natgillin/translations-raw huggingface dataset:
g) ja kredītam piemērojamā maksimālā summa nav vēl norunāta, par maksimālo summu uzskata 1 000 EUR;
g) if the ceiling applicable to the credit has not yet been agreed, that ceiling is assumed to be EUR 1 000 ;
g) ja kredītam piemērojamā maksimālā summa nav vēl norunāta, par maksimālo summu uzskata 2 500 EUR vai par produktu piedāvājamo vismazāko kredīta apmēru ;
g) if the ceiling applicable to the credit has not yet been agreed, that ceiling is assumed to be EUR 2 500 or the minimum amount of credit offered for the product ;
2 500 eiro ierobežojums labāk raksturo tipiskus kredītu produktus.
The limit of EUR 2,500 is more reflective of the typical credit products.
Pastāv arī produkti ar ievērojami lielāku kredītlimitu, un, izmantojot mazāku limitu, kredīta aprēķināšanā patērētājs varētu tikt maldināts.
There exist also products with significantly higher credit limits for which calculations using a lower limit would be misleading to the consumers.
II pielikuma 4. sadaļas tabulas 2. rindas kreisā sleja
Annex II, section 4, box 2, left-hand column
Pirmstermiņa atmaksa
Early repayment
Jums ir tiesības veikt pirmstermiņa kredīta atmaksu jebkurā laikā, pilnībā vai daļēji
You have the right to repay the credit early at any time in full or partially.
Ja piemērojams –
If applicable
Ja notiek pirmstermiņa atmaksa, kreditoram ir tiesības uz kompensāciju
The creditor is entitled to compensation in the case of early repayment
Norāde par maksājamo kompensāciju
Reference to compensation payable
II pielikuma 4. sadaļas tabulas 2. rindas labā sleja
Annex II, section 4, box 2, right-hand column
[Kompensācijas noteikšana (aprēķina metode) saskaņā ar Direktīvas …/…/EK 16. panta 2. punkta īstenošanas noteikumiem]
[Determination of the compensation (calculation method) in accordance with the provisions implementing Article 16(2) of Directive …/…/EC]
II pielikuma 4. sadaļas tabulas 3. rindas kreisā sleja
Annex II, section 4, box 3, left-hand column
Datu bāzes izmantošana
Consultation of a database
Kreditoram ir nekavējoties un bez maksas jums jāpaziņo rezultāti, ko devusi datu bāzes izmantošana, ja kredīta pieteikuma noraidījumu pamato ar tajā iegūtām ziņām.
The creditor must inform you immediately and without charge of the result of a consultation of a database, if a credit application is rejected on the basis of such a consultation.
Šo noteikumu nepiemēro, ja šādas informācijas sniegšana ir aizliegta Eiropas Kopienas tiesību aktos vai ir pretrunā ar sabiedriskās kārtības vai sabiedriskās drošības mērķiem.
This does not apply if the provision of such information is prohibited by European Community law or is contrary to objectives of public policy or public security.
Patērētāja piekrišana
Consent of the consumer
III pielikuma 2. sadaļas tabulas 4. rindas kreisā sleja
Annex III, section 2, box 4, left-hand column
Preces/ pakalpojuma nosaukums Cena naudas izteiksmē 3.
How and when will you have to repay the credit?
III pielikuma 2. sadaļas tabulas 6. rindas kreisā sleja
Annex III, section 2, box 6, left-hand column
Kredīts piešķirts atlikta maksājuma veidā par precēm vai pakalpojumiem
The credit is granted in the form of a deferred payment for a good or service
Preces/ pakalpojuma nosaukums
Name of good/service
Cena naudas izteiksmē
Cash price
III pielikuma 4. sadaļas tabulas 3. rindas kreisā sleja
Annex III, section 4, box 3, left-hand column
Tiesības saņemt kredītlīguma projektu
Right to a draft credit agreement
Jums ir tiesības pēc pieprasījuma bez maksas saņemt kredītlīguma projekta kopiju.
You have the right, upon request, to obtain a copy of the draft credit agreement free of charge.
