natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā ziņojumā arī analizē dalībvalstu pārvaldības sistēmu efektivitāti saistībā ar kvotu sistēmas liberalizāciju.
The report shall also analyse the effectiveness of the Member States ’ management systems in relation to the liberalisation of the quota scheme.
Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus. ”
Where appropriate the report shall be accompanied by suitable proposals .”
Komisijas ierosinātais teksts
Text propo sed by the Commission
L'annexe I présente les quotas laitiers nationaux, en quantités (tonnes) et par État membre.
Annex I contains the National quotas for milk: quantities (tonnes) per Member State .
Cette annexe est liée à l'article 4, point 14, du présent règlement, ainsi qu'à l'article 55, paragraphe 1, et l'article 65 du règlement (CE) n° 1234/2007.
Annex I is linked to Article 4, point (14) of this Regulation and Articles 55 (1) and 65 of Regulation (EC) No 1234/2007.
Le rapporteur propose, en plus de l'augmentation de 2 % déjà décidée pour 2008/2009, de soutenir l'augmentation des quotas laitiers à hauteur de 1 % pour les campagnes 2009/2010 et 2010/2011.
The draftsman proposes, additionally to the already agreed 2 % increase for 2008/09, to support the 1 % increase of milk quota for the marketing years 2009/10 and 2010/11.
Le rapporteur souhaite que la situation du marché soit réévaluée pour les années contingentaires suivantes, dans la mesure où le marché du lait évolue rapidement.
The draftsman wants to reassess the market situation for the subsequent quota years as the milk market evolves rapidly.
Regulu (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. […]/2008 grozīšana, lai pielāgotu kopējo lauksaimniecības politiku
Amendment of Regulations (EC) No 320/2006, (EC) No 1234/2007, (EC) No 3/2008 and (EC) No […]/2008 with a view to modifying the common agricultural policy
par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus lauksaimniekiem piešķiramā tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem
on the proposal for a Council regulation establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 112
– ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu un 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies ( C6–0240/2008 ),
– having regard to Articles 36, 37 and 299(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0240/2008 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6‑0402/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0402/2008 ),
(1a) Birokrātijas samazināšanai lauksaimniecības nozarē vajadzētu notikt, īstenojot pārredzamākus, saprotamākus un mazāk saistošus noteikumus.
(1a) The dismantling of bureaucracy in the agricultural sector should be pursued by means of transparent, simpler and less cumber some legislation.
Kopējā lauksaimniecības politika spēs pasaules tirgū garantēt lauku saimniecību konkurētspēju, tikai samazinot izmaksas un atvieglojot administratīvās formalitātes.
Only by reducing costs and administrative burdens can the common agricultural policy help entrepreneurial farmers to become competitive on globalised markets.
(2) Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 tika noteikts princips, kas paredz, ka lauksaimniekiem, kuri neizpilda noteiktas prasības sabiedrības, dzīvnieku un augu veselības un dzīvnieku labturības jomā, samazina tiešo atbalstu vai saņēmējus izslēdz no tā pavisam.
(2) Regulation (EC) No 1782/2003 established the principle that farmers who do not comply with certain requirements in the areas of public, animal and plant health, environment and animal welfare shall be subject to reductions of or the exclusion from direct support.
Šī „savstarpējās atbilstības” sistēma veido būtisku daļu Kopienas atbalsta tiešo maksājumu jomā, un tādēļ tā ir jāsaglabā.
This 'cross-compliance' system forms an integral part of Community support under direct payments and should therefore be maintained.
Tomēr pieredze liecina par to, ka daudzas prasības, kuras ietilpst savstarpējas atbilstības darbības jomā, nepietiekamā mērā attiecas uz lauksaimniecības darbību vai lauksaimniecības zemi, vai tās attiecas vairāk uz valsts iestādēm nekā uz lauksaimniekiem.
However, experience has shown that a number of the requirements under the scope of cross compliance are not sufficiently relevant to the farming activity or the farm land or concern national authorities rather than farmers.
Tādēļ ir lietderīgi pielāgot savstarpējas atbilstības darbības jomu.
It is therefore appropriate to adjust the scope of cross compliance.
Panta par II pielikumā minēto atbilstību pārņemšanai, kas minēts visos tiesību aktos par pārtikas produktu higiēnu 1 , nevajadzētu paredzēt papildu pārbaudes.
Should the relevant article dealing with cross-compliance included in all the acts concerning foodstuffs and feed 1 be incorporated, this should not lead to additional controls.
