natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā paplašinātā ES, kas ar 500 miljoniem pilsoņu ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, ir kļuvusi par globālu spēlētāju un galveno pasaules standartu noteicēju;
whereas the enlarged EU, which represents one of the biggest markets in the world, with 500 million citizens, has become a global player and a main setter of global standards,
tā kā ES vienotais tirgus, kļūstot arvien nozīmīgāks un pievilcīgāks, veicina ekonomisko imigrāciju, pieprasījumu pēc politiskas un finansiālas palīdzības, lai risinātu problēmas visā pasaulē, un līdzekļu pieplūdumu no privātiem un neatkarīgiem investoriem;
whereas the rising profile and attractiveness of the EU single market encourages economic immigration, demand for political and financial assistance in solving problems all around the world and inflows of funds from private investors and from sovereign wealth funds,
tā kā paplašinātā ES un tās ietekme uz ekonomiku, kā arī dalībvalstu politiskā un kultūrsociālā attīstība rada nepieciešamību pēc reformām un ciešākas sadarbības politisko lēmumu pieņemšanas sistēmā;
whereas the enlarged EU and its impact on the economy as well as the political and socio-cultural development of its Member States require reforms and improved cooperation within the system for political decision-making,
tā kā savstarpējā atkarība eiro zonā ir izteiktāka nekā ES kopumā un tā kā tā pagaidām neizpaužas efektīvās un saskaņotās politiskās norisēs — jo īpaši ja runa ir par saikni starp stabilām valsts finansēm, saprātīgiem izdevumiem un ieguldījumiem ražīguma izaugsmes stratēģijās;
whereas interdependence within the euro area is stronger than in the EU as a whole, and whereas this does not yet translate into effective and coherent policy processes - in particular regarding the link between sound public finances, high-quality spending and investment in productivity growth strategies,
tā kā, definējot ES ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, politikas veidotājiem ir jānosaka, skaidri jāformulē un jārisina kopīgās problēmas, kas ir ES ekonomikai pašlaik un ar kurām tai nāksies saskarties turpmākajos gados;
whereas, when defining the EU's broad economic policy guidelines, policy-makers have to identify, clearly state and address the common challenges which EU economies are facing and will face in the years ahead,
tā kā 2006. gadā Eiropas ekonomika sasniedza labākus rezultātus nekā iepriekšējos gados; tā kā finanšu tirgus svārstību un paaugstinātā riska dēļ Komisija ir pārskatījusi ekonomiskās izaugsmes prognozes 2007. gadam, tās samazinot līdz 2,5 % eiro zonai un līdz 2,8 % — ES kopumā;
whereas the European economy achieved better results in 2006 than in previous years; whereas, however, after the financial volatility and due to the increased risks, the Commission has revised the economic growth forecast for 2007 slightly downwards, to 2.5% for the euro area and 2.8% for the EU,
tā kā ir jāizmanto iespēja pārskatīt Lisabonas instrumentu kopumu, lai pielāgotu integrētās pamatnostādnes, atspoguļojot jaunos uzdevumus un novēršot trūkumus, kā arī pašreizējo saistību nesaskanību;
whereas the opportunity to review the Lisbon toolkit should be used to adapt the Integrated Guidelines in order to reflect new challenges and deal with deficiencies and the lack of coherence between the current commitments,
tā kā saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju Eiropas nodarbinātības stratēģijai (ENS) ir vajadzīga lielāka pārredzamība, pārraudzības iespējas un līdzdalības veicināšana, jo īpaši tas skar dalībvalstu reformu programmas (DRP) un DRP īstenošanas ziņojumus;
whereas the European Employment Strategy (EES) needs more visibility, monitoring capacity and participatory impetus under the renewed Lisbon Strategy, in particular in the National Reform Programmes (NRP) and the NRP implementation reports,
tā kā DRP īstenošanas ziņojumi rāda, ka visvājāk politiku īsteno tādās jomās kā darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju uzlabošana un izglītībai un apmācībai paredzēto investīciju veicināšana;
