natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18. uzskata, ka gaidāmajam Komisijas Ziemeļjūras piekrastes tīkla plānam kopā ar citām reģionālajām iniciatīvām, piemēram, Vidusjūras reģiona loku un Baltijas starpsavienojumu projektu, vajadzētu kļūt par vienu no Eiropas Supertīkla stūrakmeņiem; aicina dalībvalstis un Komisija paredzēt šī plāna izstrādei nepieciešamos līdzekļus;
Believes that the forthcoming Commission ‘Blueprint for a North Sea offshore grid’, together with other regional initiatives such as the ‘Mediterranean Ring’ and the ‘Baltic Interconnection Project’, should become one of the building blocks for developing a European Supergrid; calls on the Member States and the Commission to set aside the resources required for its development;
20. uzsver, ka vajadzīga visaptverošāka informācijas apmaiņa no operatoru puses par infrastruktūras tīklu apsaimniekošanu, lai novērstu, ka informācijas asimetrija rada traucējumus tirgū;
Stresses the need for a more comprehensive exchange of information on the part of operators regarding infrastructure grid management in order to prevent market distortions being caused by information asymmetry;
a) jānovērtē problēma ar atļaujām enerģētikas infrastruktūrai un jākonstatē atšķirīgās pieejas, lai likvidētu birokrātiju, saīsinātu apstiprināšanu un reaģētu uz sabiedrības bažām;
(a) evaluate the problem of permits for energy infrastructure and benchmark the different approaches with the aim of removing red tape, shortening approval processes and addressing the public's concerns;
b) jādefinē un jāatbalsta prioritāri projekti un jāparedz kritēriji, lai noteiktu, kuri ieguldījumi infrastruktūrā ir svarīgākie iekšējā enerģijas tirgus izveidei, ņemot vērā projektu devumu piegādes drošībai, nepieciešamu radīt lielāku konkurenci, sasniegt ilgtermiņa ilgtspējības enerģētikas mērķus un uzlabot sociālo un teritoriālo kohēziju;;
(b) define and support priority projects and set criteria to identify key infrastructure investments for the development of the internal energy market, taking into account the projects' contribution to security of supply, the need to strengthen competition and meet long-term sustainable energy goals and improve social and territorial cohesion;
c) jādod skaidri kritēriji un vadlīnijas dalībvalstīm par valsts un ES finansējumu enerģētikas infrastruktūrai;
(c) give clear criteria and guidelines to Member States on public and EU funding for energy infrastructure;
d) lai novērstu tirgus nepilnības, jāpalielina finansiālais atbalsts projektu īstenošanas posmam, tostarp no Eiropas Investīciju bankas un citiem finanšu starpniekiem;
(d) extend financial support, including by the European Investment Bank and other financial intermediaries, to the implementation phase of projects, to deal with market failures;
e) jāizveido pārrobežu izmaksu dalīšanas modelis, it īpaši attiecībā uz infrastruktūras un atjaunojamo enerģijas avotu koordinētu attīstību, par paraugu ņemot veiksmīgus pastāvošos modeļus;
(e) create a cross-border cost-sharing model, especially as regards coordinated development of infrastructure and renewables, inspired by successful existing models;
f) jānovērtē, vai konkursu izsludināšana attiecībā uz visai ES nozīmīgiem infrastruktūras projektiem varētu paātrināt ieguldījumus infrastruktūrā;
(f) evaluate whether opening up infrastructure projects of EU importance to tendering could speed up investment in infrastructure;
24. uzskata, ka jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būtu jāatspoguļo ES politiskās prioritātes, kā izklāstīts stratēģijā „Eiropa 2020”, ņemot vērā otrajā enerģētikas stratēģijas pārskatā sniegtos secinājumus un noteiktās prioritātes, kas nozīmē, ka enerģētikas politikai, tostarp modernai un viedai infrastruktūrai, energoefektivitātei, atjaunojamās enerģijas projektiem, kā arī jaunu energotehnoloģiju pētniecībai, izstrādei un ieviešanai būtu jāpiešķir lielāka budžeta daļa;
Considers that the new multiannual financial framework should reflect the EU's political priorities as outlined in the 2020 Strategy, taking into account the findings and priorities of the Second Strategic Energy Review, which implies that a significantly higher proportion of the budget should be allocated to energy policy, including modern and smart energy infrastructure, energy efficiency, renewable-energy projects and research, development and deployment of new energy technologies;
