natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā ir Eiropas līmenī jāpieņem skaidra profilu veidošanas definīcija, ņemot vērā īpašo mērķi, kas jāsasniedz; tā kā profilu veidošana ir izmeklēšanas metode, ko ļauj izmantot jaunas tehnoloģijas un ko plaši izmanto tirdzniecības nozarē, taču aizvien vairāk izmanto kā tiesībaizsardzības instrumentu, jo īpaši noziegumu atklāšanā un profilaksē un saistībā ar robežkontroli;
B. Whereas there is a need to adopt, at European level, a clear definition of profiling, having in mind the specific objective pursued; whereas profiling is an investigation technique made possible by new technologies and commonly used in the commercial sector, but is now also increasingly used as an instrument of law enforcement, notably for the detection and prevention of crime and in the context of border controls;
C. tā kā profilu veidošanas prakse, ko bieži īsteno, automatizēti „analizējot” datorizētu informāciju, ir jāpārbauda un politiski jāapspriež, jo ar to pretrunīgi tiek pārkāpts vispārējais noteikums par to, ka tiesībaizsardzības pasākumu lēmumu pamatā jābūt personas uzvedībai; tā kā profilu veidošana ir tāda izmeklēšanas metode, kurā no dažādiem avotiem tiek iegūta informācija par personām, tostarp par viņu etnisko piederību, rasi, valstspiederību un reliģiju, nolūkā šo informāciju izmantot tādu personu identificēšanai un aizliegumu piemērošanu tām, kuras varētu turēt aizdomās par noziedzīgiem vai teroristiskiem nodarījumiem, un šo metodi var definēt šādi:
C. Whereas the practice of profiling, which is often carried out through the automated 'mining' of computer-held data, merits examination and political debate, since it controversially departs from the general rule that law enforcement decisions should be based on an individual's personal conduct; whereas profiling is an investigative technique taking information from various sources about people, which may include their ethnicity, race, nationality and religion, as a basis for trying to identify and potentially take prohibitive measures against those who may be criminal or terrorist suspects, and can be defined as:
„ fizisko, uzvedības vai psiholoģisko raksturiezīmju kopuma sistemātiska sasaiste ar konkrētiem nodarījumiem, un šo raksturiezīmju izmantošana, pieņemot tiesībaizsardzības lēmumus ”
‘the systematic association of sets of physical, behavioural or psychological characteristics with particular offences and their use as a basis for making law enforcement decisions’
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras atzinums attiecībā uz priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem, 35. punkts.
Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on the Proposal for a Council Framework Decision on the use of Passenger Name Record (PNR) data for law enforcement purposes, paragraph 35.
vai, precizējot datu analizēšanas un profilu veidošanas saistību:
or, making clear the relationship between data-mining and profiling:
„ metode, kurā pēc iepriekšējas pieredzes secina konkrētas personu grupas raksturiezīmju kopumu, un pēc tam meklē informāciju par personu, kas līdzinās šā kopuma aprakstam ”
'a technique whereby a set of characteristics of a particular class of person is inferred from past experience, and data-holdings are then searched for individuals with a close fit to that set of characteristics'
Lordu palātas ziņojums: Clarke R ., „Profilu veidošana: slēpts datu uzraudzības regulēšanas uzdevums” (Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance), 1993. gads, 33. punkts, 41. zemsvītras piezīme. ;
House of Lords Report: Clarke R, Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance, 1993, para 33, footnote 41. ;
D. tā kā profilu veidošanu pēc etniskās piederības, īpaši pamatojoties uz rasi vai etnisko izcelsmi, kādēļ rodas nopietnas bažas par nediskriminācijas normu neievērošanu, var definēt šādi:
D. Whereas ethnic profiling, which has a specifically racial or ethnic basis and thus raises deep concerns about conflict with non-discrimination norms, can be defined as:
„ prakse, kurā par vienīgo faktoru vai vienu no vairākiem faktoriem tiesībaizsardzības lēmumu pieņemšanā regulāri izmanto „rasi” vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai nacionālo piederību, neatkarīgi no tā, vai attiecīgās personas ir identificētas, izmantojot automatizētus līdzekļus, vai bez tiem ”
" t he practice of using ‘race’ or ethnic origin, religion, or national origin, as either the sole factor, or one of several factors in law enforcement decisions, on a systematic basic, whether or not concerned individuals are identified by automatic means”
De Schutter, Oliver un Ringelheim, Julie (2008), “Etniskā profilēšana —: Eiropas cilvēktiesību pieaugošā problēma,” Modern Law Review , 71(3):358-384.lpp
De Schutter, Oliver and Ringelheim, Julie (2008), “Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law,” Modern Law Review , 71(3):358-384.