whereas implementation reports on the NRPs show that the sectors in which policy implementation is weakest are those of improving the adaptability of workers and enterprises and stepping up investment in education and training,
tā kā ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, cīņa pret nabadzību un sociālā integrācija ir cieši saistītas; tā kā strādājošo nabadzība aizvien biežāk tiek uzsvērta kā viens no galvenajiem uzdevumiem, kas jārisina gan nodarbinātības, gan sociālās integrācijas politikas jomā; tā kā tāpēc ir ļoti svarīgi atjaunot integrēto pamatnostādņu līdzsvaru, lai sasniegtu to mērķus sociālajā un vides jomā un apsvērtu dažādo nozaru sinerģiju;
whereas there is a strong interrelationship between economic growth, employment, the fight against poverty and social inclusion; whereas working poverty is increasingly highlighted as a key challenge in both employment and social inclusion policies; whereas it is therefore essential to re-balance the Integrated Guidelines to deliver on their social and environmental targets and consider the synergies between the different areas,
tā kā iepriekšminētajā nodarbinātības un sociālo lietu ministru neformālajā sanāksmē Gimaraišā izdarīts secinājums, ka sociālā integrācija ir būtisks ilgtspējīgas attīstības faktors Eiropā, jo tā nodrošina instrumentus iespēju radīšanai visiem, kā arī labvēlīgi ietekmē nodarbinātību un cilvēka attīstību;
whereas the above-mentioned informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães concluded that social inclusion is a fundamental dimension of sustainable development strategies in Europe as it provides the tools to create opportunities for all and has positive effects on employment, skills and human development,
tā kā daudzi DRP pasākumi, it sevišķi tie, kuru mērķis ir sekmēt nodarbinātību, nepārprotami ietekmē sociālās integrācijas politiku, taču sociālās integrācijas mērķi un politika joprojām bieži netiek iekļauti DPR procesā,
whereas many measures in the NRP process have clear effects on social inclusion policies, especially measures targeting employment, while social inclusion objectives and policies are still often absent in the NRP process,
uzsver, ka ES var sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus savā teritorijā, tikai aktīvi un vienoti darbojoties globālā mērogā; tāpēc atzinīgi vērtē nodomu izstrādāt saskaņotu Lisabonas stratēģijas ārējos aspektus; uzskata, ka visaptverošai ārpolitikai, kurā galvenā vērība pievērsta sadarbībai reglamentācijas jomā, standartu konverģencei un noteikumu vienādošanai, ir jāveicina gan godīga konkurence, gan tirdzniecība; šajā sakarībā tomēr brīdina, ka nedrīkst par zemu novērtēt turpmākos uzlabojumus, īstenojot iekšējā sadarbību, un reformu gaitā;
Stresses that the EU can only achieve its Lisbon objectives internally by being active and united on the global stage; welcomes therefore the intention to develop a coherent external dimension of the Lisbon Strategy; considers that a comprehensive external policy approach focusing on regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules has to promote both fair competition and trade; warns in this context, however, against underestimating the importance of further improvements in internal cooperation and reform processes;
uzsver, ka ES kļūst par pasaules mēroga tirgus dalībnieku, un tā ir viena no galvenajiem atvērtās pasaules ekonomikas ieguvējiem, jo ir viena no lielākajām preču eksportētājām un importētājām pasaulē, tā ir pasaules lielākā pakalpojumu eksportētāja, kā arī otrā lielākā ārvalstu tiešo ieguldījumu vieta un avots; uzskata, ka tāpēc ES ir uzticēta liela atbildība, risinot pasaules mēroga jautājumus un veidojot kopējās ārējās ekonomikas politikas instrumentus, lai pienācīgi pārvaldītu ES vienotā tirgus ārējo ietekmi;
Emphasises the emerging importance of the EU as a global player and one of the major beneficiaries of the open world economy, as the world's larger exporter and importer of goods, the world's largest exporter of services and the second largest destination and origin of Foreign Direct Investment; considers that, as such, it has a strong responsibility to tackle global issues and create common external economic policy tools to adequately manage the external impact of the EU single market;
