natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. tā kā ir jānovērtē risks un jārīkojas, lai novērstu iespēju, ka nepietiekamu globālo pūliņu gadījumā vietēja mēroga rīcība veicina tirgus daļas pārvirzīšanos uz mazāk efektīvām iekārtām citur, tādējādi radot palielinātu emisiju daudzumu pasaulē, t. i., oglekļa emisiju pārvirzi;
H. whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
I. tā kā N. Stern ziņojumā lēsts, ka izmaksas attiecībā uz bezdarbību klimata aizsardzības jomā būs līdzvērtīgas vismaz 5 % pasaules IKP zaudējuma gadā;
I. whereas the Stern report estimates that the costs of non-action in climate protection will be equivalent to losing at least 5 % of global GDP per annum;
J. tā kā biomasas kā enerģijas avota ražošana un patēriņš pēc definīcijas nav oglekļa neitrāls process;
J. whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
K. tā kā sociālie aspekti jāņem vērā, izmantojot „sociālā ietekmes novērtējuma” instrumentu,
K. whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
3. aicina Komisiju nākamajos divos gados ierosināt pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu 2030. gada mērķus, īpaši ņemot vērā dalībvalstu iespējas un potenciālu, kā arī starptautisko progresu klimata aizsardzības jomā;
Invites the Commission to bring forward within the next two years the measures necessary to achieve the 2030 objectives, taking into account particular national capacities and potentials, as well as international progress on climate action;
8. aicina Komisiju iesniegt izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz ierosinātās pieejas īstenošanu dalībvalstu līmenī, ņemot vērā valstu situācijas atšķirības atkarībā no tehnoloģiskās attīstības līmeņa, nepieciešamajiem ieguldījumiem (un to sociālās pieņemamības) un plašāka iespējamo globālo nosacījumu klāsta;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
Starptautiskā dimensija
The i nternational dimension
13. uzsver, ka Ķīna ir pasaules līdere uzstādīto vēja parku jaudas ziņā, ka Ķīnas un Indijas uzņēmumi ir vējturbīnu lielāko ražotāju desmitniekā un ka Ķīna un Taivāna patlaban ražo pasaulē lielāko daļu no saules fotoelementu paneļiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā veicinātu šo tehnoloģiju un jaunu, kā arī novatorisku tehnoloģiju vides ziņā efektīvu izstrādi un ražošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu tālejošos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world’s photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
20. atzīst, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) ir galvenais, lai gan ne vienīgais rūpniecības emisiju mazināšanas un ieguldījumu veicināšanas instruments, kas veicina investīcijas tādās tehnoloģijās, kurām ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis; atzīmē, ka ETS ir jāturpina pilnveidot; aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt ES ETS ar tehnoloģijās un jauninājumos pamatotu pieeju, lai nodrošinātu nepieciešamo ievērojamo samazinājumu;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
24. aicina Komisiju pieņemt pasākumus, lai labotu ETS nepilnības un nodrošinātu tās darbību atbilstīgi sākotnējai iecerei, un līdz 2012. gada beigām veikt šādus pasākumus:
Calls on the Commission to adopt measures to correct the failings of the ETS and to allow it to function as originally envisaged, in particular by taking the following steps before the end of 2012:
a) pirms trešā posma sākuma pārskatīt ETS apjomu, nelaižot apgrozībā nozīmīgu daudzumu kvotu, lai atjaunotu to nepietiekamību, tādējādi nodrošinot, ka tiks sasniegts šīs sistēmas sākotnējais mērķis — stimulēt ieguldījumus tehnoloģijās ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni un energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos, un pēc tam ierosināt tiesību akta priekšlikumu, lai šīs kvotas varētu likvidēt;
(a) recalibrating the ETS before the commencement of the third phase, by setting aside a significant amount of allowances so as to restore scarcity, thus allowing the original objective of providing incentives for investments in low-carbon technologies and energy efficiency measures to be met, and thereafter proposing a legislative act to enable such allowances to be eliminated;
b) vistuvākajā tam piemērotā laikā ierosināt tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu prasību par ikgadējo pakāpenisko samazināšanu 1,74 % apmērā, nodrošinot tādu līmeni, kas būtu pietiekams, lai sasniegtu 2050. gadam noteikto CO 2 samazinājumu;
