natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tirdzniecība nav pašmērķis, bet gan daļa no rūpniecības stratēģijas.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Tirdzniecības politikai ir jānodrošina taisnīga piekļuve galvenajiem, kā arī pieaugošajiem tirgiem.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
PTO sistēma, kuras pamatā ir daudzpusēji noteikumi un strīdu izšķiršanas mehānisms, ir visefektīvākais un likumīgākais līdzeklis, lai pārredzamā veidā pārvaldītu un izvērstu tirdzniecības attiecības.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Lai ražošana būtu ilgtspējīga, nepieciešami pienācīgi darba apstākļi un atalgojums, kā arī saistoši vides standarti.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
Tas ir jānosaka tirdzniecības nolīgumos.
This should be laid down in trade agreements.
8) Rūpniecības nozaru saistošas politikas noteikšana
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
Dažādām nozaru pieejām (uzdevumu grupām, augsta līmeņa padomdevēju padomēm, jauninājumu platformām, piemēram, LeaderShip, Cars 21 , IST uzdevumu grupai, Ķīmiskās rūpniecības augsta līmeņa grupai) jānodrošina skaidrs satvars un stratēģiski uzdevumi, paredzot arī nozaru ietekmes novērtējumus un rīcības plānus, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību.
Different sectoral approaches (task forces, high-level advisory boards, innovation platforms, i.e. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry), should be given a clear framework and strategic content with sectoral impact assessments and action plans to promote sustainable development.
9) MVU iesaistīšana
9) Involving SMEs
Kā Eiropas rūpniecības centrālais spēks ir jānostiprina MVU, uzlabojot tehnoloģiju tālāknodošanu, pieejamību finansējumam ar banku aizdevumiem, riska kapitālu, bet arī ar Kopienas finansējumu, izmantojot pamatprogrammas.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Turklāt jāveicina tas, ka MVU ņem lielāku dalību publiskajā iepirkumā, kā arī jārada labākas iespējas MVU internacionalizācijai.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Reģionālo rīcības teritoriju izveide
10) Developing regional areas for action
ES politikai ir efektīvāk jāatbalsta inovāciju kopas, lai saskaņotā veidā izstrādātu zināšanu nodošanu, atbalstītu pētniecisko darbību, kvalifikāciju izstrādāšanu un infrastruktūru izveidi.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Lai saņemtu ieguldījumus, ir izšķiroši svarīgi izveidot Eiropas konkurētspējas kopas un jauninājumos iesaistīto pušu jaunus grupējumus (uzņēmumi, augstskolas un pētniecības centri — „ekosistēmas”), kā arī industriālos tīklus, kuros notiktu zināšanu aprite un būtu iesaistītas daudzas ieinteresētās puses.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Eiropas Investīciju bankai ir jānostiprina saikne starp rūpniecības politiku un teritoriālo kohēziju
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Industriālo pārmaiņu paredzēšanas nodrošināšana
11) Ensuring anticipation of industrial change
Rūpniecības politikai aizvien vairāk jācenšas paredzēt pārmaiņas un risināt ar tām saistītos jautājumus, izstrādājot ilgtermiņa stratēģijas.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Mums nepieciešams jauns instruments ar darba tirgus partneru vispusīgu iesaisti.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
12) Pārstrukturēšanas jautājumu risināšana
12) Addressing restructuring
Jāizstrādā risinājumi darbiniekiem un uzņēmumiem, kurus skārusi restrukturizācija strukturālo pārmaiņu vai globalizācijas ietekmes rezultātā.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
To varētu izdarīt, izveidojot pārstrukturēšanas uzdevumu grupu un pārstrukturēšanas procedūras, nosakot lielāku ietekmi ES struktūrfondiem.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
Attiecībā uz reģionālajām atšķirībām īpaši pasākumi jāveic jaunajās dalībvalstīs, kurās notiek deindustrializācijas procesi.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Kvalifikāciju uzlabošana
13) Enhancing qualifications
Eiropas rūpniecībai nepieciešamās pārstrukturēšanas un atjaunošanas vajadzībām trūkst attiecīgi kvalificēta darbaspēka.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Jāizveido dialogs starp valsts iestādēm, kas reglamentē izglītības sistēmas un darba tirgus partneriem, lai rastu praktiskus risinājumus saistībā ar pāreju no izglītības iestādes uz darba tirgu, kā arī lai organizētu tālākas kvalifikācijas procesus veidā, kas ir visizdevīgākais gan darba devējiem, gan ņēmējiem.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Lai nodrošinātu inovācijas un attiecīgo kvalifikāciju, šis jautājums ir jārisina arī universitāšu līmenī.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Darba ņēmēju līdzdalība lēmumu pieņemšanā
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
Lielāka darba ņēmēju līdzdalība nodrošina kvalitatīvu attīstību un nepieļauj sliktus darba apstākļus atjaunošanas procesā.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.
