natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā jomā pārdeleģēšana ir ļoti svarīgs instruments, lai veicinātu vietējās pārvaldības administratīvo spēju un lai kļūtu par prasmīgu dalībnieku teritoriālajā un Eiropas izaugsmē.
In this context sub-delegation is a very important tool, both to enhance local management administrative capacity and to become a real actor of the territorial and European growth.
Reģionālo vai apakšreģionālo organizāciju pienākumu palielināšanos attiecībā uz struktūrfondu plānošanu un sniegšanu nosaka ne tikai veicinoša ietvara — regulas un pamatnostādnes — radīšana ES līmenī, bet arī dalībvalstu un reģionālo valdību un vadošo varas iestāžu gatavība pieņemt un sniegt lielāku praktisko līdzdalību.
Whether regional or sub-regional organizations actually acquire greater responsibilities for Structural Funds programming and delivery depends not only on the creation of a positive framework at EU level, in terms of the Regulations and Guidelines, but also on the extent to which national and regional governments and managing authorities are prepared to accept and provide for their increased hands-on involvement.
Šajā sakarībā nav skaidrs kādā mērā darbojas brīvprātības sistēma.
In this context it is questionable to what extent the voluntary framework works.
Nākotnē pilsētām tāpat kā reģionālajām un valsts pārvaldēm jāparedz obligāta starpnieka loma vairāku līmeņu pārvaldības pieejas un pilsētas dimensijas kontekstā.
In the future, the clear role of cities alongside regional and national governments as intermediary bodies should be envisaged, in the context of the multi-level governance approach and the urban dimension should be mandatory.
Bieži rodas situācija, kad nesaistītus attīstības plānus sagatavo pirms pilsētu integrētu attīstības plānu pabeigšanas.
It often arises that unrelated development plans are prepared before the integrated urban development plans have been finalised by cities.
Lai integrēti pilsētu attīstības plāni būtu ilgtspējīgi, ir būtiski noteikt vadošo un lēmumu pieņemšanas struktūru.
For the integrated urban development plans to be viable it is crucial that a representative management and decision making structure is in place.
Turklāt integrēta pilsētu attīstības plāna iecere rada turpmāku rīcību tikai tad, ja ir pieejami pietiekami līdzekļi.
Furthermore the idea of integrated urban development plan constitutes the way forward only if sufficient resources are available.
Tieši tad, atbilstīgi referenta viedoklim, tādu budžeta piešķīrumu iezīmēšana kā saskaņā ar URBAN iniciatīvu, nodrošinātu piemērotus līdzekļus pilsētas dimensijai, un tādēļ aicina noteikt, ka finanšu minimums ir obligāts.
It is then your rapporteur's view that the earmarking of budgetary allocations such as existed under the Urban initiatives would be conducive to ensuring that the urban dimension receives adequate resources and he therefore calls for minimum funds to be made mandatory.
Referents ierosina, ka šo minimumu ir jānosaka EUR 1000 līmenī (Kopienas URBAN II iniciatīvā minimālais izdevumu līmenis bija EUR 500 katram iedzīvotājam).
These he suggests should be set at EUR 1.000 (at the Community initiative Urban II the minimum level of expenditure was set at EUR 500 per inhabitant).
Efektivitātes panākšanai un Leipcigas mērķu sasniegšanai saprātīgā termiņā visā Kopienā, pilsētas attīstībai ir skaidri jānosaka ievērojami finanšu līdzekļi.
To be effective and to achieve the Leipzig objectives within a reasonable time throughout the Community, urban development requires clearly identified important financial resources.
Arī privātajam sektoram ir svarīga loma pilsētu teritoriju konverģences nodrošināšanā nabadzīgākajās valstīs.
The private sector also has an important part to play in ensuring the rapid convergence of the urban areas in the poorest countries.
Publisku un privātu partnerattiecību pūlēm ir jāpievērš uzmanība infrastruktūras celtniecībai un mājokļiem.
