natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· Karstā telefona patērētājiem un lauksaimniecības ražotājiem izveide un darbība dalībvalstu Eiropas patērētāju centros, pa kuru var ziņot par nepareizas izmantošanas gadījumiem un varētu saņemt informāciju par līdzīgiem produktiem un cenām citās ES valstīs;
· A telephone hotline for consumers and agricultural producers, where they can report instances of abuse and where information on comparable products and prices from across the EU could be made available, to be established and function within national European Consumer Centres;
· Atzinīgi vērtē patērētāju tirgus progresa ziņojuma ieviešanu;
· Welcomes the introduction of the Consumer Market Scoreboard;
· Sadarbībā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju – starptautiskas lauksaimniecības produktu cenu, ražošanas resursu cenu un pārtikas cenu observatorijas izveide, lai varētu labāk pārraudzīt šos datus;
· The instatement in cooperation with the FAO of an international observatory of agricultural product prices, of input prices and of food prices in order to better monitor this data;
Attiecībā uz centieniem pārraudzības uzlabošanai referente vēlas, lai tiktu ieviesta Eiropas tirgus pārraudzības sistēma, kas spētu reģistrēt izmaiņas un cenu tendences, kā arī resursu izmaksas.
With regards to better monitoring efforts, the rapporteur wishes to see in place a European System of monitoring of the market, able to register changes and price tendencies and the cost of inputs.
Visbeidzot referente arī uzaicina Komisiju sākt analīzi un veicināt pasākumus, lai mazinātu starpnieku lomu cenu veidošanā, kā arī uzlabotu Eiropas zemnieku tiešo piekļuvi tirgum.
Lastly, the rapporteur also invites the Commission to launch an analysis and promote measures to reduce the role of intermediaries in price formation and to improve the direct access of European farmers to the market.
Aktīva Eiropas atbilde
Proactive European response
Aktīvā Eiropas atbilde šeit nozīmē pasākumu kopumu, kuri paredzēti, lai atvieglotu tiešo piekļuvi un kontaktu starp lauksaimniecības ražotāju un patērētāju.
What is meant by a proactive European response is a set of measures designed to facilitate the direct access and contact between the agricultural producer and the consumer.
Referente uzskata, ka tas var piešķirt ražotājiem nozīmīgāku lomu tirgū, novēršot starpnieku un lielo mazumtirdzniecības uzņēmumu ietekmi, tajā pašā laikā piedāvājot patērētājiem labāku un plašāku produktu izvēli.
The rapporteur believes this can provide producers with a greater role on the market, by eliminating the power of the intermediaries and large retailers, while at the same time offering consumers a better and wider choice of products.
Piedāvāto pasākumu vidū viens no svarīgākajiem ir jauno tehnoloģiju un interneta izmantošana.
Among the measures proposed, the use of new technologies and the internet is among the most important.
Referente uzskata, ka ir iespējams izmantot jaunās tehnoloģijas, lai sniegtu plašāku informāciju par dažādu lauksaimniecības un pārtikas produktu veidu ražošanas vietu, cenu un īpašībām.
The rapporteur believes new technologies can be used to provide more information about the place, price and characteristics of the different varieties of the agricultural and food products.
Šajā nolūkā referente iesaka, ka būtu jābūt pieejamiem lauku attīstības programmu līdzekļiem, bet arī konkurētspējas un kohēzijas fondu līdzekļiem, lai atvieglotu ražotāju piekļuvi tirgum, izmantojot modernās tehnoloģijas un internetu.
To this aim, the rapporteur proposes that funds under rural development programmes, but also competitiveness and cohesion funds should be made available in order to facilitate producer access to the market through modern technology and the internet.
Referente prasa, lai tiktu ieviesti tādi pasākumi, kas dod lielāku stimulu vietējās pārtikas jēdziena atbalstīšanai, kā arī lielāku atbalstu tradicionālajiem pārtikas tirgiem.
Moreover, the rapporteur demands for measures to be put in place that give more impetus to the concept of " local foods ", as well as more support for traditional food markets.
Tiek aicināts pastiprināt Eiropas Savienības politiku izcelsmes un ģeogrāfisko norāžu, kā arī citu veidu sertifikācijas aizsardzībai.
A reinforcement of European Union policies for the protection of origin and geographical indications and other certifications is called for.
Referente šajā sakarā apsveic debates, kas sākās 15. oktobrī, kad tika izdota Komisijas Zaļā grāmata par pārtikas kvalitāti.
The rapporteur salutes in this respect the debate launched on October 15th through the release of the Commission Green Paper on Food Quality.