Šo noteikumu nepiemēro, ja kreditors pieprasījuma brīdī nevēlas ar jums noslēgt kredītlīgumu.Kopsumma, kas jums jāmaksā Pirmstermiņa atmaksa
This provision does not apply if the creditor is at the time of the request unwilling to proceed to the conclusion of the credit agreement with you.
III pielikuma 5. sadaļas tabulas 3. rindas kreisā sleja
Annex III, section 5, box 3, left-hand column
Ja notiek pirmstermiņa atmaksa, kreditoram ir tiesības uz kompensāciju.
The creditor is entitled to compensation in the case of early repayment.
III pielikuma 5. sadaļas tabulas 3. rindas labā sleja
Annex III, section 5, box 3, right-hand column
[Kompensācijas noteikšana (aprēķina metode) saskaņā ar Direktīvas …/…/EK* 16. panta 2. punkta īstenošanas noteikumiem]
[Determination of the compensation (calculation method) in accordance with the provisions implementing Article 16(2) of Directive …/…/EC*]
Mūsu ekonomiskā dzīve vairs nav iedomājuma bez patērētājiem piešķiramajiem kredītiem, lai finansētu preču pirkšanu un atlīdzību par pakalpojumiem.
Consumer credit to finance the purchase of goods or services has become a standard part of economic life.
Tie veido ievērojamu daļu no Eiropas iekšzemes kopprodukta, kaut gan atsevišķu dalībvalstu starpā ir lielas atšķirības.
It accounts for a substantial proportion of Gross Domestic Product in Europe, although there are large differences between the individual Member States.
Neskatoties uz ekonomisko saplūšanu, vienotu valūtu un būtiskiem uzlabojumiem pārrobežu maksājumu sistēmas kārtībā, kapitāla tirgi tāpat kā līdz šim galvenokārt turpina darboties valsts mērogā, un pārrobežu kredīti tiek piešķirti ļoti reti.
Despite increasing economic interrelatedness, a single currency and substantial improvements in the methods available for making cross-border payments, the fact is that markets remain predominantly national, while cross-border credit provision is rare.
Tam ir ļoti dažādi iemesli, un tie var būt saistīti gan ar atšķirīgajām nacionālajām ieražām un paradumiem finanšu jomā, gan arī ar šķēršļiem, ko rada valodu nezināšana.
There are many different reasons for this, the main ones probably being different national customs and traditions of financing, as well as language barriers.
Valsts tirgu atvēršana attiecībā uz tādu nozīmīgu nozari kā patēriņa kredīti, konkurences nostiprināšana un iekšējā tirgus darbības uzlabošana ir ES politisks uzdevums, un tajā ir ieinteresēti gan patērētāji, gan kredīta devēji.
Improving access to national markets in the important economic sector of consumer credit, promoting competition and improving the internal market are political tasks incumbent on the EU and are in the interests of consumers and creditors.
Kopīgs tiesiskais regulējums Eiropas līmenī, kas nodrošinātu patērētāju aizsardzību, arī var dot ieguldījumu iekšējā tirgus darbības uzlabošanā, pat ja saglabājas tiesiski un faktiski šķēršļi, un tiesības nav noteicošais faktors attiecībā uz pārrobežu patēriņa kredītiem.
A common European legal framework for consumer protection can contribute to this, although legal and practical obstacles remain and law is not the decisive factor in cross-border consumer credit.
Eiropas mēroga tiesisko regulējumu pašreiz veido Direktīva EEK 87/102.
The European legal framework currently comprises Directive 87/102/EEC.
Taču tajā iekļauti vienīgi obligātie standarti.
It only contains minimum standards.
Šīs tiesību jomas plašāka attīstība katrā dalībvalstī ir lielā mērā atšķirīga, kas arī rada iekšējā tirgus traucējumus.
The further development of this field of the law varies widely between Member States, creating obstacles to the internal market.
Tomēr pilnīga tiesību aktu vienādošana neļaus panākt mērķi.
However, complete harmonisation of legislation is not the answer.
Patērētāju tiesībām jābūt elastīgām; jābūt iespējai izmantot dažādus tiesiskā regulējuma līdzekļus dažādos apstākļos, lai novērstu patērētajiem dažāda veida draudošas briesmas, proti, vajadzības gadījumā, jāiejaucas ātri un ar atbilstošu pielāgošanās spēju.