Public private partnerships concentrating their efforts on infrastructure construction and housing.
Ir nepieciešama gan efektīva finanšu instrumentu izmantošana, gan kredīta iespējas, ja dotācijas un aizdevumi ir paredzēti vēlamā sviras efekta panākšanai, lai sasniegtu ātru un efektīvu attīstību.
The use of effective financial tools and credit facilities are all indispensable if the grants, and loans are to achieve the desired leverage to ensure rapid and effective development.
Finansēšanas vadības instrumentiem, piemēram, JESSICA ir ievērojams attīstības potenciāls.
Financial engineering instruments such as Jessica have a significant development potential.
Jāuzsver JESSICA apgrozības fondu izmantošanas princips un tā potenciāls ekonomikas izaugsmē.
The revolving principle of JESSICA and its potential for economic growth needs to be stressed.
Bez šaubām JESSICA jābūt galvenajam instrumentam ilgtspējīgu pilsētu attīstības projektu finansēšanā.
Jessica should be a primary tool for the financing of sustainable urban development projects.
Varētu šķist, ka, lai gan integrēta starpnozaru īstenošanas politika tiek mutiski atzīta, dalībvalstu pārvaldes struktūras dažkārt nav gatavas veicināt horizontālo sadarbību.
It would appear that whilst much lip service is paid to the idea of an integrated cross sector implementation policy the governance structures in place in Member States are sometimes ill adapted to encouraging horizontal cooperation.
Vēl bez reģionālās politikas pastāv cita Kopienas finanšu politika, kuru piemēro attiecībā uz pilsētām un ar kuras palīdzību arī sniedz finanšu līdzekļus, ko var izlietot pilsētu teritoriju vajadzībām.
Apart from the regional policy, there are other Community financial policies that influence cities and also offer financial resources that can be used on city territories.
To starpā Eiropas Transporta politika un Eiropas Pētniecības un attīstības politika šķiet vissvarīgākās.
Amongst them, the European Transport Policy and the European Research and Development Policy seem to be the most important.
Līdz ar to trūkst vajadzībām piemērotas metodoloģijas.
Consequently the result is a lack of methodology adapted to needs.
Liela problēma var būt to starpnozaru pārvaldības struktūru trūkums, kurām ir pilnvaras nodrošināt vajadzīgo koordinēšanu un pieņemt nepieciešamos lēmumus.
The absence of a cross sector management structure with the authority to ensure the necessary coordination and take then necessary decisions can be a major problem.
Nākotnē šīs politikas jomas būs ciešāk jāsaista ar kohēzijas politiku.
In the future these policies should be more closely interlinked with Cohesion policy.
Pilsētu problēmas un to pārvaldības metodes visu iedzīvotāju ieguvumu panākšanai katrā valstī un pilsētā atšķiras.
Urban problems and the means to manage them to the advantage of all concerned varies from country to country and from town to town.
Eiropas spēks ir tās kultūras dažādībā un pilsētu, ciemu, lauku un kultūras ainavu bagātībā.
The strength of Europe lies in its cultural variety, in the richness of its cities, towns, villages and countryside and its cultural landscapes.
Pilsētas un reģioni sacenšas viens ar otru, taču vienlaikus tiem ir nepieciešama sadarbība pasaules konkurētspējas sasniegšanai.
Cities and regions are in competition with each other, but at the same time they need mutual cooperation, in order to be able to compete world-wide.
Ārkārtīgi svarīga ir pieredzes un paraugprakses apmaiņa saistībā ar attīstību un Eiropas pilsētu rekonstrukciju.
The exchange of experiences and best practice about the development and reconstruction of European cities is of outstanding importance.
Informācija par veiksmīgāko pieredzi, kā arī par vecāko dalībvalstu kļūdām ir jānodod tām valstīm, kas ir nesen pievienojušās.
The experience of the most successful as well as the pitfalls encountered by the older Member States need to be shared by those who have recently joined.
