .
Eiropas Savienības 27 dalībvalstīs IKP 2008. gada trešajā ceturksnī, salīdzinot ar iepriekšējo ceturksni, ir samazinājies par 0,2 %.
GDP declined by 0.2% in the EU27 during the third quarter of 2008, compared with the previous quarter.
Eiro zonā (15 dalībvalstīs) 2008. gada novembrī sezonāli koriģētais bezdarba līmenis bija paaugstinājies līdz 7,8 %.
In the euro area (EA15) seasonally-adjusted unemployment rate was up to 7.8% in November 2008.
Enerģijas cena un energoapgādes drošība būs izšķiroši faktori gan ES konkurētspējai, gan iedzīvotāju labklājībai.
The price and reliability of energy supply will be a critical factor in both EU competitiveness and the wellbeing of its citizens .
Eiropas Savienībā enerģijas cenas mājsaimniecībām pēdējo divu gadu laikā ir būtiski pieaugušas: par 15 % elektrībai, par 21 % kurināmajai gāzei un par 28 %dabasgāzei.
At EU level, over the last two years, energy prices for households have increased substantially: by 15% for electricity, 21% for gasoil and 28% for natural gas.
Tas būs ievērojami ietekmējis vismazāk aizsargātos sabiedrības locekļus.
This will have had significant impacts on the most vulnerable members of society.
„Zaļo darba vietu” sekmēšanai ir potenciāls ieņemt izšķirošu vietu ES atveseļošanas plānā.
Promoting 'green jobs' has the potential to be a critical part of the EU recovery plan .
Ieguldījumiem energoefektivitātē, kuri bieži vien ir darbietilpīgi, ir jāieņem sevišķi nozīmīga loma darbavietu radīšanā.
Investments in energy efficiency, which are often labour intensive, have a particularly important role to play in job creation.
Komisijas pasūtītais pētījums liecina, ka ieguldījumi energoefektivitātē rada tikpat vai vēl vairāk darbavietu kā ieguldījumi tradicionālajās infrastruktūrās (ceļos, tiltos vai enerģijas pārvadē).
Research commissioned by the Commission indicates that investments in energy efficiency generate as much or more employment as investments in traditional infrastructures (road, bridges, or energy transmission).
Gāzes krīze 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā acīmredzami demonstrēja ES energoapgādes drošības problēmas un ES atkarību no ārpuskopienas gāzes piegādēm.
The gas crisis at the end of 2008 and the beginning of 2009 underlined the challenges to the EU's security of supply, and its dependency on external gas supply .
51 % enerģijas pieprasījuma ES–27 sedz ar importētiem resursiem.
The EU-27 depends on imports for 51% of its energy needs.
Energoefektivitātes paaugstināšana Eiropas Savienībai ir visrentablākais veids, kā sasniegt CO 2 emisijas mērķus, radīt darba vietas, samazināt uzņēmējdarbības izmaksas, risināt ar enerģijas cenu pieaugumu saistītās sociālās problēmas un mazināt ES pieaugošo atkarību no ārējiem enerģijas piegādātājiem.
Increasing energy efficiency is the most cost effective way for the EU to: deliver its CO2 emissions goals, create jobs, reduce costs for business, address the social impacts of energy price rises and reduce the EU's growing dependency on external energy suppliers.
Ēku energoefektivitātes, kas sastāda aptuveni 40 % no enerģijas patēriņa, uzlabošana ir īpaši nozīmīgs solis.
Improving the energy performance of buildings, which represents around 40% of energy consumption, is a particularly critical step.