natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aktīva novecošana nozīmē optimāli uzlabotas iespējas novecojot saglabāt labu veselību, iesaistīties savas sociālās vides norisēs un uzlabot dzīves kvalitāti.
Active ageing means a process of maximising the potential for people to stay healthy, participate in the life of their communities and improve their quality of life as they grow older.
2012. gads būtu jāpasludina par Eiropas aktīvās novecošanas un paaudžu solidaritātes gadu, lai skaidri parādītu, kāds ir jaunu un vecāka gadagājuma cilvēku devums sabiedrībai.
The year 2012 is to be declared the ‘European Year of Active Ageing and Solidarity between Generations’, with a view to highlighting the contribution that young and older people make to society.
Pasludinot kādu gadu par Eiropas gadu, tas vienmēr ir ļāvis gūt plašu politisko atbalstu un atbrīvot ceļu lielāku apņemšanos īstenošanai.
‘European Years’ have consistently proved to be a means of harnessing widespread political support and paving the way for increasing voluntary commitments to action.
Referents uzskata, ka pastiprinātā sabiedrības novecošana sniedz arī nozīmīgas izredzes uzlabot konkurētspēju un inovācijas spēju, tādējādi ļaujot palielināt izaugsmi un nodarbinātības līmeni.
The rapporteur believes that one of the effects of population ageing is to offer a major opportunity for improving competitiveness and innovative potential and thus for boosting growth and employment.
Jāizstrādā pamatnosacījumi jaunu tirgu apguvei tajā tautsaimniecības jomā, kas orientēta uz veco cilvēku vajadzībām.
Framework conditions need to be established for tapping into new markets in the ‘silver economy’.
Šajos tirgos ietilpst vecāka gadagājuma cilvēku īpašajām vajadzībām pielāgotas preces un pakalpojumi, kas ļauj šiem cilvēkiem iespējami ilgi turpināt dzīvot neatkarīgi, vienlaikus saglabājot augstu dzīves kvalitāti.
These include markets for products and services geared to older people’s needs and to securing their independence and quality of life for as long as possible.
Tikai Vācijā vien 60 gadu vecumu pārsniegušo iedzīvotāju pirktspēja gadā ir apmēram 320 miljoni eiro, turklāt šī tendence strauji pastiprinās.
In Germany alone, the purchasing power of the over-60s is worth around EUR 320 million annually and that figure is rising rapidly.
Politikas joma „Migrācija”
Migration policies
Jautājums par migrāciju jāaplūko visas pasaules kontekstā: Amerikas Savienotajās Valstīs turpina palielināties atkarība no imigrācijas, savukārt Āfrikā un Tuvajos Austrumos demogrāfisko pārmaiņu ietekme sāks izpausties tikai uz gadsimta beigu pusi.
The question of migration needs to be considered in a worldwide context: the USA is increasingly dependent on immigration, whereas in Africa and the Middle East the impact of demographic change will not be felt until near the end of this century.
Daudzās valstīs imigrācija ļāvusi vājināt dzimstības deficīta sekas vai attiecīgi saglabāt iedzīvotāju pieauguma līmeni.
In many countries, the effect of immigration has been to offset a falling birth rate or to maintain population growth.
Migrācijas mērķim vienmēr jābūt integrācijai, kuras pamatā būtu identifikācija, vienlīdzīga iesaistīšanās un atbildība.
The consistent aim of migration policies must be integration, which entails identification, participation on an equal footing and responsibility.
Priekšnoteikums tam, lai tas izdotos, ir imigrantu gatavība pielāgoties, kā arī attiecīgās valsts iedzīvotāju gatavība šos cilvēkus uzņemt savā valstī.
This in turn requires that immigrants be prepared to adapt and that local people be receptive to them.
Politikas joma „Pensijas”
Pension policies
Demogrāfiskā nelīdzsvarotība būtiski ietekmē sociālo izdevumu finansējumu un pensiju sistēmu finansiālo stāvokli.
Demographic imbalances have a considerable impact on the financing of social expenditure and the financial health of pension systems.
Ar iedzīvotāju novecošanu saistīto publisko sociālo izdevumu apmērs visās dalībvalstīs līdz 2060. gadam caurmērā palielināsies par apmēram 4,75 % no NKP
By 2060, age-related social spending across all the Member States will account, on average, for some 4.75 % of GDP
Eiropas Komisijas un Ekonomikas politikas komitejas kopīgi izstrādāts ziņojums. .