Šajā sakarībā neapšaubāma ir tādu iestāžu loma kā Eiropas pašvaldību un reģionu padome, Eurocities , Eiropas pilsētvides zināšanu tīkls, Eiropas Krīzē nonākušo pilsētu atjaunošanas tīkls un daudzas citas.
Institutions such as CEMR, Eurocities, EUKN, QeC ERAN and many others play an indispensable role in this regard.
Visbeidzot, ir svarīgi risināt pilsētu problēmas plašākā pilsētu — lauku atšķirību kontekstā, un nodrošināt pilsētu un piepilsētas teritoriju harmonisku attīstību.
Lastly, but in no way least, it is important to approach urban problems in the wider context of the urban – rural divide and ensure harmonious development of inner, wider and suburban areas.
PE 414.030v02-00
PE 414.030v03-00
– ņemot vērā Lisabonas līgumu,
– having regard to the Treaty of Lisbon,
– ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju (EDS) „Droša Eiropa labākā pasaulē”,
– having regard to the European Security Strategy (ESS) entitled “A secure Europe in a better world”, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī Eiropadomes pieņemto ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,
– having regard to the EU Strategy against the Proliferation of Weapons of Mass Destruction, adopted by the European Council on 12 December 2003,
– ņemot vērā 2008. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes prezidentūras secinājumus un ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja ziņojumu par EDS īstenošanu
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 11-12 December 2008 and the report of the Secretary General/High Representative on the implementation of the ESS
– ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 12. decembrī pieņemtos secinājumus par Eiropas Drošības un aizsardzības politiku (EDAP),
– having regard to the European Council Conclusions concerning the European Security and Defence Policy (ESDP) adopted on 12 December 2008,
– ņemot vērā Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas 2008. gada 14. martā Eiropadomei iesniegto dokumentu „Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība”,
– having regard to the paper from the High Representative and the European Commission to the European Council entitled “Climate change and international security”,
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. novembra vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem
– having regard to Council Joint Action 2008/851/CFSP of 10 November 2008 on a European Union military operation to contribute to the deterrence, prevention and repression of acts of piracy and armed robbery off the Somali coast
– ņemot vērā 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par Eiropas Drošības stratēģiju
– having regard to its resolution of 14 April 2005 on the European Security Strategy
– ņemot vērā 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu saistībā ar EDAP
– having regard to its resolution of 16 November 2006 on the implementation of the European Security Strategy in the context of the ESDP
– ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par Eiropas Drošības stratēģijas un EDAP īstenošanu
– having regard to its resolution of 5 June 2008 on the implementation of the European Security Strategy and ESDP
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0255 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0255 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 10. jūlija rezolūciju par Kosmosu un drošību
– having regard to its resolution of 10 July 2008 on space and security
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0365 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0365 . ,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6-0032/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0032/2009 ),
Vispārēji apsvērumi
General considerations
3. atkārtoti uzsver, ka ir nepieciešama Apvienoto Nāciju Organizācijas reforma, lai tā būtu spējīga pildīt visus savus pienākumus un rīkoties efektīvi, risinot globālas problēmas un reaģējot uz nopietniem draudiem;
Reiterates the need for a reform of the United Nations Organization in order to make it capable of fully meeting its responsibilities and acting effectively in providing solutions to global challenges and responding to key threats;
