natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referente ir informēta par uzdevumiem
Your rapporteur is familiar with the challenges
Skatīt Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par stratēģiskiem mērķiem un rekomendācijām ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā. cīņā pret kuģu radītajām sēra oksīda, slāpekļa oksīda un cieto vielu emisijām, par jūru lielo piesārņošanu no sauszemes, par jūrnieku dzīves un darba apstākļu problēmām, pirātismu, zivju krājumu atjaunošanas pasākumu sociāli ekonomiskajām sekām un to, kā ekosistēmu aizsardzība ietekmē zvejniekus.
see European Parliament resolution of 5 May 2010 on Strategic goals and recommendations for the EU's maritime transport policy until 2018 with regard to tackling emissions of sulphur and nitrogen oxides and particulates from ships, the significant part played by land in the pollution of seas, the problematic living and working conditions of seamen, piracy, fishermen affected by the socio‑economic consequences of measures to replenish fish stocks or protect ecosystems.
Referente ir informēta par izaugsmes prognozēm kuģniecības, jūras pētniecības, jūras ekonomikas un piekrastes tūrisma jomā, par zvejniecības lielo nozīmi arvien pieaugošā iedzīvotāju skaita apgādē ar pārtiku, par darba tirgus iespējām, kas saistītas ar visām šīm jomām, un atzinīgi vērtē šīs prognozes.
She is familiar with, and also welcomes, the growth forecasts for maritime transport, marine research, the maritime economy and coastal tourism, the importance of fisheries for world food supplies in the face of a growing population and the opportunities on the labour market associated with all these areas.
Tomēr referente uzskata, ka Eiropas Parlamentam vajadzētu paust viedokli jo īpaši par šādiem jautājumiem:
However, in the rapporteur's view, the European Parliament should above all adopt a position on the following questions:
Vai Eiropas Parlaments turpina atzinīgi vērtēt integrētas jūrniecības politikas koncepciju?
Does the EP continue to welcome the concept of an Integrated Maritime Policy?
Vai Eiropas Parlaments uzskata, ka ES integrēto jūrniecības politiku īsteno un piemēro pietiekami ātri?
Does the EP consider that the Integrated Maritime Policy is being implemented and applied quickly enough in the EU?
Vai Eiropas Komisija, Padome un dalībvalstis apmierinoši īsteno rīcības plānu (kuru daudzos aspektos atzinīgi vērtējis arī Eiropas Parlaments)?
Are the Commission, the Council and the Member States satisfactorily implementing the action plan (largely welcomed by the EP)?
Cik sekmīgi tiek izmantoti politikas veidošanas pārnozaru instrumenti (kuģošanas uzraudzības integrācija, jūras teritoriālā plānošana, piekrastes teritorijas kompleksa pārvaldība, integrētas jūras pētniecības un zināšanu bāzes, kā arī datubāzes izveide, ar jūru saistītas reģionālās stratēģijas)?
What progress has been made with the implementation of cross‑sectoral policy tools (integrated maritime surveillance, Maritime Spatial Planning (MSP), Integrated Coastal Zone Management (ICZM), development of integrated marine research, knowledge and data base, sea-basin strategies)?
