natgillin/translations-raw huggingface dataset:
§ spēcīgs, stabils un vienlīdzīgs ekonomiskais pamats, tostarp ekonomikas atlabšana, izglītības un apmācības, kā arī fundamentālo un lietišķo zināšanu uzlabošana visās nozarēs, aptverot sociālās un humanitārās zinātnes, citas jomas, piemēram, bioloģijas un medicīnas zinātnes, un pētniecību iedzīvotāju sabiedriskajai drošībai un infrastruktūrām, kā arī galvenās tehnoloģijas, lai veicinātu ES ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi;
§ a strong, stable and equitable economic base, including economic recovery, the enhancement of education and training and of fundamental and applied knowledge in all disciplines from social sciences and humanities, through other domains such as biological and medical sciences and research for the civil security of citizens and infrastructures, to key technologies in order to boost the EU's economy and employment;
uzskata, ka vienotajā stratēģiskajā satvarā galvenā uzmanība jāpievērš tam, kā visaptveroši risināt vairākas Eiropas līmeņa lielās sociālās problēmas, izmantojot līdzsvarotu instrumentu kopumu, kas aptver visu pasākumu spektru, sākot no izglītības un apmācības;
Believes that the CSF should focus on addressing those societal challenges in a comprehensive way through a balanced set of instruments covering the whole spectrum of education and training, research and innovation activities;
17. aicina, piemēram, Revīzijas palātu kopā ar valsts revīzijas iestādēm, veikt neatkarīgu auditu par valsts izdevumu efektivitāti saistībā ar pētniecību, ko veikušas dalībvalstis, ES un vietējās iestādes;
Calls for an independent audit to be carried out, for example by the European Court of Auditors together with national courts of auditors, on the effectiveness of public expenditure on research undertaken by the Member States, the EU and local authorities;
Vienotā stratēģiskā satvara veidošanas process
Towards a new Common Strategic Framework (CSF)
25. ir pārliecināts, ka vienotā stratēģiskā satvara atšķirīgie uzdevumi būtu jārisina atsevišķi, tomēr skaidri formulējot tos un ciešā partnerībā: Eiropas Tehnoloģiju institūtam jādarbojas galvenokārt kā Zināšanu un jaunrades kopienas tīklam, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas ar inovāciju saistītās daļas jākoncentrē novatorisku MVU atbalstīšanai; nākamajā pamatprogrammā jāietver pētniecība kopumā, un struktūrfondi/Kohēzijas fonds jāizmanto ciešākā sadarbībā un mērķtiecīgāk, tomēr nošķirot tos vienu no otra; uzskata, ka arī turpmāk vienotā stratēģiskā satvara pamatā jābūt sadarbības projektiem;
Is convinced that different tasks within the CSF should be tackled separately but in close articulation and partnership with each other: the European Institute of Innovation and Technology (EIT) to operate mainly as a network of Knowledge and Innovation Communities (KICs); the innovation-related parts of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) to concentrate on its strength in supporting innovative SMEs; the next FP to embrace research as a whole; and the structural/cohesion funds to be used in closer cooperation and in a more targeted way, but kept separate; takes the view that collaborative projects should remain the backbone of the CSF;
36. aicina izstrādāt elastīgāku finansējuma shēmu, lai ideja par sadarbību MVU liktos pievilcīgāka, tādējādi MVU varētu iesaistīties sadarbības projektos to īstenošanas laikā, ja nepieciešams, un aicina projektam paredzēt budžeta pozīciju, kas nav pilnīgi noslēgta; uzskata, ka šādi MVU var skaidrāk saskatīt iespējas, jo laikposms no iesaistīšanās projektā līdz tirgus rezultātiem ir saīsināts;
Calls for a more flexible funding scheme in order to make the Cooperation theme more attractive for SMEs, whereby SMEs would be able to join collaborative projects during the projects implementation where possible, and an open budget line for this should be available for the project; believes that in this way the SME can see the opportunities more clearly since the timeframe from entering the project to market results is shortened;