Lai nepieļautu šo noteikumu kļūdainu interpretāciju un piemērošanu, Padomes regulā būtu jāiekļauj noteiktas prasības, kas minētas ar higiēnu saistīto regulu pielikumos.
The specific requirements set out in the annexes to the regulations making up the so-called 'hygiene' package should be incorporated into the Council regulation in order to rule out misunderstandings in connection with the interpretation and application of these provisions.
(2a) Būtu jāveic pastāvīgi pasākumi savstarpējās atbilstības sistēmas vienkāršošanai, uzlabošanai un harmonizēšanai.
(2a) Continuous efforts should be made towards achieving simplification, improvement and harmonisation of the cross-compliance system.
Tāpēc Komisijai reizi divos gados jāsagatavo ziņojums par savstarpējās atbilstības sistēmas piemērošanu.
The Commission should therefore present a report on the application of the cross-compliance system every two years.
Atkārtots grozījums, ko Eiropas Parlaments pieņēma kā daļu no 2007. gada 11. decembra ziņojuma T6–0598/2007 ar nosaukumu „KLP – vispārējie noteikumu par tiešā atbalsta shēmām un konkrētām atbalsta shēmām lauksaimniekiem un atbalstu lauku attīstībai.”
Reinstatement of amendment adopted by Parliament on 11 December 2007 as part of report T6-0598/2007 entitled 'CAP: common rules for direct support schemes and certain support schemes for farmers and support for rural development'.
(2b) Administratīvo izmaksu samazināšana, pārbaužu harmonizācija un to pārgrupēšana, tostarp arī Eiropas Savienības iestādēs, kā arī laicīga maksājumu izpilde palielina lauksaimnieku vispārējo atbalstu savstarpējās atbilstības sistēmai un ceļ politikas efektivitāti.
(2b) Reduced administrative burdens, harmonised checks, amalgamation of check s, including within the Union institutions, and timely payments would increase the overall support among farmers for the cross-compliance system and thus increase the effectiveness of the policy.
(2c) Lai ierobežotu lauksaimnieku izmaksas, dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes jāmudina pēc iespējas samazināt pārbaudes uz vietas un kontroles aģentūru skaitu, neskarot Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 1 .
(2c) In order to limit the burden on farmers , Member States and the Union institutions should be encouraged to keep both the number of on-the-spot checks and the number of supervisory agencies to a minimum, without prejudice to the provisions of Commission Regulation (EC) No 796/2004 of 21 April 2004 laying down detailed rules for the implementation of cross-compliance, modulation and the integrated administration and control system provided for in Council Regulation (EC) No 1782/2003 1 .
Tādējādi dalībvalstīm jābūt tiesīgām veikt minimālu pārbaužu skaitu maksātājaģentūras līmenī.
Member States should therefore be allowed to perform minimum controls at the level of the paying agency.
Turklāt dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes jāmudina veikt papildu pasākumus pārbaužu veicēju skaita ierobežošanai, lai nodrošinātu viņu atbilstīgu sagatavotību un lai maksimālo laika posmu, kurā var veikt pārbaudes uz vietas noteiktā saimniecībā, ierobežotu līdz vienai dienai.
Further , Member States and the Union institutions should be encouraged to take additional measures to limit the number of persons carrying out the controls, to ensure that they are properly trained and to limit the period during which an on-the-spot check may be carried out on a particular farm to a maximum of one day.
Komisijai jāpalīdz dalībvalstīm ievērot integrētās paraugu atlases prasības.
The Commission should assist Member States in meeting the requirements for integrated sample selections.
Paraugu atlase uz vietas veicamajām pārbaudēm jāveic neatkarīgi no noteiktā minimālā pārbaužu skaita procentuālā apjoma, kāds paredzēts konkrētajos tiesību aktos savstarpējās atbilstības jomā.
Sample selection for on-the-spot checks should be carried out independently from specific minimum control percentages as provided for under the specific legislation falling within the scope of cross-compliance.
(2d) Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai lauksaimniekus nesoda divreiz par vienu un to pašu neatbilstības gadījumu (maksājumu samazinājums vai anulēšana, kā arī sods par attiecīgo valsts tiesību aktu neievērošanu).
(2d) Member States should ensure that farmers are not penalised twice (i.e. through the reduction or withholding of payments, as well as a fine following non-compliance with the relevant nationa l legislation) for the same instance of non-compliance.