uzskata, ka rūpniecības nozaru vispārējā konsolidācija un tas, ka ES uzņēmumi pāriet trešo valstu investoru rokās un otrādi, pazemina reālo kapitāla vērtību; aicina veikt pasākumus cīņā pret protekcionismu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; tomēr norāda, ka bez pienācīgas koordinācijas, izstrādājot ES uzraudzības sistēmu, un bez stingras ES konkurences noteikumu ievērošanas var mazināties vienotā tirgus priekšrocības un apjomradīti ieguvumi, kas gūti, ES piedaloties pasaules tirgū kā vienotam subjektam;
Considers that global consolidation of industries and acquisitions of EU companies by third-country investors and vice versa lowers the effective cost of capital; calls for measures to be taken to combat protectionism both inside and outside the European Union; points out, however, that without appropriate coordination in creating the EU supervisory framework and vigorous enforcement of EU competition rules the advantages of the single market and the benefits of scale which are gained due to EU participation in a global market as a single entity could potentially be diminished;
pauž atbalstu ECB neatkarībai monetārās politikas noteikšanā un pasaules finanšu tirgu svārstību pārvaldības jomā; uzsver, ka eiro maiņas kursa celšanās ir saistīta ar nestabilitātes pieaugumu trešās valstīs un vājo pieprasījumu Eiropas Savienībā, kas pastiprina konkurences spiedienu uz ES uzņēmumiem, un konstatē, ka ir vajadzīga ES rīcība, veidojot saprātīgu ekonomikas politiku, slēdzot starptautiskus nolīgumus un veicinot sadarbību;
Advocates the independence of the ECB in setting monetary policy and in managing volatility of global financial markets; emphasises that the appreciation of the euro exchange rate is the result of mounting imbalances in third countries and sluggish demand in the EU, which raises competitive pressure on EU companies, and identifies the need for an EU response through sound economic policies, international agreements and cooperation;
pauž viedokli, ka arvien lielāks pieprasījums pēc dabas resursiem, pamatproduktiem un pamatpakalpojumiem, ko veicina jaunattīstības valstu ekonomikas izaugsme, var izraisīt inflācijas spiedienu uz ES dalībvalstu ekonomiku, kuru līdz šim mazināja ES ieguldījums, kas veicināja piedāvājuma pieaugumu pasaulē; uzskata, ka ES dalībvalstīm, lai risinātu šo problēmu, ir jāizstrādā ekonomikas politikas pretinflācijas līdzekļi līdztekus tehnoloģiskās izaugsmes stratēģijai un iespējamai makroekonomikas pielāgošanas sistēmai, kā arī jāuzlabo koordinācija;
Is of the opinion that surges in demand for natural resources, basic products and services driven by the growth of developing economies may exert inflationary pressure on EU Member States' economies which until now was offset by their contribution to the increase in global supply; considers that anti-inflationary economic policy tools with strategies of technological growth and a framework for possible macroeconomic adjustment and improved coordination should be prepared by the EU Member States to address this problem;
atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sarunās ar trešām valstīm arī turpmāk veidot sadarbību reglamentacijas jomā, veicināt standartu konverģenci un noteikumu vienādošanu; aicina Komisiju nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un veicināt darba dzīves kvalitāti, cīnīties pret sociālo dempingu, tirdzniecības un sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm konsekventi iekļaut sadaļu par ilgtspējīgu attīstību, pieprasot ratificēt un ieviest Starptautiskās Darba organizācijas pamatstandartus un pienācīgus darba apstākļus, kā arī konsekventi ievērot šīs organizācijas sociālās vērtības un principus, slēdzot nolīgumus ar trešām valstīm;