41. saskaņā ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai uzsver, ka tajos projektos, kur tas iespējams, visu līmeņu pētniekiem ir jānodrošina iespēja maternitātes, paternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma dēļ atlikt vai īslaicīgi apturēt darbību, kurai piešķirta dotācija, kā arī iespēja šo pašu iemeslu dēļ pagarināt dotāciju nolīguma termiņu attiecībā uz projektiem, kuros laiks nav būtisks; aicina dalībvalstis nodrošināt pētniekiem šīs iespējas;
In line with gender mainstreaming, stresses the need for researchers at all levels to be given the opportunity to postpone the start of a grant or to suspend work on it, for reasons of maternity leave, paternity leave or parental leave, in respect of projects where this is possible, and to have the option of extending the validity of a grant agreement, for the same reasons, in respect of projects where time is not of the essence; calls on the Member States to grant researchers these options;
45. atzīst, ka īpaša vērība jāpievērš MVU iesaistīšanai, lai sekmētu jaunu ideju un iespēju izmantošanu elastīgi un efektīvi uzreiz pēc to rašanās, tādējādi paverot jaunas iespējas jauninājumiem; uzsver, ka MVU nozari raksturojoša definīcija ir priekšnosacījums to sekmīgai dalībai vienotajā stratēģiskajā satvarā; turklāt norāda, ka inovācijas pasākumu panākumi ir atkarīgi arī no vadošo darbinieku zināšanām un pieredzes;
Recognises that particular attention should be devoted to SMEs’ involvement, in order to enable the exploitation of new ideas and opportunities in a flexible and effective way as they emerge, opening new avenues for innovation; stresses that a sector-specific definition of SMEs is a prerequisite for their successful participation in the CSF; notes that the success of innovation activities depends also on the skills and experience of management staff;
48. atgādina, ka Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts ir apliecinājis sevi kā veiksmīgu un stiprinošu Eiropas Pētniecības telpas elementu; uzsver nepieciešamību izveidot šaurākas specializācijas zināšanu un inovācijas kopienas un attiecīgi koncentrētākus tīklojumus ar mazāku budžetu, kas ik gadu zemo dalības maksu dēļ ļautu piedalīties arī MVU; uzskata, ka mazākas zināšanu un inovācijas kopienas var izveidot Eiropā vienotu kontaktpunktu, kur satikties zinātniekiem no visas ES, lai labāk konkurētu pasaules tirgū;
Recalls that the European Institute of Innovation and Technology has proved to be successful and a strengthening element of the European Research Area; (Ex AM 165)stresses the need for KICs with a more narrow focus and consequently a more concentrated network with a smaller sized budget, which also enables more SME participation due to lower annual contribution costs; believes that these smaller KICs can create a single focal point in the EU as a meeting place for scientists from all over the EU in order to better compete on the global market;
· aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, kurus atmaksā panākumu gadījumā, izņemot administratīvās izmaksas;
· soft loans, which are reimbursed in the event of success, excluding administrative costs;
· centieni nodrošināt visaptverošu finansējumu MVU (jo īpaši darbības uzsākšanas posmā), kas attieksies uz visu inovāciju ciklu, tostarp pētniecības un izstrādes pakalpojumu un konsultāciju pieejamībai;
· efforts to provide comprehensive funding for SMEs (particularly in the seed and start-up phase) that will cover the full innovation cycle, including for accessing R&D services and advice;
· riska dalīšanas finanšu mehānisma piemērošana tādā veidā, ka mazāka finansējuma piešķiršana ir iespējama, izmantojot valsts līmeņa starpniekus;
· the RSFF to be applied in such a way that granting of smaller funds is possible via national intermediates;
· vieglāka piekļuve riska kapitālam;
· easier access to risk and venture capital;
· plašāka MVU līdzdalība pētniecības darba programmu izveidē;
· greater participation of SMEs in the setting of the research agendas;
53. norāda uz līdz šim gūtajiem Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammas panākumiem un aicina to turpināt un paplašināt, lai īpaši novatoriski MVU kļūtu par Eiropas ekonomikas dzinējspēku;
Notes the success of the CIP so far and highlights the vital importance of continuing and further expanding the programme, particularly in order to strengthen innovative SMEs as the driver of the European economy;