(b) proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO 2 reduction target;
c) ietvert transporta nozari emisiju tirdzniecības sistēmā, lai veicinātu jauninājumus un energoefektivitāti šajā nozarē, efektīvāk internalizētu izmaksas un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz dažādiem transporta veidiem;
(c) including transport in emissions trading, so as to step up innovation and energy efficiency in that sector, internalise costs more effectively, and create a level playing field between the various transport modes;
d) vistuvākajā tam piemērotā laikā noteikt rezerves cenu kvotu izsolēs, kas būtu zemāka par to oglekļa dioksīda emisiju cenu, kas bija paredzēta, apstiprinot spēkā esošos tiesību aktus, lai izvairītos no oglekļa emisiju pārvirzes, taču pietiekamu, lai nodrošinātu to uzņēmumu uzticēšanos, kas veic ilgtermiņa ieguldījumus;
(d) establishing, from the earliest possible date, a reserve price for auctions of allowances, with that price being set at a level which is below the carbon price envisaged when the current legislation was approved so as to avoid carbon leakage, but is sufficient to provide reassurance for firms making long-term investments;
e) veicināt pieprasījumu ETS jomā, ierosinot to paplašināt, lai ietvertu emisijas no fosilā kurināmā, kas pārdots siltumapgādes un transporta nozarēs, kuras nav tieši pakļautas starptautiskajai konkurencei, kā arī jūras transporta nozarē;
(e) stimulating demand within the ETS by proposing extensions to include emissions from fossil fuels sold from the heat and transport sectors that are not directly exposed to international competition, as also from the maritime shipping sector;
f) veikt pasākumus, lai veicinātu ETS reģistra attiecīgās informācijas efektivitāti un tā pārredzamību, nodrošinot efektīvāku uzraudzību un novērtēšanu;
(f) taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
g) turpināt uzlabot kompensācijas mehānismu izmantošanu, piemēram, ierobežojot tādas kompensācijas pieejamību, kas subsidē Eiropas rūpniecības konkurentus, kā tas notiek fluorogļūdeņražu jomā;
(g) further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe’s industrial competitors, as in the area of HFCs;
h) taču nodrošināt, ka ne ar vienu no šiem pasākumiem netiek samazināts to izsniegto bezmaksas kvotu skaits oglekļa emisiju pārvirzes riskam pakļautajās nozarēs, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu attiecīgo kritēriju sasniegšanu;
(h) ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances allowed for free for the carbon leakage industry in order to meet the benchmark;
28. atzīst — lai sasniegtu zemas oglekļa emisijas ekonomikas ceļveža mērķus, ir jāpielāgo ne tikai ETS, bet arī lēmums par pasākumu apvienošanu (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, not only the ETS but also the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
29. aicina Komisiju publicēt detalizētu informāciju par ES patieso ieguldījumu pasaules CO2 emisiju mazināšanā kopš 1990. gada, ņemot vērā to, ka šobrīd ES patērē citās vietās ražotus produktus;
Calls on the Commission to publish details of the EU’s real contribution to reducing global CO 2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
31. ir vienisprātis ar Komisiju, ka pielāgošanas pasākumi uz robežām vai importa iekļaušana ETS ir jāapvieno ar visu kvotu izsoli attiecīgajās nozarēs; aicina Komisiju izvērtēt, kurās nozarēs bezmaksas kvotu piešķiršana nenovērš oglekļa emisiju pārvirzi; ierosina, lai Komisija iesniegtu priekšlikumus par pielāgošanas pasākumiem uz robežām, saskaņā ar kuriem produktu importētājiem šajās nozarēs būtu jāpērk kvotas, kas līdzvērtīgas tām kvotām, kuras būtu vajadzīgas, lai šo produktu ražotu ES;
Concurs with the Commission’s view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage; recommends that the Commission put forward proposals for border adjustment measures requiring importers of products in these sectors to purchase allowances equivalent to those which would have been required if the product had been manufactured in the EU;
39. uzskata, ka energoefektivitāte ir visefektīvākais instruments rūpnieciski tehnoloģisko inovāciju uzlabošanai un vispārējā emisiju samazinājuma veicināšanai ekonomiski efektīvā veidā, vienlaikus veicinot darba vietu skaita pieaugumu; tāpēc aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt energoefektivitāti, ieviešot stabilas ilgtermiņa veicināšanas pasākumu sistēmas to tehnoloģiju veicināšanai, kas ir visefektīvākās izmaksu un ieguvuma ziņā; uzskata — lai sasniegtu 2020. gada energoefektivitātes mērķi, jānodrošina atbilstošs Eiropas efektivitātes standartu saskaņošanas līmenis;
