natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ja Kopiena šo konvenciju ratificētu, tad šajā jomā varētu radīt adekvātu līdzekli, kas atbilstu dalībvalstu pēdējām likumdošanas izmaiņām pilngadīgo juridiskās aizsardzības jomā un apliecinātu ciešu sadarbību ar Hāgas konferenci.
The Community’s ratification of that Convention would provide it with an appropriate instrument in this area that reflected the recent legislative developments in the Member States in the field of the legal protection of adults, and guarantee continued close cooperation with the Hague Conference.
Juridiskā sadarbība faktiski ir ierobežota tieši brīdī, kad šādi instrumenti ir nepieciešami demogrāfiskās, sociālās un ar veselības aprūpi saistītās attīstības dēļ, ko veicinājusi Eiropas Savienības iedzīvotāju novecošanās.
At present, judicial cooperation is in fact limited, at a time when instruments such as these are becoming a necessity owing to the demographic, social and health changes triggered by the ageing of the European Union’s population.
Eiropas Savienībai raksturīgos un tiešos operatīvos mehānismus varētu ieviest, lai veicinātu ciešu sadarbību starp dalībvalstīm.
Nevertheless, certain directly‑operational mechanisms specific to the European Union could be introduced immediately to foster close cooperation among Member States.
Tādējādi būtu jāveido saskaņotas Kopienas veidlapas, lai veicinātu pieņemto mehānismu un lēmumu apriti un atzīšanu aizsardzības organizēšanai un vadīšanai.
Harmonised Community forms should hence be created to promote the circulation and recognition of measures or decisions taken, and to help arrange or manage protection.
Tādā pašā veidā varētu ieviest lietu nodošanas mehānismu efektīvas aprites nodrošināšanai steidzamos gadījumos, piemēram, kad jāhospitalizē persona, kas uz laiku atrodas ārpus savas pastāvīgās uzturēšanās dalībvalsts un uz kuru attiecas aizsardzības mehānismi.
In the same way, a mechanism could be established for the forwarding of dossiers, thereby ensuring that this is done efficiently, not least in emergencies, such as when an individual covered by a protection measure has to be hospitalised while temporarily resident outside his or her Member State of habitual residence.
Jāpiebilst, ka vienotu pilnvaras veidlapu izstrāde būtu ļoti noderīgs un saskaņots Kopienas līdzeklis pilnvaru aprites, atzīšanas un izpildes nodrošināšanai.
The creation of a single form for incapacity mandates would also be very useful and would constitute a harmonised Community vehicle for the circulation, recognition and enforcement of those mandates.
Turpmāk personas, kuras ar vienošanās vai testamenta starpniecību būs uzticējušas tiesības sevi pārstāvēt trešajai personai, varēs bez zaudējumiem dzīvot vai uzturēties dalībvalstī, kas nav to izcelsmes dalībvalsts, nezaudējot ienākumus.
This would mean that individuals who had granted powers of representation to a third party through an agreement or unilateral deed could live or reside in a Member State other than their Member State of origin, without foregoing the benefits of that mandate.
Pielikums: 2000. gada 13. janvāra Hāgas konvencijas prezentācija
Annex : Summary of the Hague C onvention of 13 January 2000
2000. gada 13. janvāra Hāgas konvencija atzīst aizsargātās personas pastāvīgās dzīvesvietas valsts juridiskās un administratīvās institūcijas par kompetentām personu un tās mantu aizsargājošu mehānismu īstenošanā, elastīgā veidā pilnībā atzīstot arī citu dalībvalstu institūciju, proti, valsts, kurā atrodas persona, institūciju kompetenci, kā tas notiek valstīs, kas nav tajā hospitalizētās vai aizgādībā nokļuvušās personas pastāvīgā uzturēšanās vieta.
The Hague Convention of 13 January 2000 bestows, on the judicial and administrative authorities of the habitual State of residence of an individual, jurisdiction to take measures to protect that person or their property, while also ensuring, in a flexible manner, the jurisdiction of the authorities in other States, including the one in which the person is present – as in the case of persons hospitalised or taken into care in a State other than that of their habitual residence.
Kompetentās valsts institūcijas piemēro savu likumdošanu, izņemot gadījumus, kad ir nepieciešams piemērot citas valsts, ar kuru konkrētajam gadījumam būtu tiešāka saikne, likumu, proti, īpašuma jomā (13. punkts) vai ar pārvietošanos saistītu konfliktu gadījumos.