28. uzskata, ka — kā Komisija to uzsvēra stratēģijā„ES 2020” — ES nodokļu slogs būtu jānovirza uz videi kaitīgām darbībām; mudina Komisiju, pārskatīt Enerģijas nodokļu sistēmas direktīvu, ņemot vērā visu iepriekšminēto;
Believes, as stressed by the Commission in the EU 2020 strategy, that the EU should shift the tax burden towards activities harmful to the environment; encourages the Commission to review the energy taxation directive in accordance herewith ;
31. uzsver, ka tirgus integrācijai ir nepieciešams labāk izmantot jau esošos darbojošos tīklus, saskaņojot dalībvalstu tirgus nosacījumus un izstrādājot vienotas Eiropas starpsavienojumu vadības sistēmas;
Emphasises that market integration requires better use of existing functional grids, based on the harmonisation of market arrangements across borders and the development of common European schemes for management of the interconnections;
33. norāda, ka ACER pienākums ir nodrošināt, lai dalībvalstu plānotās elektrotīklu attīstība atbilstu 10 gadu tīkla attīstības plānam;
Notes the ACER's responsibility to ensure that national programming of electricity grid development corresponds to the 10-year Network Development Plan;
ES energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas potenciāla labāka izmantošana
Exploit better the EU's energy efficiency and renewable energy potential
42. atbalsta pienācīgi funkcionējoša energopakalpojumu tirgus attīstību un jaunu tirgus mehānismu ieviešanu, lai uzlabotu energoefektivitāti, tādējādi stimulējot ES ekonomikas konkurētspēju;
Supports the development of a properly functioning market for energy services and the introduction of further market mechanisms to improve the energy efficiency as a way of stimulating the competitiveness of the EU economy;
44. aicina Komisiju iesniegt novērtējumu par spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu; uzskata — ja novērtējumā tiek konstatēts, ka vispārējā energoefektivitātes stratēģija nav pienācīgi īstenota un ka tādēļ ir paredzams, ka ES nesasniegs 2020. gadam noteikto energoefektivitātes mērķi, energoefektivitātes rīcības plānā Komisijai jāapņemas dalībvalstīm ierosināt turpmākus ES pasākumus, piemēram, individuāli energoefektivitātes mērķi, kuri atbilstu vismaz 20 % energoietaupījumu ES līmenī atbilstoši ES 2020. gada mērķiem un kuros būtu ņemtas vērā relatīvās izejas pozīcijas un nacionālie apstākļi, un katras dalībvalsts nacionālā energoefektivitātes rīcības plāna iepriekšēja apstiprināšana; uzskata, ka šādiem papildu pasākumiem vajadzētu būt pierādīti vajadzīgiem, godīgiem un izmērāmiem un tiem vajadzētu būt efektīvai un tiešai ietekmei uz nacionālo energoefektivitātes plānu īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties par kopīgu metodoloģiju dalībvalstu energoefektivitātes mērķu mērīšanai, kā arī panākumu uzraudzībai šo mērķu sasniegšanā;
Calls on the Commission to present an evaluation of the implementation of the existing legislation; considers that, if the evaluation reveals unsatisfactory implementation of the overall energy efficiency strategy and the EU is therefore projected not to reach its 2020 energy efficiency target, the EEAP should include a commitment by the Commission to propose further EU measures for Member States, such as individual energy efficiency targets which correspond to at least 20% energy savings at EU level in line with the EU2020 headline targets and which take into account relative starting positions and national circumstances, and the approval in advance of each Member State's national energy efficiency action plan; considers that such additional measures should be shown to be necessary, fair and measurable and to have an effective and direct impact on the implementation of national energy efficiency plans; calls on the Commission and the Member States to agree on a common methodology for measuring national energy efficiency targets and monitoring progress towards achieving those targets;
50. aicina ES efektīvāk izmantot atjaunojamos enerģijas avotus, cenšoties ilgtermiņā izveidot ES mēroga atjaunojamo enerģijas avotu veicināšanas sistēmu, kas ļautu izmantot konkrētus atjaunojamo enerģijas avotu veidus tajās ES daļās, kur tie ir visrentablākie, tādējādi samazinot popularizēšanas izmaksas un garantējot efektīvu finansējuma piešķiršanu; uzskata, ka ilgtermiņā atjaunojamai enerģijai būtu jākļūst par pienācīgi funkcionējoša un pilnībā integrēta ES iekšējā enerģijas tirgus daļu;