Considers that energy efficiency is the most effective instrument for upgrading industrial technological innovation and contributing to overall emissions reduction in an economically efficient way while stimulating job growth; calls on the Commission, therefore, to support efforts made by Member States to promote energy efficiency by putting in place stable long-term incentives schemes to promote technologies which are most effective from a cost-benefit perspective; believes that in order to achieve the 2020 energy efficiency objective an adequate degree of harmonisation of European efficiency standards should be guaranteed;
42. aicina Komisiju ieviest ilgtermiņa mērķi enerģijas patēriņa samazināšanai ES ēku fondā līdz 2050. gadam;
Calls on the Commission to introduce a long-term target for the reduction of energy consumption of the EU building stock by 2050;
46. uzsver jaunu tehnoloģiju nozīmi atjaunojamo energoresursu izstrādē un bioenerģijas ražošanā un uzsver, ka ES ir jāizmanto ikviens pieejamais jauninājums, kas ļautu tai sasniegt savus mērķus attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu;
Emphasises the importance of new technologies in the development of renewable energies and the production of bioenergy, and stresses that the EU needs to harness every available innovation in order to achieve its objectives for the reduction of CO 2 emissions;
50. atgādina, ka elektrotīkli būs jāatjaunina un jāattīsta, it īpaši, lai pārvadītu atjaunojamo enerģiju, kas iegūta teritorijās ar lielu potenciālu, piemēram, jūras vēja enerģiju Ziemeļjūrā un saules enerģiju Dienvideiropā, kā arī lai integrētu decentralizēto atjaunojamās enerģijas ražošanu;
Recalls that electricity grids will have to be upgraded and developed, in particular to transport renewable energy produced in areas with major potential, such as offshore wind energy in the North Sea and solar energy in southern Europe, and to accommodate the decentralised production of renewable energy;
Oglekļa uztveršana un uzglabāšana
Carbon capture and storage
Valstu un konkrētu nozaru ceļveži
National and s ector -s pecific r oadmaps
64. aicina Komisiju izvērtēt šādu plānu atbilstību Kankūnas mērķim nodrošināt to, ka temperatūras pieaugums pasaulē nepārsniegtu 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta;
Calls on the Commission to evaluate the adequacy of such plans with regard to contributing to the Cancún objective of holding the increase in global average temperatures below 2 deg C above pre-industrial levels;
69. aicina Komisiju reizi 3–5 gados atjaunināt ceļvedi un prognozes 2050. gadam un aicina tās ceļvežu atjauninātajās versijās iekļaut nozaru, reģionu un dalībvalstu ceļvežus, nodrošinot, ka šim mērķim izmantotie modeļi un metodes ir pilnīgi pārredzami;
Calls on the Commission to update the 2050 roadmap and forecasting every 3-5 years, and to integrate the sectoral, regional and Member State roadmaps into the updated version of its own roadmaps, the models and methodologies used for that purpose being fully transparent;
71. atgādina, ka pasaules primārās enerģijas pieprasījums līdz 2035. gadam pieaugs par vairāk nekā 30 %, līdz ar to palielinot pasaules mēroga konkurenci energoresursu jomā;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
73. aicina Komisiju būt īpaši piesardzīgai attiecībā uz jebkuru saražotās enerģijas noplūdi ārpus ES ETS, pievēršot uzmanību dalībvalstīm, kurām ir starpsavienojumi ar ārpuskopienas valstīm;
Calls on the Commission to be particularly vigilant as regards any leakage of energy production outside the EU ETS, paying attention to Member States with interconnections to countries outside the EU;
78. uzskata, ka šo mērķu sasniegšana līdz 2050. gadam, neskarot dalībvalstu enerģētikas struktūras, varētu samazināt patēriņu, palielināt energoapgādes drošību un uzticamību, kā arī ierobežot enerģijas cenu svārstības, tādējādi nodrošinot taisnīgas un konkurētspējīgas enerģijas cenas patērētājiem un uzņēmumiem, lielāku ES konkurētspēju un lielāku nodarbinātības pieaugumu;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States’ own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU’s competitiveness and employment growth;