Consumer law must be flexible; differences in circumstances, and particularly differences in the risks to consumers, call for different legal rules in response, and where appropriate these must be adopted quickly and open to amendment.
Tiesību aktu iedarbīgumu ietekmē arī tas, kādā mērā to akceptē iedzīvotāji, kuri vēlas, lai tie būtu viņu interesēm atbilstoši noteikumi, kā arī pielāgoti vietējiem apstākļiem.
The effect of the law also depends on its acceptance by people, who wish to be able to regard it as their law and as appropriate to the circumstances in which they live.
Tiesību aktu vienotības panākšanas rezultātā var ne tikai pārkāpt subsidiaritātes principu, bet bieži vien tas nepieciešamo kompromisu dēļ izraisa sarežģītu un pārspīlētu noteikumu pieņemšanu, tādējādi vēl vairāk samazinot jaut tā nelielo pozitīvo ietekmi uz iekšējo tirgu saistībā ar patēriņa kredītiem.
Uniformity of the law might not only violate the subsidiarity principle but also in many cases, because of the necessary compromises, result in complex and excessive regulation, further reducing the already small internal market impact of consumer credit.
Šī iemesla dēļ Komisijas pirmais 2002. gada 11. septembra priekšlikums, kurā bija paredzēta pilnīga harmonizēšana, bija neizdevies.
For this reason, the Commission's first proposal of 11 September 2002, which provided for complete harmonisation, miscarried.
Eiropas Parlaments 1. lasījumā pieņēma būtiskus grozījumus attiecībā uz Komisijas priekšlikumu un paredzēja vienīgi minimālu harmonizēšanu.
At first reading, the European Parliament adopted huge numbers of amendments to the Commission proposal and provided only for minimum harmonisation.
Savukārt 2005. gada oktobrī Komisija iesniedza jaunu, būtiski grozītu priekšlikumu.
In October 2005, the Commission submitted a new, substantially modified proposal.
Šajā priekšlikumā lielā mērā ņemti vērā Parlamenta ieteikumi, un tā apjoms ievērojami samazināts.
To a large extent, it took account of Parliament's decisions and was considerably more concise.
Komisijas jaunajā priekšlikumā nav paredzēta maksimāla harmonizēšana, un tā aprobežojas ar mērķtiecīgu attiecīgu tiesisko pamatelementu harmonizēšanu izlases veidā: pirms līguma noslēgšanas sniedzamā informācija, līgumā iekļaujamā informācija, atsaukuma tiesības, pirmstermiņa atmaksa, faktiskā gada procentu likme.
The new Commission proposal also abandoned the objective of comprehensive maximum harmonisation, opting instead merely for selective harmonisation of certain fundamental legal aspects: pre-contractual information, contractual information, right of withdrawal, early repayment and annual percentage rate of charge.
Šī jaunā pieeja principā ir vērtējama atzinīgi.
This new approach is very much to be welcomed.
Padome savā kopējā nostājā arī iekļāvusi šo pieeju, no kā daļēji izriet apjoma samazinājums, bet daļēji formulējumi kļuvuši arī sarežģītāki.
In its common position, the Council adopted the same approach, making further modifications, some of which rendered the proposal even more concise, although others introduced fresh complications.
Kaut gan kopējā nostāja ir labs pamats, tomēr ir nepieciešama pārskatīšana atsevišķos jautājumos, kā arī daži labojumi.
Although the common position constitutes a good basis, certain revisions and corrections on points of detail are called for.
Šajā sakarā jānosaka šādi kritēriji: tiesību aktu noteikumu pamatā jābūt parastiem gadījumiem, kuros iesaistīti vidusmēra patērētājs un vidusmēra uzņēmējs, nevis neveiksmīgiem ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem, kas ir izņēmumi.
The following criteria should be applied for this purpose: legislation should be based on typical cases, average consumers and average entrepreneurs, rather than on failed attempts to commit abuses, which are the exception.
Jāsaglabā līgumu slēgšanas brīvības princips, kā arī jānostiprina patērētāja personīgā atbildība.
