natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir jāmobilizē sabiedrība un politikas veidotāji kopā ar tirgus dalībniekiem un jāpārveido iekšējais enerģijas tirgus tādā veidā, lai nodrošinātu ES pilsoņus ar globāli visenergoefektīvāko infrastruktūru, ēkām, ierīcēm un procesiem.
There is the need to mobilise the general public and policy-makers, together with market actors, and to transform the internal energy market in a way that provides EU citizens with the globally most energy-efficient infrastructure, buildings, appliances and processes.
Rentabla energoefektivitātes politika gan Eiropas, gan valstu līmenī varētu dot nozīmīgu ieguldījumu ES konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanā, kas ir galvenie Lisabonas stratēģijas programmas mērķi.
An effective energy-efficiency policy, both at European and national level, could make a major contribution to EU competitiveness and employment, which are central objectives of the Lisbon agenda.
Pievēršanās enerģijas pieprasījumam un enerģijas izlietojumam ir daļa no ES enerģētikas politikas, un kā tāda tā ir daļa no prioritātēm, kas izklāstītas enerģētikas un klimata pārmaiņu jomas tiesību aktu kopumā.
Addressing energy demand and energy use, is part of the EU energy policies and, as such, part of the set of priorities clear outlined in the 'Energy and Climate Package".
ES šobrīd jūt deficītu.
The EU has a deficit for the moment.
Teorētiski vajadzētu būt tā, ka tirgus spēki ar laiku bez iejaukšanās rada visefektīvāko atrisinājumu.
In theory, it is thought that market forces would in time produce the most efficient outcome without interference.
Šobrīd, ņemot vērā būtiskās sociālās un vides aizsardzības problēmas, ar kurām mums jāsaskaras, piemēram, energoresursu trūkums un klimata pārmaiņas, mēs zinām, ka tas neatbilst patiesībai.
Today, we know that this is not true, considering the major social and environmental problems we have to face, such as energy poverty and climate change.
Šeit jāuzsver, ka, lai gan ir ļoti svarīgi samazināt patēriņa līmeni, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmu, ES robežās zināmu enerģijas līmeni var uzskatīt par nepieciešamu, lai sasniegtu pamata dzīves līmeni — tādu, lai varētu sasildīt vai atdzesēt mājokli un dzīvot komfortabli.
We have to stress at this point that while it is vital that levels of consumption need to decrease in order to deal with the issue of climate change, a basic level of energy can be considered as essential within the EU to attain a basic standard of living- in order to heat or cool a home and to live comfortably.
Lai gan enerģija ir būtiska cilvēku vajadzība, realitātē daudzās ES valstīs nabadzīgiem cilvēkiem ir jāizvēlas starp lielu summu maksāšanu par enerģiju un parādu krāšanu vai rēķinu nemaksāšanu, kas nenovēršami novedīs pie citām sekām.
Although energy is a basic human need, the reality is that in many EU countries poor people are faced with a choice between paying excessive amounts for energy and accumulating debt or not paying bills which inevitably lead to other consequences.
Pašreizējā situācijā ES steidzami meklē veidus, kā izkļūt no lejupslīdes.
In the current situation EU is urgently searching ways to get out from the recession.
Veidus, kas radīs ilgstošu izaugsmi un stabilas darba iespējas.
Ways that will create long-lasting growth and solid job opportunities.
Ticu, ka energoefektivitāte ir daļa no risinājuma.
I strongly believe that the energy efficiency is part of the solution.
ENERĢIJAS PATĒRIŅA MARĶĒJUMA DIREKTĪVA
THE ENERGY LABELLING DIRECTIVE
Enerģijas patēriņa marķējuma direktīvu jeb EPMD (92/75/EEK), kas ir bijusi spēkā vairāk kā piecpadsmit gadus, par veiksmīgu uzskata gan rūpniecības sektors, gan patērētāju organizācijas, bet tai pašā laikā tā nenodrošina mehānismus, kas ļautu sekot tehnoloģiju attīstībai un ražojumu inovācijām.
The Energy Labelling Directive or ELD (92/75/EEC), which has been in place for over fifteen years, is considered successful by both the industrial sector and consumer organisations, but, at the same time, does not provide mechanisms to keep pace with technology evolution and product innovation.
Šī pārstrādāšanas procesa mērķis ir galvenokārt palielināt tās darbības jomu divos veidos: ļaut marķēt visas ar enerģiju saistītās preces mājsaimniecībā, kā arī tirdzniecības un rūpniecības sektorā; paplašināt tās īstenošanas jomu, ietverot visus ražojumus, kas vai nu paši patērē enerģiju, vai ir iemesls enerģijas patēriņam (piem., logi).
