natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vienkārša paziņošana, nevis apgrūtinoša atļauju izsniegšanas procedūra, paātrinās mazu un decentralizētu atjaunojamās enerģijas iekārtu izmantošanu.
Simple notification instead of burdensome authorisations will speed up penetration of small and decentralised renewables.
12. pants – 4. punkts – a apakšpunkts
Article 12 - paragraph 4 - point a
(a) ēku energoefektivitāte, ko nosaka, apvienojot izolācijas standartus un izmantoto apkures metodi, tostarp apvienoto siltuma un elektroenerģijas izstrādi.
(a) b uilding energy efficiency, defined by a combination of insulating standards and heating technology used, including combined heat and power generation.
In new building construction the use of renewable energies is feasible in many cases without great additional cost.
In new building construction the use of renewable energies is feasible in many cases without great additional cost.
But further technology options should be open to investors, as they often contribute to the aims of security of supply and climate protection even more cost-effectively.
But further technology options should be open to investors, as they often contribute to the aims of security of supply and climate protection even more cost-effectively.
With existing buildings, however, there are often high extra costs involved in the subsequent installation of equipment to use renewable energies and they vary considerably from case to case.
With existing buildings, however, there are often high extra costs involved in the subsequent installation of equipment to use renewable energies and they vary considerably from case to case.
Here financial support by government makes more sense than building regulations that would greatly increase the cost in the case of existing buildings and involve bureaucratic inspection procedures.
Here financial support by government makes more sense than building regulations that would greatly increase the cost in the case of existing buildings and involve bureaucratic inspection procedures.
Attiecībā uz būvniecības noteikumiem un kodeksiem dalībvalstis veicina apkurei un dzesēšanai izmantotās atjaunojamās enerģijas sistēmu un aprīkojuma izmantošanu, kas ievērojami samazina enerģijas patēriņu.
With respect to their building regulations and codes, Member States shall promote the use of renewable energy heating and cooling systems and equipment that achieve a significant reduction of energy consumption.
Attiecībā uz būvniecības noteikumiem un kodeksiem dalībvalstis veicina apkurei un dzesēšanai izmantotās atjaunojamās enerģijas sistēmu un aprīkojuma izmantošanu, galvenokārt pilsētas teritorijās, kur šīs sistēmas ir jo īpaši lietderīgas, kas ievērojami samazina enerģijas patēriņu.
With respect to their building regulations and codes, Member States shall promote the use of renewable energy heating and cooling systems and equipment, mainly in urban areas where these systems are of a particular utility, that achieve a significant reduction of energy consumption.
No ES reģionālās politikas viedokļa raugoties, attiecībā uz apkurei un dzesēšanai izmantotās atjaunojamās enerģijas sistēmu veicināšanu, ir svarīgi uzsvērt atjaunojamo enerģijas avotu veicināšanas nozīmīgumu pilsētu teritorijās.
It is important from the point of view of EU regional policy to underline, in connection with the encouragement of energy heating and cooling systems, the urban dimension of the promotion of renewable energy sources.
Informācija , apmācība un pētniecība
Information , training and research
13. pants – 4.a punkts (jauns)
Article 13 - paragraph 4 a (new)
Ņemot vērā to, cik augsti vairumā dalībvalstu ir arodapmācības standarti, šai ierosinātajai sertificēšanas shēmai būs pārāk tālejošas sekas.
In view of the high standard of craft training in most Member States this proposed certification scheme is too far-reaching.
Reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir liela nozīme izglītībā un apmācībā, un pilsoņi bieži vien lūdz tām uzlabot pieejamās informācijas kvalitāti.
The regional and local authorities play an important role in education and training and are increasingly being asked by citizens to improve the quality of information currently provided.