5. norāda, ka šajā politikā ir jāiekļauj kā civiliedzīvotāju, tā militāro resursu un iespēju izmantošana un ka ir vajadzīga cieša un saskaņota visu iesaistīto pušu sadarbība;
Notes that this policy has to combine the use of both civilian and military assets and capabilities, and that it requires close and seamless cooperation between all stakeholders;
12. atzinīgi vērtē EDAP ATLANTA misijas sākšanu, kas vērsta pret pirātiem pie Somālijas krastiem; tomēr atgādina Padomei, Komisijai un ES dalībvalstīm, ka pirātisma problēmas cēloņiem šajā reģionā ir dziļākas saknes, tostarp nabadzība valsts sabrukuma apstākļos, un pieprasa aktīvāku Eiropas rīcību, lai risinātu šīs problēmas;
Welcomes the launch of the ESDP operation ATALANTA against piracy off the Somali coast; reminds the Council, the Commission and the EU Member States, however, that the reasons for the problem of piracy in that region are deeper rooted, including as they do poverty in a failed state, and demands more profound European actions to tackle those problems;
Eiropas drošības intereses
European s ecurity i nterests
16. uzskata, ka bez 2003. gada pieņemtajā EDS apzinātajām problēmām Eiropas Savienības drošības interesēs ietilpst arī tādi jautājumi kā tās iedzīvotāju aizsardzība un tās interešu aizsardzības ES un ārpus tās, kaimiņvalstu drošība, ārējo robežu un svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzība, kā arī uzlabot kiberdrošību, energoapgādes un jūras līniju drošību, Kosmosa resursu aizsardzību un aizsardzību pret klimata pārmaiņu sekām;
Is of the opinion that, in addition to the challenges identified in the ESS as adopted in 2003, the security interests of the Union include the protection of its citizens and its interests inside the EU as well as abroad, the security of its neighbourhood and the protection of its external borders and critical infrastructure, as well as the improvement of its cyber security, the security of energy supply and sea lanes, the protection of its space assets and protection against the consequences of climate change;
Eiropas drošības mērķi
European s ecurity a mbitions
18. uzskata, ka Eiropas Savienībai ir skaidrāk jāformulē tālejoši mērķi saistībā ar tās lomu pasaulē; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir nevis jācenšas kļūt par tādu lielvaru kā ASV, bet gan jānodrošina sava un savu kaimiņu drošība;
Considers that the European Union must define more clearly its ambitions concerning its role in the world; is of the opinion that the European Union should not try to become a superpower like the United States but that it should instead guarantee its security and security in its neighbourhood;
Eiropas drošības stratēģijas izstrāde
Developing Europe 's s ecurity s trategy
21. pauž gandarījumu par ES Francijas prezidentūras iniciatīvām attiecībā uz EDAP; norāda uz Augstā pārstāvja ziņojumu par EDS īstenošanu, kuru Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. decembrī, un atzinīgi vērtē to, ka ir ņemtas vērā daudzas no iepriekšējos Parlamenta ziņojumos iekļautajām prasībām attiecībā uz EDS un EDAP, īpaši saistībā ar:
Congratulates the French EU Presidency for its initiatives concerning ESDP; takes note of the High Representative's report on the implementation of the ESS as endorsed by the European Council on 11 December 2008, and welcomes the fact that many recommendations from Parliament’s previous reports on the ESS and the ESDP have been taken up, particularly as regards:
– energodrošību, tostarp piegādēm Eiropai;
– energy security, including supplies to Europe;
– neatrisinātiem reģionālajiem konfliktiem ES kaimiņvalstīs;
– unresolved regional disputes in the EU’s neighbourhood;
– Āfrikas kontinenta problēmām;
– challenges on the African continent;
– klimata pārmaiņu sekām;
– consequences of climate change;
– cīņu par dabas resursiem;
– competition for natural resources;
– projektiem civilo un militāro iespēju uzlabošanai;
– projects to strengthen civilian and military capabilities;
– Kosmosa nozīmi mūsu kopējā drošībā;
– the importance of space for our common security;