The aim of this recast is mainly to extend its scope in two ways: to allow the labelling of all energy related products in the household as well as in the commercial and industrial sectors, to extend its implementation to all products that consume energy directly or are responsible for energy consumption (e.g. windows).
Ņemot vērā steidzamo vajadzību risināt klimata pārmaiņu jautājumu, sasniegt ES mēroga mērķi uzlabot energoefektivitāti par 20 % līdz 2020. gadam un racionalizēt ES pilsoņu un uzņēmumu enerģijas avotu izvēli un patēriņu, šobrīd spēkā esošās direktīvas darbības joma šķiet ierobežota.
Taking into consideration the urgent need to tackle climate change, to achieve the EU-wide target of 20% energy efficiency gains by 2020 and rationalise the energy choices and consumption of EU citizens and companies, the scope of the Directive currently in force seems limited.
Apzinoties izaicinājumus un iespējas, ko rada ilgtspējīgas produkcijas veicināšana, mūsu galvenajam uzdevumam ir jābūt atbalstīt vispārējo mērķi, kas noteikts Komisijas paziņojumā par ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu.
Being aware of the challenges and opportunities that arise from the promotion of sustainable products, the support of the overall objective of the Communication on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan must be our ultimate target.
Komisija ir aprēķinājusi (Ietekmes novērtējums ( SEC(2008)2861 ), ka enerģijas marķēšana ir devusi ikgadēju ieguldījumu enerģijas ietaupījumos aptuveni 3 miljonu tonnu naftas ekvivalenta apmērā, kas atbilst ikgadējam CO 2 emisiju samazinājumam 14 miljonu tonnu apjomā 1996.–2004. gada periodā.
It has been estimated by the Commission (Impact Assessment SEC(2008)2861 ) that energy labelling has contributed to annual energy savings of approximately 3 Mtoe, corresponding to emission reductions of 14Mt of CO2 annually, over the period 1996-2004.
EPMD darbības jomas paplašināšana, tajā ietverot visus ar enerģiju saistītos ražojumus, līdz 2020. gadam varētu radīt vēl 27 miljonu tonnu naftas ekvivalenta ietaupījumu, kas atbilst CO 2 samazinājumam 80 miljonu tonnu apjomā salīdzinājumā ar „viss, kā ierasts” situāciju.
Broadening the scope of the ELD to all energy-related products could lead to additional savings of some 27 Mtoe by 2020, corresponding to emission reduction of close to 80 Mt of CO2 in comparison to "business as usual".
Galvenais direktīvas mērķis ir, uzlabojot informāciju par ražojumu enerģijas patēriņu un vides raksturlielumiem un palielinot informētību par izvēles ietekmi, dot gala patērētājiem iespēju izdarīt gudrāku un ilgtspējīgāku izvēli.
The main target of the Directive is to enable end consumers to make wiser and more sustainable choices, by strengthening the information provided to them about energy and environmental characteristics of products and raising their awareness about the impact of their choices.
Visi šie faktori var palīdzēt padarīt tirgu saudzīgāku videi un tādējādi aizsargāt dabas resursus un vidi.
All these factors can contribute to make markets more environmentally friendly and thereby protecting natural resources and the environment.
Saistībā ar šo ir jāizmanto dzīves cikla pieeja („no šūpuļa līdz kapam”), ietverot enerģiju, kā arī visus saistītos vides aspektus.
To this respect it is necessary to apply a lifecycle approach (from cradle to grave), encompassing energy, but also all main relevant environmental aspects.
Mūsu mērķis ir virzīties uz tādu situāciju, kas būtu vienlīdz izdevīga gan tirgum (atbalstītu inovācijas un ilgtspējīgas tehnoloģijas, saglabātu ES ražotāju vadošās pozīcijas tirgū, radītu stimulus ražošanas procesa un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanai), gan patērētājiem (plašāka ilgtspējīgu un energoefektīvu ražojumu izvēle, enerģijas ietaupījumi, kas samazina maksājumus par patērēto enerģiju), vienlaikus risinot klimata pārmaiņu problēmu.
Our aim is to pave the way towards a win-win situation for both the market (boost innovation and sustainable technologies, conserve leading market status for EU manufacturers, create incentives for the improvement of production process and waste management) and the consumers (wider choice of sustainable and energy efficient products, energy savings that lead to cheaper energy bills) and at the same time to tackle the challenge of climate change.
EPMD ir jāskata kā daļa no plašāka tiesiskā regulējuma.
The ELD must be seen as part of a broader legal framework.
