natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aprēķini liecina, ka pārtikas ražošanai jāpalielinās par vismaz 70 %, lai apmierinātu arvien pieaugošā pasaules iedzīvotāju skaita vajadzības, jo lēš, ka ap 2050. gadu iedzīvotāju skaits pārsniegs 9 miljardus.
According to the UN Food and Agricultural Organization (FAO), food production must increase by at least 70 percent to meet the growing demands of a world population which is expected to exceed 9 billion by 2050.
Turklāt aptuveni 900 miljoni cilvēku visā pasaulē dzīvo pastāvīgā badā galējas nabadzības dēļ, bet līdz 2 miljardiem cilvēku nav patiesas un ilgtermiņa pārtikas nodrošinātības dažādas pakāpes nabadzības dēļ.
Furthermore, around 900 million people worldwide are chronically hungry due to extreme poverty, while up to 2 billion people lack genuine, long-term food security due to varying degrees of poverty.
Eiropā 16 % iedzīvotāju vēl arvien dzīvo zem nabadzības sliekšņa.
In Europe, 16% of citizens still live below the poverty line.
Neskatoties uz piegāžu šķietamo pietiekamību, liela daļa pasaules iedzīvotāju nevar apmierināt pārtikas pamatvajadzības; pārtikas pieejamība ir galvenais risināmais jautājums.
In spite of apparent sufficiency of supplies, a significant proportion of the world population cannot afford the basic food it needs; accessibility of food remains a key issue to be dealt with.
Tāpēc pārtikas nodrošinātībai nepieciešama stingra kopējā lauksaimniecības politika.
Thus, food security continues to require a strong Common Agricultural Policy.
KLP galvenie mērķi bija palielināt lauksaimniecības ražīgumu, palīdzēt lauksaimniekiem sasniegt pienācīgu dzīves līmeni, stabilizēt tirgus un nodrošināt drošu pārtikas piegādi par pieņemamām cenām.
The main objectives of the CAP have been: to increase agricultural productivity; to help farmers attain a fair standard of living; to stabilise markets; and to ensure a secure supply of affordable food.
Tomēr KLP panākumi radīja arī neparedzētu pārprodukciju un pārpalikumu rašanos, kas izkropļoja tirgu un saasināja vides problēmas.
But its success resulted in unintended overproduction and surpluses which distorted the market and raised environmental concerns.
Veicot pakāpeniskas reformas, KLP ir kļuvusi par uz tirgu orientētu, atsaistītu un videi draudzīgu politiku, kurā ir arī nozīmīgi lauku attīstības elementi.
Through successive reforms, the CAP has become a market oriented, decoupled and environmentally conscious policy, which includes a significant rural development component.
Ar jauno KLP vajadzētu uzlabot pārtikas nodrošinātību, palielinot ražīgumu un vienlaikus veicinot videi draudzīgu pārtikas ražošanu.
The new CAP should improve food security by increasing productivity, whilst simultaneously encouraging environmentally sustainable food production.
ES aptuveni 80 miljoni iedzīvotāju vēl arvien dzīvo zem nabadzības sliekšņa, un daudziem no viņiem atbalstu sniedz pārtikas palīdzības programmas.
In the EU around 80 million people still live below the poverty line and many of them are helped trough food aid programmes.
Pārtikas nodrošinātības mērķis nav sasniedzams, neatrisinot divus svarīgākos šībrīža jautājumus, proti, tirgus un cenu nepastāvību (to spēcīgi ietekmē spekulācijas preču tirgos) un sarūkošos pārtikas krājumus.
Food security as an objective cannot be reached without tackling two of the most important questions of the day: market and price volatility (strongly influenced by speculation on commodities markets) and dwindling food stocks.
Referente atzīmē, ka nesenās ārkārtējās cenu svārstības tikai daļēji izraisīja tirgus attīstība, bet galvenais to iemesls bija spekulācijas.
Your rapporteur notes that recent extreme price volatility has only been partially caused by real market evolutions and is mainly the result of speculation.