Zivsaimniecības komitejaS ATZINUMS (*)
OPINION of the Committee on Fisheries ( * )
par integrēto jūrniecības politiku — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi
on an Integrated Maritime Policy - Evaluation of progress made and new challenges
Atzinumu sagatavoja (*): Antonello Antinoro
Rapporteur (*): Antonello Antinoro
5. uzskata, ka ir nepieciešams pastiprināt reģionālo sadarbību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un efektīvāku jūras un piekrastes resursu pārvaldību, īpaši ja jūras telpā pastāv pilnīga darbību savstarpējā atkarībā, kā tas notiek daudzos jūras baseinos, piemēram, Vidusjūrā vai Baltijas jūrā;
Considers it essential to strengthen regional cooperation in order to achieve sustainable and more efficient management of marine and coastal resources, particularly where there is a complete interdependence of activities in the maritime area, as is the case in many sea areas, for example in the Mediterranean and the Baltic Sea;
7. tādēļ aicina Eiropas Savienību īstenot kampaņu Savienībā Vidusjūrai par to, lai vienotu zvejas un akvakultūras nozaru paraugprakses kodeksu iekļautu šīs jaunās starptautiskās organizācijas programmā;
Calls on the European Union therefore to campaign within the Union for the Mediterranean for the draft common code of good practice in the fisheries and aquaculture sectors to be integrated into the programme of this new international organisation;
13. uzsver Eiropas jūras teritorijas plānošanas un tās izmantojuma lielo nozīmi piekrastes reģionos, īpaši attālinātos reģionos, un uzsver, ka ir nepieciešams aizsargāt ekoloģiski visjutīgākos bioģeogrāfiskos reģionus, zvejniecības nozarei nodrošinot resursu ilgtspējīgu izmantošanu;
Notes the essential importance of European maritime spatial planning and its uses for coastal regions and the outermost regions in particular and points to the need to protect the ecologically most sensitive marine biogeographical regions while enabling the fisheries sector to exploit resources on a sustainable basis;
16. aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami no jauna novērtēt risku, ko rada atklātā jūrā izvietotās urbšanas platformas, jūras vēja ģeneratoru parki, smilšu un grants smelšana un citas telpietilpīgas darbības, ņemot vērā zvejniecību, zvejnieku un piekrastes kopienu nelabvēlīgāko situāciju;
Asks the Commission and Member States, as a matter of urgency, to reassess risks arising from the operation of offshore drilling platforms, offshore wind parks, sand and gravel extraction and other space-hungry uses, bearing in mind the weaker position of fisheries, fishermen and coastal communities;
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS
Asks for further consideration to be given to provisions for information to EU citizens and public participation regarding all aspects of the IMP.RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE
par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi
on Integrated Maritime Policy (IMP) – Evaluation of progress made and new challenges
Atzinumu sagatavoja: Georgios Stavrakakis
Rapporteur: Georgios Stavrakakis
2. atgādina to, cik neaizsargāti pret klimata pārmaiņām ir piekrastes reģioni un salas; uzsver, ka, plānojot visus būvniecības darbus Savienības garajā piekrastes zonā, tostarp arī tai piegulošajā iekšzemē, jāņem vērā klimata pārmaiņu radītās sekas; ierosina jutīgumu pret klimata pārmaiņām ņemt vērā, veidojot turpmāko reģionālo politiku, lai neapdraudētu integrētās jūrniecības politikas (IJP) īstenošanu;
Recalls the particular vulnerability of coastal regions and islands to the impact of climate change; stresses that planning of all developments along the Community’s extensive coastline, including its hinterland, must take into account the consequences of climate change; suggests that vulnerability to climate change be considered when shaping future regional policy in order not to jeopardise the implementation of the integrated maritime policy (IMP);
4. uzsver nepieciešamību saskaņot jūras un sauszemes teritoriālo plānošanu, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītu pieeju; norāda, ka teritoriālā sadarbība ir jo īpaši svarīga, lai aizsargātu jutīgās pārrobežu jūras teritorijas;
Stresses the need for coherence between maritime and terrestrial spatial planning that keeps in mind the ecosystem-based approach; notes that territorial cooperation is particularly important for the protection of cross-border sensitive marine areas;