Tādēļ ir nepieciešams rūpīgi pievērsties citiem atbilstošiem tiesību aktu priekšlikumiem, tādiem kā publiskā iepirkuma tiesību aktu kopums, ekodizaina direktīva un ēku energoefektivitātes direktīva.
It is therefore imperative to look carefully at other relevant legislation proposals, such as the Legislative Package on Public Procurement, the Eco-design Directive and the Buildings Directive.
Mums jāapsver, kādā veidā varam palielināt sinerģiju starp šīm direktīvām.
We have to consider by which way we can increase the synergies between these Directives.
Jāapsver, kā izveidot vienotu pieeju, lai radītu gan enerģijas, gan finansiālu ietaupījumu ziņā labākas ēkas un labākus ražojumus.
How can we create a holistic approach, for better buildings and better products in terms both of energy and financial savings.
· Marķējuma veidi
· Label layout
Ir daudz dažādu priekšlikumu attiecībā uz marķējuma veidiem, viens no kuriem ir numurēta skala ar nenoteiktu pēdējo skaitli (piem., 1 līdz 7 vai 3 līdz 9 ar maksimālajām atzīmēm, kas mainās saskaņā ar jaunāko tehnoloģijas attīstību).
There are many different proposals regarding the layout of the label, one of which is a numerical open ended scale (e.g. 1 to 7 or from 3 to 9 with the top marks changing according to the newest technological developments).
Nesen veikts pētījums par patērētājiem ir parādījis, ka galapatērētāji visā ES ļoti labi pazīst līdzšinējo marķējuma veidu — A līdz G klases marķējumu.
Recent consumer research has shown that end-users across the EU have a very high recognition of the current layout, the A to G label.
Tas skaidri apliecināja, ka vairums respondentu uzskata, ka A–G klasifikācijas skala ir vieglāk saprotama nekā numurētā.
It clearly demonstrated that the majority of respondents found the A-G scale easier to understand than the numerical scale.
Lai nodrošinātu šīs direktīvas veiksmīgu darbību nākotnē un ņemot vērā tiesiskā regulējuma paplašināšanu, aptverot jaunas preču grupas, būs ļoti svarīgi arī turpmāk papildināt zināšanas, kas patērētājiem jau ir par A–G klašu marķējumu, tādējādi šo marķējuma formātu vajadzētu saglabāt kā pamatu patērētāju informēšanai par preču energoefektivitāti.
To ensure the future success of this Directive and in the light of extending the Framework to new product groups it will be crucial to build on the knowledge which consumers already have about the A-G label and, thus, this label format should remain the basis that will inform consumers about the energy efficiency of the products.
Ir jāievieš stingrāki tirgus uzraudzības noteikumi, lai nodrošinātu pienācīgu un ES mērogā saskaņotu enerģijas patēriņa marķējuma direktīvas un tās īstenošanas noteikumu ieviešanu.
The provisions on market surveillance need to be reinforced in order to ensure proper and EU-wide harmonised enforcement of the Energy Labelling Directive and its Implementing Measures.
Ir jāpieprasa dalībvalstīm precīzi noteiktā laikposmā veikt pasākumus (ņemot vērā ražojuma īpašības un enerģijas patēriņu) pret piegādātājiem un tirgotājiem, kuri šos noteikumus nepilda, un to darīt, lai konkrētos ražojumus izņemtu no tirgus neatbilstības gadījumā, nevis tikai tad, ja to neatbilstība ir pastāvīga.
Member States must be required to take action against non-compliant suppliers and dealers within a precise timeframe (taking into account the nature of the product and its energy consumption) for a mandatory withdrawal of the specific product from the market in case of non-compliance and not only after the non-compliance continues.
Turklāt attiecībā uz ziņojumu, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai reizi divos gados un kurā sīki jāizklāsta izpildes pasākumi, uzskatām, ka šī ziņojuma saturs ir jāprecizē, iespējams, nosakot — varbūt brīvprātīgi — obligātas prasības saskaņotam standarta modelim.
Furthermore, regarding the report that Member States shall submit every two years to the Commission, which details their enforcement activities, we do believe that their content must be clarified, possibly through the setting -maybe in a voluntary form- of minimum requirements for a harmonised template.
Ir jānodrošina, ka galapatērētāji saņem izsmeļošu informāciju par konkrēto marķējumu pat tad, ja ražojums ir iegādāts, piem., internetā vai pa telefonu.
It should be ensured that end-users will be able to receive the full information of the label, even if the product is bought by distance eg. via internet, tele-marketing.
Attiecībā uz šo aspektu obligāti ir jāievieš stingrāki noteikumi tālpārdošanai, pieprasot īstenošanas pasākumus, kuri precizē marķējuma formātu visiem tālpārdošanas veidiem.
