natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka 18 % no Savienības darbspējīgajiem iedzīvotājiem (36 miljoni darba vietu) ir atkarīgi no Savienības tirdzniecības rādītājiem un tā kā tirdzniecības liberalizācijas un pēdējo 10 gadu nodarbinātības rādītāju salīdzinājums rāda, ka tirdzniecības liberalizācijai seko nodarbinātības palielināšanās un jaunu darba vietu izveide;
L. whereas it is estimated by the Commission that 18% of the Union’s labour force, or 36 million jobs, are dependent on the Union’s trade performance and whereas the comparison between trade opening and employment over the past 10 years shows that trade opening goes together with employment and job creation,
M. tā kā, ņemot vērā Savienības demogrāfiskās prognozes un to negatīvo ietekmi uz izaugsmes potenciālu, ir sevišķi svarīgi izmantot un gūt labumu no izaugsmes potenciāla, ko rada pieaugoša produktivitāte un ārējā tirdzniecība;
M. whereas, bearing in mind the Union’s demographic estimates and their adverse effects on the growth potential, it is paramount to harness, and benefit from, the growth potential inherent in increasing productivity, and the growth potential inherent in external trade,
Turpmākajā Eiropas stratēģijā par tirdzniecības politiku jāņem vērā ES rūpniecības nozaru un teritoriju īpatnības un atkarība no ārējās izaugsmes
A future European Strategy on Trade Policy should take the specific features of EU industries, territories and dependenc e on external growth into account
N. tā kā Komisijas paziņojumā „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” ir ierosināti atbilstoši īstermiņa pasākumi, taču nav apsvērta Savienības nākotnes loma mainīgajā pasaulē;
N. whereas the Commission’s Communication ‘Trade, Growth and World Affairs’ suggests proper short-term measures but fails to reflect on the Union’s future role in a changed world,
O. tā kā Komisija iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm kā daļu no ES ieguldījumu politikas,
O. whereas the Commission proposed a regulation of the European Parliament and of the Council establishing transitional arrangements for bilateral investment agreements between Member States and third countries as part of the EU‘s investment policy,
Parlaments cerēja saņemt reālu nākotnes tirdzniecības stratēģiju, kurā ņemtas vērā vidēja termiņa un ilgtermiņa norises un kurš nav balstīts uz aplamiem pieņēmumiem par nemainīgu status quo pasaules tirdzniecības arēnā
Parliament expect ed to receive a real future trade strategy, which t ook account of mid ‑ and long-term developments and did not build on the false assumption of a continuing status quo on the world trade stage
Parlaments apzinās, ka tirdzniecības politika nav pašmērķis
Parliament is aware that trade policy is not an end in itself
b) darba vietu nodrošināšana un radīšana;
b) securing and creation of jobs,
c) darba ņēmēju tiesības un SDO būtiskākie darba standarti;
c) labour rights and ILO core labour standards,
d) uzņēmumu sociālā atbildība;
d) corporate social responsibility,
e) lauksaimniecības politika;
e) agricultural policy,
f) vides politika;
f) environmental policy,
g) klimata pārmaiņas;
g) climate change,
h) nabadzības apkarošana ES teritorijā un ārpus tās;
h) the fight against poverty within and beyond the EU,
i) attīstības politika;
i) development policy,
j) patērētāju interešu un tiesību aizsardzība;
j) protection of consumer interests and rights,
k) izejvielu un energoapgādes drošība;
k) security of raw materials and energy supply,
m) kaimiņattiecību politika;
m) neighbourhood policy,
n) rūpniecības politika;
n) industrial policy,
o) īpašumtiesību, tostarp intelektuālā īpašuma tiesību, aizsardzība;
o) protection of property rights, including intellectual property rights,
p) tiesiskuma veicināšana;
p) promotion of the rule of law;
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0434 . , par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos
Texts adopted, P7_TA(2010)0434 . , on corporate social responsibility in international trade agreements
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0446 . un par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā
Texts adopted, P7_TA(2010)0446 . and on International trade policy in the context of climate change imperatives
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0445 . paustie principi ir jāņem vērā horizontālā veidā, un ka sociālie, vides standarti un cilvēktiesības ir obligāti jāiekļauj visos brīvās tirdzniecības nolīgumos;
Texts adopted, P7_TA(2010)0445 . , respectively should be horizontally taken into account, and the inclusion of social, environmental standards and human rights should be binding in all FTAs;
11. pauž nožēlu, ka daudzi ES pilsoņi globalizāciju saista ar sarūkošo Eiropas produkcijas apjomu un zaudētām darbavietām; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt labāku komunikācijas stratēģiju par Savienības tirdzniecības politiku un starptautiskās tirdzniecības priekšrocībām un trūkumiem;
Regrets that many Union citizens equate globalisation with falling European output and job losses; calls therefore on the Commission and the Member States to adopt a better communication strategy on the Union’s trade policy and the advantages and disadvantages of international trade;
Parlaments dod noteiktu priekšroku daudzpusējai pieejai PTO
Parliament strongly prefers a multilateral approach within the WTO
15. atgādina Komisijai, ka tādas sistēmas ietvaros, ar ko izveido tirdzniecības prioritātes grafika un stratēģisko ģeogrāfisko teritoriju aspektā, jāveic Eiropas interešu visaptverošs, objektīvs un neaizspriedumains novērtējums pirms lēmuma pieņemšanas par turpmākajiem BTN partneriem un sarunu pilnvarām; uzsver, ka sarunas par BTN jāveic ar valstīm, par kurām ir saimnieciska interese, ievērojot tādus galvenos principus kā savstarpīgums, abpusēja tarifu atcelšana, ar tarifiem nesaistītu šķēršļu novēršana, muitas nodokļa atmaksas režīma aizliegums un augsta izcelsmes noteikumu sliekšņa vienota piemērošana; atgādina Komisijai un Padomei, ka, lemjot par pilnvarām, nopietni jāņem vērā Parlamenta uzskati; aicina Komisiju veikt detalizētus ietekmes novērtējumus, jo īpaši par ietekmi uz dažādām ES rūpniecības nozarēm un sektoriem, detalizēti apspriežoties ar visām iesaistītajām pusēm pirms sarunu noslēgšanas un regulāri nolīguma īstenošanas laikā; norāda Komisijai un Padomei, ka, ja tās vēlas, lai Parlaments savas piekrišanas pilnvaras īstenotu atbildīgi, tas ir jāiesaista ikvienā procedūras fāzē — no vienošanās par sarunu pilnvarām līdz katram sarunu posmam;
Reminds the Commission to carry out – within a framework defining trade priorities in terms of timetables and strategic geographical areas – a thorough, impartial and unprejudiced ex-ante evaluation of European interests before deciding on future FTA partners and negotiation mandates; emphasises that FTAs should only be negotiated with countries of economic interest and should respect key principles such as reciprocity, zero for zero tariff dismantling, removal of non-tariff barriers, prohibition of duty drawback regimes, and uniform application of a high rules-of-origin threshold; reminds the Commission and the Council to take seriously into account Parliament’s views when deciding about the mandates; calls on the Commission to carry out extensive impact assessments, in particular with regard to the impact on the various EU industries and sectors by in-depth consultations with all the parties concerned, before the conclusions of negotiations and regularly during the duration of the agreement; points out to the Commission and the Council that if they want Parliament to exercise its assent powers responsibly, they must involve Parliament at every stage from the agreement of the negotiating mandate and through each round of negotiations;
18. aicina Komisiju veikt visaptverošu ietekmes novērtējumu par priekšrocībām un trūkumiem dažādām Eiropas rūpniecības nozarēm un nodarbinātības jomai, lai panāktu attīstību augsta līmeņa ekonomikas un tirdzniecības dialogā ar Ķīnu; norāda, ka attiecībā uz Ķīnu ES tirdzniecības stratēģijas pamatā jābūt Eiropas interešu ievērošanai, jo īpaši saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, piekļuvi tirgum, publisko iepirkumu un izejmateriāliem, un savstarpējības principa ievērošanai; ja Ķīna vēlas, lai netiktu izmantoti tirdzniecības aizsardzības instrumenti, tai jāievēro savas saistības PTO; uzsver, ka Savienībai sistemātiskāk jāizmanto atbilstoši juridiskie instrumenti, ja Ķīna nepildīs saistības;