ANO īpašais ziņotājs par tiesībām uz pārtiku uzsver to, kā ar darījumiem atvasināto instrumentu tirgos preču cenu indeksus ietekmē lielie institucionālie ieguldītāji, piemēram, riska ieguldījumu fondi, pensiju fondi un investīciju bankas, no kuriem neviens nav tieši saistīts ar stāvokli lauksaimniecības preču tirgos.
The UN special rapporteur on the right to food highlights the role played by large institutional investors, such as hedge funds, pension funds and investment banks - all generally unconcerned with agricultural markets - on commodities price indexes through their movements on derivatives markets.
Šajā sakarībā referente atbalsta spēkā esošo tiesību aktu par finanšu instrumentiem pārskatīšanu, ar ko vajadzētu nodrošināt lielāku pārredzamību biržās un noteikt minimālās robežvērtības dalībniekiem, kuri var veikt darījumus šajos tirgos.
I support in this context a revision of existing legislation on financial instruments which should provide for more transparency of exchanges and minimum thresholds for the operators which can trade on these markets.
Finanšu instrumentiem vajadzētu darboties ekonomikas interesēs un palīdzēt lauksaimnieciskajai ražošanai pārvarēt krīzes un klimatiskos apstākļus, vienlaikus nedrīkst pieļaut, ka spekulācijas apdraud efektīvas lauku saimniecības.
Financial instruments should serve the economy and help agricultural production surmount crises and climatic events; at the same time, speculation should not be allowed to threaten efficient agricultural exploitations;
Šajā sakarībā referente arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem un cer, ka daļa no jaunās KLP laikā pēc 2013. gada būs vēl papildu līdzekļi, ar kuriem cīnīties pret ārkārtēju cenu nepastāvību.
Your rapporteur also welcomes in this regard the proposal from the European Commission for a regulation on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories and hopes to see further instruments in place against extreme price volatility as part of the new CAP post 2013.
Turklāt viņa vērš uzmanību uz to, ka pasaules pārtikas pamatproduktu krājumi ir daudz mazāki nekā agrāk, un ka 2007. gada pārtikas krīzes laikā tie samazinājās līdz nepieredzēti zemam līmenim, proti, pārtikas rezervju apjomu pietiktu tikai 12 nedēļu patēriņam.
Furthermore, I draw attention to the fact that global stocks of staple foods are much more limited than in the past, having fallen to a record low of 12 weeks worth of global food stocks during the food crisis of 2007.
Vienlaikus pasaules pārtikas ražošanu arvien vairāk apdraud ar klimata pārmaiņām saistīti ārkārtēji laikapstākļi, kas var izraisīt pēkšņu un neprognozējamu pārtikas trūkumu.
At the same time, world food production is increasingly vulnerable to extreme weather events linked to climate change, which can cause sudden and unpredictable food shortages.
Referente tāpēc uzskata, ka būtu lietderīgi radīt pasaules pārtikas krājumu drošības sistēmu, palīdzot atvieglot pasaules tirdzniecību cenu pieauguma laikā, novēršot protekcionisma atkārtošanos un atbrīvojot pasaules pārtikas tirgus.
Your rapporteur considers therefore that a global security system of food stocks would be beneficial, helping to ease world trade when price spikes occur, fighting off recurring protectionism and freeing world food markets.
Šos krājumus vajadzētu pārvaldīt kopīgai iestādei ANO aizgādībā un pilnībā izmantot FAO un ANO Pasaules pārtikas programmas gūto pieredzi.
These stocks should be managed by a common body under the aegis of the United Nations and make full use of the experience amassed by the FAO and the UN World Food Programme.
Tāpēc referente aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu, atbalstot šādas pasaules pārtikas krājumu sistēmas izveidi.
Therefore, your rapporteur calls on the Commission to play a leading role in advocating this global food stock system.
Visbeidzot, jaunajai KLP laika posmam pēc 2013. gada vajadzētu skaidri un nepārprotami risināt pārtikas nodrošinātības un citas problēmas, jo īpaši klimata pārmaiņas, ekonomikas krīzi ES un teritoriālā līdzsvara saglabāšanu.