Welcomes the Commission's intention further to develop regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules in its discussions with third countries; calls on the Commission to promote decent work and quality of working life, combat social dumping, systematically include a chapter on sustainable development in its trade and cooperation agreements with third countries, requiring ratification and enforcement of core International Labour Organisation standards and decent work principles, and systematically apply its social values and principles when concluding agreements with third countries;
Sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stratēģijas un integrēto pamatnostādņu savstarpējā saikne
Bridge between Strategies for Social Protection and Social Inclusion and Integrated Guidelines
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par to, ka lielāka uzmanība tiks veltīta aktīvai iesaistīšanai un vienādām iespējām un ka jāsekmē pienācīga sociālā aizsardzība un jāveicina nabadzības apkarošana, ka visā Eiropā būs vajadzīgi iedarbīgāki līdzekļi, lai nodrošinātu pilsoņu tiesības uz nodarbinātību, izglītību, sociālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpi un citu sociālo aizsardzību;
Welcomes the Commission's statement that more attention will be given to active inclusion and equal opportunities, that adequate social protection should be promoted and the fight against poverty reinforced and that more effective means of ensuring citizens' existing rights of access to employment, education, social services, health care and other forms of social protection are needed across Europe;
uzsver, ka ir jānodrošina un jāuzlabo sociālo aspektu iekļaušana un atpazīstamība Lisabonas stratēģijas nākamajā posmā un jo īpaši integrētajās pamatnostādnēs; uzskata, ka nekavējoties ir jāpārvar pašreizējā nelīdzsvarotība nodarbinātības pamatnostādnēs, kurās nepietiekami novērtēti tādi konkrēti sociālie pamatmērķi kā nabadzīgo strādājošo skaita samazināšana un atvieglota piekļuve kvalitatīvām darba vietām, izglītībai, veselības aprūpei un citai visiem pieejamai sociālajai aizsardzībai; aicina Komisiju pielāgot integrētās pamatnostādnes, lai varētu risināt jaunos uzdevumus un novērst minētos trūkumus;
Stresses the need to ensure and improve the integration and visibility of the social dimension in the next cycle of the Lisbon Strategy, and, in particular, in the Integrated Guidelines; considers that there is an urgent need to overcome the existing imbalance in the Employment Guidelines, which fail to give weight to certain basic social objectives, such as those that aim to reduce the number of working poor and increase access to high-quality employment, education, health care and other forms of social protection for all; calls on the Commission to adapt the Integrated Guidelines in order to face up to the new challenges and overcome those shortcomings;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt sistemātisku pieeju, lai efektīvi saskaņotu DRP norisi attiecībā uz izaugsmi un jaunām un labākām darbavietām, no vienas puses, un sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesu, no otras puses;
Calls on the Commission and Member States to adopt a systematic approach ensuring effective coherence between the NRP process geared to growth and more and better jobs on the one hand and the social protection and social inclusion process on the other;
aicina Komisiju pievērsties lielajām atšķirībām dalībvalstu vidū attiecībā uz nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu un efektivitāti, nodrošinot, ka dalībvalstis plašāk piemēro Eiropas nodarbinātības stratēģijas rādītājus un mērķus, mūžizglītības instrumentus un pasākumus, kas noteikti Eiropas Jaunatnes paktā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Eiropas rīcības plānā invaliditātes jomā 2006.–2007. gadam; pieprasa visas šīs saistības, mērķus un kritērijus pilnībā iekļaut integrētajās pamatnostādnēs, lai uzlabotu Eiropas nodarbinātības stratēģijas saskanību un efektivitāti;
Calls on the Commission to address the wide divergence among the Member States in implementation and effectiveness of the Employment Guidelines by ensuring that Member States more comprehensively apply the EES indicators and targets, lifelong learning instruments and measures set out in the European Youth Pact, the European Pact for Gender Equality and the EU Disability Action Plan 2006-2007; calls for all those commitments, targets and benchmarks to be fully incorporated in the Integrated Guidelines to improve the coherence and efficiency of the EES;