„ policijas prakse kontroles, uzraudzības vai izmeklēšanas darbību īstenošanā bez objektīva un pamatota attaisnojuma izmantot tādus iemeslus kā, piemēram, rase, ādas krāsa, valoda, reliģija, valstspiederība vai nacionālā vai etniskā izcelsme ”
"the use by the police, with no objective and reasonable justification, of grounds such as race, colour, language, religion, nationality or national or ethnic origin, in control, surveillance or investigation activities”
Eiropas Lietu komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) Vispārējās politikas ieteikums Nr. 11, minēts iepriekš šajā dokumentā, 1. punkts. ;
European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) General policy recommendation No 11, above-mentioned, paragraph 1. ;
E. tā kā profilu veidošana gan datu analīzē, gan policijas un citu aģentūru praksē aizvien vairāk tiek izmantota kā tiesībaizsardzības un robežu kontroles instruments un tā kā netiek pievērsta pietiekama uzmanība tam, lai izvērtētu šīs metodes efektivitāti un izstrādātu, kā arī piemērotu tiesiskās garantijas ar mērķi nodrošināt tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un nepieļaut diskrimināciju;
E. Whereas profiling, whether through data-mining or the practices of police and other agencies, is increasingly used as a tool for law enforcement and border control, and insufficient regard is being given to the evaluation of its effectiveness and to the development and application of legal safeguards to ensure respect for rights of privacy and the avoidance of discrimination;
F. tā kā profili var būt:
F. Whereas profiles can be:
i) aprakstoši , proti, balstīti uz aculiecinieku sniegto vai no citiem avotiem gūto informāciju par noziegumu veicējiem vai iezīmēm, kas raksturīgas iepriekš izdarītiem noziedzīgiem nodarījumiem, un kuri tādējādi pamato konkrētu aizdomās turēto personu aizturēšanu vai tādu pašreizēju kriminālu darbību atklāšanu, kas tiek veiktas pēc tāda paša parauga; vai
i) descriptive , when they are based on witness and other information about perpetrators or characteristics of crimes that have been committed, and thus support the apprehension of specific suspects or the detection of current criminal activities that follow the same pattern; or
ii) prognozējoši , proti, tādi, kuros novērojamus pagātnes notikumu mainīgos savstarpēji saista ar pašreizējiem datiem un izlūkdatiem, lai pieņemtu secinājumus, ar kuriem varētu identificēt personas, kas, iespējams, ir iesaistītas noziegumos, kuri tiks īstenoti nākotnē vai vēl nav atklāti
ii) predictive , when they make correlations between observable variables from past events and current data and intelligence in order to draw inferences believed to identify those who may be involved in some future, or as-yet-undiscovered crime
ANO īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību, apkarojot terorismu, ziņojums, 33. punkts. ;
Report of the UN Special Rapporteur on the promotion and protection of human rights and fundamental freedoms while countering terrorism, paragraph 33. ;
G. tā kā datu analīze un profilu veidošana nojauc robežas starp pieļaujamu konkrētu uzraudzību un problemātisku masveida uzraudzību, kad dati tiek apkopoti, jo tie ir noderīgi, nevis kalpo noteiktam mērķim, tādejādi, iespējams, nelegāli iejaucoties privātajā dzīvē;
G. Whereas data-mining and profiling blur the boundaries between permissible targeted surveillance and problematic mass surveillance in which data are gathered because they are useful rather than for defined purposes, amounting potentially to unlawful interference with privacy;