Finally, the new CAP to be put in place after 2013 needs to respond clearly and unequivocally to food security and other challenges, most notably climate change, the economic crisis and keeping territorial balance within the EU.
Referente atkārtoti apliecina atbalstu Parlamenta pieņemtajam dokumentam par KLP nākotni ( Lyon ziņojums) un vēlas uzsvērt dažus svarīgākos punktus.
Your rapporteur reaffirms her support for the text we adopted on the future of the CAP (Lyon report) and further wishes to stress some key points.
Pirmkārt un galvenokārt referente uzsver, cik svarīga ir Eiropas lauksaimniecības daudzveidība.
First and foremost, your rapporteur upholds the importance of diversity in agriculture around Europe.
Ir jāveicina ne tikai konkurētspēja, bet arī tradicionālā lauksaimniecība, maza mēroga lauksaimniecības uzņēmumi, bioloģiskās saimniecības un vietēja mēroga apgāde.
We need to promote not only competitiveness, but also traditional agriculture, small scale farming, organic farming and local distribution.
Šie lauksaimniecības modeļi ir vērtīgs ieguldījums pārtikas nodrošinātībā, jo tie bieži vien ir visefektīvākais veids, kā izmantot zemi dažādos ES ģeogrāfiskos apgabalos ar metodēm, kas ilgā laikā īpaši izstrādātas konkrētā teritorijā.
These models of agriculture make a valuable contribution to food security because they often represent the most effective way of utilising land in diverse geographical regions of the EU through the use of methods which have been specifically developed in distinct regions over long periods of time.
Referente aicina Komisiju ņemt vērā šos lauksaimniecības modeļus, gatavojot priekšlikumus par turpmāko KLP un noskaidrot iespējas izveidot īpašus finanšu stimulus.
Your rapporteur calls on the Commission to address these agricultural models in its future CAP proposals and to explore the possibility of creating special financial incentives.
Turklāt sakarā ar lauku iedzīvotāju novecošanu referente uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt jauno lauksaimnieku piekļuvi zemei un kredītiem.
Furthermore, in the context of an ageing rural population, I believe it is very important to guarantee access to land and credit for young farmers.
ES tikai 7 % lauksaimnieku ir jaunāki par 40 gadiem, turklāt 4,5 miljoni lauksaimnieku desmit gadu laikā dosies pensijā.
In the EU only 7% of the farmers are under 40 years old and in about 10 years 4.5 millions will retire.
Tāpēc ir svarīgi mudināt jaunus cilvēkus pievērsties lauksaimniecībai, izmantojot jaunas programmas un nodrošinot labāku piekļuvi kredītiem.
It is therefore vital to encourage young people to enter the agricultural sector through new programs and improved access to credit.
ES ir vērienīgi mērķi enerģijas jomā, proti, laikā līdz 2020. gadam panākt 20 % lielu atjaunojamās enerģijas daļu enerģijas bilancē un 10 % atjaunojamo energoresursu daļu transporta degvielā.
The EU has ambitious energy targets; 20% renewable energy in the energy mix by 2020 and 10% renewable energy in transport fuel by 2020.
Šie mērķi veicinājuši biodegvielas kultūru audzēšanu plašos mērogos, taču biodegvielas ražošana un pārtikas ražošana konkurē par izmantojamo zemi, kas var iespējami negatīvi ietekmēt pārtikas nodrošinātību.
These targets have encouraged the cultivation of biofuels on a large scale, but biofuel production competes with food production for land, which has a potentially negative impact on food security.
Labāka pārtikas un enerģijas ražošanas integrācija var samazināt konkurenci par pieejamo zemi, un to var sekmēt arī otrās un trešās paaudzes biodegvielas attīstība.
Improved integration of food and energy production can reduce the competition for available land, as can the development of second and third generation biofuels.
Ir ļoti svarīgi, ka KLP finansējumā tiek atspoguļoti tās vērienīgie plāni un politikas mērķi.
