natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mežu aizsardzība ir saistīta arī ar dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanu
Forest protection should be seen also in the context of prevention of natural- and man-made disasters
Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai COM(2009) 82 galīgā redakcija un adaptācijas
A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters COM(2009) 82 final and the adaptation strategy
Baltā grāmata “Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”, COM(2009) 147 galīgā redakcija klimata pārmaiņām stratēģiju
White Paper “Adapting to Climate Change: towards a European Framework for action” COM(2009) 147
EP 2010. gada 6. maija rezolucija par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām ― Iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” ( P7_TA-PROV(2010)0154 ) .
EP resolution of 6 May 2010 on the Commission White Paper: "Adapting to climate change: Towards a European framework for action" ( P7_TA-PROV(2010)0154 .
Sakarā ar 1998. gadā pieņemto ES Mežu stratēģiju 2006. gadā tika izstrādāts nesaistošais ES Mežu rīcības plāns ( FA P)
The 1998 EU Forestry Strategy
1. ilgtermiņa konkurētspējas uzlabošana
1. improve long term competitiveness
2. vides aizsardzība un vides stāvokļa uzlabošana
2. improve/protect the environment
3. dzīves kvalitātes uzlabošana
3. contribute to quality of life
4. koordinācijas un komunikācijas sekmēšana
4. foster coordination and communication
FAP termiņa vidus novērtējumā Komisija secina, ka, lai gan daudz sasniegts 1. mērķa pasākumu jomā, tomēr visi pārējie pasākumi tiek īstenoti nepietiekami
The Commission mid-term evaluation of the FAP concludes that, while much progress has taken place in goal 1 actions, all other actions have been poorly implemented
ES Mežu rīcības plāna 2006.–2011. gadam ( FAP ) īstenošanas termiņa vidus novērtējums, ko veica ārējā novērtējuma grupa (pakalpojumu sniegšanas līguma Nr. 30-CE-0227729/00-59) .
Mid-term evaluation of the implementation of the EU Forest Action Plan 2006-2011 by an external evaluation team (Service Contract No. 30-CE-0227729/00-59) .
Galvenās nepilnības ir aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas jomā — 66 % meža dzīvotņu ir nelabvēlīgi slikts/neatbilstīgs stāvoklis
Major shortcomings concern enhancing protection and biodiversity conservation: 66% of forest habitats have “unfavourable bad/inadequate” status
Apkopojošs ziņojums par biotopu veidu un sugu aizsardzības statusu atbilstīgi Biotopu direktīvas 17. pantam (COM(2009)358 galīgā redakcija) .
"Composite report on the Conservation Status of Habitats and Species as required under Article 17 of the Habitats Directive" (COM (2009)358 final .
Tikpat kā nekas nav darīts izglītības un informācijas jomā, kā arī attiecībā uz aizsargājošajām funkcijām, kā arī pilsētu, piepilsētu mežiem.
Little action has been taken on education and information, protective functions and urban and peri-urban forests.
Tas ir pretrunā ar Eiropas pilsoņu prioritātēm.
This is the inverse of the priorities of European citizens.
Saskaņā ar Komisijas pētījumu par sabiedrības priekšstatiem par mežu, par vissvarīgākajiem jautājumiem atzīti meža saglabāšana un aizsardzība (44 %), nākamajās vietās ierindojoties meža veselībai un piesārņojumam (15,4 %), klimata pārmaiņām (12,5 %), kā arī ekonomiskajai izmantošanai (8 %)
According to the Commission’s forest perception study, conservation and protection (44%) is considered to be by far the most important topic for forest policy followed by forest health and pollution (15.4%) climate change (12.5%) and economic use (8%)
Pētījums „Veidojot saziņu Eiropas Savienības mežu jautājumos — sabiedrības priekšstati par mežiem un mežsaimniecību” (Konkurss Nr.
“Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry” (Tender no.
AGRI-2008-EVAL-10 // Pamatlīgums Nr. 30-CE-0101908/00-50) .
AGRI-2008-EVAL-10 // Framework Contract No. 30-CE-0101908/00-50 .