H. tā kā nepamatoti ceļošanas ierobežojumi un traucējoši kontroles pasākumi varētu negatīvi ietekmēt būtiskos ekonomiskos, zinātniskos, kultūras un sociālos sakarus ar trešām valstīm; attiecīgi uzsver to, cik svarīgi ir mazināt risku, ka konkrētas grupas, kopienas vai tautību pārstāvji tiek pakļauti diskriminējošām darbībām vai pasākumiem, kurus nevar objektīvi pamatot;
H. Whereas unjustified travel restrictions and intrusive control practices could negatively affect vital economic, scientific, cultural and social exchanges with third countries; accordingly, underlines the importance of minimising the risk of certain groups, communities or nationalities being subject to discriminatory practices or measures that cannot be objectively justified;
I. tā kā pastāv risks, ka tās informācijas dēļ, kuru valsts darbinieki pievieno personu profiliem, nevainīgus cilvēkus var pakļaut patvaļīgai aizturēšanai, nopratināšanai, ceļošanas ierobežojumiem, uzraudzībai un drošības brīdinājumiem, un ka, ja šo informāciju laicīgi neizņem, datu apmaiņas un lēmumu savstarpējas atzīšanas rezultātā cilvēkiem var atteikt vīzas, aizliegt ceļot vai šķērsot robežas, viņus var iekļaut uzraudzības sarakstos un datubāzēs, viņiem var aizliegt strādāt vai saņemt bankas pakalpojumus, viņus var arestēt, viņi var zaudēt brīvību vai citas tiesības, turklāt šiem cilvēkiem var būt liegtas iespējas par to saņemt kompensāciju;
I. Whereas the danger exists that innocent people may be subject to arbitrary stops, interrogations, travel restrictions, surveillance or security alerts because information has been added to their profile by a State agent, and that if the information is not promptly removed this could lead through the exchange of data and mutual recognition of decisions to refusals of visas, travel or border admission, placement on watchlists, inclusion on databases, bans on employment or banking, arrest or loss of liberty or other deprivation of rights, all of which may be without redress;
Juridiskie pienākumi
Legal obligations
J. tā kā tiesībaizsardzība vienmēr jāveic, ievērojot pamattiesības, tostarp tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, personas datu aizsardzību un nediskrimināciju; uzskata, ka cieša starptautiska sadarbība cīņā pret terorismu un smagiem noziegumiem ir nepieciešama, taču jebkādai šādai sadarbībai ir jānotiek saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un Eiropas standartiem un vērtībām attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi un pareizu tiesisko aizsardzību, jo īpaši, lai nemazinātos uzticamība ES kā cilvēktiesību veicinātājai tās teritorijā un starptautiskā līmenī;
J. Whereas law enforcement must always be conducted with respect for fundamental rights, including rights to private and family life, the protection of personal data and non-discrimination; close international cooperation is indispensable in the fight against terrorism and serious crime, but all such cooperation must comply with international law as well as European norms and values on equal treatment and proper legal protection, not least so that the EU does not undermine its credibility as a promoter of human rights within its borders and at international level;
K. tā kā ES vajadzētu izvairīties no izmeklēšanas metodēm, kas varētu nevajadzīgi kaitēt diplomātiskajām attiecībām, kavēt šādu starptautisko sadarbību vai negatīvi ietekmēt tās tēlu pasaulē un uzticamību tai kā starptautisko tiesību veicinātājai; tā kā Eiropas standartiem vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un tiesiskās aizsardzības jomā arī turpmāk ir jābūt par paraugu;
K. Whereas the EU should avoid investigative approaches that could unnecessarily harm diplomatic relations, hamper such international cooperation or damage its image in the world and its credibility as a promoter of international law; whereas European standards for equal treatment, non-discrimination and legal protection should continue to set an example;