Calls for the deployment of renewable sources of energy within the EU to be made more efficient by striving in the longer run towards a system of EU-wide incentives for renewable sources, which would make it possible for specific types of renewables to be deployed in those parts of the EU where they are most efficient, thereby lowering the cost of promoting them and guaranteeing the efficient allocation of funding; believes that in the long term renewable energy should be part of a properly-functioning and integrated internal EU energy market;
52. ņemot vērā klimata un enerģētikas tiesību aktu paketē noteiktos ierobežojumus par termoelektrocentrāļu celtniecību, mudina Komisiju izstrādāt tiesību normas, lai sekmētu šādu spēkstaciju celtniecību, ja to nominālā efektivitāte pārsniedz 50 %;
Given the restrictions imposed by the Climate and Energy Package on the building of coal-fired power stations, urges the Commission to draw up legal provisions to facilitate the building of such power stations, where their nominal efficiency exceeds 50%;
Enerģijas piegādes drošība
Ensure security of energy supply
56. uzskata, ka īstermiņā un vidējā termiņā stratēģiskai enerģētikas infrastruktūras attīstībai būtu jākļūst par prioritāti, kā arī jāpaplašina attiecības ar galvenajiem piegādātājiem un tranzītvalstīm; tomēr uzskata, ka visefektīvāko un ilgtspējīgāko ilgtermiņa risinājumu var panākt, īstenojot energoefektivitātes un energotaupības pasākumus un izmantojot vietējos ilgtspējīgos enerģijas avotus;
Believes that in the short to medium term priority should be given to strategic energy infrastructure development and to expanding the relationship with central suppliers and transit countries; takes the view, however, that the most effective and sustainable long- term solution is achievable through the implementation of energy efficiency and energy-saving measures and the use of indigenous sustainable energy sources;
59. prasa kā Enerģētikas kopienas līguma dalībvalstis iekļaut arī vairākas citas ES kaimiņvalstis, galvenokārt Austrumu partnerības valstis; uzsver, ka Komisijai būtu jānodrošina un jāpanāk, lai Enerģētikas kopienas līguma dalībvalstis savlaicīgi un strikti īstenotu ES noteikumus enerģētikas jomā, it īpaši paredzot, ka ES finansējuma pieejamība ir atkarīga no Līguma prasību piemērošanas;
Calls for the further extension of membership of the Energy Community Treaty (ECT) to more of the EU's neighbouring countries, notably countries in the Eastern Partnership; emphasises that the Commission should ensure and enforce the timely and strict implementation of EU energy rules by Member States of the ECT, in particular by making the availability of EU funds contingent on compliance with Treaty obligations;
72. uzskata, ka dažiem Eiropas lauku reģioniem ir īpašas energoapgādes vajadzības, un šajā sakarībā aicina dalībvalstis cita starpā ņemt vērā šīs vajadzības, piemēram, atceļot barjeras, tostarp nodokļu barjeras, vietējai enerģijas ražošanai, piemēram, ar mikrokoģenerāciju;
Believes that some rural parts of Europe have particular needs when it comes to energy supply, and, in that connection, invites the Member States to take these needs into account, for example by removing the barriers, including fiscal barriers, to local energy production, such as by means of micro-cogeneration;
74. prasa cieši uzraudzīt un strikti īstenot SET plānu un apzināt šķēršļus publisko un privāto ieguldījumu mobilizēšanai; atzinīgi vērtē neseno progresu, uzsākot pirmās četras Eiropas rūpniecības iniciatīvas un kopīgās izpētes iniciatīvas; aicina iespējami drīz sākt pārējās iniciatīvas un prasa, lai Padome darītu pieejamus nepieciešamos līdzekļus; aicina Komisiju sniegt ieinteresētajām personām pārredzamu informāciju par SET plāna iniciatīvu finansēšanas iespējām;
Calls for the close monitoring and implementation of the SET-Plan and the identification of obstacles to the mobilisation of public and private investments; welcomes recent progress in launching the first four European Industrial Initiatives (EIIs) and the Joint Research Initiatives; calls for the other initiatives to be launched as soon as possible and calls on the Council to release the required funds; asks the Commission to provide stakeholders with transparent information on the financing options for SET-Plan initiatives;