Calls for the Commission to carry out a comprehensive impact assessment of the benefits and drawbacks for Europe‘s various industrial sectors and job sector so as to be able to make progress with the High-Level Economic and Trade Dialogue (HED) with China ; states that the EU‘s strategy on trade with China must be based on taking account of European interests, especially as regards intellectual property rights, market access, public procurement and raw materials, and on respect for the principle of reciprocity; states that China, if it wants to avoid recourse to trade defence instruments, must meet its WTO obligations; stresses that the Union should make more systematic use of appropriate legal instruments whenever China does not abide by its obligations;
22. uzsver, ka veiksmīgas ES ekonomikas pamatā ir dažādu uzņēmumu, tostarp MVU un daudznacionālu uzņēmumu, darbība; tādēļ prasa Komisijai visās tirdzniecības sarunās un jaunos iekšējos noteikumos atspoguļot dažādu uzņēmēju īpašās vajadzības un intereses;
Emphasises that the main reason for the EU’s economic success is the activity of various economic operators, including both SMEs and multinationals; therefore urges the Commission to reflect in all trade negotiations and new internal regulations the specific needs and interests of different economic operators;
23. atkārtoti pauž savu nostāju, ka, turpinot tirdzniecības liberalizāciju, joprojām ir jāsaglabā iespēja aizstāvēt Eiropas ražotājus pret negodīgu komercpraksi; tādēļ uzskata, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti (TAI) ir nozīmīga ES stratēģijas daļa, tomēr tos nekad nedrīkst izmantot ļaunprātīgi protekcionisma nolūkos; atzinīgi vērtē visus centienus optimizēt un paātrināt šos instrumentus, tostarp palielinot pārredzamību, paredzamību un uzlabojot to pieejamību Savienības rūpniecības nozarei, jo īpaši MVU;
Reiterates that the pursuit of further trade liberalisation still requires an ability to protect European producers against unfair trading practices; regards Trade Defence Instruments (TDIs) therefore as an indispensable component of the EU’s strategy even though they should never be used in bad faith for protectionist reasons; welcomes all efforts to streamline and speed up these instruments, including by improving transparency, predictability, and to improve their accessibility for Union industry, in particular for SMEs (e.g. the market access helpdesk complaint tool);
25. prasa Komisijai darīt visu iespējamo, lai tirdzniecības partneri ES pakalpojumu sniedzējiem piešķirtu labāku piekļuvi tirgum, ņemot vērā, ka ES iekšējais tirgus jau ir samērā atvērts ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem; tomēr atzīmē, ka daži sabiedriskie pakalpojumi joprojām nav jāiekļauj, pamatojoties uz valstu vai reģionu kultūras atšķirībām;
Demands that the Commission does its utmost to ensure that our trading partners grant better market access to our service providers in industrialised countries or major emerging economies, bearing in mind that the EU internal market is already quite open to foreign service providers; notes, however, that some public services have to remain excluded on the basis of national or regional cultural diversities;
27. norāda, ka ES ir vēsturiska saikne ar Āfriku, Latīņameriku un Āziju un ka tādēļ attiecībā uz tām jāīsteno piemērota ieguldījumu politika, kas nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību;
Points out that the EU has historic ties with Africa, Latin America and Asia and that an appropriate investment policy should therefore be conducted there, with a view to sustainable development;
Parlaments prasa pozitīvu savstarpīgumu starptautiskajos publiskā iepirkuma tirgos