L. tā kā gan aprakstoši, gan prognozējoši profili var būt likumīgi izmeklēšanas instrumenti, ja tie pretēji nepārbaudītiem un uz stereotipiem pamatotiem pieņēmumiem ir balstīti uz konkrētu, ticamu un savlaicīgu informāciju un ja darbības, kas veiktas, balstoties uz šiem profiliem, atbilst tiesiskiem nepieciešamības un proporcionalitātes kritērijiem; tā kā profilu veidošana tomēr var izraisīt diskrimināciju, ja nepastāv atbilstoši juridiskie ierobežojumi un aizsardzības pasākumi attiecībā uz etniskās izcelsmes, rases, reliģijas, valstspiederības un politiskās piederības datu izmantošanu;
L. Whereas both descriptive and predictive profiling may be legitimate investigative tools when they are based on specific, reliable and timely information as opposed to untested generalisations based on stereotypes, and when the actions taken on the basis of such profiles meet the legal tests of necessity and proportionality; whereas, however, , in the absence of adequate legal restrictions and safeguards as regards the use of data on ethnicity, race, religion, nationality and political affiliation, there is a considerable risk that profiling may lead to discriminatory practices;
M. tā kā Eiropas Policijas ētikas kodeksā noteikts, ka „ policijas veiktās izmeklēšanas pamatā jābūt vismaz pamatotām aizdomām par faktisku vai iespējamu nodarījumu vai noziegumu ”
M. Whereas, the guidance in the European Code of Police Ethics to the effect that ‘ police investigations shall as a minimum be based upon reasonable suspicion of an actual or possible offence or crime ’, and whereas it is asserted that a likelihood of breach of human rights
Tas pats, 33. punkts.
Idem. paragraph 33.
N. tā kā „prognozējošu profilu veidošana”, izmantojot vispārējus profilus, kuru izstrādē izmantotas datu bāzu savstarpējās norādes, un atspoguļojot nepārbaudītus vispārinājumus vai uzvedības modeļus, kuri, iespējams, var norādīt uz vēl nenotikušu vai neatklātu noziegumu vai terora aktu, izraisa nopietnas bažas attiecībā uz tiesībām uz privāto dzīvi saskaņā ar ECT 8. pantu un Hartas 7. pantu
N. Whereas ‘predictive profiling’, using broad profiles developed through cross-referencing between databases and reflecting untested generalisations or patterns of behaviour judged likely to indicate the commission of some future or as-yet-undiscovered crime or terrorist act raises strong privacy concerns and may constitute an interference with the rights to respect for private life under Article 8 of the ECHR and Article 7 of the Charter
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras atzinums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu tiesībaizsardzības mērķiem, 4. punkts. ;
Opinion of the European Agency for Fundamental Rights on the Proposal for a Council Framework Decision on the use of Passenger Name Record (PNR) data for law enforcement purposes, paragraph 4. ;
O. tā kā ECT prakse skaidri nosaka, ka atkāpes no ECT 8. panta 2. punkta ir pieļaujamas vienīgi tad, ja tās ir likumīgas un nepieciešamas demokrātiskā sabiedrībā
O. Whereas the ECtHR case-law makes clear that derogations from Article 8(2) ECHR are only allowed if they are in accordance with the law and necessary in a democratic society
Īsu pārskatu par attiecīgo tiesu praksi sk. E. Brouwer , „Tiecoties uz Eiropas PDR sistēmu” ( Towards a European PNR System? ), Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas C departamenta pētījums, dokuments PE 410.649, 2009. gada janvāris, 5. punkts, 16.–17. lpp. , kā nesen tika apstiprināts iepriekš minētajā spriedumā lietā S. un Marper pret Apvienoto Karalisti, pasludinot, ka „vispārējas un nekritiskas (...) aizdomās turamu, bet par noziegumiem nenotiesātu personu pirkstu nospiedumu, šūnu paraugu un DNS profilu uzglabāšanas tiesības” ir ECTK 8. panta pārkāpums;