The authorities of the competent State apply its law, unless it appears necessary to apply the law of another State with which the situation has a more substantial connection, as is particularly the case in property matters (Article 13) or ‘mobility conflict’ scenarios.
Šajā konvencijā tiek ņemta vērā nespējas pilnvara, kas ir nozīmīgs jauninājums situācijās, kad personas ar vienošanos vai testamentu uztic savas pārstāvniecības tiesības trešajai personai.
Inclusion of incapacity mandates within the framework of the Convention is a major innovation, and targets situations in which individuals have, by agreement or unilateral deed, granted powers of representation to a third party.
Dalībvalstu likumdošanas attīstībai šajā jomā un vairāku šāda veida mehānismu īstenošanai ir jānodrošina to aprite un rezultāti visās Eiropas Savienības valstīs.
Changes in the laws of the Member States in this field, and the implementation of numerous mechanisms of this type, should in fact lead to the circulation of mandates and guarantee their effect in all EU countries.
Hāgas 2000. gada 13. janvāra konvencija nosaka arī līgumslēdzēja valsts institūciju pieņemto mehānismu pilnīgu tiesību atzīšanu.
The Hague Convention of 13 January 2000 also enshrines the principle of automatic recognition of measures taken by the authorities of a Contracting State.
Ir izstrādāti arī sadarbības mehānismi, proti, galveno institūciju noteikšana katrā valstī, kas rūpētos par sadarbību un informācijas apmaiņu likumdošanas un pieejamo pakalpojumu jomā.
The Convention also frames cooperation measures, including the appointment of a central authority, in each State, in order to ensure cooperation and the exchange of information as to the laws of, and services available in, the Contracting States.
Kad situācijā, kādā atrodas pieaugušais, nepieciešams, šīs kompetentās iestādes var lūgt informāciju jebkurai citas valsts kompetentajai institūcijai, tiklīdz tiek pieļauta aizsardzības mehānismu piemērošana.
Amongst other things, these authorities may, should the circumstances of an adult so require, and where a protection measure is being contemplated, request information from any competent authority of another State.
Kompetentās institūcijas var arī veicināt starpniecību, lai nonāktu pie abpusējas vienošanās attiecībā uz pieaugušo vai viņa īpašumu.
The competent authorities can also encourage the use of mediation to achieve agreed solutions for the protection of an adult’s person or property.
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitej AS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs
par pieaugušo juridisko aizsardzību — pārrobežu ietekme
on cross-border implications of the legal protection of adults
(EK līguma 192. pantā paredzētā iniciatīva – Reglamenta 39. pants)
(Initiative - Rule 39 of the Rules of Procedure)
A. tā kā pāreja no lēmuma pieņemšanas, ko kādas personas vietā veic tās likumīgais aizgādnis, uz to lēmuma apstiprināšanu, ko pieņem pašas mazāk aizsargātās pilngadīgās personas, dažos gadījumos var novērst mazāk aizsargāto pilngadīgo personu dehumanizāciju un novērst konfliktu, kā arī nodrošināt šo personu cieņas ievērošanu;
A. whereas a move from substitute decision-making by legal guardians to supported decision-making by vulnerable adults themselves can, in some cases, help to prevent the dehumanisation of vulnerable adults and prevent conflict, and ensure respect for the dignity of vulnerable adults,
B. tā kā ir izveidojusies situācija, kad ar tiesisko aizsardzību saistītas lietas attiecas uz divām vai vairākām dalībvalstīm un attiecas uz dalībvalstīm un valstīm, kas neietilpst ES, jo īpaši saistībā ar tradicionālajām migrācijas plūsmām (agrākās kolonijas, ASV un Kanāda);
B. whereas situations have developed in which cases involving legal protection concern two or more Member States and concern Member States and non-EU States, in particular because of traditional migration flows (former colonies, the United States and Canada),
C. tā kā pieaugošā pārvietošanās starp dalībvalstīm, no kurām kopumā vairāk izbrauc pensionāri, tostarp arī mazāk aizsargātas pilngadīgas personas, un tām dalībvalstīm, kurās kopumā vairāk iebrauc pensionēti cilvēki, ir radījusi problēmas,
C. whereas problems have arisen because of the increasing movement between Member States where there is a net outflow of retired people, including vulnerable adults, and those Member States where there is a net inflow of retired individuals,
D. tā kā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumā dalībvalstīm Nr.
D. whereas the need for and the principles governing the legal protection of vulnerable adults were agreed by all EU Member States in the Council of Europe's Recommendation No.
