natgillin/translations-raw huggingface dataset:
56. uzsver, ka Eiropas Savienībai ir iespējas investēt PLSP enerģijas ražošanas jaudā, izmantojot jaunākās tehnoloģijas ražošanas, pārvades un savstarpējās savienojamības jomā; šajā sakarībā mudina turpināt sadarbību, īpašu uzmanību pievēršot elektrotīklu un viedtīklu tehnoloģiju apvienošanai;
Emphasises that the EU has opportunities to invest in GCC energy production capacity, using the latest technologies in terms of generation, transmission and interconnection; encourages, in this respect, future cooperation with a particular focus on the integration of electricity networks and smart grid technologies;
Ražošana un izejmateriāli
Industry and raw materials
Pētniecība, attīstība un inovācija
R&D and innovation
60. aicina Eiropas Pētniecības padomi (EPP) un Eiropas Tehnoloģijas institūtu (ETI) ciešāk sadarboties ar PLSP, lai veicinātu un stiprinātu abu reģionu zinātnisko dialogu un sadarbību arī šajā jomā;
Calls for the European Research Council (ERC) and the European Institute of Technology (EIT) to step up their collaboration with the GCC in order to foster, and press ahead with, scientific dialogue and cooperation between regions in this field as well;
65. uzskata, ka pirmām kārtām Eiropā ir jānovērš trūkumi, kas pastāv Persijas līča valstu pētniecības un studiju jomā; mudina augstskolās izveidot mūsdienīgas mācību programmas, kas būtu veltītas šai arābu pasaules daļai; šajā reģionā arī būtu jāpiedāvā mācību programmas par Eiropas Savienību;
Considers it essential to remedy shortcomings in Europe with regard to research into and study of the Gulf states; encourages the establishment in universities of contemporary study programmes devoted to this part of the Arab world; believes that study programmes on the European Union should also be offered in universities in the region;
Atbalsts stratēģiskām partnerattiecībām starp ES, PLSP un to dalībvalstīm
For an EU strategic partnership with the GCC and its member states
Sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Persijas līča Sadarbības padomi ilgst jau divdesmit gadus.
The EU and the GCC have been negotiating a free trade agreement for some 20 years.
Tās ir Savienības vissenāk uzsāktās un līdz šim nenoslēgtās tirdzniecības sarunas.
These are the longest-running non-concluded trade negotiations that the EU has undertaken.
Divdesmit gadu laikā šo sarunu konteksts ir būtiski mainījies.
In the course of 20 years, however, the context of the negotiations has changed profoundly.
PLSP ģeopolitisko vidi raksturo vairākas jaunas drošības problēmas, kam piemīt globālas un reģionālas rezonanses potenciāls (Irāka, Jemena, islamistu terorisms, pirātisms).
The GCC’s geopolitical environment is characterised by the emergence of a series of security challenges with global and regional implications (i.e. Iraq, Iran, Yemen, Islamist terrorism and piracy).
PLSP valstīm turklāt ir būtisks finansiālas ietekmes potenciāls, jo to valsts ieguldījumu fondu kopējie līdzekļi 2009. gadā pārsniedza 1380 miljardu dolāru robežu, respektīvi 35 % no pasaules kopējā rādītāja
The GCC member states have substantial financial clout in the form of sovereign wealth funds, which in 2009 were worth USD 1380 billion – more than 35% of the world total
Valsts ieguldījumu fonda institūts .
Sovereign Wealth Fund Institute. .
PLSP valstis ir kļuvušas par visa Vidējo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona ekonomikas dzinēju, un to rīcībā ir vairāk nekā 40 % šajā reģionā radītās nacionālas bagātības un 50 % oficiālo ārvalstu valūtas rezervju — 1070 miljardi dolāru.
As the current economic powerhouse for the entire Middle East and North Africa, the GCC member states account for more than 40% of the national wealth generated in that region and hold 50% of its official currency reserves, i.e. USD 1070 billion.
Visbeidzot, šodien tās veic lielākās investīcijas ES dienvidu apkaimē Vidusjūras reģionā.
Moreover, they are currently the main investors in the EU’s southern Mediterranean neighbourhood.
Taču šis aktīvais internacionālisms neaptver tikai tirdzniecības, finanšu un enerģētikas aspektus.
This active internationalism is not confined to the fields of trade, finance and energy.