For a short overview of the relevant case law see E. Brouwer, Towards a European PNR System?, Study conducted for European Parliament Policy department C, Citizen's rights and constitutional affairs, Document PE 410.649, January 2009, paragraph 5, p.16-17. , as confirmed in its recent above-mentioned judgment in S. and Marper v. the United Kingdom , when it held that " Blanket and indiscriminate (...) powers of retention of the fingerprints, cellular samples and DNA profiles of persons suspected but not convicted of offences " was a violation of Article 8 ECHR;
P. tā kā arī iepriekš minētajā lietā S. un Marper pret Apvienoto Karalisti ECT atklājums par „stigmatizācijas risku”, kas izriet no tā, ka Apvienotās Karalistes DNS datu bāzē līdz ar notiesātām personām ir iekļautas personas, kas nav notiesātas par kāda nodarījuma izdarīšanu, rosina izvērtēt profilēšanas darbību likumību, ja to pamatā ir tādu personu datu apstrāde, ko tiesa nav atzinusi par vainīgām
P. Whereas the ECtHR's above-mentioned finding in S. and Marper v. the United Kingdom , of a 'risk of stigmatisation' from the fact that persons not convicted of any offence are treated in the same way as convicted criminals in the UK DNA database must also raise questions about the legality of profiling operations based on processing of personal data of persons not found guilty by the courts
ECT spriedums iepriekš minētajā lietā S. un Marper pret Apvienoto Karalisti , 125. punkts. ;
Judgment of the ECtHR in Case S. and Marper v. the United Kingdom , above-mentioned, paragraph 125. ;
Q. tā kā Vācijas Konstitucionālā tiesa, kā norādīts iepriekš minētajā nolēmumā, lēma, ka Rasterfahndung programma, saskaņā ar kuru Vācijas policijas iestādes, mēģinot (neveiksmīgi) identificēt aizdomās turētos teroristus, izmantoja publiskas un privātas datu bāzes nolūkā apkopot personu datus par 18–40 gadus veciem vīriešiem, kuri tolaik vai agrāki bija studenti un kuri, kā tika pieņemts, bija musulmaņi, ir antikonstitucionāla, norādot, ka šāda datu analizēšana ir nelikumīga iejaukšanās personas datos un privātajā dzīvē, ko nevar attaisnot kā reakciju vispārējā tādu draudu situācijā, kura turpināja pastāvēt pēc terora aktiem 11. septembrī, jo ir jāpierāda „konkrētu draudu” esamība, piemēram, terora aktu gatavošana vai pasūtīšana;
Q. Whereas the Rasterfahndung programme, in which German police authorities collected personal records from public and private databases of males between 18 and 40 who were current or former students of presumed Muslim faith in an (unsuccessful) attempt to identify terrorist suspects was deemed unconstitutional by the German Constitutional Court in its above-mentioned ruling, which found that data mining is an illegal intrusion into personal data and privacy that cannot be justified as a response to a general threat situation of the kind that has existed continually in regard to terrorist attacks since 9/11, but requires demonstration of a “concrete danger” such as the preparation or commission of terrorist attacks;
R. tā kā par datu analizēšanas un profilu veidošanas lietderību ir izteiktas šaubas vairākos ASV veiktos pētījumos, tostarp:
R. Whereas a doubt has been cast on the usefulness of data-mining and profiling in various American studies among which:
(i) pētījumā CATO institūtam, kurā ir novērots:
(i) A study for the Cato Institute observed:
„ lai gan datu analizēšana bieži var būt noderīga, tā nav īpaši piemērota terorisma atklāšanā.
“ t hough data mining has many valuable uses, it is not well suited to the terrorist discovery problem.