Joint Report prepared by the European Commission and the Economic Policy Committee. .
Pensiju finansēšanai nepieciešamie publiskie izdevumi līdz 2060. gadam varētu pieaugt par 2,4 % no NKP.
Public spending on pensions could grow by 2.4 % of GDP by that date.
Rodas jautājums, kā, ņemot vērā šos pamatnosacījumus, nodrošināt visiem pensionētajiem iedzīvotājiem pienācīgus ienākumus.
We clearly need to ask how we can ensure, in such a situation, that everyone has an adequate income in retirement.
Referents brīdina, ka galvenokārt pūliņi jākoncentrē uz valstu un pašvaldību budžetu konsolidēšanu un valsts parāda samazināšanu.
The rapporteur emphasises that consolidation of public budgets and effective debt reduction must be central to any effort in this regard.
Politikas joma „Aprūpe”
Care provision
Tajos Eiropas Savienības reģionos, kuros dzīvo daudz vecu cilvēku, kuros ir zems iedzīvotāju blīvums vai kuri atrodas stipri nomaļus, demogrāfiskās pārmaiņas norisināsies saasināti un iestāsies ātrāk nekā pārējos reģionos.
EU regions with an older or a sparse population, and peripheral regions, will be more sharply hit by demographic change and will be the first to experience developments that will ultimately affect the other regions too.
Jau Austrumvācijā vien pastāv risks līdz 2050. gadam zaudēt pusi no ekonomiski aktīvo iedzīvotāju kopskaita.
In eastern Germany alone there is a danger that half the workforce will be lost by 2050.
Vajadzētu īpaši veicināt zinātniskus pētījumus par šīs parādības iemesliem un sekām un uz to pamata izstrādāt politikas koncepcijas nepieciešamajai sociālās un medicīniskās aprūpes struktūru pārveidei.
Particular support must be given to academic research into the causes and effects of the phenomenon, so that there is a basis from which to develop policies for the necessary structural transformation in social and healthcare provision.
Pakāpeniski palielinoties paredzamajam mūža ilgumam, Eiropas Savienībā pieaug 80 gadu vecumu pārsniegušo iedzīvotāju skaits.
With life expectancy steadily rising, the number of people in the EU aged over 80 is increasing.
Saskaņā ar prognozēm laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam iedzīvotāju skaits šajā vecuma grupā palielināsies par 57 %
The projected rate of increase over the period 2010-2030 is 57 %
COM(2005)94 — Zaļā grāmata „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām”. .
COM(2005) 94, Commission green paper on ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’. .
Pieaugs vientuļi dzīvojošu cilvēku skaits.
The proportion of these people who live alone will also rise.
Ģimenes nespēj vienas pašas tikt galā ar veco ģimenes locekļu aprūpi.
Families cannot cope unaided with the care of very elderly relatives.
Dalībvalstīm būtu jāievieš regulāras un pārredzamas kontroles sistēmas, lai aizsargātu aprūpējamo cilvēku cieņu un ieviestu visā Eiropas Savienībā piemērojamu rīcības kodeksu, kurā būtu paredzēti minimālie priekšraksti un veicamie uzdevumi attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi, un šis kodekss būtu jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei.
The Member States should introduce systems of regular and transparent supervision to protect the dignity of people who need care and should draw up an EU-wide code of conduct for providers of long-term care, with minimum conditions and standards of service, which would be approved by Parliament and the Council.