77. uzsver prasmīgu un kvalificētu darbinieku nozīmi gāzes un elektrības nozarē; tādēļ aicina Eiropas Komisiju, apspriežoties ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem, izvērtēt veidu, kā ietekmēt un stimulēt profesionālo izglītību un apmācību;
Stresses the importance of skilled and qualified workers in the gas and electricity sector; therefore calls on the Commission to examine, in consultation with the social partners concerned, how to address and encourage vocational education and training;
82. atbalsta turpmāku sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju, lai nodrošinātu vajadzīgās iniciatīvas noturīga biomasas tirgus izveidei, vienlaikus ņemot vērā attiecīgos jautājumus par bioloģisko daudzveidību un pārtikas ražošanu;
Supports further cooperation between the Member States and the Commission on ensuring that the necessary incentives are provided for the development of a sustainable market for biomass, whilst taking the relevant biodiversity and food production issues into account ;
86. uzskata, ka efektīvs enerģijas patēriņa samazināšanas veids būtu veikt pētījumus par tādiem tradicionālo izejvielu un celtniecības materiālu aizstājējiem, kuru ražošana nav tik energoietilpīga;
Considers that an effective way of reducing energy consumption would be to undertake research into substitutes for conventional raw materials and construction materials whose production is less-energy intensive;
Patērētāju un iedzīvotāju interešu izvirzīšana ES enerģētikas politikas centrā
Putting consumers and citizens benefits at the centre of EU energy policy
88. uzskata, ka informēti patērētāji un sabiedrības locekļi vai ietekmēt tirgu, pieņemot konstruktīvus lēmumus; tādēļ atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Eiropas Kodolenerģijas forums, kurā plašs ieinteresēto personu loks var apspriest kopīgi interesējošus jautājumus;
Considers that informed customers and members of the public can influence the market by taking conscious decisions; welcomes, therefore, initiatives such as the European Nuclear Energy Forum (ENEF), in which a wide range of stakeholders can discuss matters of shared interest;
93. norāda, ka ikgadējie piegādātāja maiņas rādītāji dalībvalstīs svārstās 0 un 20 % robežās; uzsver, ka grūtības salīdzināt piedāvājumus tirgū informācijas trūkums rada šķēršļus piegādātāja maiņai un efektīvai konkurencei mazumtirdzniecībā; atgādina, ka saskaņā ar Trešo enerģētikas paketi valsts pārvaldes iestāžu pienākums ir nodrošināt direktīvās paredzēto patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti un piemērošanu;
Notes that annual consumer switching rates vary among the Member States between zero and 20%; stresses that difficulties in comparing offers on the market and the lack of information constitute barriers to switching and effective retail market competition; recalls that under the third energy package it is the duty of national regulatory authorities to ensure that the consumer protection measures in the directives are effective and enforced;
97. uzskata, ka gaidāmajā Kankunas augstākā līmeņa sanāksmē ES būtu jāieņem vadošā loma, lai panāktu visaptverošu, juridiski saistošu un vērienīgu vienošanos, pierādot, ka tā spēj pieņemt vienprātīgu lēmumu un apstiprināt šo vadošo lomu; šajā sakarībā mudina Komisiju un dalībvalstis pārdomāt savu iepriekšējo priekšlikumu kā daļu no starptautiskās vienošanās par CO 2 emisiju samazināšanas mērķiem, lai ai ilgtermiņa mērķu sasniegšana būtu vieglāka un rentablāka;
Believes, looking ahead to the Cancun Summit, that the ΕU should be at the forefront of efforts to achieve a comprehensive, legally binding and ambitious agreement, demonstrating that it is able to speak with one voice and confirm its leading role; in this context, encourages the Commission and the Member States to rethink their earlier proposal as part of an international agreement on CO 2 emissions reduction targets, in order to make the achievement of the long-term goals easier and more cost-efficient;
Eiropas Savienībai enerģētikas jomā jārisina vairāki uzdevumi.