To this respect, it is imperative to strengthen the provisions for distance selling by asking for implementing measures that specify the format of the label for all kinds of distant selling.
· Prasības attiecībā uz informāciju
· Information requirements
Attiecībā uz reklāmu uzskatām, ka ir ļoti svarīgi — saistībā ar visas nepieciešamās informācijas sniegšanu patērētājiem — visās ar enerģiju saistīto preču reklāmās sniegt to pašu informāciju, kas ir atrodama marķējumā.
As regards to advertising, we consider a matter of utmost importance - in the context of providing all the necessary information to consumers - to present in advertisements of all energy-related products the same information that is found in the label.
Šādas prasības attiecībā uz informāciju jau ir tikušas lietotas praksē citos gadījumos, piemēram, automašīnu reklāmas sniedz informāciju par konkrētā modeļa oglekļa dioksīda emisijām.
This type of information requirement have already been put in practice in other cases, for example car advertisements provide the carbon dioxide emissions of the model.
· Īstenošanas noteikumi
· Implementing Measures
Īstenošanas noteikumi ir veidoti tā, lai ar etiķetēm un speciālajām zīmēm nodrošinātu galapatērētājus ar nepieciešamo informāciju.
The implementing measures are designed to provide the end-users the necessary information through the label and technical fiche.
Ņemot vērā to, cik svarīgi ir investēt energoefektīvās ierīcēs, kurām tajā pašā laikā ir mazākas ekspluatācijas izmaksas, aicinām Komisiju sākt pētījumu par to, vai marķējumam — pieņemot atbilstošus īstenošanas noteikumus, —būtu galapatērētājiem jāsniedz informācija arī par visiem nozīmīgajiem ražojuma ietekmes veidiem uz vidi visā tā dzīves cikla laikā.
Considering the importance of investing in better performing appliances, which have at the same time reduced running costs, we call the Commission to take up a feasibility study on whether the label - through the adoption of relevant implementing measures - should also provide information to end-users regarding all the significant environmental impacts throughout the entire life cycle of a product.
Galapatērētājiem ir jāspēj atšķirt nesen izstrādātus ražojumus no vecākiem ražojumiem, kas jau pieder augstākām marķējuma kategorijām.
End--users must be able to distinguish newly developed products from older products already in the high labelling classes.
Direktīvas 11. panta 4. punkts paredz, ka īstenošanas noteikumiem ir precīzi jānosaka „marķējuma klasifikācijas derīguma termiņš [...]”, bet, lai padarītu šo noteikumu efektīvāku, to vajadzētu pārveidot tā, lai īstenošanas noteikumi konkretizētu vēlāko tā pārbaudes datumu.
Article 11 §4 (j) provides that implementing measures shall specify the "duration of the label classifications [...]", but in order to make this provision more effective, it should be modified in such a way that implementing measures will specify the latest date of their review.
Šādā veidā, balstoties uz datiem, kas saņemti no mazumtirgotājiem, varētu regulāri pārbaudīt tirgus attīstību.
This way, the progress of the market could be checked regularly, based on data from retailers.
Uzskatām, ka, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un/vai tirgus daļas A klasē, marķējums ir regulāri, vismaz reizi 2–3 gados, jāpārskata.
We believe that in the light of the technological progress and/or market shares in the A class, the label must be revised in a regular basis, at least every 2-3 years.
Tā kā publiskais sektors ir nozīmīgs enerģiju lietojošu un enerģiju taupošu preču pircējs, ir ārkārtīgi svarīgi, lai tas rādītu piemēru, radot rūpniecības nozarei un patērētājiem pārliecību par marķēšanas sistēmas priekšrocībām.
As the public sector is a major buyer of energy using and energy saving products, it is critical that it leads by example, providing the industry and consumers with crucial confidence on the benefits of the label scheme.
Tas līdz ar iespēju ieviest precīzus un skaidrus stimulus (piem., nodokļu atvieglojumi gan patērētājiem, kas pērk visenergoefektīvākos ražojumus, gan uzņēmumiem, kuri ražo un popularizē šādas ierīces; pievienotās vērtības nodokļa samazināšana vai atcelšana materiāliem un konstrukciju elementiem, kuri uzlabo ēku energoefektivitāti) videi saudzīgāku ražojumu iegādei, varētu radīt vērtīgus enerģijas ietaupījumus, lai sasniegtu 2020. gadam noteiktos ES mērķus.