Atzinumu sagatavoja (*): Ashley Fox
Rapporteur(*): Ashley Fox
4. aicina Komisiju nepārtraukti veikt ar paaudžu jautājumu saistītu datu uzskaiti, tostarp aprēķinus par parāda nastu nākotnē un dalībvalstu budžetu nepietiekamu ilgtspējību, un iegūtos rezultātus publicēt tā, lai tiem ir viegli piekļūt un lai tie ir viegli saprotami;
Calls on the Commission to provide continuous intergenerational accounting including estimates on future debt burdens and sustainability gaps in public finances of the Member States and to make the results publicly available in a way that is easily accessible and understandable;
6. ierosina, lai dalībvalstis veic vispārējās produktivitātes celšanas pasākumus, it īpaši labklājības pakalpojumu sniegšanā, tostarp veselības aprūpē un veco cilvēku aprūpē;
Recommends that the Member States put forward measures to increase general productivity and especially productivity in the provision of welfare services, including health services and care for the elderly;
9. pauž bažas par daudzu dalībvalstu neizdošanos reformēt pensiju sistēmu; aicina Komisiju sniegt situācijas analīzi par visām dalībvalstīm, pievēršoties ilgtermiņa riskiem katrā no tām;
Is concerned over the failure of many Member States to reform their pension systems; calls on the Commission to present an analysis of the situation in all Member States, highlighting the long term risks for each Member State;
– ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,
– having regard to the 1979 UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
– ņemot vērā 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti
– having regard to its resolution of 3 February 2009
OV C 67E, 12.03.2010., 31. lpp. ,
OJ C 67E, 12.03.2010, p.31 on non-discrimination based on sex and intergenerational solidarity,
A. tā kā ir jāņem vērā paaudžu attiecību dzimumspecifiskais aspekts;
A. whereas the gender-specific dimension of intergenerational relations needs to be taken into consideration,
B. tā kā saskaņā ar stratēģijā „Eiropa 2020” nodarbinātības jomā noteiktajiem tālejošajiem mērķiem sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmenis vecumā no 20–64 gadiem ir jāpalielina līdz 75 % laikā līdz 2020. gadam, vienlaikus risinot demogrāfiskas problēmas;
B. whereas, under the ambitious employment-rate targets in the EU 2020 Strategy, the employment rate for women and men aged 20-64 should be increased to 75 % by 2020, while simultaneously facing a demographic challenge,
C. tā kā demogrāfisko pārmaiņu laikā vecāku loma ir īpaši svarīga, jo viņi ir vajadzīgi gan darba ņēmēju, gan mātes un tēva statusā, un tā kā šādu divkāršu nastu nedrīkst uzkraut vienīgi sievietēm;
C. whereas in times of demographic change the role of parents is especially significant, as they are needed both as employees and as (co-)mothers and fathers, whereas the risk of this double burden falling solely on women’s shoulders should be prevented,
D. tā kā demogrāfiskās pārmaiņas ir spēcīgi ietekmējušas personisko un darba dzīvi īpaši sieviešu vidū, bet pakalpojumu nepietiekamība, nesamērīgi labklājības maksājumi, lēna un sarežģīta integrācija darba tirgū, ilgstoši nestabila vai pagaidu darba posmi un atbalsta trūkums jauniem pāriem ir iemesli, kuru dēļ jauni cilvēki atliek ģimenes veidošanu un bērnu radīšanu;
D. whereas demographic change has impacted strongly on personal and working life, especially in the case of women, while insufficient services, inadequate welfare payments, the slow and difficult nature of integration into the labour market proper, long periods spent in insecure or temporary employment, and lack of support for young couples are among the reasons for young people postponing forming a family and having children,
E. tā kā sievietes dzīvo ilgāk nekā vīrieši un proporcionāli arvien vairāk vecāka gadagājuma cilvēku ir sievietes;
E. whereas women live longer than men and make up a growing proportion of the elderly population,
F. tā kā tajās dalībvalstīs un reģionos, kuros pastāv efektīvas, elastīgas un integrētas labklājības sistēmas, dzimstības līmenis ir augstāks, lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis ir augsts;
F. whereas in Member States and regions where there are effective, flexible and integrated welfare systems, birth rates are higher in spite of the high level of female employment,
3. uzsver, ka ir jāvēršas pret atalgojuma atšķirībām starp dzimumiem, kas pašlaik sasniedz 17 % 27 valstu ES, jo sekas ir zemāki ienākumi pēc pirmā bērna piedzimšanas un vēlāk — zemākas pensijas un augstāks nabadzības līmenis vecāku sieviešu vidū;
Stresses that the gender pay gap between men and women – currently 17 % in the EU 27 – must be addressed, as it has consequences in the form of lower income from the birth of the first child and, ultimately, lower pensions and a higher rate of poverty among older women;
7. norāda, ka vecākas sievietes darba tirgū bieži cieš no tiešas vai netiešas diskriminācijas un no vairāku veidu diskriminācijas un šī situācija ir pienācīgi jārisina;
Acknowledges that older women on the labour market often suffer direct or indirect discrimination and multiple discrimination, a situation which needs to be properly addressed;