The principle of freedom to enter into contracts should be maintained, and the personal responsibility of consumers should be increased.
Lielāks noteikumu skaits automātiski nenozīmē, ka patērētāji ir labāk aizsargāti.
Increased regulation does not automatically mean better consumer protection.
Pārāk apjomīga informācija (kā tas vienprātīgi apstiprinājies ar Eiropas Parlamenta uzdevumā veikto pētījumu un īstenotās apspriešanas rezultātā) tieši attiecībā uz patērētājiem ar nelielu pieredzi padara situāciju sarežģītāku, nevis saprotamāku, nemaz neņemot vērā izmaksu palielināšanos, kas rezultātā arī jāsedz patērētājam.
As unequivocally demonstrated by the study commissioned by the European Parliament and the hearings which it has held, too much information leads more to confusion than to enlightenment, particularly among inexperienced consumers, quite apart from the associated higher costs, which ultimately also have to be borne by the consumer.
Noteikumiem jābūt skaidriem, vienkāršiem un pārskatāmiem, un Eiropas mērogā tiem jādod ieguldījums iekšējā tirgus veicināšanā.
Rules should be clear, simple and transparent, and should ensure European added value with the aim of promoting the internal market.
Ne visās kopējās nostājas daļās šie aspekti ir vienāda mēra ņemti vērā.
Not all parts of the common position take account of these aspects and succeed in striking the right balance with regard to them.
Dažas kopējās nostājas daļas ir pārāk apjomīgas, birokrātiskas un daļēji arī sarežģītas un grūti saprotamas.
Many are too extensive and bureaucratic, and some are too complex and difficult to understand.
Tas varbūt bija nepieciešams, lai panāktu kompromisu un apmierinātu to dalībvalstu prasības, kurās spēkā ir īpaši noteikumi, bet tomēr nav pareizais kritērijs, un nevar būt Eiropas Parlamenta pamatnostādne.
This may be attributable to the need to arrive at compromises within the Council and the insistence of Member States on their own specific rules, but it is not the right approach and cannot be the one which guides the European Parliament.
Precīzāk būtu jāapskata šādi grozījumi:
The following amendments call for comment:
No piemērošanas jomas papildus jāizslēdz notariāli apliecinātus līgumi, aizdevumi, kas saistīti ar dzīvokļu darījumiem, kā arī kredīti, kas mazāki par 500 eiro un lielāki par 50 000 eiro.
Further exceptions need to be made to the scope, for example for contracts concluded with the assistance of a notary, housing loans and credits under € 500 and over
Tomēr īpaši jānorāda uz to, ka tās, īstenojot direktīvu, var paredzēt noteikumus arī šajā jomā.
However, it should particularly be noted that they may also adopt provisions relating to these fields at the transposition stage.
Tā, piemēram, dalībvalstis savus noteikumus var piemērot attiecībā uz kredītiem, kuru apmērs ir 100 eiro un lielāks, un šo summu tās jebkurā laikā var mainīt, mainoties naudas attiecībām un ienākumu līmenim, un lai to veiktu, nav nepieciešams grozīt Eiropas direktīvu.
For example, Member States may already apply their rules to credits from € 100 credits upwards, and they may at any time adjust this threshold in the light of monetary circumstances and incomes in their territory without its being necessary to amend the European directive.
Noteikumi, kas regulē reklāmu, ir neskaidri un šķiet pārspīlēti, turklāt papildus spēkā ir arī Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi.
The provisions concerning advertising are unclear and seem excessive, particularly as Directive 2005/29/EC on unfair commercial practices also applies.
Pienākumi attiecībā uz informācijas sniegšanu pirms līguma noslēgšanas un līgumā norādāmo informāciju ir pārāk plaši.
The pre-contractual and contractual information requirements are excessive.
Šīs tiesību jomas harmonizēšanu nevar uzskatīt par lietderīgu, ja tas notiek tādējādi, ka tiek apkopotas visās dalībvalstīs esošās prasības.
It is not desirable to harmonise this field of the law in such a way as to lump together all the requirements that exist in Member States.
Tas neizbēgami izraisītu pārmērīgu regulējumu un informācijas plūdus, un tāpēc ir jo svarīgāk, ka patērētājam ir atsaukuma tiesības.