Izvietojot elektroražošanas iekārtas, pārvades sistēmu operatori, ciktāl to ļauj valsts elektrosistēmas drošība un netiek ietekmēta siltuma un elektroenerģijas koģenerācijas staciju darbība , dod priekšroku tādām iekārtām , kurās izmanto atjaunojamos enerģijas avotus.
When dispatching electricity generating installations, transmission system operators shall give priority to generating installations using renewable energy sources insofar as the security of the national electricity system permits and the operation of combined heat and power generation plants is not affected.
Atjaunojamo enerģijas avotu un siltuma un elektroenerģijas koģenerācijas principa veicināšanas un izmantošanas mērķis ir palielināt piegāžu drošību un cīnīties pret klimata pārmaiņām, un tās ir jāuzskata par vienlīdz nozīmīgiem instrumentiem šo mērķu sasniegšanā.
The promotion and use of renewable energies and combined heat and power generation both aim to increase security of supply and climate protection and should be regarded as equally important instruments for fulfilling those aims.
Atsevišķos gadījumos ir jāizvērtē attiecīgo staciju ieguldījums piegāžu drošības palielināšanā un klimata aizsardzībā, vienlaikus ņemot vērā arī ekonomiskos aspektus.
In individual cases the contribution of the plant concerned to security of supply and climate protection should be evaluated while also considering the economic aspects.
Biodegvielas un bioloģiskais šķidrais kurināmais , ko ņem vērā 1. punktā minētajos nolūkos, nav ražots no izejvielām, kuras iegūtas no zemes platības ar lielu bioloģisko daudzveidību, tas ir, zeme, kurai bija piešķirts viens no turpmāk minētajiem statusiem 2008. gada janvārī vai pēc tam, neatkarīgi no tā, vai zeme joprojām ir šādi klasificēta :
Biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1 shall not be made from raw material obtained from land with recognised high biodiversity value, that is to say land that had one of the following statuses in or after January 2008, whether or not the land still has this status:
Biodegviela un šķidrais biokurināmais , ko ņem vērā 1. punktā minētajos nolūkos, nav ražots no izejvielām, kuras iegūtas no:
Biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1 shall not be made from raw material obtained from:
( b) platības , kas paredzētas dabas aizsardzībai, ja vien nav pierādījumu, ka minēto izejvielu ražošana netraucēja šādam mērķim;
(b) areas designated for nature protection purposes, unless evidence is provided that the production of that raw material did not interfere with those purposes;
( a) teritorijām , kas ar likumu paredzētas dabas aizsardzībai, ja vien nav pierādījumu, ka minēto izejvielu iegūšana ir pretrunā šādam mērķim;
(a) areas designated by law for nature protection purposes, unless evidence is provided that the production of that raw material did not interfere with those purposes;
( c) pļavas ar lielu bioloģisko dažādību , tas ir, pļavas, kura ir bagāta ar dažādām augu sugām, kuras nav mēslotas un noplicinātas.
(c) highly biodiverse grassland, that is to say grassland that is species-rich, not fertilised and not degraded.
( b) pļavām ar lielu bioloģisko daudzveidību , tas ir, pļavām, kas ir sugām bagātas , nav mēslotas un noplicinātas.
(b) highly biodiverse grassland, that is to say grassland that is species-rich, not fertilised and not degraded;
(c) teritorijām, kurās notikusi nelikumīga zemes lietojuma maiņa vai neskartu mitrāju iznīcināšana, kas var izraisīt augsnes oglekļa krājumu izsīkšanu.
(c) areas where an illegal change of land use or the devastation of pristine wetlands has occurred which might lead to a depletion of the soil's carbon stock.
Sākotnējā definīcija „mežs, ko nav skārusi ievērojama cilvēku darbība” 15. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir neprecīza, un to galvenokārt izmanto statistikā; tā rada neskaidrības, kad konkrēti jālemj par to, kādi meži ir pieskaitāmi šai kategorijai.
The original definition "Forest undisturbed by significant human activity” in art.15(3)a is an inaccurate term used mainly for statistical purposes, which leaves room for ambiguous interpretation as to which forests would belong to this category.