R(99) 4 par mazāk aizsargātu pilngadīgu personu tiesiskās aizsardzības principiem, ko pieņēma 1999. gada 23. februārī, visas ES dalībvalstis vienojās, ka ir jānodrošina mazāk aizsargātu pilngadīgu personu tiesiskā aizsardzība un ir nepieciešami šo aizsardzību reglamentējoši principi,
R (99) 4 of the Committee of Ministers to Member States on Principles concerning the Legal Protection of Incapable Adults, adopted on 23 February 1999,
3. aicina Komisiju izvērtēt iespēju, ka Kopiena varētu pievienoties Hāgas konvencijai; ierosina, ka šajā jomā dalībvalstis varētu ciešāk sadarboties;
Calls on the Commission to assess the option of the accession of the Community to the Hague Convention; suggests that this could be an area of enhanced cooperation between Member States;
10. atbalsta to, ka tiek izveidoti droši mehānismi, kas pakļauti stingriem personu datu un ierobežotas piekļuves noteikumiem, lai apmainītos ar paraugpraksi un citu informāciju attiecībā uz dalībvalstīs spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem, tostarp arī iespēju dalībvalstu tiesu sistēmām apmainīties ar informācijas par aizsardzības statusu, ko piemēro mazāk aizsargātām pilngadīgām personām;
Supports the creation of secure mechanisms, subject to robust rules for the protection of personal data and rules on the limitation of access, for the sharing of best practices and other information regarding protective measures currently in force between Member States, including the possibility of sharing information as to the protection status of a vulnerable adult between Member States' judicial systems;
par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē
on media literacy in a digital world
– ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,
– having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural 2005 Expressions,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmumu Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai
– having regard to Decision No 854/2005/EC of the European Parliament and of the Council of 11 May 2005 establishing a multiannual Community Programme on promoting safer use of the Internet and new online technologies
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1718/2006/EK par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē ( MEDIA 2007 )
– having regard to Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 15 November 2006 concerning the implementation of a programme of support for the European audiovisual sector (MEDIA 2007)
OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp. ,
OJ L 327, 24.11.2006, p.
– atgādinot Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning (2006/962/EC)
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu „Eiropas pieeja, kā sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē” ( COM(2007)0833 ),
– having regard to the Commission communication of 20 December 2007 entitled ‘A European approach to media literacy in the digital environment’ ( COM(2007)0833 ),
– ņemot vērā Komisijas darba dokumentu „Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Eiropas Savienības dalībvalstīs” ( SEC(2007)0032 ),
– having regard to the Commission staff working document entitled ‘Media pluralism in the Member States of the European Union’ ( SEC(2007)0032 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 1. jūnija paziņojumu „i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2005)0229 ),
– having regard to the Commission communication of 1 June 2005 entitled ‘i2010 – A European Information Society for growth and employment’( COM(2005)0229 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2002. gada 20. novembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrāciju
– having regard to its resolution of 20 November 2002 on media concentration
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra Rezolūciju „Televīzija bez robežām”
– having regard to its resolution of 6 September 2005 on ‘Television without Frontiers’
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. aprīļa Rezolūciju par pāreju no analogās uz ciparu apraidi: vai tā ir iespēja attīstīt Eiropas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politiku un kultūras daudzveidību?
– having regard to its resolution of 27 April 2006 on the transition from analogue to digital broadcasting: an opportunity for European audiovisual policy and cultural diversity?