Tas tādējādi skar arī diplomātiju īpaši Katārā un Saūda Arābijā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā un, palielinoties izlīgumu skaitam, veicina dialoga iniciatīvas, kuru mērķis ir kultūru tuvināšanās un savstarpējā sapratne.
It is also apparent in the diplomatic arena, with a growing number of mediation efforts, particularly by Qatar and Saudi Arabia, in the Middle East and Africa, and encouragement for initiatives involving dialogue on developing cultural contact and on mutual understanding.
Turklāt vietējā līmenī PLSP valstīs jau vairākus gadus risinās politikas un sociālās jomas modernizācijas procesi, lai arī to ritms nav vienmērīgs, bet tie rada iekšēju dinamiku, kas ir jāatbalsta.
At domestic level, too, the GCC countries have, for some years now, been experiencing new processes of political and social modernisation and, while the pace differs from country to country, these represent home-grown forces that ought to be supported and encouraged.
Visbeidzot, pirms vairāk nekā trīsdesmit gadiem uzsāktie sešu dalībvalstu integrācijas procesi līdz šim ir vienīgā šāda veida pieredze arābu pasaulē.
Lastly, the integration process to which the six GCC member states have been committed for more than 30 years now is still the only experiment of its kind in the Arab world.
Lai gan nav iespējams noliegt darbības aprobežošanos ar starpvalstu līmeni, pārnacionālu prerogatīvu neesamību, nespēju radīt saistošus tiesību aktus un panākt to ievērošanu, kā arī administrācijas strukturālās nepilnības, tomēr muitas savienības un vēlāk arī vienotā tirgus izveide, kā arī iecere par vienoto valūtu liecina par šā reģiona lēmumpieņēmēju vēlmi turpināt integrācijas procesu, kura pamatā ir sadarbība un daudzpusējība un kas ir apliecinājis savu ilgtspējību.
While the intergovernmental nature of its operations, its lack of supranational prerogatives, its inability to adopt or impose binding rules and its structural administrative weaknesses cannot be denied, its establishment of a customs union and then a single market and its ultimate goal of a single currency indicate regional decision makers’ desire to press ahead towards integration based on cooperation and multilateralism, an approach which – we would stress – has proven its worth in terms of stability.
ES pieredze šajā jomā joprojām ir iedvesmas avots, un tās rīcībā ir plašs zināšanu klāsts, ar kurām tā var dalīties ar PLSP.
The EU’s experience with such an approach remains a source of inspiration and it has a wealth of expertise to share with the GCC.
Tāpēc, ņemot vērā to, cik svarīgi ir steidzami noslēgt šo brīvās tirdzniecības nolīgumu, kuram mēs paužam visdziļāko atbalstu, Eiropas Savienībai tagad ir jādomā par laiku pēc nolīguma noslēgšanas.
Thus, crucial as it may be to conclude the free trade agreement swiftly – and we wholeheartedly urge its conclusion – the Union should already be envisaging post-agreement scenarios.
Šo divu reģionu sadarbības potenciāls pārsniedz tirdzniecības attiecību robežas.
The potential for cooperation between the two regions applies not only in the realm of trade.
Abām pusēm ir kopējas intereses tādās jomās kā starptautiskā drošība, terorisma apkarošana, Tuvo Austrumu konfliktu diplomātiskais noregulējums, reģionālās krīzes novēršana, kultūru dialogs un pasaules ekonomiskā pārvaldība.
The two entities have shared interests in international security, in combating terrorism, in diplomatic mediation in Middle Eastern trouble spots, in regional crisis management and in intercultural dialogue and global economic governance.
Šis iniciatīvas ziņojums ir Eiropas Parlamenta aicinājums noteikt tālejošākus politiskos mērķus attiecībā uz PLSP un tās dalībvalstīm.
This own-initiative report is intended as a call by Parliament for the formulation of a more ambitious EU policy towards the GCC and its member states.
Būtu žēl, ja šo divu lielo pasaules politiskās un ekonomiskās dzīves subjektu — ES un PLSP — ceļi šķirtos brīdī, kad tiek atjaunots reģionālais līdzsvars un pārdefinēta pasaules ekonomiskā pārvaldība.
It would be a pity if the EU and the GCC, as two major political and economic actors at world level, were to take diverging paths at a time when regional arrangements for stability are changing and global economic governance is being redefined.