Parliament asks for positive reciprocity in international public procurement markets
32. uzsver, ka starptautisko standartu un sertifikācijas procedūru saskaņošana ar trešām valstīm nedrīkst pazemināt tehniskos, veselības un drošības standartus, kā arī patērētāju aizsardzības standartus; aicina Komisiju aizsargāt ES standartus un tos efektīvi attiecināt arī uz importētājiem un uzņēmējiem, kuri savas preces realizē Eiropā;
Stresses that the harmonisation in international standards and certification practices with third countries cannot be carried out at the price of lower technical, health and safety and consumer protection standards; calls on the Commission to protect EU standards and to effectively enforce them vis-à-vis importers and economic operators who market their products in Europe;
34. prasa Komisiju sistemātiski novērtēt ES iekšpolitikas pasākumu un noteikumu ietekmi uz globālo konkurētspēju un savos priekšlikumos dot priekšroku tādām iespējām, kam varētu būt vismazākā negatīvā ietekme uz ES uzņēmumu konkurētspēju Eiropā un ārpus tās robežām;
Asks the Commission to assess systematically the impact of the EU’s internal policies and regulations on global competitiveness and to give preference in its proposals to those options that are least likely to negatively affect the competitive position of EU enterprises within and outside Europe;
Parlaments piedalās cīņā pret nabadzību ES un ārpus tās robežām
Parliament is engaged in the fight against poverty within and outside the EU
38. atgādina, ka mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi veido 90 % ES uzņēmumu un ka tiem ir liels potenciāls radīt jaunas darbavietas un inovācijas; tādēļ uzskata, ka iekšpolitikā un ārpolitikā ir labāk jārisina to specifiskās vajadzības, lai uzlabotu šo uzņēmumu konkurētspēju, un ka īpaša uzmanība jāpievērš ES kohēzijas fonda uzlabošanai pieejamības un pārredzamības ziņā, lai veicinātu MVU konkurētspēju;
Recalls that micro-enterprises and small and medium-sized enterprises represent 99 % of all enterprises in the EU and have great potential to create new jobs and innovation; considers, therefore, that internal and external policies should better address their specific needs to enhance their competitiveness, and that a special focus has to be laid on the improvement of the EU cohesion funds in terms of accessibility and transparency in order to boost the competitiveness of SMEs;
40. norāda, ka jaunās tirdzniecības stratēģijas ietvaros ES īpaši svarīgi ir atbalstīt attālāko reģionu endogēnu attīstību to bioloģiskās daudzveidības un ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, kas ES sniedz piekļuvi jūrai, tropu mežiem, izmēģinājumu un kosmosa izpētes teritorijai;
Points out that, as part of its new trade strategy, the EU has a particular interest in supporting the endogenous development of the outermost regions, given their biodiversity and geographical location, which provides the EU with access to the sea, to tropical forests and to a space testing and research range;
44. uzsver, ka ārējā tirdzniecības politikā jāiekļauj ES spēja saglabāt spēcīgu lauksaimniecības nozari, lai 500 miljoniem ES patērētāju nodrošinātu pārtiku un pārtikas apgādes suverenitāti;
Emphasises that external trade policy must safeguard the EU’s ability to maintain a strong agricultural sector in order to guarantee food security and food sovereignty for 500 million consumers in the EU;
Parlaments pieprasa izejmateriālu ilgtspējīgu un netraucētu piegādi
Parliament demands a sustainable and undistorted supply of raw materials
46. uzsver to, cik svarīgi ir BTN iesaistīt pilsonisko sabiedrību; atbalsta Komisijas iniciatīvu ES un Korejas BTN ietvaros sasaukt vietējo padomdevēju grupu, lai iekļautu pilsoniskās sabiedrības devumu; prasa Komisijai attīstīt šo iniciatīvu turpmākajos BTN;
Highlights the importance of involvement of civil society within FTAs; supports the initiative taken by the Commission within the EU Korea FTA to convene a Domestic Advisory Group to allow civil society input; asks the Commission to develop this initiative within future FTAs;