Dažreiz ilgtspējīgi apsaimniekotus mežus, kuros notiek normāla ekonomiskā darbība, var uzskatīt par neskartiem mežiem, ko raksturo bioloģiskā daudzveidība, un tie paliek neuzskaitīti saistībā ar mērķi sasniegt 10 % biodegvielas īpatsvaru.
In some cases, sustainably managed forests in normal economic use could be regarded as untouched, biodiverse forest and fall outside the 10% biofuel target.
Izejvielas, kuras izmanto, ražojot biodegvielu un šķidro biokurināmo , ko ņem vērā 1. punktā minētajos nolūkos, iegūst no:
Wood based raw materials used for the production of biofuels and other bioliquids taken into account for the purposes referred to in paragraph 1, shall be obtained from:
(a) mitrāji, tas ir, zemes platība, kuru nepārtraukti vai ievērojamu laikposmu gadā klāj ūdens vai kura ir piesātināta ar ūdeni, tostarp tīrs kūdrājs ;
(a) wetlands, that is to say land that is covered with or saturated by water permanently or for a significant part of the year, including pristine peatland;
(a) mežiem, kurus apsaimnieko un izstrādā saskaņā ar MCPFE meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas kritērijiem vai tamlīdzīgiem kritērijiem, kas noteikti citos reģionālās meža politikas veidošanas procesos ;
(a) forests that are managed and harvested according to MCPFE criteria for sustainable forest management or comparable criteria set in other regional forest policy processes;
(b) pastāvīgas mežaudzes, tas ir, teritorija, kura aizņem vairāk nekā 1 hektāru un kurā koku augstums pārsniedz 5 metrus un lapotnes segums — 30%, vai kurā augošie koki var sasniegt šos rādītājus in situ.
(b) continuously forested areas, that is to say land spanning more than 1 hectare with trees higher than 5 metres and a canopy cover of more than 30%, or trees able to reach these thresholds in situ;
(b) mežiem, kas atbilst dalībvalstu tiesību aktiem mežu un vides jomā; vai
(b) forests that comply with national forest and environmental legislation; or
Nepiemēro šā punkta noteikumus, ja laikā, kad tika iegūti izejvielas, zemei bija piešķirts tāds pats statuss kā 2008. gada janvārī.
The provisions in this paragraph shall not apply if at the time the raw material was obtained, the land had the same status as it had in January 2008.
mitrājiem, tas ir, zemes platībām, kuru nepārtraukti vai ievērojamu laikposmu gadā klāj ūdens vai kura ir piesātināta ar ūdeni, tostarp tīrs kūdrājs; kūdra, kas iegūta 1. punktā minētajos nolūkos, nepārsniedz tās ikgadējo dabisko pieaugumu.
(c) wetlands, that is to say land that is covered with or saturated by water permanently or for a significant part of the year, including pristine peatland; the peat obtained for the purposes referred to in paragraph 1 shall not exceed its natural annual acquisition.
Ministru konferencē par Eiropas mežu aizsardzību (MCPFE) ir sagatavots visai garš to kritēriju un rādītāju saraksts, par kuriem ir jāziņo visiem parakstītājiem un pēc kuriem spriež par meža ilgtspējīgu apsaimniekošanu.
Ministerial Conferences on the Protection of Forests in Europe (MCPFE), has listed an extensive set of criteria and indicators for sustainable forest management on which all the signatories have to report.
Šie kritēriji ir ieviesti arī dalībvalstīs, un pašlaik daudzās ES valstīs tie veido valsts tiesību aktu būtisku daļu mežsaimniecības jomā.
These criteria have also been implemented at national level and are nowadays an essential part of national forest legislation in many EU countries.
Līdzīgi kritēriji un rādītāji ir izstrādāti arī citur pasaulē, un tie ir piemērojami ārpus Eiropas mežos iegūtām izejvielām.