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. maija secinājumus par starpkultūru kompetencēm
– having regard to the Council conclusions of 22 May 2008 on intercultural competences and in particular a European approach to media literacy in the digital environment
– ņemot vērā UNESCO 1982. gada „Grīnvaldes deklarāciju attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem”,
– having regard to the 1982 UNESCO Grünwald Declaration on Media Education,
– ņemot vērā UNESCO Parīzes darba kārtību — divpadsmit ieteikumus izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads),
– having regard to the 2007 UNESCO Paris Agenda — twelve recommendations for media education,
– ņemot vērā Eiropas Padomes Ieteikumu Rec(2006)0012 par „Ministru komitejas ieteikumiem dalībvalstīm, lai bērniem nodrošinātu iespējas jaunajā informācijas un komunikāciju vidē”,
– having regard to Council of Europe Recommendation Rec(2006)0012 of the Committee of Ministers to member states on empowering children in the new information and communications environment,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0461/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0461/2008 ),
A. tā kā plašsaziņas līdzekļi ietekmē sabiedrības ikdienas dzīves un politikas attīstību; tā kā augsta plašsaziņas līdzekļu koncentrācija var apdraudēt plašsaziņas līdzekļu plurālismu, un tāpēc plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei ir būtiska nozīme politiskajā kultūrā un Eiropas Savienības pilsoņu aktīvā dalībā;
A. whereas the media make themselves felt in politics and the day-to-day life of society; whereas a high degree of media concentration can endanger media pluralism; and whereas media literacy is therefore central to political culture and active participation by Union citizens,
B. tā kā visa veida audiovizuālie vai iespiestie klasiskie un digitālie plašsaziņas līdzekļi savstarpēji mijiedarbojas un starp dažādajiem plašsaziņas līdzekļu veidiem tehniski un saturiski veidojas konverģence; un tā kā ar inovatīvām tehnoloģijām jauni plašsaziņas līdzekļi arvien vairāk ietiecas visās dzīves jomās, šie jaunie plašsaziņas līdzekļi rada priekšnoteikumu, lai to lietotājam būtu aktīvāka loma, un pie plašsaziņas līdzekļu veidiem pieder arī tiešsaistes sociālie tīkli ( Social Communities ), emuāri un videospēles;
B. whereas all types of media, audiovisual and printed, traditional and digital, are blending together and the different forms of media are converging, both technically and in terms of content; whereas new mass media are penetrating into all areas of life thanks to innovative technologies, whereas these new media call for users to take a more active role; and whereas social communities, weblogs and video games are also forms of media,
C. tā kā jauniešiem kā plašsaziņas līdzekļu lietotājiem pirmais informācijas avots galvenokārt ir internets un viņiem ir zināšanas, kā lietot šo plašsaziņas līdzekli, un šīs zināšanas orientētas uz viņu vajadzībām, bet nav sistemātiskas, turpretī pieaugušie galvenokārt iegūst informāciju no radio, televīzijas, laikrakstiem un žurnāliem; tā kā tādēļ pašreizējā plašsaziņas līdzekļu jomā to lietotprasmei jāatbilst gan jauno plašsaziņas līdzekļu prasībām — jo īpaši ar tiem saistītajām iespējām attiecībā uz mijiedarbību un radošu piedalīšanos —, gan zināšanām, kādas nepieciešamas tradicionālo plašsaziņas līdzekļu lietošanai, kas joprojām ir iedzīvotāju galvenais informācijas avots;
C. whereas, as far as young media users are concerned, the Internet is the first and principal source of information; whereas their Internet skills are geared to their specific needs, without being systematically ordered; whereas adults, by contrast, keep themselves informed primarily with the aid of radio, television, newspapers and magazines; and whereas, in the current media environment, media literacy therefore helps to meet the challenges posed by new media – particularly the scope they offer for interaction and creative participation – as well as providing the knowledge needed for traditional media, which are still a main source of public information,
D. tā kā jaunās komunikāciju tehnoloģijas var pārmākt mazāk prasmīgus lietotājus ar nediferencētas informācijas gūzmu, t.i., ar informāciju, kas nav sakārtota atbilstoši tās lietderībai, un šī informācijas pārbagātība var būt tik pat liela problēma kā informācijas trūkums;
D. whereas new communications technologies can swamp the uninformed user in a landslide of information that is undifferentiated in terms of its relevance, with excessive information potentially posing as big a problem as a lack of information,
E. tā kā laba apmācība informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanā, kas ņem vērā citu personu tiesības un brīvības, ievērojami palielina personīgo profesionālo kvalifikāciju un sniedz ieguldījumu tautsaimniecībā atbilstoši Lisabonas stratēģijas mērķiem;
E. whereas proper training in IT and media use respectful of the rights and freedoms of others significantly enhances employability from an individual point of view and, from the point of view of the economy as a whole, helps to achieve the Lisbon goals,