The European Union’s energy situation faces many challenges.
Eiropas cīņa par enerģētikas nākotni ir grūta.
Europe’s struggle for an energy future is an uphill one.
ES arvien vairāk ir atkarīga no ārvalstu enerģijas importa.
The EU is increasingly dependent on foreign energy imports.
Mums ir enerģijas sistēma, kurai vajadzīgi lieli ieguldījumi, jo Eiropa joprojām cieš no ekonomiskās krīzes sekām.
We have an energy system which needs large investments while Europe still suffers the consequences of an economic crisis.
Un mēs neesam īstenojuši paši savus enerģētikas tiesību aktus.
And we have failed to implement our own energy legislation.
Lisabonas līgums bija pirmais solis virzībā uz šo problēmu atrisināšanu.
The Lisbon Treaty was the first step towards providing an answer to these problems.
Līgums dod Savienībai skaidrus mērķus — funkcionējošu vienotu iekšējo enerģijas tirgu, piegādes drošību, energoefektivitāti un energotīklu un atjaunojamo enerģijas avotu veicināšanu.
It gives the Union a set of clear objectives: a functioning single internal energy market, security of supply, energy efficiency and the promotion of energy networks and renewable sources of energy.
Savienībai tagad ir arī stingrs tiesiskais regulējums un juridiskais pamats (194. pants) rīcībai enerģētikas politikas jomā.
The Union has also now a strong legal framework and legal basis (article 194) to act on energy policy.
Ar Līgumu Savienībai sākas jauns periods.
The Treaty opens a new period for the Union.
Tagad ir laiks saskaņot mūsu mērķus un stratēģijas, lai pilnībā īstenotu Līgumu.
Now is the time to adjust of our goals and strategies in order to fully implement the treaty.
Tādēļ Eiropas Parlamenta referente uzskata, ka stratēģiskās vadlīnijas un jauna enerģētikas stratēģija ir nepieciešama 194. panta un mūsu „3 × 20” klimata paketes mērķu īstenošanai.
This is why the European Parliament Rapporteur believes that strategic guidance and a new Energy Strategy is needed for achieving the article 194 objectives and our 20-20-20 climate package targets.
ES rīcība var tikt pastiprināta vairākos aspektos.
EU action can be strengthened on several points.
Viens no tiem ir ES budžeta resursu labāka izmantošana ES enerģētikas un klimata politikai.
One is to better deploy EU budgetary resources on EU energy and climate policies.
Otrs aspekts būtu rentablāku risinājumu ieviešana, lai atbalstītu Eiropas energotīklu tālāku attīstību un modernizāciju, kā arī zemu oglekļa emisiju energosistēmu attīstību.
Another is to set-up a more cost-effective ways of supporting the further development and modernisation of pan-European energy girds as well as development of low-carbon energy systems.
Svarīgi radīt sinerģiju starp ES enerģētikas politikas iekšējo un ārējo dimensiju.
It is crucial to create more synergy between the internal and external dimensions of EU energy policy.
EP referente cer uz skaidru politisku gribu, lai ES līmenī veiktu vairāk pasākumu enerģētikas politikas jomā.
The EP Rapporteur believes there is clear political will for more action on these energy policies at the EU level.