14. uzskata, ka pakalpojumus mājās vecākiem cilvēkiem varētu atbalstīt un organizēt, veicinot autonomus un kooperatīvus darbības veidus, kuru pamatā būtu līgumi ar vietējām pārvaldes iestādēm un īpaši ieviesti taloni ģimenēm;
Considers that home services for the elderly could be promoted and organised by encouraging autonomous and cooperative forms of activity, on the basis of agreements with local authorities and the introduction of dedicated vouchers for families;
NODARBINĀTĪBAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS VĒSTULE..............9
ANNEX: LETTER OF THE COMMITTEE OF EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS....9
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0446 – C7‑0210/2010 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0446 – C7‑0210/2010 ),
(2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,
(IIA of 17 May 2006), and in particular Point 28 thereof,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu,
– having regard to the letter of the Committee on Employment and Social Affairs,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7‑0269/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0269/2010 ),
A. tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;
A. whereas the European Union has set up the appropriate legislative and budgetary instruments to provide additional support to workers who are suffering from the consequences of major structural changes in world trade patterns and to assist their reintegration into the labour market,
C. tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;
C. whereas the Union’s financial assistance to workers made redundant should be dynamic and made available as quickly and efficiently as possible, in accordance with the Joint Declaration of the European Parliament, the Council and the Commission adopted during the conciliation meeting on 17 July 2008, and having due regard for the IIA of 17 May 2006 in respect of the adoption of decisions to mobilise the EGF,
D. tā kā Nīderlande ir lūgusi palīdzību saistībā ar 512 darbinieku atlaišanu uzņēmumā NXL Semiconductors Netherlands BV , kas darbojas elektronikas nozarē NUTS II reģionos Helderlandē un Eindhovenā;
D. whereas the Netherlands has requested assistance in respect of cases concerning 512 redundancies in NXL Semiconductors Netherlands operating in the electronic sector in the NUTS II regions of Gelderland and Eindhoven,
4. atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā;
Notes that the information provided on the coordinated package of personalised services to be funded from the EGF includes detailed information on the complementarity with actions funded by the Structural Funds; reiterates its call to present a comparative evaluation of these data in its annual reports as well;
8. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli;
Welcomes the new format of the Commission’s proposal, which presents in its explanatory memorandum clear and detailed information on the application, analyses the eligibility criteria and explains the reasons which led to its approval, which is in line with Parliament’s requests;
(20XX. gada XX.
of xxx
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
(1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.
(1) The European Globalisation Adjustment Fund (EGF) was established to provide additional support for workers made redundant as a result of major structural changes in world trade patterns due to globalisation and to assist them with their reintegration into the labour market.
(4) Nīderlande 2010. gada 26. martā iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu uzņēmumā NXP Semiconductors Netherlands BV un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 3. jūnijam.
(4) The Netherlands submitted an application to mobilise the EGF, in respect of redundancies in the enterprise NXP Semiconductors Netherlands BV on 26 March 2010 and supplemented it by additional information up to 3 June 2010.
(5) Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu,
(5) The EGF should, therefore, be mobilised in order to provide a financial contribution for the application submitted by the Netherlands.
Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai piešķirtu EUR 1 809 434 saistību un maksājumu apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2010, the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) shall be mobilised to provide the sum of EUR 1 809 434 in commitment and payment appropriations.
Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar sekas, ko radījušas nozīmīgas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā.
The European Globalisation Adjustment Fund has been created in order to provide additional assistance to workers suffering from the consequences of major structural changes in world trade patterns.
Komisija 2010. gada 31. augustā apstiprināja jaunu priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu, piešķirot tos Nīderlandei, lai atbalstītu to darba ņēmēju iesaistīšanos darba tirgū, kuri tika atlaisti no darba pasaules finanšu un ekonomikas krīzes dēļ.
On 31 August 2010 the Commission has adopted a new proposal for a decision on the mobilisation of the EGF in favour of the Netherlands in order to support the reintegration in the labour market of workers made redundant due to the global financial and economic crisis.