48. mudina Komisiju ne tikai sūdzēties par dažu tirdzniecības partneru nepieņemamu rīcību, bet arī stingri un atbilstoši reaģēt uz to; atgādina Komisijai, ka ne tikai tirdzniecības politikai, bet arī citām politikas jomām, piemēram, lauksaimniecības, vides, attīstības, pētniecības un ārlietu politikai jāatbalsta kopēja izejmateriālu piegādes politika; uzsver, ka jāatbalsta un jāattīsta pētniecība, jo īpaši augu bioķīmijas un ķīmisko vielu atkārtotas pārstrādes jomās, lai mazinātu ES atkarību no izejmateriālu un retzemju elementu piegādes valstīm;
Urges the Commission not only to complain about the unacceptable behaviour of some trading partners but also to react in a strict and proper way in this regard; reminds the Commission of the fact that, besides trade policy, there are other policies such as agriculture, environment, development, research and foreign affairs that have to support a joint policy on raw materials supply; stresses the need to support and develop research, in particular as regards bio-vegetal chemistry, and recycling of chemical substances, in order to lessen the EU‘s dependence on countries supplying raw materials and rare earths;
Vajadzīga labāka muitas sadarbība ES teritorijā un ārpus tās robežām
Better customs cooperation inside and outside the EU is needed
50. aicina Komisiju un dalībvalstis nopietni apsvērt vienota ES muitas dienesta izveidi, lai visā ES muitas teritorijā varētu efektīvāk piemērot muitas noteikumus un procedūras;
Invites the Commission and the Member States to give serious consideration to the idea of setting up a unified EU customs service for a more effective application of custom rules and procedures throughout the customs territory of the EU;
Parlaments lūdz pienācīgi aizsargāt IĪT, paturot prātā arī nabadzīgāko iedzīvotāju intereses
Parliament asks for adequate IPR protection which also bears in mind the interests of the poorest
Komisijas dokuments sniedz labus impulsus turpmākajiem mēnešiem, tomēr neatspoguļo īstu nākotnes stratēģiju.
The Commission C ommunication sets us on the right track for the coming months, but does not offer a genuine strategy for the future
2010. gada 9. novembrī Eiropas Komisija iepazīstināja ar savu ziņojumu „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” par Eiropas Savienības nākotnes tirdzniecības stratēģiju.
On 9 November 2010 the Commission published its Communication on ‘Trade, Growth and World Affairs’ on the European Union’s future trade strategy.
Šis ziņojums, kura mērķis ir atklāt stratēģijas „Eiropa 2020” ārējos aspektus, būtībā ir 2006. gada stratēģijas „Globālā Eiropa” turpinājums.
This paper, which is supposed to set out the external aspects of the EU’s 2020 strategy, is basically a continuation of the 2006 ‘Global Europe’ strategy.
Eiropas Parlaments 2007. gadā šā paša referenta izstrādātā ziņojumā pauda attieksmi par stratēģiju „Globālā Eiropa” un šo stratēģiju pamatā novērtēja atzinīgi.
In 2007, in a report also drafted by the present rapporteur, the European Parliament took a position on the Global Europe strategy, which it welcomed in principle.
2010. gadā Komisija un Parlaments uzsāka šīs stratēģijas izvērtēšanu.
In 2010, the Commission and Parliament embarked on an evaluation of the strategy.
Izvērtēšanas rezultāti skaidri parāda, ka daudzi no stratēģijā „Globālā Eiropa” minētajiem mērķiem vēl nav sasniegti.
Their assessment clearly indicates that it has not yet proved possible to achieve a number of the stated objectives of the Global Europe strategy.
Tādēļ referents aicina Komisiju, dalībvalstis un visas iesaistītās personas noskaidrot, kādēļ daudzi mērķi nav sasniegti, un izdarīt atbilstošus secinājumus.
The rapporteur therefore calls on the Commission, the Member States and all concerned to investigate why it has proved impossible to achieve many of these objectives and to draw the necessary conclusions.
Kā norādīts Komisijas jaunākajās publikācijās, lielāko daļu toreiz noteikto mērķu ir vērts īstenot arī tagad.
As the Commission’s most recent publication indicates, most of the objectives set at the time have yet to be carried into effect.