Abpusēji izdevīga būtu attiecību pastiprināšana vēl jo vairāk tāpēc, ka pastāv daudz sadarbības jomu, un izglītība, zinātniskā pētniecība, atjaunīgā enerģija ir vien dažas no tām, turklāt ES rīcībā ir salīdzinoši vairāk priekšrocību nekā citiem jaunajiem partneriem, kas darbojas Persijas līcī, tāpēc ir nepieciešama vien politiskā griba augstākajā līmenī.
Both parties would benefit from closer and more in-depth relations because the scope for cooperation is so wide-ranging – in fields including education, scientific research and renewable energies, to name but a few – and because, in this regard, the EU has certain advantages to draw on by comparison with many of the new players emerging in the Gulf, provided that, at the highest level, the necessary political will is apparent.
STARPTAUTISKĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS(*) ATZINUMS
OPINION of the Committee on International TRADE (*)
Atzinumu sagatavoja(*): Mário David
Rapporteur (*): Mário David
(*)Iesaistītā komiteja – Reglamenta 50. pants
(*) Associated committee – Rule 50 of the Rules of Procedure
2. pauž dziļu nožēlu, ka sarunas par ES un PLSP BTN vairākkārt ir atliktas uz ilgu laiku, un negatīvi vērtē PLSP lēmumu 2008. gadā šīs sarunas pārtraukt; uzskata, ka ir pienācis laiks novērst šķēršļus, kas liedz atsākt sarunas un atrast galīgo risinājumu, lai abu pušu sabiedrība un uzņēmēju kopienas varētu izmantot nolīguma sniegtās iespējas;
Deeply deplores the fact that negotiations on the EU-GCC FTA have suffered repeated lengthy delays and deplores the GCC’s decision to suspend these negotiations in 2008; believes that it is high time to unblock these negotiations so that a definitive solution may be found, in order to reap maximum benefits for the societies and business communities on both sides;
7. uzsver, ka, ņemot vērā PLSP valstu virzību uz ekonomikas diversifikāciju, kuras mērķis ir samazināt atkarību no naftas, PLSP valstu ekonomikas attīstību varētu veicināt pakalpojumu tirdzniecības un investīciju veicināšana;
Points out that, given that the GCC member states are increasing their economic diversification with a view to reducing their dependency on oil exports, an increase in services trade and investment would help to foster the development of the GCC economies;
10. vērš uzmanību uz to, ka publiskā iepirkuma procedūru nepārskatāmība un šķēršļi ārvalstu investoru ienākšanai pakalpojumu jomā, ja tie netiks novērsti, var apdraudēt šā nolīguma noslēgšanu;
Draws attention to the fact that, unless remedied, a lack of transparency in public procurement procedures and barriers to entry for foreign investors in the services sector could jeopardise the conclusion of the agreement;
13. apzinās dažu PLSP valstu raizes par eksporta nodokļiem, bet pauž nožēlu par neseno PLSP sarunvedēju lēmumu šajā sakarībā atgriezties pie 2008. gada nostājas, t. i., neiekļaut šos jautājumus BTN; ir stingri pārliecināts, ka ir pilnīgi neiespējami pašlaik ārpus BTN atstāt jautājumu par eksporta nodokļiem un ka saskaņā ar PTO noteikumiem BTN ir jāparedz gan importa, gan eksporta būtiska liberalizācija;
Acknowledges the sensitivities of some GCC member states on export duties, but deplores the recent decision by the GCC negotiators to revert to their 2008 position in this regard, i.e. to leave penalties for non-compliance on this issue out of the FTA; is firmly of the opinion that no current FTA can ignore the question of export duties and that WTO rules state that FTAs have to provide for the substantial liberalisation of both imports and exports;
18. uzskata, ka būtiska nozīme sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumu ir tam, vai PLSP dalībvalstis ir ratificējušas un pilnībā īsteno ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ANO Pretkorupcijas konvenciju un Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;
Considers that the ratification and full implementation by the GCC member states of the framework established by the UN Convention against Transnational Organised Crime, the UN Convention against Corruption and the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families should be a key issue in the FTA negotiations;
20. ierosina regulāri rīkot ES un PLSP valstu un valdību vadītāju samitu; uzsver, ka šādi samiti varētu ievērojami stiprināt politiskās, finanšu, ekonomiskās, tirdzniecības un kultūras saites starp ES un PLSP; aktīvi mudina gan ES, gan PLSP galvenos politisko lēmumu pieņēmējus regulāri tikties, lai kopā noteiktu kopīgās intereses un veicinātu to īstenošanu, tādējādi palielinot iespēju tuvākajā nākotnē noslēgt un parakstīt BTN; uzskata, ka gan ES, gan PLSP galvenajiem politisko lēmumu pieņēmējiem ir jārisina šis samita jautājums, neatkarīgi no tā, vai BTN tiek noslēgts un parakstīts;