Corresponding criteria and indicators have also been created in different parts of the world and should be used for forest-based raw materials outside Europe .
19. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)
Article 19 - paragraph 1 - point a a (new)
19. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)
Article 19 - paragraph 1 - subparagraph c a (new)
(ca) valsts atbalsts šiem enerģijas veidiem, kurā var ietilpt struktūrfondu izmantošana enerģētikas tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei atbilstīgi Eiropas enerģētikas tehnoloģiju stratēģiskajam plānam.
(ca) Public aid to support these energies, which may include the use of Structural Funds for research and development of energy technologies in accordance with the provisions of the European Strategic Energy Technology Plan.
Kopienas instrumentu, piemēram, struktūrfondu, izmantošanai ir jāstiprina pētniecības, attīstības un jauninājumu jauda šajās jomās.
The use of Community instruments such as the Structural Funds should strengthen research, development and innovation capacity in these areas.
19. pants – 1. punkts – ka apakšpunkts (jauns)
Article 19 - paragraph 1 - subparagraph k a (new)
(ka) atjaunojamās enerģijas ražošanā veikto ieguldījumu paredzamā ietekme uz reģionālās attīstības mērķiem.
(ka) the estimated impact of investments in renewable energy production on regional development goals.
20. pants – 5. punkts – a apakšpunkts
Article 20 - paragraph 5 - point a
(a) attiecīgos dažādu biodegvielu ieguvumus un izmaksas vides jomā, Kopienas importa politikas ietekmi, piegādes drošību un veidus, ar kuru palīdzību sasniegt līdzsvarotu pieeju starp iekšējo produkciju un importu ;
(a) the relative environmental benefits and costs of different biofuels, the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
(a) salīdzinošos ieguvumus un izmaksas , ko vides jomā rada dažādas biodegvielas , īpaši apsverot to ietekmi uz ekonomisko stāvokli reģionos , kur ražo, piegādā un izmanto biodegvielu ;
(a) the relative environmental benefits and costs of different biofuels, with particular consideration being given to their impact on the economic situation of regions involved in their production, distribution and utilisation;
(aa) Kopienas importa politikas ietekmi, piegādes nodrošinājumu un veidus, kā samērot iekšzemes ražošanu ar importu;
(aa) the effects of the Community's import policies thereon, the security of supply implications and the ways of achieving a balanced approach between domestic production and imports;
20. pants – 5. punkts – da apakšpunkts (jauns)
Article 20 - paragraph 5 - subparagraph d a (new)
(da) ietekme, kādu dalībvalstu un reģionālie ieguldījumi atjaunīgās enerģijas ražošanā atstāj uz reģionālo attīstību un nodarbinātību.
(da) the impact of Member State and regional investments in renewable energy production on regional growth and employment.
Bernadette Bourzai, Jan Březina, Jill Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Ramona Nicole Mănescu, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Richard Seeber, László Surján, Iuliu Winkle
Bernadette Bourzai, Jan Březina, Jill Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Ramona Nicole Mănescu, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Richard Seeber, László Surján, Iuliu Winkler
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu
on the proposal for a European Parliament and Council directive on the promotion of the use of energy from renewable sources
Pēc Eiropadomes 2006. un 2007. gada marta sanāksmju aicinājumiem ieviest Eiropas enerģētikas politiku un cīnīties pret klimata pārmaiņām, īstenojot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanas politiku, Komisija ierosināja atjaunojamās enerģijas plānu, un ar šo direktīvas priekšlikumu minētais plāns tiek padarīts par normatīvu dokumentu.
In response to the calls made at the European Council meetings in March 2006 and 2007 for the establishment of a European energy policy and action to combat climate change through a policy of promoting renewable energies, the Commission put forward a renewable energy road map, which has now been given legislative form in this proposal for a directive.