Būtu žēl, ja datu analīze terorisma atklāšanas nolūkos tiktu īstenota valsts drošības, tiesībaizsardzības un tehnoloģiju speciālistu aprindās, jo, šādi izmantojot datu analīzi, nevajadzīgi tiktu tērēta nodokļu maksātāju nauda, apdraudēta privātā dzīve un pilsoņu brīvības, kā arī nepareizi tērēts valsts drošības iestādēs nodarbināto vērtīgais laiks un enerģija”
It would be unfortunate if data mining for terrorism discovery had currency within national security, law enforcement, and technology circles because pursuing this use of data mining would waste taxpayer dollars, needlessly infringe on privacy and civil liberties, and misdirect the valuable time and energy of the men and women in the national security community"
CATO institūta politikas analīze Nr. 584, 2006. gada 11. decembris, „Efektīvs terorisms un prognozējošas datu analizēšanas ierobežotā loma” (Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining), autori: Jeff Jonas un Jim Harper . ;
Cato Institute Policy Analysis No 584, 11 December 2006, ‘Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining’ by Jeff Jonas and Jim Harper. ;
(ii) ASV Iekšzemes drošības departamenta vajadzībām veikatajā Nacionālās pētniecības padomes pētījumā par datu analīzi un uzvedības uzraudzības metodēm ir secināts, ka:
(ii) A US National Research Council study of data-mining and behavioural surveillance technologies for the Department of Homeland Security concluded that:
„ automatizēta teroristu identifikācija, kurā izmanto datu analīzi,…nav ne ekonomiski lietderīga kā mērķis, ne vēlama kā centieni veicināt tehnoloģiju attīstību ”
‘a utomated identification of terrorists through data mining…is neither feasible as an objective nor desirable as a goal of technology development efforts .
S. tā kā datu analizēšanas efektivitāti vājina tas, ka analītiķiem ir grūtības pārbaudīt tik plašu pieejamo informāciju, ko var salīdzināt ar „adatas meklēšanu siena kaudzē”; tas, ka tādu „ciparu pēdu”, ko atstājušas personas, kuras ievēro likumus, ir daudz vairāk nekā tādu, ko atstājuši noziedznieki un teroristi, kuri rūpīgi slēpj savu identitāti; un tas, ka ir ļoti liels „kļūdaini pozitīvo” gadījumu īpatsvars, kad ne tikai pilnīgi nevainīgas personas nokļūst aizdomās turēto personu vidū, kā dēļ notiek iespējama iejaukšanās viņu privātajā dzīvē, bet reālas aizdomās turamās personas tajā pašā laikā netiek identificētas;
S. Whereas the effectiveness of data-mining is weakened by the ‘needle in the haystack’ problem of analysts having to filter through the huge quantity of available data; that the extent of ‘digital tracks’ left by law-abiding citizens is even greater than that of criminals and terrorists who make considerable efforts to conceal their identities; and that there are significant rates of ‘false positives’ whereby not only do wholly innocent people come under suspicion resulting in potential invasion of individual privacy but real suspects meanwhile remain unidentified;
T. tā kā ir iespējama arī pretēja problēma, proti, neatrastie vainīgie var neatbilst profilam, piemēram, 2005. gada 7. jūlija Londonas sprādzienu galvenais rīkotājs „saistīja izlūkdienestu uzmanību kā sabiedrotais citām personām, kas tika turētas aizdomās par saistību ar teroristu veiktajiem sprādzieniem, tomēr apsūdzība netika celta, jo viņš neatbilda pietiekamam tādu pazīmju skaitam, kas bija iekļautas pirms 2005. gada jūlija izmantotajā profilā attiecībā uz aizdomās turētajiem teroristiem”
T. Whereas the inverse problem is the possibility of missing perpetrators who do not fit the profile, an example being the ringleader of the 7 July 2005 London bombings who “had come to the attention of the intelligence services as an associate of other men who were suspected of involvement in a terrorist bomb plot...but ...was not pursued because he did not tick enough of the boxes in the pre-July 2005 profile of the terror suspect”
„Izmeklētāji sniedz jaunu lietas izklāstu par radikāli noskaņoto personu meklēšanu” ( Detectives draw up new brief in hunt for radicals ), „ The Times ”, 2005. gada 28. decembris. ;
“Detectives draw up new brief in hunt for radicals,” The Times , 28 December 2005. ;