It is essential that the financing of the CAP reflect its ambitious vision and policy objectives.
Lai panāktu pārtikas nodrošinātību un novērstu klimata pārmaiņu ietekmi, nodrošinātu teritoriālo līdzsvaru, saglabātu saprātīgas pārtikas cenas un pienācīgus ienākumus lauksaimniekiem, KLP budžets būtu jāsaglabā vismaz pašreizējā līmenī.
To ensure food security and tackle the effects of climate change, to ensure territorial balance, to maintain reasonable food prices and a decent income for farmers, the CAP budget should, at the very least, be maintained at the current level.
par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā
on the recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security
2. atzīst, ka pārtikas nodrošinātība un pārtikas nekaitīgums ir divas papildinošas koncepcijas, un uzsver, ka pārtikas apgādes neatkarība lielā mērā palīdz garantēt pārtikas nodrošinātību, kas vienmēr notiek, vienlaikus nodrošinot augstus pārtikas nekaitīguma standartus;
Recognises that food security and food safety are two complementary concepts and stresses that respecting food sovereignty constitutes an important contribution to guaranteeing food security, which goes always hand in hand with the safeguarding of high standards of food safety;
5. uzsver, ka jānodrošina patērētājiem pārtikas produkti par pieņemamām cenām un ka ražotājiem jāsaņem atbilstoša samaksa par viņu ražojumiem, nosoda lielo izplatīšanas tīklu vienošanās un aicina pieņemt pasākumus, lai izskaustu šādu praksi un nodrošinātu pārredzamību par galapatērētāju un pārtikas ražotāju cenu veidošanu;
Stresses that food products must be affordable for consumers and that producers must receive appropriate prices for their products, condemns the agreements entered into by large-scale retailers and calls for measures to be taken to end such practices and ensure transparency in the way in which final-consumer and food-producer prices for food products are formed;
10. prasa uzlabot un pastiprināt pārtikas nekaitīguma kontroli Savienībā un ir vienisprātis ar secinājumiem, kas pausti Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par vispārējām oficiālās kontroles darbībām dalībvalstīs attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, kā arī augu veselību ( COM(2010)0441 ), kurā aicināts apsvērt iespēju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veikt vairākus pasākumus, lai panāktu, ka informācija par kontrolēm tiek apkopota, analizēta un publiskota efektīvāk un vispusīgāk, tādējādi valstu iestādēm un Komisijai radot iespēju nodrošināt ES iedzīvotājiem visas garantijas par kontroles sistēmu efektivitāti;
Calls for food safety controls in the Union to be improved and strengthened and endorses the conclusions of the report from the Commission to the European Parliament and to the Council on the overall operation of official controls in the Member States on food safety, animal health and animal welfare and plant health ( COM(2010)0441 ), which calls for consideration to be given to implementing a series of measures, in close cooperation with the Member States, to make the compiling, analysis and presentation of information on controls more efficient and comprehensive, so as to enable the national authorities and the Commission to give EU citizens every assurance that control systems are effective;
16. aicina Komisiju un dalībvalstis pašas pilnībā izmantot iespējas, ko piedāvā Septītā pētniecības un attīstības pamatprogramma izpētes un tehnisko jauninājumu jomā, lai tādējādi uzlabotu ražīgumu, vienlaikus ievērojot energoefektivitātes un ilgtspējības kritērijus;
Calls on the Commission and Member States to avail themselves to the full of the opportunities offered by the Seventh Framework Programme for Research and Development in the field of research and technological innovation so as to improve productivity, while respecting energy efficiency and sustainability criteria;
21. uzsver, ka sēklu oligopoli postoši ietekmē maza mēroga lauku saimniecību ilgtspēju, veicinot atkarību no dažām korporācijām, kas pārdod sēklas un specializētos mēslošanas līdzekļus;