Visbeidzot būtiski ir tas, ka tiek piedāvāts izveidot īpašu etiķeti Eiropā ražotiem lauksaimniecības produktiem, balstoties uz godīgas tirdzniecības produktu modeli; šai etiķetei būtu jāgarantē taisnīga attieksme visā ražošanas un sadales ķēdē.
Last but not least, a special label on European agricultural products is proposed, based on the model of fair trade products; this label should guarantee a fair treatment all throughout the production and distribution chain.
PE 418.035v03-00
PE 418.035v02-00
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PROJEKTS.............................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...............................................3
Budžeta komitejaS ATZINUMS.......................................................................................16
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................17
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS....................................................................................19
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................20
– ņemot vērā URBACT programmu, kas īstenota kā URBAN iniciatīvas daļa un kura veicina un attīsta paraugpraksi un pieredzes apmaiņu, iesaistot vairāk nekā 200 Eiropas Savienības pilsētu,
– having regard to the URBACT Programme, carried out as part of the URBAN initiative, which is facilitating and developing good practices and exchanges of experience involving more than 200 European Union cities,
– ņemot vērā 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1080/2006 of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund
– ņemot vērā EK līguma 158. un 159. pantu,
– having regard to Articles 158 and 159 of the EC Treaty
– ņemot vērā Lisabonā 2000. gada 23. un 24. martā notikušās Eiropadomes sanāksmes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council held in Lisbon on 23 and 24 March 2000,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. maija paziņojumu „Piektais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju – Reģionu izaugsme – Eiropas izaugsme ( COM(2008)0371 ),
– having regard to the Commission Communication of 19 June 2008 entitled Fifth progress report on economic and social cohesion: Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 )
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra paziņojumu ,,Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju – Teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana” ( COM(2008)0616 ),
– having regard to the Commission Communication of 6 October 2008 entitled Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength' ( COM(2008)0616 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Reģioni ekonomiskām pārmaiņām” ( COM(2006)0675 ),
– having regard to the Commission Communication entitled Regions for economic change ( COM(2006)0675 ),
– ņemot vērā Strukturālās un kohēzijas politikas departamenta pētījumu „Paraugprakse reģionālās politikas jomā un šķēršļi struktūrfondu izmantošanā”,
– having regard to the study by its Structural and Cohesion Policies Policy Department entitled Good practice in the field of regional policy and obstacles to the use of the structural funds,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas 2008. gada 17. jūlijā rīkoto atklāto uzklausīšanu,
– having regard to the public hearing of 17 July 2008 organised by its Committee on Regional Development,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A6-0095/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A6‑0095/2009 ),
A. tā kā kohēzijas politika ir viena no svarīgākajām politikas jomām Eiropas Savienībā – ne tikai attiecībā uz finanšu resursiem, bet galvenokārt tāpēc, ka tā ir Eiropas integrācijas procesa būtisks pamats, un tā ir svarīga Eiropas Savienības sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai, kā arī tās 268 reģionu attīstībai, mazinot attīstības nepilnības un nevienmērību, kā arī uzlabojot visu ES pilsoņu dzīvi;
A. whereas cohesion policy is among the most important policy areas in the European Union, not only in terms of its budget but also and in particular because it is an essential pillar in the process of European integration and owing to its importance for the social, economic and territorial cohesion of the European Union and the development of its 268 regions, reducing development deficits and disparities and improving life for all EU citizens.
B. tā kā Eiropas Savienības reģioniem ir visumā līdzīgi uzdevumi, tomēr to ietekme – globalizācija un ar to saistītā paātrinātā tautsaimniecības pārstrukturēšana, tirdzniecības sakaru atvēršana, tehnoloģiju revolūcijas sekas, klimata pārmaiņas, uz zināšanām balstītas tautsaimniecības attīstība, demogrāfiskās pārmaiņas, apdzīvotības sarukšana, kā arī imigrācijas pieaugums – dažādos reģionos it ļoti atšķirīga, ņemot vērā to īpatnības (piemēram, salas un kalnu apvidi) un iedzīvotājus;
B. whereas the regions of the European Union are confronted with broadly similar challenges, though their impact differs greatly from region to region, given their specificities as regards their character (for example, island or mountain regions) and population: globalisation and the accelerated economic restructuring that goes with it, the opening up of trade relations, the consequences of the technological revolution, and climate change, the development of the knowledge-based economy, demographic change, depopulation and the rise in immigration.