Proposes the establishment of a regular heads of state and government summit between the EU and the GCC; stresses that this summit could enhance the political, financial, economic, commercial and cultural ties between the EU and GCC immensely; strongly encourages the EU and the GCC’s top political decision-makers to meet on a regular basis in order to jointly define and promote common interests, thus increasing the likelihood of the FTA being concluded and signed as soon as possible; takes the view that both the EU and the GCC’s top political decision-makers should seek progress in this regard, regardless of whether the FTA is concluded and signed;
22. uzsver, ka PLSP tarifu pazemināšanas BTN rezultātā palielinās starptautisko uzņēmumu interese par ārējām investīcijām; pauž pārliecību, ka BTN sekmēs ar pakalpojumiem saistītu investīciju palielināšanos, kas veicinās PLSP valstu un ES dalībvalstu attīstību;
Points out that the lowering of GCC tariffs as a result of the FTA would increase the attractiveness of outward investment by transnational enterprises; is convinced that the FTA will result in an increase in services-related investments which will foster the development of the GCC and of the EU Member States;
2. atzinīgi vērtē ES un PLSP enerģētikas ekspertu grupas veikumu, jo īpaši dabas gāzes, energoefektivitātes un kodoldrošības jomā;
Commends the work carried out by the EU-GCC Energy Expert Group, in particular on natural gas, energy efficiency and nuclear safety;
10. atzīst ka atjaunīgo energoresursu, piemēram, saules, vēja, biomasas un jaunās „tīro ogļu” tehnoloģijas potenciālā sinerģija, paver ES un PLSP plašas tehnoloģiskās, rūpnieciskās un politiskās sadarbības iespējas;
Recognises that the potential synergies in renewable energy sources such as solar, wind, biomass and new clean coal technologies offer considerable prospects for technological, industrial and policy cooperation between the EU and the GCC;
RAŽOŠANA UN IZEJMATERIĀLI
INDUSTRY AND RAW MATERIALS
PĒTNIECĪBA, ATTĪSTĪBA UN JAUNINĀJUMI
R&D AND INNOVATION
16. aicina Eiropas Pētniecības padomi (EPP) un Eiropas Tehnoloģijas institūtu (ETI) ciešāk sadarboties ar PLSP, lai veicinātu un stiprinātu abu reģionu zinātnisko dialogu un sadarbību arī šajā jomā;
Calls for the ERC (European Research Council) and EIT (European Institute of Technology) to step up their collaboration with the GCC in order to foster, and press ahead with, scientific dialogue and cooperation between regions in this field as well;
ES PĀRSTĀVĪBA PLSP VALSTĪS
EU REPRESENTATION IN THE GCC COUNTRIES
par ES stratēģiju romu integrācijai
on the EU strategy on Roma inclusion
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ATZINUMS...............................30
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............31
Reģionālās attīstības komitejas ATZINUMS.......................................................36
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................37
Kultūras un izglītības komitejas ATZINUMS.....................................................41
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................41
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................46
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................47
– ņemot vērā ES Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 1., 8., 19., 20., 21., 24., 25., 35. un 45. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights, in particular Articles 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 and 45,
– ņemot vērā starptautiskās cilvēktiesības, jo īpaši Starptautisko Konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, 1992. gada ANO Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām, Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām,
– having regard to international human rights law, notably the International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination, the 1992 UN Declaration on the Rights of Persons Belonging to National or Ethnic, Religious and Linguistic Minorities, the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women and the United Nations Convention on the Rights of the Child,
– ņemot vērā Eiropas konvencijas, kas aizsargā cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju ( ECHR ) un ar to saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Sociālo hartu un attiecīgos Eiropas Sociālo tiesību komitejas ieteikumus, kā arī Eiropas Padomes Pamatkonvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību,
– having regard to European conventions protecting human rights and fundamental freedoms, notably the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) and the related case law of the European Court of Human Rights, the European Social Charter and the related recommendations of the European Committee of Social Rights, and the Framework Convention for the Protection of National Minorities of the Council of Europe,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, kuros noteiktas Eiropas Savienības pamattiesības un pamatprincipi, tostarp nediskriminācijas un brīvas pārvietošanās princips,
– having regard to Articles 2 and 3 of the Treaty on European Union, which lay down the fundamental rights and principles underpinning the European Union, including the principle of non-discrimination and free movement,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktu, kas nodrošina juridisko pamatu Savienības rīcībai, ja dalībvalstis nevar pietiekami labi īstenot paredzētās darbības mērķus un tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī,