(3) Turklāt, lai novērstu to, ka tiek pamesta lauksaimniecības zeme, un nodrošinātu, ka tā tiek saglabāta labos lauksaimniecības un vides apstākļos, ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja Kopienas sistēmu, ar kuru dalībvalstis nosaka standartus, ņemot vērā attiecīgo apgabalu raksturīgās pazīmes, tostarp augsnes un klimatiskos apstākļus, esošās lauksaimniecības sistēmas (zemes izmantošanu, augseku, lauksaimniecības praksi) un lauksaimniecības struktūras.
(3) Furthermore, in order to avoid the abandonment of agricultural land and ensure that it is maintained in good agricultural and environmental condition, Regulation (EC) No 1782/2003 established a Community framework within which Member States adopt standards taking account of the specific characteristics of the areas concerned, including soil and climatic conditions and existing farming systems (land use, crop rotation, farming practices) and farm structures.
Saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu obligātā zemes atstāšanas atmatā atcelšana atsevišķos gadījumos var radīt negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz noteiktām ainavu sastāvdaļām .
The abolition of compulsory set aside within the single payment scheme may in certain cases have adverse effects for the environment, in particular as regards certain landscape features.
Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt spēkā esošos Kopienas noteikumus, lai vajadzības gadījumā aizsargātu minētās ainavu sastāvdaļas.
It is therefore appropriate to reinforce the existing Community provisions aiming at protecting, where appropriate, specified landscape features.
Saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu obligātā zemes atstāšanas atmatā atcelšana atsevišķos gadījumos var radīt negatīvu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz parasto bioloģisko daudzveidību, noteiktām topogrāfiskām īpatnībām un zemēm pie ūdensceļiem .
The abolition of compulsory set aside within the single payment scheme may in certain cases have adverse effects for the environment, in particular as regards ordinary biodiversity and certain landscape features.
Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt spēkā esošos Kopienas noteikumus, lai vajadzības gadījumā aizsargātu bioloģisko daudzveidību un noteiktas ainavu sastāvdaļas.
It is therefore appropriate to reinforce the existing Community provisions aiming at protecting, where appropriate, biodiversity and specified landscape features.
Izņemot gadījumus, kad ir jāievēro Kopienas tiesību aktos minētas stingrākas prasības attiecībā uz ūdens kvalitāti, nevajadzētu uzlikt papildu ierobežojumus, kas varētu traucēt vēlamajai lauku attīstībai.
While taking account of the need to ensure the highest water quality standards , as laid down in Community legislation, no further restrictions should be imposed which would impede desirable rural development.
(4) Ūdens aizsardzība un apsaimniekošana lauksaimniecības darbības kontekstā atsevišķos apgabalos ir kļuvusi aizvien problemātiskāka.
(4) Protection and management of water in the context of the agricultural activity has increasingly become a problem in certain areas .
Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt arī spēkā esošo Kopienas sistēmu labu lauksaimniecības un vides apstākļu nodrošināšanai, lai aizsargātu ūdeni pret piesārņojumu un noteces ūdeņiem, kā arī lai pārvaldītu ūdens izmantošanu.
It is therefore appropriate to also reinforce the existing Community framework for good agricultural and environmental condition with the aim to protect water against pollution and run-off and to manage the use of water.
(4) Ūdens aizsardzība un apsaimniekošana lauksaimniecības darbības kontekstā kļūst problemātiskāka aizvien lielākā Kopienas platībā .
(4) Protection and management of water in the context of the agricultural activity is increasingly becoming a problem in an increasingly large part of the Community .
Tādēļ ir lietderīgi pastiprināt arī spēkā esošo Kopienas sistēmu labu lauksaimniecības un vides apstākļu nodrošināšanai, lai aizsargātu ūdeni pret piesārņojumu un noteces ūdeņiem, kā arī lai pārvaldītu ūdens izmantošanu, jo īpaši samazinot lielo ikgadējo ūdens patēriņu, izmantojot labākas lauksaimniecības un ūdensapgādes sistēmas .
It is therefore appropriate to also reinforce the existing Community framework for good agricultural and environmental condition with the aim to protect water against pollution and run-off and to manage the use of water , including reducing the substantial annual wastage of water through better agronomic and water management systems.
Lai risinātu un nepieļautu ūdens trūkumu, ir jāsamazina ikgadējais ūdens patēriņš lauksaimniecības nozarē.
In order to solve and avoid the problem of water scarcity, the annual wastage of water in the agricultural sector has to be reduced.