Uzņēmumu sociālās atbildības sistēmas atbalsta uzņēmumu sociālu un ilgtspējīgu attīstību.
Corporate Social Responsibility systems support the social and sustainable development of companies.
15) Ilgtermiņa politikas virzieni
15) Long-term policies
Līdztekus integrētai pieejai Eiropas rūpniecības politikai, lēmumiem par ieguldījumiem un jauninājumu cikliem, rūpniecībai ir nepieciešama arī ilgtermiņa orientācija saistībā ar tiesību aktiem.
Besides an integrated approach to European industrial policy, investment decisions and innovation cycles in industry require a long-term legislative orientation.
Integrēta un ilgtspējīga rūpniecības politika ir tikai viena medaļas puse; otra puse ir rūpniecības nozares skaidra apņēmība attiecībā uz ES ieguldījumiem, pētniecisko spēju palielināšanu, ieguldījumiem veidojot jauno kvalifikāciju vidi, ražojot resursu ziņā efektīvus produktus un ieviešot resursus optimāli izmantojošas ražošanas metodes, kā arī nodrošinot stratēģiskas partnerības starp uzņēmumiem ES.
An integrated and sustainable industry policy is one side of the coin; the other is a clear commitment from industry for EU investments, strengthened research capacity, contribution to a new culture of qualifications, resource-efficient products and manufacturing methods, and for strategic partnerships among firms in the EU.
4. uzskata, ka ekonomikas atveseļošana, ko veicinātu lēmumi, kurus ES pieņēmusi sadarbībā ar dalībvalstīm, radīs jaunas iespējas Eiropas uzņēmumiem, kas aizvien biežāk jūtas spējīgi konkurēt atklātos un pārredzamos globālajos tirgos;
Considers that the economic recovery, spurred on by decisions taken by the EU and in conjunction with the Member States, will favour new opportunities for European firms as they find themselves increasingly competing in open, transparent global markets;
6. uzsver, ka sarunās par nākamajiem tirdzniecības nolīgumiem jāaizstāv ES intereses, lai aizsargātu rūpniecību un nodarbinātību, kā arī prasa šādus nolīgumus sagatavot tā, lai tie iekļautos rūpniecības stratēģijā, kuras pamatā ir godīga konkurence; turklāt uzskata, ka juridiski saistošu sociālo un vides standartu klauzulu iekļaušanai brīvās tirdzniecības nolīgumos vajadzētu kļūt ierastu praksi;
Stresses the need to defend EU interests in negotiations on future trade agreements in order to protect industry and employment, and calls for such agreements to be drafted in such a way as to form part of an industrial strategy based on fair competition; considers also that the inclusion in free-trade agreements of legally binding clauses on social and environmental standards should become standard practice;
9. prasa, lai Komisija, izmantojot Eiropas rūpniecības politikas pamatnostādnes, formulē konkrētus tiesību aktus ES tirdzniecības veicināšanai.
Asks the Commission to make the guidelines for EU industrial policy the basis upon which tangible legislative instruments promoting EU trade are planned.