C. tā kā vislabākie rezultāti – zināšanu pamata stiprināšana un konkurences uzlabošana – bieži vien tie ir sasniegti projektos, kuros sadarbojas valsts sektors, uzņēmumi, izglītības iestādes un vietējie dalībnieki;
C. whereas the best results, strengthening the knowledge base and improving competition, are often achieved in projects by means of cooperation between the public sector, businesses, the education sector and local stakeholders,
D. tā kā kohēzijas politika nespēj pilnībā attīstīt savu potenciālu, lai izpildītu šos uzdevumus, jo eventuālie atbalsta pieprasītāji saskaras ar nopietniem šķēršļiem saistībā ar Eiropas struktūrfondu izmantošanu, tostarp:
D. whereas cohesion policy cannot develop its full potential to meet these challenges since potential applicants for aid are faced with major obstacles in relation to utilising the European Union’s structural funds, including:
- pārmērīgu birokrātiju,
- excessive bureaucracy
- pārāk daudz grūti saprotamām regulām, kas dažkārt pieejamas tikai tiešsaistē, tādējādi neļaujot daudziem eventuāliem fondu saņēmējiem piekļūt šiem resursiem,
- too many complex regulations, which in certain cases are available on‑line only, thereby excluding many potential beneficiaries of these funds from access to these resources
- dažu dalībvalstu praksi bieži mainīt atbilstības kritērijus un nepieciešamos dokumentus,
- frequent modification, by certain Member States, of eligibility criteria and requisite documentation;
- nepārskatāmu lēmumu pieņemšanas procesu un līdzfinansējuma režīmu, kā arī maksājumu kavējumiem,
- lack of transparency in decision-making processes and co-financing schemes and delays in payments
- dalībvalstu lēno un apgrūtinošo centralizēti pārvaldīto administrāciju, noteikumu piemērošanu, palielinot birokrātiju un radot neadekvātu informācijas nodrošināšanu,
- slow and cumbersome centrally managed administration in Member States and the application of rules in a way which adds to the existing bureaucracy, and leads to inadequate provision of information,
- neatbilstošu decentralizētu administratīvo kapacitāti un dažādus reģionālās pārvaldes modeļus dalībvalstīs, kas traucē salīdzinošu datu iegūšanu un apmaiņu ar paraugpraksi,
- inadequate decentralised administrative capacity and different models of regional administration in Member States, which prevent the existence of comparative data and the exchange of best practices
- neatbilstīgiem starpreģionu saskaņošanas pasākumiem,
- inadequate arrangements for interregional coordination,
- reālas valsts, reģionu un vietējo iestāžu sadarbības trūkumu,
- lack of a functioning cooperation scheme between national, regional and local authorities,
E. tā kā virkne kļūdu trūkumu kohēzijas politikas jomā ir izskaidrojama ar pastāvošajiem šķēršļiem;
E. whereas a number of the current errors in the field of cohesion policy can be traced back to these existing obstacles,
F. tā kā kavējumus strukturālās politikas ieviešanā daļēji izraisa pārmērīgā procedūru neelastība un tāpēc būtu jāizvērtē iespēja šīs procedūras vienkāršot un skaidri sadalīt pienākumus un atbildību starp ES, dalībvalstīm, reģionu un vietējām iestādēm,
F. whereas the delays in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences among the EU, the Member States and regional and local authorities,
2. norāda uz nepieciešamību vienkāršot procedūras, ar kurām regulē struktūrfondu projektu un programmu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām; tāpēc atzinīgi vērtē šajā sakarībā struktūrfondu paketes regulējuma pārskatīšanu, reaģējot uz pašreizējo finanšu krīzi; ar nepacietību gaida turpmākus Komisijas priekšlikumus šajā jomā, kas jāpaziņo tuvāko mēnešu laikā;
Points to the need to simplify the procedures governing the implementation of Structural Funds projects and programmes, particularly as regards management and control systems; welcomes, therefore, in this regard, the regulatory revision of the Structural Funds package in response to the current financial crisis; eagerly awaits the further Commission proposals in this area, to be announced within the next few months.