22. atzinīgi vērtē Padomes apņēmību panākt to, ka Eiropa tuvākajos gados spēj izpildīt izvirzītos mērķus un cita starpā 60 dienu laikā dislocēt 60 000 kareivju lielus spēkus lielām operācijām, kas tiek īstenotas saistībā ar Pamatmērķi 2010. gadam un Civilo pamatmērķi 2010. gadam, un vienlaikus spēj plānot un īstenot:
Welcomes the Council’s commitment to the idea that Europe should actually be capable in the years ahead, within the framework of the level of ambition established, inter alia of deploying 60 000 men in 60 days for a major operation, within the range of operations envisaged within the headline goal for 2010 and, within the civilian headline goal for 2010, of planning and conducting simultaneously:
– divas lielas stabilizācijas un atjaunošanas operācijas ar piemērotu civilo komponentu, ko vismaz divus gadus atbalsta ne vairāk kā 10 000 kareivju;
– two major stabilisation and reconstruction operations, with a suitable civilian component, supported by a maximum of 10 000 men for at least two years;
– divas ierobežota ilguma ātrās reaģēšanas operācijas, citu starpā izmantojot ES kaujas vienības;
– two rapid response operations of limited duration using inter alia the EU's Battlegroups;
– ES valstu valstspiederīgo steidzamas evakuācijas operāciju (ne vēlāk kā desmit dienu laikā), paturot prātā katras dalībvalsts primāro lomu attiecībā uz saviem valstspiederīgajiem un izmantojot konsulārās vadītājvalsts koncepciju;
– an emergency operation for the evacuation of European nationals (in less than ten days), bearing in mind the primary role of each Member State as regards its nationals and making use of the consular lead State concept;
– jūras vai gaisa spēku veiktu uzraudzības vai piegāžu bloķēšanas misiju;
– a maritime or air surveillance/interdiction mission;
– civilmilitāru humānās palīdzības misiju, kas var ilgt līdz 90 dienām;
– a civilian-military humanitarian assistance operation lasting up to 90 days;
– ap duci dažāda veida EDAP civilās misijas (citu starpā policijas, tiesiskuma, civilās pārvaldes, civilās aizsardzības, drošības sektora reformas un novērošanas misijas), tostarp gadījumos, kad nepieciešama ātra reaģēšana, paredzot vienu apjomīgu misiju (kurā eventuāli iesaistās līdz pat 3 000 ekspertu), kas varētu ilgt vairākus gadus;
– around a dozen ESDP civilian missions (including inter alia police, rule of law, civil administration, civil protection, security sector reform and observation missions) of varying formats, operating inter alia in a rapid reaction situation, including a major mission (potentially involving up to 3 000 experts) which could last several years;
– kopējo Eiropas drošības interešu definīcija;
– the definition of common European security interests,
– EDAP misiju sākšanas kritēriju definēšana;
– the definition of criteria for the launching of ESDP missions,
– priekšlikumi jaunai ES un NATO partnerībai;
– proposals for a new EU-NATO partnership,
– nacionālo atrunu problēmas risināšana.
– tackling the issue of national “caveats”;
27. pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz rūpīgo sagatavošanu, strupceļā nonākušā Lisabonas līguma dēļ EDS pārskatīšana zaudēja tempu un tā vietā, lai izveidotu jaunu stratēģisko orientāciju, tiek atspoguļotas ikdienā aktuālas politikas problēmas; norāda, ka ir paplašināts draudu loks, citu starpā iekļaujot tajos kiberdrošības un pirātisma problēmas, bet tajos vēl nav iekļauta pasaules finanšu krīze; atzinīgi vērtē tādus pārskatīšanas rezultātā ietvertus jaunus aspektus kā uzsvars uz klimata pārmaiņām, energodrošību (tostarp kodoljomā ­­— atbalsts daudzpusējam kodoldegvielas ciklam un daudzpusējam nolīgumam, ar kuru aizliedz skaldmateriālu ražošanu kodolieročiem) un Starptautisko Ieroču tirdzniecības nolīgumu, kā arī jauno Oslo Konvenciju par kasešu munīciju;