Argumenti attiecībā uz toreizējā Komisijas dokumentā minētajiem pasākumiem ir izklāstīti ziņojuma „Eiropa globalizācijas laikmetā ― konkurētspējas ārpolitiskie aspekti” (2006/2292) pamatojumā, tie ir spēkā joprojām, tādēļ šajā ziņojumā tie netiek atkārtoti.
The arguments in favour of the measures specified in the Commission document at that time are set out in the justification to the report on ‘Global Europe - External Aspects of Competitiveness’ ( 2006/2292(INI) ) adopted in 2007; they still apply, and therefore your rapporteur will not repeat them here.
Satura ziņā referents norāda uz pamatojumu savam 2006. gadā izstrādātajam ziņojumam par konkurētspējas ārpolitiskajiem aspektiem.
The rapporteur draws a ttention to the content of the e xplanatory statement which accompanied his 2007 report on the external aspects of competitiveness
Referents atzinīgi vērtē Komisijas paziņojuma „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” parādīšanos laikā, kad ES līdz ar Lisabonas līguma spēkā stāšanos ir ieguvusi arī jaunas atbildības jomas, piemēram, investīciju politiku.
The rapporteur welcomes in principle the Commission’s Communication on Trade, Growth and World Affairs, published at a time when the EU has secured additional powers, in the field of investment policy for example, with the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Īpaši atzinīgi vērtējams tas, ka Komisija joprojām atzīst, ka labklājība un izaugsme ir atkarīga no funkcionējošas starptautiskas tirdzniecības sistēmas.
Your rapporteur particularly welcomes the fact that the Commission also recognises that our prosperity and growth depend on a functioning international trade system.
Tomēr referents kritizē to, ka ziņojumā skartas daudzas būtiskas tēmas, bet nav izstrādāta uz nākotni orientēta tirdzniecības un investīciju stratēģija.
Your rapporteur criticises the fact, however, that although the Communication raises many relevant issues, it misses the opportunity to present a forward-looking trade and investment strategy.
Pēc referenta domām, ziņojumā „Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises” drīzāk ir sniegtas norādes par politiku nākamajos mēnešos, nevis visaptveroša Eiropas Savienības tirdzniecības stratēģija, kas varētu stāties pretī strauji mainīgas pasaules ekonomikas izaicinājumiem un izteiktām ekonomiskā līdzsvara nobīdēm.
In your rapporteur’s opinion, the Communication on Trade, Growth and World Affairs offers guidance for the policy to be pursued over the next few months rather than a comprehensive trade strategy for the EU as it confronts the challenges of a rapidly changing world economy and a dramatic shift in the economic balance of power.
Pasaule pēdējo gadu laikā ir dramatiski mainījusies...
The world has changed dramatically in recent years ...
Pateicoties PTO un daudzām daudzpusējām un divpusējām iniciatīvām, starptautiskā tirdzniecība ir pieredzējusi strauju izaugsmi.
Thanks to the WTO and many multilateral and bilateral initiatives, world trade has increased hugely.
Ja Lisabonas stratēģijas ieviešanas brīdī 2000. gadā Eiropas Savienība vēl veidoja 25 % no pasaules pievienotās ekonomiskās vērtības, tad 2020. gadā tiek prognozēti vairs tikai 18 %.
Although the European Union accounted for 25% of world GDP when the Lisbon Strategy was introduced in 2000, it is now estimated that the EU will account for only 18% of world GDP in 2020.
Turpretī abu visvairāk apdzīvoto valstu ― Ķīnas un Indijas ― ieguldījums pasaules ekonomikā 2000. gadā bija tikai 10 %, bet vairākos avotos prognozēts, ka 2020. gadā šo valstu ieguldījums būs 25 %.
Conversely, the two most populous countries, China and India, accounted for just 10% of world economic output in 2000, but it is forecast in various quarters that they will account for 25% in 2020.
Izmaiņas šajos rādītājos liecina, ka tās ietekmēs arī ES politikas jomas.
This change alone shows that any such developments are bound to have an impact on EU policies too.