This would inevitably result in over-regulation and information overload, and the point is further borne out by the fact that consumers have a right of withdrawal.
Tas jo īpaši ir spēkā attiecībā uz pārtēriņu.
This is particularly true of overdraft facilities.
Attiecībā uz sniedzamo informāciju izvirzāmās prasības var ievērojami iespaidot iekšējo tirgu, no vienas puses, tādēļ ka dalībvalstis noteikumus var īstenot atšķirīgā veidā, un, no otras puses, kredīta devējs šīs prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu tikpat kā nevar īstenot tieši pārrobežu darījumos, kā arī attiecībā uz e–komerciju, un tas var viņu patiešām atturēt piedāvāt pārrobežu kredītus.
The additional explanations required concerning the information could substantially hamper the internal market, on the one hand because the Member States concerned might transpose the provisions differently and on the other hand because they would be too much for creditors to cope with, particularly in the case of cross-border transactions, but also in the case of electronic transactions, and the rules could well deter creditors from providing cross-border credit.
Šī iemesla dēļ, kā arī paturot prātā patērētāja paša atbildību, izskaidrojumi būtu jāsniedz tikai pēc patērētāja pieprasījuma.
For this reason, and also on account of the individual responsibility of consumers, these explanations should only have to be provided at the consumer's request.
Attiecībā uz atsaukuma tiesībām ir jāparedz noilguma termiņš.
The right of withdrawal should be subject to a lapse date.
Ņemot vērā to, cik daudz priekšnosacījumu jāievēro, slēdzot līgumu un izskaidrojot atsaukuma tiesības, var pieļaut kļūdas, kuras izraisa nevis ļauns nodoms, bet gan uzņēmēja maldīšanās.
In view of the numerous rules with which businesses will be required to comply, errors may occur when concluding a contract and providing information about the right of withdrawal, although these errors are due not to dishonest intentions but purely to an oversight by the entrepreneur.
Visbeidzot, direktīva attiecas arī uz uzņēmējiem, kuriem nav liela pieredze darījumos ar kredītiem.
After all, the directive will also apply to entrepreneurs who do not have experience of credit transactions.
Šādas kļūdas var arī patērētājus mudināt izturēties ļaunprātīgi.
Such mistakes could also mislead consumers into committing abuses.
6 mēnešu laikā pēc līguma noslēgšanas būtu jāatrisina visas juridiskās domstarpības šajā sakarā.
6 months after the conclusion of the contract, the legal position should therefore become incontestable.
Saskaņā ar Komisijas viedokli, noteikumu harmonizēšana par pirmstermiņa atmaksu bija svarīgs elements.
From the point of view of the Commission, early repayment and compensation were an element which it was important to harmonise.
Padomes šajā sakarā panāktais kompromiss ir vissarežģītākais risinājums, kādu vien var iedomāties, un ieguvums tā rezultāta ir visai neliels.
The compromise which the Council has reached on the subject could hardly be more complicated, and does not help matters much.
Ņemot vērā milzīgās tradīciju un tiesību izpratnes atšķirības atsevišķās dalībvalstīs, ir saprotams, kāpēc šajā jautājumā nevar rast pārliecinošu kompromisu.
In view of the major differences in the traditions and legal doctrines of the individual Member States, it is understandable that it might be impossible to arrive at any convincing compromise on this.
Šis risinājums ir neapšaubāmi neizdevies, un, saglabājot to, nav iedomājami pozitīvi iespaidot (harmonizēt) iekšējo tirgu.
However, the solution which has been proposed is thoroughly unsatisfactory and does not appear likely to produce any effect on the internal market (harmonisation).
Iespējamās kompensācijas aprēķināšanas veids ir ļoti neskaidri formulēts un pilnībā nav noregulēts.
The nature of the calculation of any compensation is formulated unclearly and remains open.
Attiecībā uz summu, kas mazāka par 10 000 eiro gadā, kompensācija nav paredzēta.
Up to € 10 000 per annum, it is possible to avoid compensation altogether.