6. tomēr kopīgu problēmu risināšanai un prioritāšu un uzdevumu noteikšanai plašākā ģeogrāfiskā teritorijā, tostarp dažādās dalībvalstīs, iesaka Komisijai, ņemot vērā stratēģiju „Eiropa 2020”, analizēt iespēju veicināt „makroreģionālu” pieeju, kas pamatotos uz trešo mērķi struktūrfondu regulā, kurā teikts, ka jebkura makroreģionālā stratēģija kā saskaņota visu ES teritoriju aptveroša politika ir obligāti jāiekļauj ES reģionālajā politikā; uzsver, ka ir jāanalizē šīs stratēģijas pievienotā vērtība, lai īstenotu mērķi visā ES teritorijā nodrošināt teritoriālo kohēziju; tas jādara arī attiecībā uz jūrniecības politiku, lai ar saskaņotu un vispusīgu stratēģiju veicinātu ES jūrniecības politikas attīstību un labāku tās īstenošanu piekrastes un attālākajos reģionos;
Nevertheless, as a way of tackling common problems, priorities and challenges in a larger geographical sphere, including different Member States, recommends the Commission, in the light of the EU2020 Strategy, to analyse the opportunity of promoting a ‘macro-regional’ approach based on objective 3 of the regulation on structural funds, which states that any ‘macro-regional’ strategy should be incorporated in the EU’s regional policy, resulting in a coordinated policy for the whole territory of the EU; highlights the need to analyse the added value of this strategy for the implementation of the objective of territorial cohesion within the territory of the Union; this should also be done for maritime policy, with a view to fostering development and to better implementation of EU maritime policy in coastal and outermost regions within a coherent, comprehensive strategy;
8. ierosina pastiprināt sadarbību salu/piekrastes jautājumos un palielināt centienus izstrādāt iespējamo integrēto pieeju gan jūrniecības politikas nostādnēm, gan pasākumiem, lai integrētās jūrniecības politikas sistēmā uzlabotu to īpašības un prioritātes;
Proposes that cooperation be stepped up on islands/coastal issues and efforts made to map out a possible integrated approach to maritime policies and measures in order to promote their characteristics and priorities within the framework of the integrated maritime policy;
12. atzīst, ka, palielinot elektroenerģijas ieguvi jūrā, tiks apgrūtinātas izklaides, tūrisma, zvejniecības un kravu pārvadājumu nozares, un aicina reģionus sadarboties šo savu interešu aizsardzībai, lielu vērību veltot zvejai, jo tai ir īpaša vieta piekrastes reģionu jūras ekonomikā.
Recognises that an increase in the development of maritime energy production will cause pressure on the leisure, tourist, fishing and freight industries, and calls for cooperation between regions to protect these interests, with particular attention being paid to fishing, which has a special place in the maritime economy of coastal regions.
par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)
on the financial, economic and social crisis: recommendations concerning measures and initiatives to be taken (mid-term report)
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................44
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................44
– ņemot vērā 2009. gada 7. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto lēmumu par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku,
– having regard to its decision of 7 October 2009 on setting up a special committee on the financial, economic and social crisis, and its powers, numerical composition and term of office, adopted under Rule 184 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas ziņojumu ( A7–0267/2010 ),
– having regard to the report of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis ( A7‑0267/2010 ),
9. uzskata, ka krīzes pamatcēloņi ir iltspējīgāku ražošanas, izplatīšanas un patēriņa modeļu trūkums, neskatoties uz klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un dabas resursu sarukšana;
Believes that the absence of a more sustainable pattern of production, distribution and consumption in the face of climate change, the loss of biodiversity and the depletion of natural resources feeds into the root causes of the crisis;
11. norāda, ka Eiropas Savienība, kā noteikts ES līgumos, 1990. gada jūlijā atzina kapitāla brīvu kustību, kas veicināja ekonomisko attīstību; tomēr atzīmē, ka paralēli kapitāla brīvas kustības ieviešanai netika paredzēta ietaupījumu nodokļu harmonizēšana, attiecīgs pārrobežu regulējums vai Eiropas līmeņa uzraudzība;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
13. norāda, ka banku krīzes gadījumā nenotika ne pienācīga regulēšana, ne stingra uzraudzība un valdīja pilnīgs krīzes pārvaldības instrumentu trūkums, un šī situācija parādīja, cik daudz Eiropas Savienībai vēl ir darāms, lai izveidotu piemērotus mehānismus, lai risinātu ar iekšējo tirgu un integrētu finanšu sistēmu saistītās politikas problēmas; jo īpaši norāda, ka trūkst pārrobežu bankrota mehānisma;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