uzsver, cik liela nozīme ir nodarbinātības politikas stratēģiskās kapacitātes palielināšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņošanas procesā īpašu uzmanību veltīt darbavietu kvalitātei, darba, ģimenes un privātās dzīves savienošanai, izglītības un apmācības kvalitātei un pieejamībai visiem, pret diskrimināciju vērstu tiesību aktu ieviešanai, sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju politikas veicināšanai, kā arī imigrācijas jautājumiem;
Underlines the great importance of enhancing the strategic capacities of employment policies; calls on the Commission and Member States to pay particular attention in their coordination processes to the quality of jobs, the reconciliation of work, family and personal life, the quality and availability of education and training for all, the implementation of anti-discrimination legislation, the strengthening of equal opportunities policies for women and men, and immigration issues;
atbalsta saskaņotas kopīgu principu kopas pieņemšanu saistībā ar elastīguma un drošības apvienošanu gan attiecībā uz darba ņēmējiem, gan darba devējiem darba tirgū; aicina dalībvalstis ieviest šos kopīgos principus apspriedēs ar sociālajiem partneriem saistībā ar dalībvalstu reformu programmām un uzsver būtisko nozīmi, kāda ir apmācībai un pārkvalifikācijai, aktīvai darba tirgus politikai, pienācīgai sociālajai aizsardzībai un darba tirgus segmentācijas novēršanai, nodrošinot visiem darba ņēmējiem tiesības uz darbu;
Supports the adoption of a balanced set of common principles regarding flexicurity, combining flexibility and security for employees and employers on the labour market; encourages Member States to mainstream those common principles in their NRP consultation with the social partners and highlights the central role of training and retraining, active labour market policies, adequate social protection and the breakdown of labour market segmentation by ensuring employment rights for all workers;
Ekonomikas politika
Economic policies
atzīmē, ka ES jāizskaidro, kādus ieguvumus sniedz iekšējais tirgus, jo iedzīvotāji ir satraukti, ka pastiprinātā konkurence, ko veicinājusi ES paplašināšanās, integrācija un darbaspēka mobilitāte, tradicionālās darba shēmas nomaina ar drošas elastības modeļiem, un uzskata, ka šīs bažas ir jānovērš, izmantojot pasākumus, kas paplašina piedāvājumu un uzlabo to sabiedrībai piedāvāto preču un pakalpojumu kvalitāti, kuri ar laiku veicinās ražīguma pieaugumu un sekmēs darba tirgus politiku;
Notes that the EU must make an effort to explain the benefits of the internal market to citizens who are worried that enhanced competition driven by enlargement, integration and labour mobility shifts traditional working patterns towards flexicurity models, and believes that these worries should be addressed through policy actions to expand the supply and improve the quality of those public goods and services that, over time, can help to augment productivity growth and active labour market policies;
pauž bažas par to, vai ES izaugsme būs pietiekama, lai pārvarētu pasaules finanšu tirgu un valūtu maiņas kursa svārstības; uzskata, ka stabila ekonomikas politika varētu vairot uzticību un mazināt nenoteiktību pašreizējo finanšu tirgus svārstību apstākļos; norāda, ka viena no būtiskākajām problēmām, ar kurām saskaras Eiropas ekonomika pēdējos gados, ir nepietiekams iekšējais pieprasījums;
Is concerned about the extent to which European growth will be strong enough to offset the volatility of global financial markets and exchange rates; believes that sound economic policies would help to strengthen confidence and reduce uncertainty in the context of the current financial volatility; points out that one of the fundamental problems facing the European economy in recent years has been insufficient domestic demand;