– veicinot to izmantošanu dažādās rūpniecības un pakalpojumu nozarēs,
– disseminating their use in various industrial and service sectors,
– uzsākot papildu piemērošanu saistītās vai papildu jomās;
– launching further additional applications in related or complementary fields;
56. uzsver ― lai efektīvāk piesaistītu privātās investīcijas un nodrošinātu, ka pētniecība un attīstība visefektīvāk veicina Eiropas konkurētspējas uzlabošanos, jāveic atbilstoši pasākumi saskaņā ar pamatprogrammu, izveidojot stingru un efektīvu tiesisko regulējumu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai agrīnā pētniecības procesa posmā;
Underlines that in order to more effectively attract private investment and to ensure that research and development most effectively contribute to enhancing European competitiveness, appropriate measures should be taken in the Framework programme to establish a strong, efficient regulatory framework for the protection of intellectual property rights at an early stage in the research process;
59. ir pārliecināts, ka vienkāršošanas rezultātā samazinātos finansējuma likmju un netiešo izmaksu aprēķina metožu savienošana finanšu shēmās, tomēr neatsakoties no diferencēšanas to piemērošanā universitātēm, pētniecības organizācijām un ražotājiem;
Is convinced that simplification should lead to a reduction in the combination of funding rates and indirect costs calculation methods across financing schemes without, however, abolishing the differentiation applying for universities, research organisations and industry;
61. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošinat vieglāku piekļuvi Eiropas pētniecības programmām, piemēram, izveidojot vienotu kontaktpunktu, paredzot principu „viens projekts — viens dokuments” un izveidojot forumu apmaiņai ar paraugpraksi; šajā sakarībā atgādina par nepieciešamību izveidot viegli pieejamu vienotu centru iespējamo dalībnieku konsultēšanai un finansiālajam atbalstam; kritizē pašreizējo pārredzamības un informācijas trūkumu par gaidāmajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus pētniecības projektiem, kā rezultātā pētnieki un institūti nespēj pienācīgi sagatavoties, un tas kavē viņu piedalīšanos;
Calls on the Commission and the Member States to make access to European research programmes easier, for example by setting up a single contact point, establishing a principle of ‘one project, one document’ and setting up a forum for exchange of good practice; in this respect, reiterates the need for an easily accessible single entry point to advice and financial support for potential participants; criticises the current lack of transparency and information on upcoming calls for proposals for research projects, which results in researchers and institutes being unable to properly prepare themselves and therefore impedes their participation;
63. aicina īstenot lielāku starpvaldību līdzdalību atbilstoši kopīgās plānošanas pasākumiem, kas nostiprinātu sadarbību pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā visā Eiropā;
Calls for stronger intergovernmental participation under the Joint Programming Measures, which would strengthen cooperation in research, development and innovation throughout Europe;
Dažas vadlīnijas nākamajai pamatprogrammai
Some guidelines for the next Framework Programme
70. pauž skeptisku nostāju attiecībā uz līdzekļu izmantošanas efektivitāti, lai izveidotu pētniecības izcilības tīklus un organizētu konferences un pasākumus, un aicina pastiprināt pasākumus pētniecībai un inovācijai elektroniskajā tīklā un izplatīt pētījumu rezultātus internetā;
Voices its scepticism about the effectiveness of utilising the funds for creating research networks of excellence and organising conferences and events and calls for a strengthening of electronic networking measures for research and innovation and the dissemination of research results via the Internet;
75. uzskata, ka ne tikai ekonomiskais, bet arī sociālais, ētiskais un noturīguma novērtējums un pārskats par īpašajām pētniecības programmām ir svarīgs process, kas jāuzlabo un plašāk jāveicina gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī; atbalsta Komisijas iniciatīvas šajā jomā, piemēram, atbildīgas pētniecības un inovāciju principu izveidi, un mudina arī turpmāk veicināt un uzņemties šīs iniciatīvas;