Šī direktīvas priekšlikuma saturs
Substance of the proposal for a directive
Līdz šim ir bijušas atsevišķas direktīvas par elektrību, kas ražota no atjaunojamiem enerģijas avotiem, un par biodegvielām, tomēr nebija normatīvo aktu par siltuma un aukstuma ražošanu, izmantojot atjaunojamās enerģijas avotus.
To date, there have been directives on electricity produced from renewable energy sources (RESs) and on agrifuels, but no legislation on heating and cooling energy produced from RESs.
Šis direktīvas priekšlikums nosaka principus, kas ļautu nodrošināt to, ka 2020. gadā atjaunojamo enerģijas avotu daļa ES enerģijas galapatēriņā sasniegtu 20 %, un katrai dalībvalstij nosaka valstu vispārējos mērķus, taču atstāj to ziņā jautājumu par ieguldījumu valsts programmā, kas jānodrošina trim galvenajām nozarēm: elektrība, siltuma un aukstuma ražošana un transports.
The proposal for a directive lays down principles intended to ensure that RESs will account for 20% of final energy consumption within the EU by 2020 and sets overall national targets for each Member State, while allowing Member States to determine the precise contribution that each of the three main sectors targeted – namely electricity, heating and cooling and transport – is to make towards achieving the national target.
Tomēr direktīvā ir ierosināta atjaunojamo enerģijas avotu (galvenokārt biodegvielu) minimālā saistošā daļa transporta nozarē — 10 %.
At the same time, it proposes a binding minimum target of a 10% share for RESs (mainly agrifuels) in the transport sector.
Divi elastīguma mehānismi ļauj izlīdzināt dalībvalstu centienus atkarībā no to „dabiskā” potenciāla:
There are to be two flexibility mechanisms enabling the efforts required of Member States to be adjusted in line with their 'natural' potential, namely:
– izcelsmes garantiju tirdzniecība ES,
- guarantee-of-origin trading within the EU;
– atjaunojamo enerģiju imports no trešām valstīm.
- imports of renewable energies from third countries.
Referente izsaka nožēlu par to, ka šajā direktīvas priekšlikumā netiek konkrēti aplūkots jautājums par koksnes enerģētikas nozari un tās ilgtspējības kritērijiem.
Firstly, the rapporteur regrets that the proposal fails to deal specifically with the wood energy sector and the issue of sustainability criteria therefor.
Viņa uzskata, ka tad, ja ES vēlas samazināt savu enerģētisko atkarību un uzlabot apgādi ar augu proteīniem, tai ir jāpanāk līdzsvars starp iekšējo ražošanu un importu.
She takes the view that, for the EU to reduce its energy dependency and increase supplies of plant biomass, it must strike a balance between domestic production and imports.
Tomēr ir jāveicina decentralizēta un vietēja atjaunojamās enerģijas ražošana, īsu ekonomikas ķēžu attīstība, kas veicina izdevīgāku vides un teritorijas enerģētisko līdzsvaru, kā arī darbavietu izveide lauku apvidos.
Action nonetheless needs to be taken to promote decentralised and local production of renewable energy and the development of short economic circuits fostering better energy, environmental and territorial balances and the creation of jobs in rural areas.
Turklāt ES ir jāpiemēro vienādi ilgtspējības kritēriji iekšējai un importētajai produkcijai.
The EU must also apply equivalent sustainability criteria to domestic products and imports.
Referente uzskata, ka pašreizējā cenu kāpuma un pārtikas krīzes situācijā vajadzētu izvairīties no pretrunām starp lauksaimniecības produkcijas izmantošanu pārtikas vai enerģijas vajadzībām.
Given the current food price rises and food crisis, it is important to avoid any conflict between food production and energy production.
Viņa šai nolūkā ierosina atcelt saistošo 10 % mērķi un prasa, lai šis mērķis galvenokārt tiktu sasniegts, izmantojot atjaunojamas organiskās vielas, kas nav paredzētas pārtikai, un aicina Komisiju atbalstīt otrās paaudzes biodegvielu pētniecību un izstrādi.