FAP koordinācijas un saziņas pasākumu īstenošana vilcinās, jo Pastāvīgajai mežsaimniecības komitejai nav pilnībā iesniegtas Valsts Meža programmas ( NFP ).
FAP coordination and communication actions are progressing slowly due to insufficient submission of National Forest Programmes (NFPs) to the Standing Forestry Committee (SFC).
Forest Europe procesā piedalās visas ES dalībvalstis, un pēdējo 20 gadu laikā, pateicoties šim procesam, ir izstrādātas kopējas pieejas SFM .
All EU Member States partake in the Forest Europe process which, over the last 20 years, has developed common approaches on SFM.
Šim darbam turpinoties, aktīva un preventīva SFM , kurā ņemtas vērā valsts un reģionālās prioritātes, varētu kļūt saistoša ES līmenī.
Building on this work, active and preventive SFM, which allows for national and regional priorities, may become obligatory at the EU level.
Ņemot vērā Forest Europe zinātnisko darbību augstā līmenī, SFM piemērošana nebūs saistīta ar lielām izmaksām un administratīvo slogu.
Given the advanced scientific work of Forest Europe, its application will entail minimum costs and administrative burden.
Attiecībā uz politiku biomasas jautājumos: „ES mēroga rīcība var nodrošināt, ka tiek īstenota vispārēja vides aizsardzība, vienlaikus nepieļaujot iekšējā tirgus traucējumus”
For biomass policies, “EU-wide action can ensure that common environmental protection is achieved while avoiding distortions in the internal market”
SEC(2010) 65 Komisijas dienestu darba dokuments— Ietekmes novērtējuma kopsavilkums, kas pievienots Komisijas ziņojumam par ilgtspējības prasībām, kas attiecas uz cietās un gāzveida biomasas izmantošanu elektroenerģijas, siltumenerģijas un dzesēšanas enerģijas ražošanai (COM (2010)11 galīgā redakcija) .
SEC(2010) 65 Commission Staff Working Document - Summary of the Impact Assessment - Accompanying document to the Report from the Commission on sustainability requirements for the use of solid and gaseous biomass sources in electricity, heating and cooling COM(2010) 11 final .
Referents uzskata, ka šī rīcība jāīsteno juridiski saistošu ilgtspējības kritēriju veidā, kuru pamatā būtu pieņēmuma par oglekļa neitralitāti pārskatīšana un zinātniskajām atziņām atbilstīga SEG emisijas aprēķināšanas metodoloģija, kurā ņemts vērā uz koksnes biomasu attiecināmais daudzgadu cikls un emisiju izmaiņas, kas saistītas ar izmaiņām zemes izmantojumā un meža apsaimniekošanā.
Your Rapporteur’s view is that this action should take the form of legally binding sustainability criteria, based on a revision of the assumption of carbon neutrality and a scientifically sound GHG calculation methodology which accounts for the multi-annual nature of woody biomass and for emission changes due to changes in land use and forest management.
Jāizstrādā arī zemes izmantojuma netiešas maiņas faktori attiecībā uz biomasu.
ILUC factors for all forms of biomass should also be developed.
Ņemot vērā iepriekšminēto, ir apšaubāma labas prakses vadlīniju attiecībā uz zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību ( LULUCF ) iekļaušana ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā ( ETS ), jo šī tirdzniecības sistēma tika izstrādāta, galvenokārt ņemot vērā rūpniecisko iekārtu ikgadējās emisijas, tāpēc varētu rasties problēmas ar abu sistēmu savietojamību.
In view of the above, inclusion of the LULUCF sector in the EU ETS – primarily designed for annual emissions of industrial installations – is questionable, due to compatibility issues.
Starptautiskā mērogā ES ir jāstrādā, lai tiktu ieviestas dažādas mežu definīcijas atbilstīgi biomu pieejai, kurās ņemta vērā bioloģiskā daudzveidība, augsne, kā arī sociālā dimensija, un kuras izstrādātas ar mērķi, lai aizsargātu senus mežus ar lieliem oglekļa uzkrājumiem.
Internationally, the EU should work towards diversified forest definitions on a biome basis which account for biodiversity, soil and the social dimension, and which focus on the conservation of carbon-rich old growth forests.
Ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai finansējums bioloģiskās daudzveidības un mežu degradācijas radītās emisijas mazināšanas sistēmas (REDD+) jomā netiktu novirzīts apšaubāmiem projektiem.
This is crucial for ensuring that financial commitments for biodiversity and REDD+ are not diverted to questionable projects.
Meža informācija — lēmumu pieņemšanas pamats
Forest information: basis for decision-making
Nav pietiekamas meža informācijas, jo trūkst finansējuma, kā arī nav saistošu ziņošanas prasību, kas bija noteiktas ar Regulu 2152/2003, kuras darbības termiņš ir beidzies.
Forest information is insufficient due to a lack of financing and reporting obligations, as provided for in the expired Regulation 2152/2003.
Šī regula ir jāievieš no jauna, ņemot vērā to, ka nepieciešama informācija saistībā ar klimata pārmaiņu radīto apdraudējumu, kā arī pieaugošajām prasībām pēc informācijas Konvencijas par bioloģisko daudzveidību ( CBD ) vajadzībām un UNFCCC , lai precīzi atainotu meža bioloģisko daudzveidību un izmaiņas oglekļa krājumos.
This Regulation should be reintroduced taking into account information needs for climate threats but also the increased need for information provision for the CBD and the UNFCCC, to accurately depict forests' biodiversity and carbon stock changes.
Informācijas vākšana ES mērogā jāveic, pamatojoties uz saderīgiem mehānismiem, saskaņotām definīcijām un salīdzināmiem datiem no Valsts Meža inventarizācijas un citiem attiecīgiem avotiem.
EU-level information collection should be based on compatible mechanisms, harmonised definitions and comparable data from the National Forest Inventories and other relevant sources.
Meža informācija ir nepieciešama arī vides pārskatu sagatavošanai, iniciatīvai „IKP un ne tikai”, kā arī maksājumu par ekosistēmiskajiem pakalpojumiem ( PES ) īstenošanai.
Forest information is also relevant for Environmental Accounts, the “GDP and beyond” initiative and the operationalisation of payments for ecosystem services (PES).
Adaptācijas kapacitātes veicināšana ar mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu ( SFM )
Enhancing adaptive capacity through SFM
Parasti tiek nošķirta raksturīgā (ekosistēmas) kapacitāte , kas atkarīga no meža ģenētiskās daudzveidības, tostarp augsnes bioloģiskās daudzveidības, un mežsaimniecības nozares sociālekonomiskā kapacitāte zinātības un kapitāla intensitātes veidā.
A common distinction is made between inherent (ecosystem) capacity , relying on the genetic diversity of forests, including soil biodiversity, and the socio-economic capacity of the forestry sector in terms of know-how and capital intensity.
Referents atzīst ES mežsaimniecības adaptācijas kapacitāti , tomēr atzīmējot, ka tā visupirms ir atkarīga no mežu raksturīgās kapacitātes — ex-post atbildes reakcijas dažādu apdraudējumu gadījumā varbūt ir iespējamas, bet nav ekonomiski realizējamas nedz valsts, nedz privātajam sektoram.
Your Rapporteur acknowledges the adaptive capacity of EU forestry noting, however, that it ultimately relies on the inherent capacity of forests: ex-post responses to various threats may be possible but not economically feasible, either for public or private actors.
SFM , kas vērsta uz koksnes ilgtermiņa ražību, tiek praktizēta vairākās, bet nebūt ne visās ES dalībvalstīs.
SFM focusing on long-term timber yield is practiced in several –but by no means all- EU Member States.
Aktīva un preventīva SFM nodrošina sistēmu , kurā tiek respektētas valstu un reģionālās prioritātes.
Active or preventive SFM provides a framework whereby national and regional priorities are respected.