Kā vienīgais kopīgais noteikums, kas saglabājies un ir pieminēšanas vērts, ir noteikums par to, ka kompensācija ir pieļaujama un to, lai arī kādā veidā tā tiek aprēķināta, nedrīkst pieprasīt apmērā, kas lielāks par 0,5 %, respektīvi, 1 % no summas, kas atmaksāta pirms termiņa.
The only common rule worthy of the name remains that which lays down that, if compensation is permitted, and no matter how it is calculated, not more than 0.5% or 1% of the early repayment may be demanded.
Ievērojot šo paskaidrojumu un arī tādēļ, ka šis ierobežojums nav gluži lietišķs, šķiet, ka vienīgais taisnīgais risinājums ir pilnībā svītrot noteikumu par kompensāciju un atstāt tās regulēšanu dalībvalstu kompetencē.
Against this background and because this limit is not necessarily the right one, the more honest solution would seem to be to completely delete the provisions on compensation, thus leaving the matter to the discretion of the Member States.
Ziņojuma sagatavotājs uzskata, ka ar iepriekš formulētajiem grozījumu priekšlikumiem kopējā nostāja tiek uzlabota, formulējot noteikumus kodolīgi un skaidri, un tiek atjaunots pienācīgs līdzsvars attiecībā uz atšķirīgajiem viedokļiem.
The rapporteur considers that the remaining amendments improve the common position by making the provisions clear and concise and that they strike an appropriate balance among the various aspects.
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 97/67/EC with regard to the full accomplishment of the internal market of Community postal services
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13593/6/2007 – C6 0410/2007),
– having regard to the Council common position (13593/6/2007 – C6‑0410/2007 ),
Pieņemtie teksti , 11.7.2007., P6_TA(2007)0336 . attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0594 ),
Texts adopted, 11.7.2007, P6_TA(2007)0336 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0594 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A6‑0505/2007 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0505/2007 ),
Pasta pakalpojumus ES pašlaik reglamentē 1997. gada Pasta direktīva (97/67/EK).
Postal Services in the EU are currently covered by the 1997 Postal Directive (97/67/EC).
Ar šo direktīvu izveidoja normatīvo pamatu, kas nodrošina pilsoņiem vispārējos pakalpojumus, vienlaikus pakāpeniski ierobežojot rezervēto pakalpojumu jomu (sākotnēji tie bija pasta sūtījumi, kuru svars nepārsniedz 350 g, 2002. gadā to samazināja līdz 100 g un 2006. gada 1. janvārī — līdz 50 g).
This created a regulatory framework which guarantees citizens a universal service, while gradually limiting the scope of the reserved area (initially mail under 350 grams, amended in 2002 to 100 grams and reduced on 1 January 2006 to 50 grams).
Direktīvas mērķis ir nodrošināt pēc iespējas labākus pakalpojumus, pakāpeniski atverot tirgu un par galīgo mērķi izvirzot tā pilnīgu atvēršanu 2009. gadā.
The Directive aims at ensuring the best possible service through a gradual opening of the market, with a final target set for full opening in 2009.
Tajā Komisijai izvirzīta prasība regulāri sniegt ziņojumus par tās īstenošanu un līdz 2006. gada beigām darīt zināmu, vai noteiktais termiņš — 2009. gads — joprojām ir piemērots.
It includes a requirement that the Commission should provide periodic reports on its implementation, and, before the end of 2006, confirm whether the 2009 date remains appropriate.
Komisija 2006. gada oktobrī iesniedza šo priekšlikumu, ar kuru groza Direktīvu 97/67/EK, pamatojoties uz perspektīvas pētījumu, kurā ir novērtēta pasta iekšējā tirgus pilnīgas izveides ietekme uz vispārējiem pakalpojumiem.
Based on a prospective study on the impact on universal service of the full accomplishment of the postal internal market, the Commission in October 2006 put forward the present proposal for amendment of Directive 97/67/EC.
Priekšlikumā 2009. gada 1. janvāris noteikts kā termiņš, pēc kura dalībvalstu operatoriem vairs nebūs monopoltiesību uz pasta sūtījumiem, kuru svars nepārsniedz 50 gramus.
The proposal confirms 1st of January 2009 as the date, by which national operators would no longer have a monopoly on mail below 50 grams.