(5) Tā kā pastāvīgajām ganībām ir labvēlīga ietekme uz vidi, ir lietderīgi piemērot pasākumus, lai veicinātu esošo pastāvīgo ganību saglabāšanu un novērstu to masveida pārvēršanu aramzemē.
(5) Since permanent pasture has a positive environmental effect, it is appropriate to apply measures to encourage the maintenance of existing permanent pasture to avoid its massive conversion into arable land.
(5) Tā kā pastāvīgajām pļavām ir labvēlīga ietekme uz vidi, ir lietderīgi piemērot pasākumus, lai veicinātu esošo pastāvīgo pļavu saglabāšanu un novērstu to masveida pārvēršanu aramzemē.
(5) Since permanent grassland has a positive environmental effect, it is appropriate to apply measures to encourage the maintenance of existing permanent grassland to avoid its massive conversion into arable land.
Ne visas pastāvīgās pļavas izmanto ganībām.
Not all permanent grasslands are grazed.
Pastāvīgās pļavas ir nozīmīgas oglekļa krātuves un Eiropas vissvarīgākās bioloģiskās daudzveidības dzīvotnes.
Permanent grasslands are important carbon stocks and Europe's most important biodiversity habitats.
No šī viedokļa pļautas pļavas ir tikpat svarīgas kā ganības.
From that point of view, grasslands that are mowed are as important as pastures.
(7) Ietaupījumus, kurus ieguva no modulācijas mehānisma, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, izmanto, lai finansētu pasākumus, kuri iekļauti lauku attīstības politikā.
(7) The savings made through the modulation mechanism introduced by Regulation (EC) No 1782/2003 are used to finance measures under the rural development policy.
Kopš minētās regulas pieņemšanas lauksaimniecības nozarē radušās daudzas jaunas un sarežģītas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, aizvien lielāka bioenerģijas nozīme, kā arī vajadzība pēc labākas ūdens resursu apsaimniekošanas un pēc efektīvākas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības.
Since the adoption of that regulation the agricultural sector has been faced with a number of new and demanding challenges such as climate change, the increasing importance of bio energy, as well as the need for a better water management and a more effective protection of biodiversity.
Eiropas Kopienu kā Kioto Protokola līgumslēdzēju pusi aicināja pielāgot tās politiku, ņemot vērā klimata pārmaiņas.
The European Community, as party to the Kyoto Protocol, has been called to adapt its policies in the light of the climate change considerations.
Turklāt, ņemot vērā nopietnas problēmas, kas saistītas ar ūdens nepietiekamību un sausumu, turpmāk jārisina ūdens apsaimniekošanas jautājumi.
Furthermore, following serious problems related to water scarcity and droughts, water management issues should be further addressed.
Bioloģiskās daudzveidības aizsardzība aizvien ir svarīgs uzdevums, un lai arī ir panākts ievērojams progress, būs vajadzīgs pielikt papildu pūles, lai sasniegtu Eiropas Kopienas mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā līdz 2010. gadam.
Protecting biodiversity remains a major challenge and while important progress has been made, the achievement of the European Community's biodiversity target for 2010 will require additional efforts.
Kopiena atzīst, ka minētie jaunie uzdevumi jārisina saskaņā ar tās politiku.
The Community acknowledges the need to tackle these new challenges in the framework of its policies.
Lauksaimniecības nozarē šim nolūkam piemērots instruments ir lauku attīstības programmas, kuras pieņemtas ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).
In the area of agriculture, rural development programs adopted under Council Regulation (EC) No 1698/2006 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) are an appropriate tool to deal with them.
Lai ļautu dalībvalstīm attiecīgi pārskatīt to lauku attīstības programmas, neliekot samazināt to pašreizējās lauku attīstības darbības citās jomās, jādara pieejami papildu līdzekļi.
To enable Member States to revise their rural development programmes accordingly without being required to reduce their current rural development activities in other areas, additional funding needs to be made available.
Tomēr finanšu perspektīvās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam nav paredzēti finanšu līdzekļi, lai vajadzības gadījumā pastiprinātu Kopienas lauku attīstības politiku.
However, the financial perspectives for the period 2007 to 2013 do not provide for the financial means to reinforce the Community's rural development policy as necessary.
Šādos apstākļos ir lietderīgi mobilizēt lielu daļu vajadzīgo finanšu līdzekļu, paredzot pakāpenisku tiešo maksājumu samazinājumu, izmantojot modulāciju.
Under these circumstances it is appropriate to mobilise a large part of the financial resources needed by providing for a gradual increase of the reduction of direct payments through modulation.