Aktīva rīcība adaptācijas veicināšanai ir dabiskās reģenerācijas, ģenētiskās daudzveidības, struktūras daudzveidības un sugu kompozīcijas palielināšana, lai uzlabotu meža pretošanās spēju neatkarīgi no tā, kāds ir meža veids un apsaimniekošanas orientācija
Active adaptation options converge on natural regeneration, genetic diversity and increasing diversity in structure and species mixture as measures to enhance forest resilience, regardless of forest type and management orientation
Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta ziņojums par klimata pārmaiņu ietekmi uz Eiropas mežiem un iespējām pielāgoties šīm pārmaiņām (AGRI-2007-G4-06) .
Report to the European Commission DG for Agriculture and Rural Development “Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation (AGRI-2007-G4-06) .
Starp papildu pasākumiem var būt īpašas ievākšanas un transporta tehnoloģijas boreālajos reģionos un degvielas uzkrāšanas pārvaldība Vidusjūras reģionā.
Additional measures include harvest and transport technologies for the Boreal region and accumulated fuel management for the Mediterranean.
Referents uzskata, ka visu ekosistēmu pretošanās spēju nostiprināšana ir izmaksu ziņā vislietderīgākais risinājums attiecībā uz klimata pārmaiņām, kas pilda gan mazināšanas, gan adaptācijas funkcijas
Your Rapporteur takes the view that enhancing the resilience of all ecosystems is the most cost-effective response to climate change covering both mitigation and adaptation
The role of ecosystems in climate mitigation” ,
The role of ecosystems in climate mitigation” ,
World Bank (2009) “Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change” ,
World Bank (2009) “Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change” ,
September 2009 ,
September 2009 ,
Swedish National Scientific Council on Biological Diversity “Biodiversity, Ecosystem Services and Resilience - Governance for a Future with Global Changes, 2009 , un galvenā prasība pārvaldības struktūrām ir paplašināt visu iesaistīto personu attiecīgo zināšanu bāzi .
Swedish National Scientific Council on Biological Diversity “Biodiversity, Ecosystem Services and Resilience - Governance for a Future with Global Changes, 2009 and that broadening the relevant knowledge base of all stakeholders is a basic requirement for management.
Nekavējoties ir jāsāk visu ieinteresēto personu sadarbība , ņemot vērā visus iespējamos scenārijus, lai nodrošinātu saskaņotību attiecībā uz visu Eiropas sabiedrību adaptācijas vajadzībām.
Cooperation among all stakeholders, taking into account all conceivable scenarios, must proceed urgently to ensure coherence in view of the adaptation needs of all European societies.
ES turpmākā rīcība mežu aizsardzībai
Further EU contribution to forest protection
Klimata pārmaiņu dēļ ir skaidrs, ka dalībvalstu politikas virzieni nav pietiekami, lai nodrošinātu mežu aizsardzību.
By definition, climate change renders Member States’ policies insufficient for forest protection.
Savstarpēja atbilstība ir izšķiroši svarīga — ikvienam ES finansējumam, neatkarīgi no tā, pie kāda instrumenta tas pieder, jāpalīdz klimata pārmaiņu izraisīto problēmu risināšanā un arī jāņem vērā bioloģiskā daudzveidība
Cross compliance is essential: all EU funding, regardless of the instrument concerned, must be climate-proof and also take into account biodiversity
Eiropas Revīzijas palāta Nr. 9/2004 par mežsaimniecības pasākumiem Lauku attīstības politikā (kā arī Komisijas atbildes par šo ziņojumu) ,
European Court of Auditors No 9/2004 on Forestry Measures within Rural Development Policy (together with the Commission’s replies)
EP 2010. gada 21. septembra rezolūcija par to, kā tiek īstenoti ES tiesību akti par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu ( P7_TA(2010)0325 ) , ūdens apsaimniekošanas jautājumi un savvaļas dabas saglabāšana
EP Resolution of 21 September 2010 on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity ( P7_TA(2010)0325 ) , the water dimension and the need for wilderness
Eiropas Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūcija par neskartajām teritorijām Eiropā ( P6_TA(2009)0034 ) .
European Parliament resolution of 3 February 2009 on Wilderness in Europe P6_TA(2009)0034 .
Referents atbalsta to, lai valsts meža programmas ( NFP ) būtu obligātas , jo tā varētu nodrošināt savstarpēju atbilstību, kā arī turpināt darbu pie Forest Europe konsensa par SFM .