Regrets that, despite extensive preparation but in consequence of a loss of momentum caused by the impasse over the Lisbon Treaty, the revision of the ESS has resulted not in a new strategic orientation but merely in a report expressing day-to-day policy concerns as these arise; notes that the range of threats has been expanded to cover, inter alia, cyber security and piracy but not yet the worldwide financial crisis; welcomes innovative aspects of the revision such as its focus on climate change, energy security (including, in the nuclear field, support for a multilateral nuclear fuel cycle and a multilateral treaty banning the production of fissile material for nuclear weapons) and the International Arms Trade Treaty as well as other disarmament treaties such as the new Oslo Convention on Cluster Munitions;
Attiecības ar Krieviju
Relationship with Russia
32. atzinīgi vērtē 2008. gada 2. decembra Padomes lēmumu izveidot neatkarīgu komisiju, ko vadīs Eiropas Savienība, lai izvērtētu Gruzijas konflikta cēloņus;
Welcomes the Council's decision of 2 December 2008 to establish an independent commission headed by the European Union to examine the causes of the conflict in Georgia;
36. norāda, ka savas ģeopolitiskās atrašanās vietas, militārās varas, politiskās nozīmes, enerģijas resursu un ekonomiskā potenciāla dēļ Krievija Eiropai ir stratēģiski svarīga;
Points out that, due to its geopolitical position, its military power and political weight, its energy wealth and its economic potential, Russia is of strategic importance for Europe;
Eiropas iespēju palielināšana
Building Europe 's capabilities
39. uzsver arī to, ka, tā kā liels uzsvars tiek likts uz EDAP militāro dimensiju, civilo iespēju un konfliktu novēršanas jomā progress ir pārāk lēns, un tādēļ Padomei un Komisijai steidzami jānāk klajā ar priekšlikumiem dinamikas palielināšanai šajā jomā;
Also emphasises that, with most of the emphasis being placed on the military dimension of the ESDP, progress in the area of civil capabilities and conflict prevention is far too slow and that, in this area, new dynamics need to be proposed as a matter of urgency by both the Council and the Commission;
42. uzsver, ka ar iespējām saistītās bruņoto spēku, robežsardzes, svarīgāko infrastruktūras objektu aizsardzības un glābšanas dienestu vajadzības tehnoloģiski bieži vien ir līdzīgas vai vienādas; uzsver, ka tas paver jaunas iespējas izmantot sinerģijas un palielināt bruņoto spēku un drošības struktūru savietojamību;
Stresses that capability needs are often technologically very similar or even identical for armed forces operations, border surveillance, protection of critical infrastructure and disaster management; emphasises that this creates new opportunities to exploit synergies and enhance interoperability between armed forces and security forces;
45. uzskata, ka ir jāļauj izmantot Galileo un GMES arī drošības un aizsardzības vajadzībām;
Considers it necessary to allow the use of Galileo and GMES for security and defence purposes;
48. atbalsta ideju par Eiropas statūtiem, kas attiektos uz SAFE kareivjiem un viņu apmācības standartiem, operāciju doktrīnu un operatīvās darbības brīvību, jautājumiem, kas skar pienākumus un tiesības, kā arī ekipējuma kvalitātes līmeni, medicīnisko aprūpi un sociālo nodrošinājumu nāves, ievainojuma vai invaliditātes gadījumā;
Approves the idea of a European statute for soldiers within the framework of SAFE governing training standards, operational doctrine and freedom of operational action, issues relating to duties and rights, as well as the level of equipment quality, medical care and social security arrangements in the event of death, injury or incapacity;
51. uzskata, ka ir jāuzlabo Eiropas Savienības iespējas veikt autonomas darbības ārlietu un drošības politikas jomā, mērķu veidā palielinot iespējas tādās jomās kā analīze, plānošana, vadība un izlūkošana; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu strādāt pie tā, lai izveidotu integrētu civilās un militārās stratēģiskās plānošanas struktūru EDAP operācijām un misijām;
Is of the opinion that the EU's capacity for autonomous foreign and security policy action should be improved through goal-oriented enhancement of its analysis, planning, leadership and intelligence capacities; in this context, welcomes the decision of the European Council to work towards establishing an integrated civilian and military strategic planning structure for ESDP operations and missions;