Noteiktas dalībvalstis jau ir paredzējušas lauku attīstības programmas, kas paredz īstenot jaunos uzdevumus.
Some Member States already have rural development programmes in place that address the new challenges .
Tomēr, lai ļautu visām dalībvalstīm īstenot to lauku attīstības programmas, neliekot samazināt to pašreizējās lauku attīstības darbības citās jomās, jādara pieejami papildu līdzekļi.
However, to enable all Member States to operate rural development programmes without being required to reduce their current rural development activities in other areas, additional funding needs to be made available.
Nebūtu pareizi likt dalībvalstīm pārskatīt savas lauku attīstības programmas, ja tās jau paredz īstenot jaunos uzdevumus.
It would not be appropriate to compel Member States to revisit their rural development programmes in the event that they already address the new challenges.
Tas arī radītu administratīvu slogu un ietekmētu lauksaimniekus, kas jau piedalās spēkā esošajās lauku attīstības programmās.
It would also create administrative burdens and potentially impact adversely on farmers who are already participating in existing rural development programmes.
(8) Attiecībā uz tiešā atbalsta ienākumu atbalsta sadalījumu starp lauksaimniekiem lielu daļu maksājumu piešķir samērā ierobežotam skaitam lielu saimniecību.
(8) The distribution of direct income support among farmers is characterised by the allocation of a large share of payments to a rather limited number of large beneficiaries.
Ir skaidrs, ka, lai efektīvi sasniegtu ienākumu atbalstu mērķi, lielāku saimniecību saņēmējiem nav vajadzīgs tāda paša apjoma individuālais atbalsts.
It is clear that larger beneficiaries do not require the same level of unitary support for the objective of income support to be efficiently attained.
Turklāt pielāgošanās spējas ļauj lielākiem saņēmējiem darboties ar mazāku individuālā atbalsta apjomu.
Moreover, the potential to adapt makes it easier to larger beneficiaries to operate with lower levels of unitary support.
Tādēļ šķiet taisnīgi, ka lauksaimnieki, kas saņem lielu atbalsta apjomu, veic īpašu ieguldījumu to lauku attīstības pasākumu finansēšanā, ar kuriem risina jaunus uzdevumus.
It therefore seems equitable to expect farmers with high amounts of support to make a particular contribution to the financing of rural development measures addressing new challenges.
Tādēļ ir lietderīgi izveidot mehānismu, ar ko paredz palielināt visapjomīgāko maksājumu samazinājumu, no kura gūtos ienākumus būtu jāizmanto arī jaunu uzdevumu risināšanai lauku attīstības jomā.
Therefore, it appears appropriate to establish a mechanism providing for an increased reduction of the highest payments the proceeds of which should also be used to deal with new challenges in the framework of rural development.
Lai nodrošinātu šā mehānisma proporcionalitāti, pakāpeniski jāpalielina papildu samazinājumi saskaņā ar attiecīgo maksājumu summām.
To ensure the proportionality of this mechanism the additional reductions should increase progressively according to the amounts of the payments concerned.
Neatkarīgi no struktūras veida, var būt, ka, lai efektīvi sasniegtu ienākumu atbalstu mērķi, šiem lielāku saimniecību saņēmējiem nebūtu vajadzīgs tāda paša apjoma individuālais atbalsts.
Depending on their business structure, larger beneficiaries may not require the same level of unitary support for the objective of income support to be efficiently attained.
Tādēļ šķiet taisnīgi, ka lauksaimnieki, kas, ņemot vērā katras attiecīgās saimniecības algu sarakstu, saņem lielu atbalsta apjomu, veic īpašu ieguldījumu to lauku attīstības pasākumu finansēšanā, ar kuriem risina jaunus uzdevumus.
It therefore seems equitable to expect farmers with high amounts of support – taking into account the total wage bill of each farm – to make a particular contribution to the financing of rural development measures addressing new challenges such as the promotion of quality production and producers’ collectives.
Ir jāizvairās no darbaspēka samazināšanas un attīstītu un konkurētspējīgu struktūru iznīcināšanas.
Steps should be taken to ensure that the introduction of the new rules does not lead to job losses or the break-up of competitive holdings which have evolved naturally.
(8a) Turklāt būtu lietderīgi, ja dalībvalstīm būtu pieejams īpašs atbalsts, lai varētu īstenot jaunos uzdevumus, kas izriet no KLP „veselības pārbaudes”.
(8a) The Member States should also be given a special support option in order to adequately meet new challenges which may arise from the effects of the CAP health check .