Stresses that seed oligopolies have devastating effects on the sustainability of small-scale farming, fostering dependency on a limited number of corporations for the purchasing of seeds and specialised fertilisers;
34. atgādina, ka pārtikas produkti ir vērtīgi un ierobežoti resursi, kas lielā mērā ietekmē veselību, vidi un attīstību; mudina Komisiju izstrādāt Savienībai visaptverošu pārtikas politiku, kura — atšķirībā no nozaru pieejas — vienotā visaptverošā politikā apkopotu aspektus, ko pašlaik vērtē atrauti citu no cita;
Recalls that food is a valuable and limited resource which has a considerable impact on health, the environment and development; urges the Commission to propose to the Union a comprehensive food policy which, instead of a sectoral approach, brings together under the umbrella of a single comprehensive policy aspects which are currently considered in a fragmented manner;
par ilgtspējīgu ES politiku attiecībā uz Tālajiem Ziemeļiem
on a sustainable EU policy for the High North
– ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju ( UNCLOS ), kas tika noslēgta 1982. gada 10. decembrī un ir spēkā kopš 1994. gada 16. novembra,
– having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS), concluded on 10 December 1982 and in force since 16 November 1994,
– ņemot vērā ANO Kontinentālā šelfa robežu komiteju,
– having regard to the United Nations Commission on the Limits of the Continental Shelf,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību ( CBD ),
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Convention on Biological Diversity (CBD),
– ņemot vērā ANO 2007. gada 13. septembra Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām,
– having regard to the United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples of 13 September 2007,
– ņemot vērā 1996. gada 19. septembrī parakstīto deklarāciju par Arktikas Padomes (AP) izveidi,
– having regard to the Declaration on the Establishment of the Arctic Council (AC), signed on 19 September 1996,
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4. daļu, kā arī Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu,
– having regard to the Treaty on European Union, the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular to Part Four thereof and to the European Economic Area (EEA) Agreement,
– ņemot vērā 1993. gada 11. janvārī Kirkenesā parakstīto deklarāciju par sadarbību Barenca Eiroarktiskajā reģionā,
– having regard to the Declaration on the Cooperation in the Barents Euro-Arctic Region, signed in Kirkenes on 11 January 1993,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu par Eiropas Savienību un Arktikas reģionu ( COM(2008)0763 ),
– having regard to the Commission Communication of 20 November 2008 on the European Union and the Arctic Region ( COM(2008)0763 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par Arktikas pārvaldību
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on Arctic governance
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Arktikas jautājumiem
– having regard to the Council conclusions on Arctic issues of 8 December 2009
Ārlietu padomes 2985. sanāksme un 2008. gada 8. decembra secinājumus par Eiropas Savienību un Arktikas reģionu
2985th Foreign Affairs Council meeting. and on the European Union and the Arctic region of 8 December 2008
Padomes 2914. sanāksme ,
2914th Council meeting. ,
– ņemot vērā 2008. gada 28. maijā Ziemeļu ledus okeāna konferencē pieņemto Ilulisatas deklarāciju,
– having regard to the Ilulissat Declaration adopted on 28 May 2008 at the Arctic Ocean Conference,
– ņemot vērā 1920. gada 9.februāra līgumu starp Norvēģiju, ASV, Dāniju, Franciju, Itāliju, Japānu, Nīderlandi, Lielbritāniju, Īriju, Lielbritānijas aizjūras domīnijām un Zviedriju attiecībā uz Špicbergenu/Svalbāru,
– having regard to the Treaty between Norway, the United States of America, Denmark, France, Italy, Japan, the Netherlands, Great Britain, Ireland, the British Overseas Dominions and Sweden concerning Spitsbergen/Svalbard of 9 February 1920,
– ņemot vērā Ziemeļu dimensijas politiku un tās partnerattiecības, kā arī ES un Krievijas kopējās telpas,