Believes that not only economic, but also societal, ethical and sustainability assessment and evaluation of the specific research programmes is an important process that must be improved and more widely promoted, at both European and Member State level; supports the Commission's initiatives in this field, such as the development of Responsible Research and Innovation principles, and encourages their further promotion and uptake;
77. atbalsta mazus un vidējus projektus, uz ko koncentrējas turpmākais finansējums pētniecībai; uzskata, ka universitāšu un MVU mazie un vidējie projekti ir pārvaldāmi vieglāk un ar mazākām izmaksām, un ļaus palielināt līdz šim nepietiekamos sekmīgo pieteikumu rādītājus;
Is in favour of small and medium-sized projects forming the focus of future research funding; believes that small and medium-sized projects are easier and less costly for universities and SMEs to manage; and that they will also enable to increase the hitherto unsatisfactory success rates of applications;
81. uzskata, ka iespējamā divējādā izmantojuma dēļ jāizvairās no sadarbības pētniecības jomā ar trešām valstīm, kas neievēro cilvēktiesības, ANO rezolūcijas un starptautiskās tiesības;
Considers that cooperation with third countries in the domain of research with possible dual use should be avoided with any country that does not respect human rights, UN resolutions and international law;
Komisija ir uzņēmusies iniciatīvu publicēt Zaļo grāmatu, kuras mērķis ir noteikt vienotu stratēģisko satvaru pētniecības un inovācijas finansējumam pēc 2013. gada, apvienojot Eiropas programmas, proti, Izpētes pamatprogrammu (IP), Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI) un Konkurences un inovācijas programmu (KIP) ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējumu, kas atvēlēts pētniecībai un jauninājumiem.
The Commission has taken the initiative of publishing a Green Paper that seeks to lay down a common strategic framework for research and innovation funding after 2013, combining the European programmes – namely the Research Framework Programme (FP), the European Institute of Technology (EIT), and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) – with the structural/cohesion funding allocated for research and innovation.
Ierosinot vienotu satvaru, kas ietver visas finansējuma shēmas un programmas, neņemot vērā nevienlīdzību attiecībā uz finansēšanu un to stāvokļa nesatricināmību Eiropas kontekstā, Komisija, manuprāt, piedāvā iespēju sekmēt Eiropas Pētniecības telpu un tādu pieeju, kas nodrošina, ka šīs konsolidācijas rezultātā tiek efektīvi izveidota noteikta konverģences stratēģija.
Proposing a common framework encompassing all of the funding schemes and programmes, notwithstanding the inequalities in terms of financing and the firmness of their position within the European context, offers, to my mind, an opportunity to strengthen the European Research Area and devise an approach enabling this consolidation to be effectively dovetailed into a clear-cut convergence strategy.
Šajā ziņojumā es ierosinu pārkārtot pašareizējās shēmas un programmas, lai risinātu problēmas, ar kurām jāsaskaras Eiropai.
In this report I am proposing that the existing schemes and programmes be reorganised with a view to tackling the challenges that Europe has to face.
Turklāt īpašu gadījumu risināšanai, manuprāt, ir jāizveido jauna aģentūra — Eiropas Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) Investīciju banka — un jāievieš projektu obligācijas, papildinot Komisijas ierosināto satvaru.
In addition, to deal with specific cases, I believe that a new agency should be set up – a European Small and Medium-Sized Enterprise (SME) Investment Bank – and project bonds used to complement the framework put forward by the Commission.
Šeit minētās nostājas pirmais un galvenais mērķis ir nodrošināt stabilitāti un konverģenci.
The approach set out here aims first and foremost at stability and convergence.
Nevienai apvienotajai stratēģijai nebūs izredžu uz panākumiem, ja mēs uz katra pagrieziena turpināsim „pārvietot vārtu stabus”.