par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā
on An Industrial Policy for the Globalised Era
Atzinumu sagatavoja: Olle Ludvigsson
Rapporteur: Olle Ludvigsson
12. aicina uzlabot un vienkāršot ne tikai ES, bet arī trešās valstīs gūtas profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, lai rūpniecībā varētu efektīvāk apmierināt prasības pēc kvalificēta darbaspēka;
Calls for an improvement and simplification of the recognition of professional qualifications not only within the EU but also from third countries so that the industry can more effectively meet its demand for skilled labour;
14. aicina Komisiju izstrādāt regulējumu pārrobežu darba koplīgumu slēgšanai, lai sekmētu pārrobežu nolīgumu piemērojamību un risinātu problēmas, kas saistītas ar darba organizēšanu, apmācību un darba apstākļiem un nodarbinātības nosacījumiem;
Calls on the Commission to create a framework for cross-border collective bargaining in order to contribute to the enforceability of cross-border agreements and to tackle the challenges concerning the organisation of work, training and working and employment conditions;
par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā
on an industrial policy for the globalised era
Atzinumu sagatavoja: Jürgen Creutzmann
Rapporteur: Jürgen Creutzmann
2. uzskata, ka Eiropas rūpniecības politikai tāpat būtu jābalstās uz reāliem projektiem, kas dod konkrētu labumu uzņēmumiem un pilsoņiem, piemēram, uz GMES , Galileo vai ITER projektu;
Takes the view that EU industrial policy should also be based on practical projects which bring tangible benefits to European businesses and citizens, such as the GMES, Galileo and ITER projects;
5. mudina dalībvalstis aktīvāk piedalīties vienotā tirgus pārvaldībā, uzlabojot dalībvalstu iestāžu sadarbību un pastiprinot vienotā tirgus noteikumu transponēšanu, piemērošanu un izpildi uz vietas; aicina dalībvalstis samazināt darījumu izmaksas, izmantojot papildu pasākumus, piemēram, uzlabojot elektroniskās pārvaldes efektivitāti;
Encourages Member States to assume a more proactive role in managing the single market, by improving cooperation between national authorities and strengthening the transposition, application and enforcement of single market rules on the ground; asks Member States to reduce transaction costs through additional measures, such as more effective e-government;
9. uzsver ekonomisko nozīmi, kāda ir MVU un amatniecības uzņēmumiem Eiropas rūpniecības nozarē; tādēļ uzsver, ka par ES jaunās rūpniecības politikas centrālo aspektu jānosaka princips „vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”, ko ievieš ar Mazās uzņēmējdarbības aktu, lai garantētu, ka šīs politikas izstrādē un ieviešanā tiek ņemtas vērā šo uzņēmumu īpatnības;
Highlights the economic importance of SMEs and craft manufacturing businesses in the European industrial fabric; insists, therefore, on the need to place the ‘think small first’ principle – promoted by the Small Business Act – at the heart of the EU’s new industrial policy in order to guarantee that the specific characteristics of these undertakings are taken into account in the process of defining and implementing that policy;
11. uzskata, ka iekšējā tirgus efektīvai uzraudzībai ir svarīga nozīme, lai aizsargātu Eiropas rūpniecību pret negodīgu konkurenci; mudina Komisiju iesniegt tālejošus priekšlikumus, lai reformētu pašreizējo tirgus uzraudzības sistēmu, pastiprinot ES nozīmi koordinēšanā starp dalībvalstu tirgus uzraudzības un muitas iestādēm, un nodrošinot, ka visās dalībvalstīs ir pieejami pietiekami līdzekļi;
Asserts that effective market surveillance throughout the internal market is crucial to protecting European industry from unfair competition; encourages the Commission to submit ambitious proposals to reform the current system of market surveillance, strengthening the EU’s role in the coordination of national market surveillance and customs authorities and ensuring that adequate resources are made available in all Member States;
17. ja nebūtu iespējams noslēgt Eiropas līmeņa vienošanos, aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt centienus veidot Eiropas Savienības patentu, īstenojot pastiprinātu sadarbību, lai varētu izstrādāt konkurētspējīgu un inovatīvu Eiropas rūpniecības politiku;
Calls on the Member States and the Commission, should concluding an agreement at European level prove to be impossible, to continue their efforts to create a European Union patent through the introduction of intensified cooperation, with a view to the development of a competitive and innovative European industrial policy;