Your Rapporteur supports mandatory NFPs as a way to ensure compliance and build on the Forest Europe consensus on SFM .
NFP būtu jāizstrādā 5 gadu periodiem, pamatojoties uz precīziem un izmērāmiem ex-ante un ex-post novērtēšanas kritērijiem un uz adaptīvas un preventīvas mežu apsaimniekošanas integrāciju.
NFPs should cover at least 5-year periods based on ex-ante and ex-post precise and quantifiable evaluation criteria and an integration of adaptive and preventive forest management.
Komisijai ir jāizstrādā NFP pamatnostādnes, lai NFP būtu integrētas plašākā mežu adaptācijas sistēmā.
The Commission should issue guidelines for NFPs with a view to their integration in a wider forest adaptation framework.
Ņemot vērā apdraudējuma apjomu un kopējo ES meža platības apjomu, KLP 2. pīlāra finansējums mežiem būtu jāpalielina, atkarībā no tā, vai ir pieņemtas NFP un operatīvās vadības plāni, kuros iestrādātas ES stratēģijas bioloģiskās daudzveidības jomā nostādnes un SFM mežsaimniecības projekti ilgtermiņā.
Given the scope of threats and total EU forest area, CAP financing through pillar 2 for forests should increase, subject to the existence of NFPs and operational management plans, which incorporate the EU biodiversity strategy and long timeframes for forestry projects in SFM.
Tiesības uz finansējumu jāpiešķir arī sabiedrības pārstāvjiem un ražotāju grupām, pārejot uz platībatkarīgu līdzekļu piešķiršanu un piešķirot finansējumu arī in-situ un ex-situ saglabāšanas pasākumiem.
Eligibility should be extended to public actors and producer groups, shifting to area-based remuneration and including in-situ and ex-situ conservation measures.
Aktīva SFM būtu nepārprotami jāintegrē pētniecībā un praksē , kā arī tai jāpiešķir prioritāte, kā arī jāņem vērā, ka 40 % ES meža pieder valstij.
Active SFM should be clearly mainstreamed and prioritised in research and practice , and should also take into account public ownership of 40% of EU forests.
Sugu saglabāšanas un ataudzēšanas prakse jāīsteno arī attiecībā uz saistītajām mikrobioloģiskajām un sēnīšu sugām.
Species conservation and nursery practices should extend to associated microbial and fungal species.
Aktīvi jāsekmē mikorizālās simbiozes pētniecība.
In situ research into mycorhizal symbiosis should be actively encouraged.
Skaidri jānosaka maksājumi par ekosistēmiskajiem pakalpojumiem ( PES ) , ņemot vērā nākamos finanšu plānus, izmantojot veiksmīgo projektu pieredzi mežu un ūdens jomā
Payments for ecosystem services (PES) should be formalised in view of the next financial perspectives, building on the success of forest and water projects
IUCN Regional Office for Europe, IUCN Environmental Law Centre, Confederation for European Forest Owners Final report study on the Economic value of groundwater and biodiversity in European forests, 2009 .
IUCN Regional Office for Europe, IUCN Environmental Law Centre, Confederation for European Forest Owners Final report study on the Economic value of groundwater and biodiversity in European forests, 2009 .
Civilās aizsardzības politikai arī ir jāveicina meža aizsargājošās funkcijas, tostarp izvēršot apmežošanu, lai novērstu plūdus, ugunsgrēkus un eroziju.
Civil protection policies should also enhance the protective functions of forests including increasing forestation to prevent flooding, fires and erosion.
Meža ugunsgrēku novēršanas regula ir jāatjauno nekavējoties, nosakot tajā vairāk nekā vien pašreizējos ar lauku attīstību saistītos noteikumus, un uzmanību pievēršot ainavu pārvaldībai, kā arī uguni izturošu vietējo sugu pakāpeniskai ieviešanai, piemēram, Quercus Spp.
Reinstitution of the Fire Prevention Regulation, going beyond current rural development provisions, should proceed without delay, focusing on landscape management and the gradual introduction of fire-tolerant local species such as the Quercus Spp.