15. uzskata, ka Eiropas publisko finanšu stāvoklis bija slikts jau pirms krīzes; kopš 70-ajiem gadiem vairāku ES notikušu ekonomikas lejupslīžu ietekmē dalībvalstu valsts parāds pamazām palielinājās; atzīmē, ka atjaunošanas plānu izmaksas, nodokļu ienākumu kritums un augstie sociālās nodrošināšanas izdevumi ir palielinājuši valsts parādu un tā daļu no IKP visās dalībvalstīs, lai gan dažādā līmenī visā ES;
Considers that Europe’s public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States’ public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
18. norāda, ka sociālās krīzes sekas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas, proti, lai gan bezdarba līmenis vidēji ir 10 %, dažās valstīs tas sasniedz 20 % un jauniešu vidū pat pārsniedz 40 %, kas liecina par to, cik ļoti dažās valstīs ir nepieciešami strukturāli uzlabojumi;
Notes that the social effects of the crisis are very different depending on the Member State: whereas the unemployment rate is 10 % on average, in some countries it reaches 20%, escalating to over 40% of young people, which underlines the extent of the structural improvements needed in some countries;
21. norāda, ka saskaņā ar 2007. gada — tātad pirmskrīzes — datiem, kas ir jaunākie pieejamie dati, Eiropas Savienībā ir 30 miljoni nabadzīgu strādājošo, ka saskaņā ar neseniem datiem zem nabadzības sliekšņa dzīvo 79 miljoni cilvēku un ka šis skaitlis kopš tā laika visticamāk ir palielinājies;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
24. piekrīt paustajām bažām par regulatīvo, uzraudzības, grāmatvedības un nodokļu noteikumu procikliskajiem aspektiem, kas pastiprina tirgus ekonomikas darbībai raksturīgās svārstības;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
30. pauž nožēlu par dažādo dalībvalstu atveseļošanās plānu nepietiekamo koordināciju, jo ES līmeņa koordinācijas pastiprinošā un optimizējošā ietekme visdrīzāk būtu sniegusi labāku rezultātu nekā lielākoties valsts līmeņa plānošana, kas var būt savstarpēji pretrunīga; pieprasa turpmākajos atveseļošanās plānos un plaša mēroga ieguldījumos pastiprināt Eiropas dimensiju;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
33. uzskata, ka Savienība nevar būt vienīgā integrētā zona, kurā enerģētiku, jo īpaši energoavotu sadalījumu, neuzskata par stratēģiski svarīgu jautājumu ne tās teritorijā, ne attiecībās ar partnervalstīm; uzskata, ka enerģētikas jomas darbības ir jāveic ES mērogā, pamatojoties uz ciešu sadarbību ar Komisiju, dalībvalstīm un attiecīgajiem nozares sektoriem, lai nodrošinātu tās dalībvalstu apgādi ar enerģiju, piemēram, naftu un gāzi, pa diversificētu cauruļvadu tīklu, jo īpaši apspriežot apgādes līgumus un organizējot uzglabāšanas iespējas, kā arī visās atbilstīgajās programmās, piemēram 7. pētniecības programmā 2007.–2013. gadam un tās turpinājumos, finansējot un koordinējot pētniecību un izstrādi saistībā ar jauniem enerģijas avotiem;
Deems it unacceptable for the Union to be the only integrated area in which the question of energy, especially the energy mix , is not regarded as a strategic issue both internally and in the context of relations with partner countries; considers that initiatives on energy need to be taken in the EU on a basis of close coordination between the Commission, the Member States and the relevant sectors of the industry in order to safeguard the supply of energy sources, such as oil and gas, to its Member States through a diversified network of energy pipelines, notably by negotiating supply contracts and organising storage capacity, as well as by funding and coordinating research and development on new energy sources as part of all relevant programmes such as the 7th Research Programme 2007-2013 and its subsequent updates;
– jauni ieguldījumi pētniecībā un izstrādē un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā, energoefektivitātē, jo īpaši Eiropas ēku nozarē, kā arī resursu izmantošanas efektivitātē plašākā nozīmē;
- new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,
– Eiropas enerģētikas tīkla stiprināšana, savstarpēji savienojot dalībvalstu enerģētikas tīklus un patērētājiem piegādājot elektroenerģiju no lielām atjaunojamās enerģijas ražošanas centrālēm, kā arī jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu un Eiropas augstsprieguma līdzstrāvas „supertīkla” ieviešana;
- strengthening the European energy network by interconnecting national networks and distributing power from major centres of renewable energy production to consumers, as well as introducing new forms of energy storage and the European High Voltage Direct Current (HVDC) "super-grid";