No joint strategy will stand a chance of succeeding if we keep on ‘moving the goalposts’ at every turn.
Lai kādu stratēģiju mēs pieņemtu, reaģējot uz mūsu pašreizējo tautsaimniecības un sociālo situāciju, investīcijas pētniecībā, attīstībā un inovācijās nevar uzskatīt par noteiktu faktu tik ilgi, kamēr vien piekļuvi pieejamam Eiropas finansējumam aizsprosto nevienlīdzība un saglabājas tā neproporcionalitātes iezīmes.
Whatever strategy we adopt in response to our current economic and social situation, investment in research, development, and innovation cannot be considered a certainty for as long as access to the European funding available remains beset by inequalities and intrinsically skewed.
Struktūra un tās atbalsts
The structure and its supports
Eiropas kopējais ieguldījums pētniecībā, attīstībā un inovācijā nav bijis atbilstīgs tās turīgākā pasaules reģiona statusam.
Europe’s aggregate investment in research, development, and innovation has not been commensurate with its status as the richest region in the world.
Amerikas Savienotās Valstis, Japāna un attiecīgi BRIC valstis ir veikušas plaša mēroga ieguldījumus.
The United States, Japan, and, for that matter, the BRIC countries have been investing on a larger scale.
Protams, Eiropas ieguldījumu kopējais apjoms pēdējo gadu laikā ir pieaudzis, tomēr šā fakta ietekmē Eiropa nav kļuvusi kohezīvāka.
The total volume of European investment has admittedly risen in recent years, but that fact has not made Europe more cohesive.
Visbūtiskākā nevienlīdzība starp dalībvalstīm ir saskatāma divos veidos.
The very substantial inequalities among the Member States make themselves felt in two main ways.
Pirmkārt, zinātniski un tehnoloģiski attīstītākās valstis joprojām gūst vislielāko labumu no Eiropas mēroga programmām.
Firstly, scientifically and technologically more advanced countries are continuing to derive greatest benefit from the Europe-wide programmes.
Par to liecina, piemēram, „50 labāko” 7. pamatprogrammas finansējuma saņēmēju saraksti, kuros redzams, ka gan attiecībā uz akadēmiskajām iestādēm, gan uz rūpniecības nozari jaunās dalībvalstis un nomaļo reģionu tautsaimniecības nozares joprojām ir ārkārtīgi maz pārstāvētas, lai neteiktu, ka pilnīgi izslēgtas.
The evidence can be seen in, for example, the ‘top 50’ lists of recipients of FP7 funding, which show that, where both academic institutions and industry are concerned, the new Member States and outlying economies continue to be severely underrepresented, not to say completely excluded.
Otrkārt, valstu ieguldījumi ir ārkārtīgi atšķirīgi.
Secondly, investment varies enormously from one country to the next.
Lai gan Eiropas paziņotais mērķis ir vispārējo ieguldījumu palielināšana līdz 3 % no IKP līdz 2020. gadam, pašlaik tikai 6 valstu ieguldījums pārsniedz 2 % no to IKP pētniecības un inovāciju jomā (Austrija, Dānija, Francija, Somija, Vācija un Zviedrija); 10 valstīs ieguldījums ir mazāks par 1 % no IKP un 11 pārējās valstīs tas ir intervālā no 1 % līdz 2 %.
Although Europe’s declared target is to increase overall investment to 3% of GDP by 2020, only 6 countries at present invest more than 2% of their GDP in research and innovation (Austria, Denmark, Finland, France, Germany, and Sweden); in 10 countries investment is less than 1% of GDP and in 11 others it ranges between 1% and 2%.
Piemērojot kritēriju par ieguldījumiem uz vienu iedzīvotāju, visaugstāk novērtētās valstis ir tās, kurām ir visaugstākās ieguldījumu likmes.
When the criterion applied is investment per capita, the highest ranked countries are those with the highest rates of investment.