EP referente pilnībā piekrīt Komisijai, ka „ES enerģētikas tiesību aktu pašreizējais īstenošanas stāvoklis visumā ir bēdīgs”, pat attiecībā uz iepriekšējiem tiesību aktiem, piemēram, 2003. gada Otro iekšējā enerģijas tirgus paketi.
The EP Rapporteur entirely agrees with the Commission that “ the current state of implementation of European energy legislation is overall poor ”, even in relation to past legislation, such as the 2 nd internal energy market package passed in 2003.
Un Komisijai ir pilnīga taisnība, ka jāliek spēcīgs uzsvars uz to politiku īstenošanu, kas pieņemtas kopš 2007. gada.
And the Commission is entirely right to put a strong focus on implementing policies agreed since 2007.
Ir arī korekti brīdināt, ka, lai gan „turpmāki pasākumi ir vajadzīgi, tie nebūs ne ticami, ne efektīvi, ja netiks pilnībā īstenoti pašreizējie tiesību akti un programmas”.
It is also correct to warn that though “ further steps are needed, such measures will be not be credible or effective, if the existing legislation and programmes are not fully implemented ”.
Stratēģiskie mērķi.
Strategic goals .
Jaunajā Enerģētikas rīcības plānā jāsaglabā šobrīd trīs svarīgākie ES mērķi enerģētikas jomā:
New energy action should maintain the EU’s three current overriding energy objectives:
Pirmais mērķis ir pāreja uz zemu oglekļa emisiju energosistēmu (uz kuru attiecas Komisijas Pirmais stratēģiskais enerģētikas pārskats un klimata pakete).
The first objective is to move towards a low carbon energy system (the subject of the Commission’s First Strategic Energy Review and climate package).
Otrais mērķis ir nodrošināt visiem energoapgādes drošību (kas uzsvērta Komisijas Otrajā enerģētikas stratēģiskajā pārskatā).
The second objective is to ensure security of energy supply for all (the focus of the Commission’s Second Strategic Energy Review of 2008) as we move to a low carbon energy system and economy.
Savukārt trešais mērķis ir nodrošināt, ka pirmie divi mērķi nostiprina ES konkurētspēju un visi patērētāji saņem enerģiju par pieņemamām cenām.
And the third objective to ensure that the first two goals also strengthen the EU's competitiveness and deliver energy to all consumers at affordable prices.
Pirmajam mērķim var būt un ir bijuši, vērtējot pēc emisiju samazināšanas mērķiem, apakšmērķi attiecībā uz atjaunojamās enerģijas un biodegvielas daļu un kopējā energoapgādē.
The first goal can, and has been, set in terms of emissions reduction targets, with sub-targets for the share of renewable energy and bio-fuel in the energy supply mix.
Bet ir grūti un arī nav vēlams tikpat precīzi lemt par dažādu enerģijas veidu citām sastāvdaļām (naftu, oglēm, gāzi, kodoldegvielu).
But it is difficult, and undesirable, to be equally precise about other components of the energy mix (oil, coal, gas, nuclear).
Grūti tādēļ, ka šo enerģijas avotu cenas pasaules plaša patēriņa preču tirgos svārstās un līdz ar to mainīsies arī to izmantošana.
Difficult because as the prices of these energy sources fluctuate on world commodity markets, so their use will vary.
Nevēlami tādēļ, ka fosilo degvielu daļa jānosaka pēc atjaunojamo enerģijas avotu daļas un tā nav jānosaka, kā arī to nevar noteikt iepriekš.
Undesirable because the share of fossil fuels should be determined by the share of renewable energy, and should not, and cannot, be fixed in advance.
Ir loģiski noteikt mērķi attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu daļu (neatkarīgi no izmantojamās atjaunojamās enerģijas tipa) visos enerģijas veidos, lai līdzsvarotu pieaugošo atkarību no fosilo degvielu importa un sasniegtu mērķus attiecībā uz CO 2 emisiju samazināšanu.
It is reasonable to set a target for the share of renewables (regardless of the type of renewable energy to be used) in the overall energy mix to counter-balance the rising dependency on imports for fossil fuels and to achieve CO2 emission reduction targets.