Šis ir trīspadsmitais pieteikums, kas izskatāms saistībā ar 2010. gada budžetu, un tas attiecas uz EGF līdzekļu piešķiršanu Nīderlandei par kopējo summu EUR 1 809 434.
This is the thirteenth application to be examined under the budget 2010 and refers to the mobilisation of a global amount of EUR 1.809.434 from the EGF for the Netherlands.
Tas attiecas uz 512 darbinieku atlaišanu uzņēmumā NXP Semiconductors Netherlands BV , kas darbojas elektronikas nozarē NUTS II reģionos Helderlandē un Eindhovenā, un aptver četru mēnešu pārskata periodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 31. janvārim.
It concerns 512 redundancies in NXP Semiconductors Netherlands BV operating in the electronic sector in the NUTS II regions of Gelderland and Eindhoven, during the four-month reference period from 1 October 2009 to 31 January 2010.
Šo pieteikumu — lieta EGF/2010/011 NL/ NXP Semiconductors no Nīderlandes— Komisijai iesniedza 2010. gada 26. martā un vēl līdz 2010. gada 3. jūnijam sniedza papildu informāciju.
The application, case EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors from the Netherlands, was submitted to the Commission on 26 March 2010 and supplemented by additional information up to 3 June 2010.
Pieteikuma pamatā bija intervences kritērijs, kas noteikts EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā un paredz četru mēnešu laikā vismaz 500 atlaišanas gadījumu uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmējus, kuri atlaisti tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražotnēs, un to iesniedza paredzētajā 10 nedēļu periodā (EGF regulas 5. pants).
The application was based on the intervention criterion of Art. 2 (a) of the EGF Regulation - which requires at least 500 redundancies over a four-month period in an enterprise, including its suppliers and downstream producers - and was submitted within the deadline of 10 weeks (Art. 5 of the Regulation).
Komisija izskatīja pieteikumu, izvērtējot saistību starp darbinieku skaita samazināšanu un lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos vai finanšu krīzi, attiecīgās darba ņēmēju atlaišanas neparedzamību, konkrēto atlaisto darbinieku skaitu un atbilstību 2. panta a) apakšpunkta kritērijiem, paskaidrojumus par minēto darba ņēmēju atlaišanas neparedzamību, apzinot uzņēmumus, kuri atlaiž darbiniekus, un pašus darbiniekus, kam paredzēta palīdzība, kā arī attiecīgo teritoriju, tās varas iestādes un ieinteresētās personas, darba vietu samazināšanas ietekmi uz nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts mērogā, saskaņotu finansējamo individualizēto pakalpojumu kopumu, tostarp tā savienojamību ar pasākumiem, kurus finansē no struktūrfondiem, termiņus, kādos sāka vai plānoja sākt individualizēto pakalpojumu sniegšanu atlaistajiem darba ņēmējiem, procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem, pārvaldības un kontroles sistēmas.
Commission's assessment was based on the evaluation of the link between the redundancies and major structural changes in world trade patterns or the financial crisis, the unforeseen nature of the concerned redundancies, demonstration of number of redundancies and compliance with the criteria of Article 2 (a), explanation of the unforeseen nature of those redundancies, identification of dismissing enterprises and workers targeted for assistance, the territory concerned and its authorities and stakeholders, the impact for the redundancies as regards the local, regional or national employment, co-ordinated package of personalised services to be funded, including its compatibility with actions funded by the Structural Funds, dates on which the personalised services to affected workers were started or planned to start, procedures for consulting the social partners, management and control systems.
Lai izmantotu EGF līdzekļus, Komisija ir iesniegusi budžeta lēmējinstitūcijai līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu (DEC 26/2010) par kopējo summu EUR 1 809 434 no EGF rezerves (40 02 43) saistību apropriācijās un no budžeta pozīcijas „Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma — Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma” (01 04 04) maksājumu apropriācijās uz EGF budžeta pozīciju (04 05 01).
In order to mobilise the Fund, the Commission has submitted to the Budget Authority a transfer request (DEC 26/2010) for a global amount of EUR 1.809.434 from the EGF reserve (40 02 43) in commitments and from the budget line " Competitiveness and Innovation Framework Programme - Entrepreneurship and Innovation Programme" (01 04 04) in payments to the EGF budget lines (04 05 01).