– ātrgaitas vilcienu sabiedrisko pakalpojumu izveide, lai savienotu Eiropas Savienību no austrumiem līdz rietumiem un no ziemeļiem līdz dienvidiem un plāni, lai veicinātu ieguldījumus tās infrastruktūrā un sabiedrībai piederošā kritiskā infrastruktūrā;
- developing a high-speed public rail service connecting the Union from east to west and north to south, together with plans to facilitate investment in its infrastructure and critical infrastructure in public ownership;
– ātras interneta piekļuves nodrošināšana visā Savienības teritorijā, ES digitālās programmas ātras īstenošanas nodrošināšana un uzticamas un brīvas piekļuves nodrošināšana visiem iedzīvotājiem;
- providing fast internet access throughout the Union, ensuring the rapid execution of the EU's digital agenda and providing all citizens with reliable, free access;
– ES vadošās lomas veidošana e-veselības jomā;
- developing EU leadership in the field of e-health,
– elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošana un kopēju standartu izveide;
- completing the development of, and creating common standards for, electric mobility ;
Finanšu regulējums un uzraudzība
Financial regulation and supervision
37. norāda, ka šī krīze iezīmē robežas pašregulēšanas sistēmai un pārmērīgai uzticībai finanšu tirgus dalībnieku un kredītreitinga aģentūru spējai vienmēr pareizi novērtēt un pienācīgi pārvaldīt riskus un nepieļaut morālo kaitējumu;
Notes that this crisis marks the limits of a system of self-regulation and over-reliance on the capacity of market participants in the financial sector and of rating agencies always to correctly assess and properly manage risks and avoid moral hazard;
40. norāda, ka šī krīze ir padarījusi acīmredzamu lielu uzraudzības sistēmas trūkumu; pieprasa ar stingru vienošanos G20 līmenī un Eiropas Savienībā līdz minimumam samazināt regulējuma arbitrāžas iespējas pasaulē un, kad vien iespējams, tās likvidēt, finanšu pakalpojumiem piemērojot vienādus noteikumus;
Notes that a major deficiency in the oversight system has become evident as a result of this crisis; calls for opportunities for regulatory arbitrage to be minimised globally through firm agreement at G20 level and within the European Union, and, where possible, to be abolished through the application of a common rule book for financial services;
43. norāda, ka standarti, jo īpaši ja tiek izmantota patiesā vērtība, cikliski ietekmē lēmumu pieņemšanu, jo īpaši finanšu iestādēs, kuras ir pārāk paļāvušās uz tiem; norāda, ka šis trūkums ir novērojams arī dažos regulatīvajos, uzraudzības un nodokļu noteikumos;
Notes that standards, notably when using fair value, are pro-cyclical in their impact on decision making, notably by financial institutions that have been over-reliant on them; notes that this fault can also be observed in some regulatory, prudential and taxation rules;
47. atzinīgi vērtē Eiropas Centrālās bankas (ECB) spēcīgo nozīmi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā (ESRK), jo tā ļauj ECB sniegt būtisku ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu stabilitātē;
Welcomes the European Central Bank's (ECB) strong role in the framework of the European Systemic Risk Board (ESRB), enabling it to make a major contribution to financial stability in the European Union;
52. norāda uz vērtību un ētikas principu trūkumu dažu finanšu tirgu un iestāžu dalībnieku darbībā; uzsver, ka finanšu tirgiem un iestādēm korporatīvās sociālās atbildības kontekstā jāņem vērā visu iesaistīto personu — klientu, akcionāru un darbinieku — intereses;
Notes a lack of values and ethics in the behaviour of some actors in financial markets and institutions; underlines that financial markets and institutions have to take into account, as part of their corporate social responsibility, the interests of all of the parties involved, such as their clients, shareholders and employees;
56. uzsver, ka nolūkā atjaunot un atbrīvot kredītplūsmu uzņēmumiem un privātpersonām ir svarīgi rast ilgtermiņa risinājumus problēmām, ko rada mājsaimniecību un uzņēmumu privātā parāda milzīgais apjoms;
Stresses that, in order to revitalise and unblock the flow of credit to companies and individuals, it is essential to find long-term solutions to the difficulties posed by the enormous amount of private debt for both households and businesses;
60. aicina Komisiju izpētīt priekšlikumus par akcionāru balsstiesībām saistībā ar uzlabotu akcionāru identitātes un stratēģijas pārredzamību un atbalstu ilgtermiņa ieguldījumiem;
Calls on the Commission to explore proposals on shareholder voting rights in terms of providing for greater transparency in respect of shareholders' identities and strategies and by encouraging long-term investment;
ES pārvaldība
EU governance