Vērtējot pēc šā kritērija, dažas valstis, piemēram, Luksemburga, ierindojas vērtējuma augšgalā, lai gan to ieguldījumi gan absolūtos skaitļos, gan procentuāli no to IKP ir vairāk nekā pieticīgi.
Measured against this yardstick, some countries – Luxembourg, for example – rise to the top of the rankings even though their investment, both in absolute terms and as a percentage of GDP, is more modest.
Jaunās dalībvalstis un nomaļo reģionu tautsaimniecības nozares ierindojas tuvu vērtējuma apakšgalam.
The new Member States and outlying economies area again rank near the bottom.
Ņemot vērā Eiropas pašreizējo stāvokli, kad nevienlīdzība palielinās, par mērķi jānosaka virzīšanās tuvāk spēcīgākajām valstīm un sadarbības padziļināšana ar tām.
Given the present state of Europe, in which inequalities are mounting, the aim must be to move closer to those in a stronger position and intensify cooperation.
Tādēļ jānodrošina, lai Kohēzijas fonda finansējumam būtu papildinoša nozīme vienotajā satvarā, vienlaikus saglabājot atsevišķas iestādes statusu.
To that end, cohesion funding must play a complementary role within the common framework while still being treated as a separate entity.
Šajā ziņojumā ierosinātās pieejas mērķis ir nodrošināt, lai vienotajā satvarā tiktu ņemts vērā fakts, ka zināšanas nebūtu jāskata pārāk šaurā nozīmē, proti, tikai kā iespējams tirgojams līdzeklis, jo tādējādi tiktu palaista garām to nozīme sabiedriskā labuma veicināšanā.
The approach being put forward in this report seeks to ensure that the common framework allows for the fact that knowledge should not be viewed so narrowly, that is to say, purely as a potentially marketable asset, as to neglect its importance to the public good.
Par premisi jānosaka fakts, ka inovācija nav pilnīgi tikai pētniecības rezultāts un ka pētniecības rezultāts nav nemainīga inovācijas radīšana.
The premiss should be that innovation does not result entirely from research, any more than research has to translate invariably into innovation.
Ir jānodrošina pamats pieejamo resursu saistīšanai ar mērķi izveidot satvaru, kas sekmē saskanību starp finansējuma avotiem un projektu būtību un mērogu.
What is needed is to provide a basis on which to link together the resources available with a view to producing a framework making for coherence in the relationships established between the sources of financing and the nature and scale of projects.
Turklāt ir jāņem vērā un jāpēta pētniecības un jauninājumu sociālais mērogs un ietekme, jo mēs nevaram panākt, lai efektīvai darbībai būtu rezultāti, ja nepazīstam sabiedrību, kura ir tās mērķis.
The social dimension and impacts of research and innovation also need to be taken into account, and studied, given that we cannot bring effective action to bear when we are not familiar with the societies at which it is aimed.
Neatkarīgi no tā, ko mēs domājam par rūpniecisku projektu, Airbus ir tas gadījums, kad Eiropa apliecināja acīmredzami stingru nostāju šajā ziņojumā iztirzātajās jomās.
No matter what we might think of the industrial project as such, Airbus is a case in which Europe has emerged manifestly stronger in the fields under discussion here.
Runa ir par augsti inovatīvu ilgtermiņa projektu, kas apvieno visdažādākos resursus un spēja nostiprināt savu pozīciju kā veiksmes stāsts globālā kontekstā.
What is involved is a highly innovative long-term project pooling a variety of resources that has managed to establish itself in the global context as a success story.
Komisijas ierosināto labojumu panākumi būs atkarīgi no spējas saskaņot iepriekš minēto veidu projektus ar citu veidu projektiem, kas ir iecerēti citā mērogā, palielinot sadarbību, neignorējot vai neizdzēšot atšķirīgās vietējās vai reģionālās un valstu īpatnības.
The success of the Commission’s proposed reworking will depend on the ability to dovetail projects of the kind described above with projects of other types conceived on another scale, maximising cooperation without ignoring or erasing distinctive local or regional and national features.
Post it līmlapiņu rezultāts
The P ost-it effect