The rapporteur therefore believes that the 10% target should be non-mandatory and should be achieved mainly through the use of non-food renewable organic materials, and calls on the Commission to shift the focus to second-generation agrifuel research and development.
Runājot par biodegvielu ražošanas kritērijiem, tiem vajadzētu paredzēt ekonomisko, vides un sociālo ilgtspējību.
At the same time, the criteria for the production of agrifuels should include a reference to economic, environmental and social sustainability.
Visbeidzot referente atgādina, ka, tā kā galvenais saistošais mērķis ir sasniegt 20 % no visa enerģijas patēriņa, ir jāveicina fosilās enerģijas patēriņa stabilizēšana un pēc tam samazināšana līdz 2020. gadam, lai vienlaicīgi panāktu gan nepieciešamo skaitītāju (atjaunojamās enerģijas piedāvājums), gan saucēju (visu lietojuma veidu enerģijas kopējais patēriņš).
Lastly, with a view to meeting the main target of a 20% share of total energy consumption, action should also be taken to stabilise and then reduce fossil fuel use by 2020, thus impacting on both renewable energy supply and total final energy consumption at the same time.
(1) Eiropas enerģijas patēriņa kontrole un samazināšana, kā arī jautājums par intensīvāku atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu ieņem būtisku vietu to pasākumu kopumā, kuri jāveic, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu Kioto protokola prasības, kas pievienots Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām, kā arī lai īstenotu Eiropas un starptautiskās saistības arī pēc 2012. gada turpināt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
(1) The control and reduction of European energy consumption and the increased use of energy from renewable sources constitute an important part of the package of measures needed to reduce greenhouse gas emissions and comply with the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change, and with further European and international greenhouse gas emission reduction commitments beyond 2012.
Šai pasākumu daļai ir liela nozīme arī energoapgādes drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības iespēju un reģionālās attīstības nodrošināšanā, jo īpaši lauku apvidos.
They also have an important part to play in promoting security of energy supply, promoting technological development and providing opportunities for employment and regional development, especially in rural areas.
(2) Arvien plašāka biodegvielas izmantošana transporta nozarē ir viens no efektīvākajiem paņēmieniem, kā Kopienai samazināt atkarību no naftas importa — jomas, kurā apgādes nodrošināšanas problēma arvien ir akūta, — un ietekmēt degvielas tirgu .
(2) In particular, increased use of biofuels for transport is one of the most effective tools by which the Community can reduce its dependence on imported oil – where the security of supply problem is most acute - and influence the fuel market for transport.
(2) Tā kā transporta nozare ir tautsaimniecības nozare, kurā vērojams visstraujākais siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugums un akūta Eiropas Savienības enerģētiskā atkarība, ir jāuzlabo degvielas kvalitāte, jāsamazina degvielas CO 2 emisiju apjoms, jāizstrādā degviela no atjaunojamiem un nefosiliem organiskiem materiāliem, kā arī jāveicina enerģētiski ilgtspējīgāki un ekonomiskāki transporta veidi, piemēram sabiedriskais transports un kombinētie autotransporta pārvadājumi pa dzelzceļu.
(2) With transport being the economic sector in which greenhouse gas emissions are rising most rapidly and in which the EU's energy dependence is acute, the quality of fuel for transport needs to be improved, fuel-based CO 2 emissions need to be reduced, fuels produced from non-fossil renewable organic materials need to be developed and more sustainable and energy-efficient means of transport, such as public transport and piggyback transport, need to be promoted .
(3a) Atjaunojamā cietā degviela, piemēram, enerģijas koksne, ir galvenais atjaunojamās enerģijas avots Eiropas Savienībā.
(3a) Solid renewable fuels such as energy wood are the EU's largest renewable energy source.