Šķēršļu novēršana
Removal of obstacles
- izstrādāt vērtēšanas kritērijus ilgtermiņā tiem projektiem, kurus līdzfinansē no Eiropas Savienības struktūrfondiem;
- to gear the evaluation criteria for projects co-financed by the structural funds of the European Union to the long term,
- nevērtēt novatoriskos projektus pēc citiem projektiem piemērotiem vērtēšanas kritērijiem, bet gan izstrādāt specifiskus, t.i. novatoriskajiem projektiem pielāgotus vērtēšanas kritērijus, kas būtībā pieļauj lielāku neveiksmīgo projektu daļu;
- not to assess innovative projects using the same evaluation criteria as apply to other types of projects, but to develop specific evaluation criteria - tailored to the innovative nature of the projects - that in essence allow for a higher failure rate,
- samazināt projektu dokumentācijas maksimālo uzglabāšanas laiku Komisijas pārbaudes vajadzībām no pašreizējiem desmit gadiem līdz trim gadiem;
- to reduce the maximum period for which project documents must be stored, for the purposes of monitoring by the Commission, from the current ten years to three years,
- izstrādāt īpašus politikas pasākumus un jaunus kvalitatīvus rādītājus reģioniem ar specifiskām ģeogrāfiskām īpatnībām, piemēram, kalnu reģioniem, mazapdzīvotiem reģioniem, attāliem un pierobežas apgabaliem, salu reģioniem un atbilstoši pielāgot politikas pasākumu teritoriālo mērogu, lai sekmētu teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā;
- to draw up special policy measures and new qualitative indicators for regions with specific geographical characteristics, such as mountainous and sparsely populated regions, and the outermost , border and island regions, and accordingly to adapt the territorial scale of policy interventions, with the aim of promoting territorial cohesion in the European Union;
- vienkāršot kontroles sistēmu un tiekties ieviest vienotu kontroles sistēmu;
- to simplify the control system and seek to introduce a single control system
- pielāgot valsts pasūtījuma standartus, tos vienkāršojot un saskaņojot;
- to adapt standards in the field of public contracts with a view to simplification and harmonisation;
- saskaņot ar dalībvalstīm noteikumus par izmaksu atbilstību;
- to coordinate the rules on cost eligibility with the Member States;
- nodrošināt saņēmējiem plašākas iespējas saņemt avansa maksājumus;
- to ensure advance payments to beneficiaries to a greater extent;
- uzlabot to pasākumu koordināciju, ko īsteno un līdzfinansē saistībā ar kohēzijas politiku un KLP II (lauku reģionu attīstības) programmu;
- to improve coordination of measures carried out and co-financed under the Cohesion policy and under CAP II (Development of rural areas);
- padarīt elastīgākas tehniskā atbalsta programmas;
- to make technical aid programmes more flexible;
- ieviest mehānismus, kuri veicina sadarbības tīklus un atbalsta grupu projektu vadību;
- to introduce mechanisms to promote network cooperation and facilitate group project management;
- atvieglot projektu radīto administratīvo slogu un raudzīties, lai tas būtu proporcionāls projekta mērogam;
- to lighten the administrative burden created by these projects and to keep it in proportion to the size of a project
- vienkāršot, izskaidrot un paātrināt projektu prakses izmantošanu un vairāk to orientēt uz rezultātiem;
- to simplify, clarify and accelerate project practices and make them more result-oriented;
- aktīvi mudināt dalībvalstis izveidot efektīvu sadarbības un kopīgas atbildības sistēmu valstu, reģionu un vietējā līmenī;
- to actively encourage Member States to set-up an effective system of cooperation and responsibility sharing between national, regional and local levels;
- sekmēt piekļuvi līdzekļiem, ciešāk sadarbojoties ar valstu valdībām, lai saīsinātu dokumentu apstrādes laiku;
- to facilitate access to funds through closer cooperation with national governments to reduce processing time
- izstrādāt laika grafiku, lai aktīvi rīkotos, novēršot šķēršļus un uzlabojot piekļuvi līdzekļiem;
- to prepare a timetable to take active steps to remove obstacles and improve the accessibility to funds;
6. prasa maksimāli samazināt ar struktūrfondu izmantošanu saistīto birokrātiju un to nevajadzīgi nepalielināt ar atsevišķiem dalībvalstu nosacījumiem;
Demands that bureaucracy in the use of Structural Funds be kept to a minimum, and not needlessly increased by individual conditions imposed by the Member States;
Vispārīgi un tematiski kritēriji paraugprakses noteikšanai
General and subject-specific criteria for identifying best practices
- projekta kvalitāti;
- project quality
- partnerības principa nodrošināšanu;
- assurance of partnership principle
- attiecīgā pasākuma ilgtspējību;
- sustainability of the measure concerned