19. uzsver, ka uzņēmumu, jo īpaši MVU, iespējas piekļūt finansējumam joprojām ir nepietiekamas un ka Eiropas Savienībai ir jāievieš inovācijas, lai sekmētu labvēlīgākus pamatnosacījumus ieguldījumiem reālajā ekonomikā; uzskata, ka budžeta krīzes apstākļos vairāk nekā jebkad iepriekš ir nepieciešams izpētīt jaunas finansēšanas metodes, jo īpaši mazinot riska kapitāla tirgus sadrumstalotību, veidojot inovatīvu publiskā un privātā sektora partnerību, piemēram, kopējas iniciatīvas tehnoloģiju jomā, un pastiprinot EIB lomu; uzsver, ka ir jāuzlabo un jāatvieglo MVU piekļuve finanšu tirgos pieejamajam finansējumam;
Stresses that access to financing for enterprises, particularly SMEs, remains inadequate and that the EU should innovate in order to provide more favourable framework conditions for the development of investment in the real economy; takes the view that, in a context of budgetary crisis, it is more necessary than ever to explore new funding methods, notably by reducing the fragmentation of the capital risk market, developing innovative public-private partnerships, such as joint technological initiatives, and strengthening the role of the EIB; underlines the need to improve and facilitate SMEs’ access to the financing available on the financial markets;
22. atzīmē, ka Eiropas rūpniecība kļūst arvien atkarīgāka no uzņēmumiem sniegtajiem pakalpojumiem un ka tāpēc īpaša uzmanība ir jāvelta visiem galvenajiem ražošanas ķēdes posmiem; tādēļ pauž gandarījumu par Komisijas pausto vēlmi lielāku vērību veltīt šāda veida savstarpējai atkarībai;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
i) Austrumeiropas un Centrāleiropas ekonomiku pāreja uz tirgus ekonomiku,
i) making central and eastern European economies market oriented,
ii) nesenais ekonomikas kritums,
ii) the recent economic downturn,
iii) rūpnieciskās ražošanas nodrošināšana nākotnē;
iii) ensuring future industrial production;
tāpēc uzskata, ka turpmākā rīcība jāvirza uz:
is of the opinion therefore that future steps should aim to:
i) ES rūpniecības un uzņēmējdarbības vides liberalizāciju un uzlabošanu,
i) liberalise and improve the environment for industry and business inside the EU,
ii) nebūtiskas regulācijas atcelšanu un tādas iejaukšanās atcelšanu, kas apdraud ES rūpniecības pozīcijas, konkurējot globālajā tirgū,
ii) remove non-essential regulations and interventions that undermine the position of EU industry vis-à-vis its competition on the global market,
iii) pētniecības, izstrādes un jauninājumu potenciāla izmantošanu;
iii) utilise the potential of research, development and innovation;
7. norāda, ka ēnu ekonomikas un nedeklarētas darbības pieaugums krīzes laikā ir ietekmīgs konkurenci kropļojošs faktors; prasa dalībvalstu kompetentajām pārvaldes iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus cīņā pret šo parādību;
Stresses that the expansion in times of crisis of the hidden economy and undeclared activities is an important factor in distortion of competition; calls on the competent authorities in the Member States to take the necessary action to combat this phenomenon;
10. pauž bažas par struktūrfondu zemo izmantošanas līmeni no uzņēmumu puses novatorisku projektu finansēšanai; uzskata, ka pārvaldības iestādēm jācenšas labāk informēt uzņēmumus par darbības programmām un sniegt šiem uzņēmumiem visu nepieciešamo palīdzību projektu īstenošanā;
Is concerned about firms’ limited uptake of structural funding for the purpose of financing innovative projects; takes the view that managing authorities should focus on raising firms’ awareness of the operational programmes and providing them with whatever help they need to launch their projects;
12. atzīst, ka pētniecība un jauninājumi ir nepieciešami visai nozarei, un uzskata, ka ES dažādie instrumenti kohēzijas, pētniecības un jauninājumu jomā ir jāievieš integrētā veidā, lai nodrošinātu to efektivitāti; uzsver nepieciešamību panākt sinerģiju starp šiem instrumentiem;
Recognises that research and innovation is a need shared by the whole spectrum of industry, and is of the opinion that the EU’s various instruments for cohesion, research and innovation should be implemented in an integrated manner to ensure their effectiveness; emphasises the need to seek synergies between these instruments;
15. tādēļ aicina rīkoties saskaņoti un izmantot un bagātināt reģionos jau pieejamo zinātnisko kompetenci un tehnoloģiskās prasmes, it īpaši pamattehnoloģiju jomā, un lielāku uzsvaru likt uz kopu politiku;
Calls, therefore, for concerted efforts to use and build on the scientific and technological skills which are already available in the regions, in particular in the area of key technologies, and for more emphasis to be placed on cluster policies;