– having regard to Article 5(3) of the Treaty on European Union, which provides a legal basis for Union action if the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States but can be better achieved at Union level,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, kas attiecas uz pamattiesībām Savienībā,
– having regard to Article 6 of the Treaty on European Union, which deals with fundamental rights in the Union,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu, kas Savienības tiesību nopietnu pārkāpumu gadījumā paredz sankcijas un tiesību atņemšanu uz laiku,
– having regard to Article 7 of the Treaty on European Union, which provides for sanctions and the suspension of rights in case of serious breaches of Union law,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. un 10. pantu, kuros noteikts, ka Savienībai jāņem vērā — kā horizontāla prasība — augsta nodarbinātības līmeņa veicināšana, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšana, sociālās atstumtības apkarošana, kā arī izglītības, mācību un cilvēka veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšana un diskriminācijas rases vai etniskās izcelsmes dēļ apkarošana,
– having regard to Articles 9 and 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which obliges the Union to take into account – as a horizontal requirement – the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, a high level of education, training and protection of human health and the combating of discrimination based on racial or ethnic origin,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, ar ko Padomei piešķir pilnvaras veikt piemērotus pasākumus, lai cīnītos pret diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ,
– having regard to Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which gives the Council the power to take appropriate action to combat discrimination based on racial or ethnic origin,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 151. pantu, saskaņā ar kuru par Savienības un dalībvalstu mērķi tiek noteikta nodarbinātības veicināšana, dzīves un darba apstākļu uzlabošana un pienācīga sociālā aizsardzība,
– having regard to Article 151 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which defines the promotion of employment, improved living and working conditions, and proper social protection as objectives of the Union and the Member States,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. pantu, kurā noteiktas jomas, kurās Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbību, jo īpaši 153. panta 1. punkta h) apakšpunktu par no darba tirgus atstumtu personu integrāciju un 153. panta 1. punkta j) apakšpunktu par sociālās atstumtības izskaušanu,
– having regard to Article 153 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which defines the fields in which the Union is to support and complement the activities of the Member States, and in particular to Article 153(1)(h) on the integration of persons excluded from the labour market and Article 153(1)(j) on the combating of social exclusion,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību XVIII sadaļu, kas saistīta ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju,
– having regard to Title XVIII of the Treaty on the Functioning of the European Union, which deals with economic, social and territorial cohesion,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu („elastības klauzulu”), kurā paredzēta vajadzīgo pasākumu pieņemšana, lai sasniegtu Līgumos noteiktos mērķus,
– having regard to Article 352 of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘flexibility clause’), which provides for the adoption of appropriate measures to attain one of the objectives set out in the Treaties,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3., 8., 16., 18., 20., 21. un 157. pantu,
– having regard to Articles 3, 8, 16, 18, 20, 21 and 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Eiropas Padomes 1998. gada Ieteikumu Nr. 1355 par sociālās atstumtības apkarošanu un sociālās kohēzijas stiprināšanu Eiropā,
– having regard to the Council of Europe Recommendation 1355 (1998) on Fighting Social Exclusion and Strengthening Social Cohesion in Europe,
– ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu hartu, kas atzīst reģionālās un mazākumtautību valodas par Eiropas kultūras mantojuma daļu, kā arī Eiropas Padomes Pamatkonvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību,
– having regard to the Council of Europe’s European Charter for Regional or Minority Languages, which recognises regional or minority languages as integral parts of Europe’s cultural heritage, as well as the Framework Convention for the Protection of National Minorities,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0151 . ,
Texts adopted, P6_TA(2005)0151 . ,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0244 . ,
Texts adopted, P6_TA(2006)0244 . ,