- pozitīvu ieguldījumu iespēju vienlīdzībā un integrētājā pieejā dzimumu līdztiesībai;
- positive contribution to equal opportunities and gender mainstreaming
- projekta novatoriskumu;
- innovativeness of the project
- pieeju, kurā integrēta ES nozaru un teritoriālā politika;
- integrated approach between the EU's sectoral and territorial policies
- līdzekļu izmantošanas efektivitāti;
- effective use of resources
- projekta ilgumu līdz tā īstenošanai;
- duration of project before implementation
- projekta īstenošanu atbilstoši laika un organizatoriskajām prasībām;
- implementation of the project on time and to plan
- projekta kā dzinējspēka reģionam vai ES kopumā nozīmi;
- significant driving force for the region or the EU overall
- ietekmi uz nodarbinātību;
- impact on employment
- atbalstu MVU;
- facilities for SMEs
- reģionālo tīklu un reģionu teritoriālās sadarbības veicināšanu;
- the facilitation of networking and territorial cooperation between regions
- projekta pārvedamību, proti, iespējas projektu piemērot arī citos Eiropas Savienības reģionos;
- transferability of the project, that is, its applicability in other regions of the European Union;
- pasākumu pievienoto vērtību saistībā ar Eiropas Savienības politikas jomām;
- added value of activities, within European Union policies
13. iesaka paraugprakses noteikšanai kohēzijas politikas jomās, kuras ir īpaši svarīgas atsevišķu reģionu un visas ES attīstībai un kuru ieviešanā ir ļoti liela daudzveidība, ņemt vērā papildu kritērijus, pamatojoties uz daudzu projektu analīzi no daudziem ES reģioniem;
Recommends that, on the basis of analysis of a large number of projects from many EU regions, additional factors be taken into account for the identification of best practices in cohesion policy areas that are of particular importance for the development of specific regions and of the EU as a whole and that display a marked variety of approaches to implementation;
- kvalitatīvi nozīmīgu ieguldījumu zinātnē un pētniecībā;
- qualitatively significant investment in science and research
- saikni starp rūpniecību, akadēmiskajiem un pētniecības institūtiem, īpaši uzsverot MVU stiprināšanu, kas var veicināt teritoriālo attīstību;
- links between industry, academia and research institutes with a special emphasis on strengthening SMEs, not least as a means of levering territorial development
- saikni starp zinātniskajiem un pētniecības institūtiem;
- links between science and research institutes
- attīstību un/vai jauninājumus, saistībā ar progresīvām tehnoloģijām un/vai to praktisko pielietošanu;
- development and/or innovation in respect of forward-looking technologies and/or practical applications for them
- jauno tehnoloģiju ieviešanu tradicionālajās nozarēs;
- bringing new technologies to bear in traditional sectors
- piemērošanu uzņēmējdarbības videi;
- application to the business world
- risinājumus galvenajās ES jomās – ekoloģija, enerģētika u.c.;
- solutions in key EU sectors - environment, energy, etc.
- piemērotus aizsardzības pasākumus īpaši apdraudētiem apvidiem (jutīgums), jo īpaši ar ūdens platībām saistītiem apgabaliem;
- protective measures for areas at particular risk, tailored to those areas (sensitivity) in particular waters
- ierobežotu resursu aizsardzību un efektīvu izmantošanu;
- conservation and efficient use of scarce resources
- atbildīga attieksme attiecībā uz resursu izmantošanu;
- responsible approach to the use of resources
- pasākumus energoresursu trūkuma novēršanai;
- measures to address energy poverty,
- energoefektivitātes ievērojamu palielināšanu;
- significant increase in energy efficiency
- enerģijas patēriņa ievērojamu samazināšanu;
- significant reduction in energy consumption
- atjaunojamās enerģijas avotu īpatsvara palielināšanu;
- increased share of renewable energy sources
- pasākumus CO 2 emisijas samazināšanai;
- measures to reduce CO 2 emissions
- metodes un/vai procedūras, nepietiekamu vai apdraudētu resursu saglabāšanai;
- methods and/or procedures which conserve scarce or endangered resources;
- darba apstākļu uzlabošanu;
- improvement in working conditions
- augstas kvalitātes darbavietu skaita palielināšanu;
- increase in the number of high-quality jobs
- progresīvu darba vietu radīšanu;
- forward-looking sustainable job creation
- garantētu abu dzimumu līdztiesību darba tirgū;
- guarantee of equal access to the labour market for both genders
- ražīguma paaugstināšanu;
- increased productivity
- konkurētspējas uzlabošanu;
- improved competitiveness
- konkrētai vietai nepiesaistītu darba vietu, piemēram, e - biznesa, radīšanu;
- creation of jobs that are not tied to a particular location, such as e-business
- pasākumus lielākas darbaspēka specializācijas sasniegšanai;
- measures to achieve greater specialisation of the workforce