– having regard to the Northern Dimension policy and its Partnerships as well as the EU-Russia Common Spaces,
– ņemot vērā ES un Grenlandes Stratēģisko partnerattiecību nolīgumu 2007.–2012. gadam,
– having regard to the EU-Greenland Partnership Agreement, 2007-2012,
– ņemot vērā ES 5., 6. un 7. pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā,
– having regard to the EU’s Fifth, Sixth and Seventh Framework Programmes for Research and Technological Development,
– ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1989. gada 27. jūnijā pieņemto Konvenciju Nr. 169,
– having regard to International Labour Organisation Convention 169 adopted on 27 June 1989,
– ņemot vērā 2005. gada Ziemeļu konvenciju par sāmiem,
– having regard to the Nordic Sami Convention of November 2005,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 13. septembra Deklarāciju Nr. 61/295 par pamatiedzīvotāju tiesībām,
– having regard to United Nations General Assembly Declaration 61/295 of 13 September 2007on the Rights of Indigenous Peoples,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. septembra rezolūciju Nr. 6/12, 2007. gada 14. decembra rezolūciju Nr. 6/36, 2008. gada 24. septembra rezolūciju Nr. 9/7, 2009. gada 1. oktobra rezolūciju Nr. 12/13 un 2010. gada 5. oktobra rezolūciju Nr. 15/7,
– having regard to Council resolutions 6/12 of 28 September 2007, 6/36 of 14 December 2007, 9/7 of 24 September 2008, 12/13 of 1 October 2009 and 15/7 of 5 October 2010,
– ņemot vērā Somijas 2010. gada 4. jūnijā pieņemto stratēģiju Arktikas reģionam,
– having regard to Finland’s strategy for the Arctic Region adopted on 4 June 2010,
– ņemot vērā Zviedrijas parlamenta Ārlietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu COM(2008)0763
– having regard to the opinion of the Foreign Affairs Committee of the Swedish Parliament on Commission Communication COM(2008)0763
– ņemot vērā Dānijas un Grenlandes 2008. gada maija stratēģiju Arktikai pārejas laikā,
– having regard to the joint Danish and Greenlandic strategy for the Arctic at a time of transition of May 2008,
– ņemot vērā Norvēģijas valdības 2007. gada stratēģiju Tālajiem Ziemeļiem un 2009.gada marta sekojošos pasākumus,
– having regard to the Norwegian Government’s Strategy for the High North of 2007, and its follow-up of March 2009,
– ņemot vērā Nordregio ziņojumu „ 2009:2 Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020 ”;
– having regard to the Nordregio Report 2009:2, ‘Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020’,
– ņemot vērā Ziemeļvalstu Ministru padomes Arktikas sadarbības programmu 2009.–2011. gadā, Barenca Eiroarktiskās padomes programmu un AP vadības programmu,
– having regard to the Nordic Council of Ministers’ Arctic Cooperation Programme 2009-2011, the Barents Euro-Arctic Council (BEAC) programme and the AC Chairmanship programme,
– ņemot vērā Kanādas 2009. gada augusta Ziemeļu stratēģiju un turpmāko 2010. gada 10. augusta paziņojumu par Kanādas ārpolitiku Arktikā,
– having regard to the Canadian Northern Strategy of August 2009 and the follow-up statement on Canada’s Arctic Foreign Policy of 20 August 2010,
– ņemot vērā Kanādas tiesību aktu, ar ko tiek grozīts 2009. gada augusta Arktikas ūdeņu piesārņojuma novēršanas akts,
– having regard to the Canadian Act to amend the Arctic Waters Pollution Prevention Act of August 2009,
– ņemot vērā Krievijas 2009. gada maija valsts drošības stratēģiju līdz 2020. gadam,
– having regard to the Russian national security strategy until 2020 of May 2009,
– ņemot vērā ASV prezidenta 2009. gada 9. janvāra valsts drošības direktīvu un iekšzemes drošības direktīvu,
– having regard to the American National Security Presidential Directive and Homeland Security Presidential Directive of 9 January 2009,
– ņemot vērā ASV 2010. gada aktu par enerģētikas nozares atbildīgu attīstību Arktikā,
– having regard to the USA’s Responsible Arctic Energy Development Act of 2010,
– ņemot vērā ASV 2009. gada Arktikas naftas piesārņojuma atklāšanas un novēršanas aktu,
– having regard to the USA’s Arctic Oil Spill Research and Prevention Act of 2009,