This in combination with the possibility of setting up precise and clear incentives (e.g. tax credits both for consumers buying the most energy-efficient appliances and for enterprises who produce and promote such equipment, agree to the reduction or abolition of value added tax on materials and components which improve energy efficiency in buildings) for the purchase of “greener” products could result in valuable energy savings for the accomplishment of the EU 2020 targets.
Pilnībā atbalstām to, ka dalībvalstīm vajadzētu noteikt sankcijas un izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai visas prasības tiktu ieviestas.
We fully support that Member-States should impose penalties and take all the necessary measures to ensure that all obligations are implemented.
Ir skaidri jānorāda, ka sankcijas tiks piemērotas arī jebkurā marķējuma neatļautas lietošanas gadījumā.
It must be clearly stated that the penalties will also apply to any case of unauthorised use of the labelling.
Ir arī vērts apsvērt iespēju radīt tādu mehānismu, kad par pārkāpumu atklāšanu vienā dalībvalstī tiek ziņots visām dalībvalstīm, kur šis ražojums arī tiek tirgots ar nepareiziem nosacījumiem.
It is also worth considering the possibility of setting up a mechanism where the detection of infringement in one Member-State will be communicated to all Member-States where the product is being marketed under the same –wrong- conditions.
PIELIKUMS: JURIDISKĀS KOMITEJAS VĒSTULE
ANNEX : LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētāja
Chair of the Committee on Industry, Research and Energy
Temats : Priekšlikums pārstrādāšanai: Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm
Subject : Proposal for a recast: D irective of the European Parliament and of the Council on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products performance of buildings
Cienītā kundze!
Dear Madam,
“Ja komiteja, kuras pārziņā ir juridiskie jautājumi, uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.
"If the committee responsible for legal affairs considers that the proposal does not entail any substantive changes other than those identified as such in the proposal, it shall inform the committee responsible.
Pēc tam, kad Juridiskais dienests, kura pārstāvji piedalījās konsultatīvās darba grupas sanāksmēs, izskatot pārstrādāto priekšlikumu un ievērojot atzinuma sagatavotāja ieteikumus, sniedza atzinumu, Juridiskā komiteja uzskata, ka šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kas norādīti priekšlikumā vai konsultatīvās darba grupas atzinumā, un ka attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu kodifikāciju ar šiem grozījumiem priekšlikumā ir iekļauta vienkārša esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību.
Following the opinion of the Legal Service, whose representatives participated in the meetings of the Consultative Working Party examining the recast proposal, and in keeping with the recommendations of the draftsperson, the Committee on Legal Affairs considers that the proposal in question does not include any substantive changes other than those identified as such in the proposal or in the opinion of the Consultative Working Party and that, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier acts with those changes, the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance.
Noslēgumā, pēc jautājuma izskatīšanas 2009. gada 9. marta sanāksmē, Juridiskā komiteja ar 16 balsīm ,,par” un nevienam neatturoties
In conclusion, after discussing it at its meeting of 9 March 2009, the Committee on Legal Affairs, by 16 votes in favour and no abstention
Piedalījās šādi komitejas locekļi: Giuseppe Gargani (priekšsēdētājs), Klaus-Heiner Lehne , Eva-Riitta Siitonen , Tadeusz Zwiefka , Neena Gill , Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Francesco Enrico Speroni, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès, Kurt Lechner, Georgios Papastamkos, Gabriele Stauner, Ieke van den Burg, Vicente Miguel Garcés Ramón, Bill Newton Dunn . pieņēma ieteikumu Jūsu komitejai, kas ir atbildīga par šo jautājumu, izskatīt iepriekš minēto priekšlikumu, ievērojot sniegtos ierosinājumus un saskaņā ar 80.a pantu.
The following Members were present: Giuseppe Gargani (Chairman), Klaus-Heiner Lehne, Eva-Riitta Siitonen, Tadeusz Zwiefka, Neena Gill, Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Francesco Enrico Speroni, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès, Kurt Lechner, Georgios Papastamkos, Gabriele Stauner, Ieke van den Burg, Vicente Miguel Garcés Ramón, Bill Newton Dunn. , recommends that your Committee, as the committee responsible, proceed to examine the above proposal in keeping with its suggestions and in accordance with Rule 80a.
PIELIKUMS: EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS JURIDISKO DIENESTU KONSULTATĪVĀS DARBA GRUPAS ATZINUMS
ANNEX : OPINION OF THE CONSULTATIVE WORKING PARTY OF THE LEGAL SERVICES OF THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL AND THE COMMISSION
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products
COM(2008)778 galīgā redakcija (13.11.2008.) – 2008/0222(COD)
COM(2008) 778 final of 13.11.2008 - 2008/0222 (COD)