Meža adaptācijas un pretošanās spējām ir jāvelta īpaša uzmanība, veidojot ES fondu adaptācijai klimata pārmaiņām.
Forest adaptation and resilience should be given special consideration in the creation of an EU-adaptation fund.
Ir jāpārskata Direktīva 105/1995, kuras prasības saistībā ar KLP rēķinatkarīgo sistēmu var vairāk veicināt ražīgumu nevis adaptāciju, lai tādējādi atvieglotu noteikumus par vietējo sugu tirdzniecību.
Directive 105/1995, which in conjunction with the invoice-based system of the CAP, may favour performance over adaptation, should be revised to relax the rules for the marketing of local species.
Meža ģenētisko resursu in-situ saglabāšana ir galvenais kopējais pasākums, kas dos iespēju plaukt kopienām un nozarēm, kuras atkarīgas no meža resursiem.
In-situ conservation of forest genetic resources is the basic collective endeavour which will allow forest dependent communities and industries to thrive.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinums (*)
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development (*)
3. uzskata, ka Eiropas Savienībai jārīkojas, lai atbalstītu, koordinētu un papildinātu dalībvalstu iniciatīvas mežu politikas jomā, ņemot vērā atšķirīgos apstākļus dalībvalstīs, un ka šī politika jāievieš ar mērķi nodrošināt ilgspējīgu mežu nozares attīstību, uzlabot Eiropas pilsoņu dzīves kvalitāti un sekmēt lauku teritoriju attīstību, izveidojot saskaņotu struktūru visiem labumiem un pakalpojumiem, ko mežs sniedz ekonomikas, sociālajā, kultūras un vides jomā;
Considers that the European Union should take action to support, coordinate and supplement forestry policy initiatives by the Member States, taking into account differing regional conditions, the objective being to achieve the sustainable development of forests, while helping to enhance quality of life for European citizens and to foster the development of rural areas by a coherent framework for all the economic, social, cultural and environmental goods and services provided by forests;
7. uzsver, ka, tā kā tiesību akti mežu jomā skar miljoniem mazo mežu īpašnieku, mežu politikai vienmēr būtu jālīdzsvaro īpašnieku īpašumtiesības ar prasībām par sabiedrisko preču piegādāšanu;
Stresses that, since forest legislation affects millions of small forest owners, forest polices should always balance respect for the owners' property rights with the requirement to deliver public goods;
10. atzīmē, ka klimata pārmaiņas spēcīgi ietekmē lauksaimniecību un meža ekosistēmas un šo pārmaiņu izraisīto dabas parādību skaits, biežums, nodarītie postījumi un intensitāte nepārtraukti pieaug, jo kaitējums mežiem, ko rada, piemēram, mežu ugunsgrēki un kaitēkļi, kā arī vērienīga un nekontrolēta mežu izciršana, notiek daudzviet pasaulē; tomēr norāda, ka saskaņā ar pētījumu par mežu stāvokli 2007. gadā mežu platība Eiropā pēdējo 15 gadu laikā ir palielinājusies par aptuveni 13 miljoniem hektāru; atzīmē, ka mežiem ir svarīga nozīme ūdens caurteces regulēšanā, ūdens kvalitātes garantēšanā, avotu aizsardzībā, ainavas saglabāšanā, augsnes auglības saglabāšanā un aizsardzībā pret augsnes eroziju (jo īpaši kalnu reģionos) un pārtuksnešošanos (jo īpaši sausajos reģionos), un visiem šiem aspektiem ir saikne ar lauksaimniecību;
Notes that agriculture and forest ecosystems are vulnerable to climate change, the manifestations of which have been increasing in number, frequency, gravity and intensity, as forest damage arising from causes such as forest fires and pests and massive and uncontrolled deforestation has been taking place in numerous regions of the world; notes, however, that according to the study ‘State of Europe's Forests 2007’, the area in Europe covered by forests has increased by approximately 13 million hectares over the course of the last 15 years; points out that forests play an important role in terms of watercourse regulation, water quality standards, the protection of springs, landscape preservation, maintaining soil fertility and protecting soil from erosion (especially in mountain regions) and desertification (especially in arid regions), all of which are of relevance to agriculture;