F. tā kā visaptverošā piekļuve komunikāciju tehnoloģijām ļauj ikvienam šādā veidā nodot un izplatīt informāciju, kā rezultātā katrs interneta lietotājs potenciāli kļūst par žurnālistu, un līdz ar to pietiekama plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir vajadzīga ne vien, lai saprastu informāciju, bet arī, lai spētu veidot un izplatīt plašsaziņas līdzekļu saturu, un tā kā tikai datorzināšanas vien vēl nenodrošina labāku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi;
F. whereas broad access to communications technologies affords everyone the possibility of transmitting information globally, meaning that every member of the public is a potential journalist, and making media literacy a necessity not only for understanding information but also for generating and distributing media content; and whereas computer skills alone consequently do not lead automatically to greater media literacy,
G. tā kā telekomunikāciju tīklu attīstībā un informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) progresā vērojamas lielas atšķirības dalībvalstu starpā, kā arī reģionos, it īpaši attālos rajonos un lauku rajonos, un tas rada risku, ka digitālā plaisa Eiropas Savienībā varētu arvien pieaugt;
G. whereas, when it comes to the development of telecommunications networks and progress towards disseminating information and communications technology (ICT), there are significant differences between the Member States, as well as between regions, particularly in remote and rural areas, posing the threat that the digital divide in the EU could widen still further,
H. tā kā skolām ir būtiska loma komunikācijas prasmju un spriestspējas veidošanā un attiecībā uz to, kādā pakāpē mācību procesā tiek iesaistītas un izmantotas IST, starp dalībvalstīm un reģioniem pastāv ievērojamas atšķirības izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā un tā kā skolās izglītību plašsaziņas līdzekļu jomā vispirms var sniegt pedagogi, kuri prot lietot plašsaziņas līdzekļus un paši ir ieguvuši atbilstošu izglītību šajā jomā;
H. whereas schools have an essential role to play in moulding people capable of communicating and of exercising judgement; whereas the position regarding media education varies widely from one Member State and one region to the next, as does the degree to which ICT are integrated and used within education; and whereas media education can be provided primarily by teachers who themselves are media literate and have been given the necessary training,
I. tā kā izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir izšķiroša nozīme, lai varētu sasniegt augstu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeni, kas ir nozīmīga politiskās izglītības sastāvdaļa, kura palīdz iedzīvotājiem rīkoties kā aktīviem pilsoņiem un nostiprina viņos apziņu par tiesībām un pienākumiem; tā kā labi informēti un politiski nobrieduši pilsoņi ir plurālistiskas sabiedrības pamats un tā kā, patstāvīgi veidojot plašsaziņas līdzekļu saturu un plašsaziņas līdzekļu produktus, tiek iegūtas prasmes, kas sniedz dziļāku izpratni par profesionāli veidoto plašsaziņas līdzekļu saturu pamatprincipiem un vērtībām;
I. whereas media education is essential to achieving a high level of media literacy, which is an important part of political education that helps people to strengthen their behaviour as active citizens and their awareness of both rights and duties; whereas, furthermore, well-informed, politically mature citizens form the basis of a pluralist society and whereas, by producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of professionally produced media content,
J. tā kā prasmes strādāt ar plašsaziņas līdzekļiem vecākās paaudzes pārstāvjiem ir mazāk attīstītas nekā jauniešiem un vecākās paaudzes pārstāvjiem bieži vien ir nedrošības sajūta un citas psiholoģiskas barjeras saistībā ar jauno plašsaziņas līdzekļu lietošanu;
J. whereas media education work aimed at older people is not so well established as the activities aimed at young people and whereas older people often feel apprehensive about, and inhibited by, new media,
K. tā kā risks attiecībā uz personas datu drošību kļūst arvien reālāks un lielāks un tas ļoti apdraud mazāk prasmīgus lietotājus;
K. whereas threats to the security of personal data are becoming increasingly insidious and manifold, thereby constituting a high risk for uninformed users;
L. tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir izšķirošas nozīmes pamatprasme, bez kuras nav iespējams iztikt informācijas un komunikāciju sabiedrībā;
L. whereas media literacy is an essential key qualification in the information and communication society,
M. tā kā plašsaziņas līdzekļi paver iespējas pasaules mēroga saziņai un atvērtībai pasaulei, tie ir demokrātiskas sabiedrības galvenais balsts un sniedz gan zināšanas, gan informāciju un tā kā jaunie digitālie plašsaziņas līdzekļi sniedz pozitīvas dalības un radošās izpausmes iespējas un līdz ar to uzlabojas iedzīvotāju dalība politiskajos procesos;
M. whereas the media provide opportunities for global communication and openness to the world, whereas they are cornerstones of democratic societies and whereas they impart knowledge as well as providing information, and whereas new digital media provide positive opportunities for participation and creativity, thereby enhancing citizens’ involvement in political processes,