uzsver, ka dalībvalstu ekonomiku skar vērā ņemamas blakus parādības; šajā sakarībā uzsver, ka izšķiroša nozīme ir stabilas fiskālās politikas un stabilu valsts finanšu uzlabotai koordinācijai, tostarp būtiskiem ieguldījumiem saistībā ar Lisabonas stratēģiju;
Underlines that there are significant spill-over effects among Member States' economies; stresses in this context that improved coordination on both sound fiscal policies and high-quality public finances, including essential 'Lisbon investments', is of crucial importance;
pauž viedokli, ka finanšu tirgus pārskatāmība, iedarbīgi konkurences noteikumi, atbilstīgs tiesiskais regulējums un pārraudzība arī turpmāk būs izšķiroši faktori, ņemot vērā finanšu tirgus globalizāciju un nepieciešamību nodrošināt patērētāju tiesības; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt ar finanšu tirgus jautājumiem saistītas Eiropas iniciatīvas saskaņā ar Kopienas izstrādāto Lisabonas stratēģiju;
Is of the opinion that financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation and supervision will continue to be crucial, bearing in mind the globalisation of financial markets and the need to ensure consumer rights; calls therefore on the Commission to elaborate the financial market issues into respective Europe-wide initiatives in the framework of the Community Lisbon Programme;
uzsver, ka ražošanas pieauguma palēnināšanās rada bažas ekonomikas politikā un šīs palēnināšanās izpausmes katrā dalībvalstī ir atšķirīgas, kaut pastāv arī vispārējas kopīgas pazīmes, kas norāda uz trūkumiem tirgus darījumos, piegādes un finanšu pakalpojumu jomā;
Stresses that the slowdown in productivity growth is a matter for concern for economic policy and differs throughout the EU, which, however, has an overall common pattern indicating weaknesses in markets, distribution and financial services;
norāda, ka mazattīstītās ražošanas nozarēs strukturāla neelastība kavē jaunu tehnoloģiju efektīvu izmantošanu un piekļuvi tīkliem; uzskata, ka ekonomikas politikas pamatnostādnēs ir jāiekļauj tādi pasākumi piegāžu jomā, kuri rada labvēlīgu vidi pārrobežu uzņēmējdarbībai un paātrina vienota iekšējā finanšu tirgus izveidi;
Points out that the structural rigidities prevent efficient use of new technologies and accessibility of networks in industries which are lagging behind; believes that economic policy guidelines should include supply-side actions defined to create a favourable environment for cross-border operations by business and to speed up the appearance of a single financial market;
atzīst, ka Eiropai vajadzīga straujāka pāreja no inovācijām uz jauniem produktiem un pakalpojumiem; tāpēc atbalsta Komisijas pieprasīto „zināšanu trīsstūri”, kas ietver pētniecību, izglītību un inovācijas; sagaida efektīvākus ieguldījumus jaunās prasmēs, mūžizglītībā un mūsdienīgās izglītības un apmācības sistēmās;
Acknowledges that Europe needs a faster transformation of innovation into new products and services; supports therefore the Commission's demand for a 'knowledge triangle' of research, education and innovation; expects more effective investments in new skills, lifelong learning and modern education/training systems;
pauž atbalstu ekonomikas pārstrukturēšanai, kuru sekmē jauninājumi pārvaldības norisēs, procedūrās un organizatoriskās struktūrās; pauž viedokli, ka jauniem uzņēmumiem šajā jomā vajadzīga labāka piekļuve kapitālam, tiem jābūt radošākiem un ka tie var piedāvāt daudz iespēju mazajiem uzņēmumiem un jauniešiem;
Advocates support for restructuring of the economy driven by innovation in managerial processes, procedures and organisational structures; is of the opinion that new companies in this field need more access to capital and more creativity and that they offer numerous opportunities to small businesses and the younger generation;
atzīmē, ka konkurences politikai jāpapildina struktūrpolitika, jānovērš karteļu veidošanās un jānodrošina tādi noteikumi, kas neļauj izstumt mazos uzņēmumus;
Notes that competition policy should be complementary to structural policies, prevent the emergence of cartels and ensure that conditions do not make it possible to crowd out small business;