22. uzsver, ka ilgtspējīgu un nozīmīgu attīstību rūpniecības nozarē dalībvalstis varēs labāk sasniegt tad, ja tirdzniecības politikā īstenos savstarpības principu; norāda, ka atšķirīgi tirdzniecības noteikumi un nosacījumi, kas īpaši ietekmē MVU, nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt reģionālās tīklu struktūras un konkurētspējīgas kopas;
Emphasises that sustainable and fair development in the industrial sector can be better achieved by Member States through the principle of reciprocity of commercial policies; notes that regional network structures and competitive clusters should not be adversely affected by dissimilar commercial rules and provisions which have a particular impact on SMEs;
24. uzsver tūrisma nozares nozīmi ES, kas ir visbiežākais tūristu galamērķis visā pasaulē, un dažos reģionos tūrisms ir galvenā saimnieciskā darbība; atbalsta Eiropas Komisijas stratēģiju tūrisma nozares konkurences uzlabošanai, veicot pasākumus attiecībā uz Eiropas tēla kā tūrisma galamērķa kvalitāti, ilgtspēju un stiprināšanu;
Stresses the importance of the tourism industry in the EU, which is the world’s foremost tourist destination, and in certain regions where it is the mainstay of the economy; supports the Commission’s strategy for boosting the competitiveness of the tourism industry by means of measures relating to quality, sustainability and the enhancement of Europe’s image as a tourist destination;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju GFCM (Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas) nolīguma apgabalā
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on certain provisions for fishing in the GFCM (General Fisheries Commission for the Mediterranean) Agreement Area
Referents: Crescenzio Rivellini
Rapporteur: Crescenzio Rivellini
Attiecībā uz normatīviem grozījumu aktiem tās daļas, kuras tiek pārņemtas no jau esoša teksta, ko Parlaments vēlas grozīt, lai gan Komisija to nav grozījusi, ir izceltas treknrakstā .
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the draft act which may require correction when the final text is prepared – for instance, obvious errors or omissions in a language version.
Šie labojumu ierosinājumi jāapstiprina attiecīgajiem tehniskajiem dienestiem.
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...] .
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0477 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0477 ),
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0204/2009 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0204/2009 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A7‑0023/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A7‑0023/2011 ),
Priekšlikums Padomes regulai par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju GFCM (Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas) nolīguma apgabalā
Proposal for a Council Regulation on certain provisions for fishing in the GFCM (General Fisheries Commission for the Mediterranean) Agreement Area development of the stock size.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju GFCM (Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas) nolīguma apgabalā
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on certain provisions for fishing in the GFCM (General Fisheries Commission for the Mediterranean) Agreement Area
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu ,
Having regard to the Treaty establishing the European Community , and in particular Article 37 thereof,
3.b atsauce (jauna)
Citation 3b (new)
(3) Eiropas Kopiena , kā arī Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija ir GFCM nolīguma puses.
(3) The European Community , as well as Bulgaria, Cyprus, France, Greece, Italy, Malta, Romania, Slovenia and Spain, are Contracting Parties to the GFCM.
(3) ES , kā arī Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija ir GFCM nolīguma puses.
(3) The EU , as well as Bulgaria, Cyprus, France, Greece, Italy, Malta, Romania, Slovenia and Spain, are Contracting Parties to the GFCM.
(4) GFCM pieņemtie ieteikumi ir saistoši tās nolīguma pusēm.
(4) Recommendations adopted by GFCM are binding on its Contracting Parties.
Tā kā Kopiena ir GFCM nolīguma puse, šādi ieteikumi ir tai saistoši un tāpēc tie jātransponē Kopienas tiesību aktos, ja to saturs jau nav pārņemts Kopienas likumdošanā.
As the Community is a contracting party to the GFCM, these recommendations are binding on the Community and should therefore be transposed, where their content is not already covered by Community legislation, into Community law.
Tā kā ES ir GFCM nolīguma puse, šādi ieteikumi ir tai saistoši un tāpēc tie jātransponē ES tiesību aktos, ja to saturs jau nav pārņemts ES likumdošanā.
As the EU is a contracting party to the GFCM, these recommendations are binding on the EU and should therefore be transposed, where their content is not already covered by EU legislation, into EU law.