95. aicina Komisiju ierosināt īpašus pasākumus, kas samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, palielinātu lauksaimniecības zemju izmantošanas efektivitāti un samazinātu tāda mēslojuma izmantošanu, kurš iegūts no fosilā kurināmā, jo īpaši ņemot vērā to, ka lauksaimniecības galvenais uzdevums ir pārtikas (nevis degvielas) ražošana; turklāt uzskata, ka mazākiem lauksaimniecības uzņēmumiem varētu būt nepieciešama apmācība un tehniskā palīdzība šajā jomā; aicina Komisiju arī izvērst pētījumus par dažādu lauksaimniecības veidu darbību un efektīvu agrovides praksi, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos klimatiskos apstākļus;
Calls on the Commission to propose specific measures to reduce greenhouse gas emissions and promote efficiency gains from the use of agricultural land and reduce the use of fossil fuel based fertilisers, taking particular account of the role of agriculture as producer of food (rather than fuel); is also of the view that smaller-scale farmers may require training and technical assistance in this area; also calls on the Commission to step up research on the functioning of different kinds of agriculture and effective agri-environmental practices, with due respect for prevailing climatic conditions;
102. uzsver, ka ilgtspējīga mežu izmantošana veicina CO 2 emisiju samazināšanu un ka tādēļ saskaņā ar otro lauksaimniecības politikas pīlāru ir jāveic pasākumi, kas nodrošinātu iespēju apsaimniekot mežus arī grūti pieejamās vietās;
Stresses that sustainable use of forests contributes to reducing CO 2 emissions, and that it is therefore necessary to take measures under the second agricultural policy pillar to enable forests to be managed even in difficult locations;
116. aicina Komisiju no 2013. gada apkopot informāciju par ETS kvotu izsolē gūto līdzekļu izmantošanu un katru gadu publicēt ziņojumu, izvērtējot, cik lielā mērā katra dalībvalsts izmanto šādus līdzekļus, lai veicinātu tehnoloģiju ar zemu oglekļa emisiju līmeni un citu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinošu paņēmienu izstrādi;
Calls on the Commission, from 2013, to collate information relating to the use of funds derived from the auction of ETS allowances, and to publish an annual report comparing the extent to which each Member State makes use of such funds to promote the development of low-carbon technologies and other means of curbing greenhouse gas emissions;
120. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, ka straujāk tiek īstenota G20 valstu vienošanās par fosilā kurināmā subsīdiju atcelšanu; uzsver, ka šīs vienošanās īstenošana ir jākoordinē starptautiski, lai panāktu vēlamo rezultātu;
Calls on the Commission and the Member States to push for a more rapid implementation of the G-20 agreement on removing fossil fuel subsidies; stresses that, in order to achieve the desired impact, implementation has to be internationally coordinated;
Papildu pasākumi
Additional measures
123. atgādina, ka būvniecība būtiski ietekmē vidi, patērējot lielu daudzumu neatjaunojamu dabas resursu un enerģijas un radot ievērojamas oglekļa dioksīda emisijas; atgādina, ka, izmantojot atjaunojamus būvmateriālus, samazinās dabas resursu patēriņš un videi radītais kaitējums; tādēļ mudina Komisiju vairāk ņemt vērā būvmateriālu zemo emisiju līmeni un energoefektivitāti visā to dzīves ciklā un veicināt ekoloģiski ilgtspējīgu, atjaunojamu un zema emisiju līmeņa materiālu, piemēram, koksnes, izmantošanu būvniecībā; atgādina, ka koks augšanas procesā piesaista oglekli, tādēļ koksne ir oglekļa emisiju ziņā neitrāls materiāls;
Recalls that construction has a big ecological footprint, as it consumes large quantities of non-renewable natural resources and energy and is responsible for substantial carbon dioxide emissions; recalls that the use of renewable building materials reduces the consumption of natural resources and environmental damage; urges the Commission, therefore, to take better account of the low-emission character and energy efficiency of building materials over the whole of their life cycle, and to promote the use of ecologically sustainable, renewable and low-emission materials such as wood in construction; recalls that wood binds carbon as it grows, so that it is a carbon-neutral material;
Lai nodrošinātu Eiropas rūpniecības nākotni, būtiski jāpalielina investīciju apjoms.
Levels of investment must be very significantly increased if Europe is to secure its industrial future.
Jo īpaši elektroenerģijas ražošanas nozarei, kam jāpieņem lēmumi par elektrostacijām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai 30–40 gadus, iespējami drīz vajadzīga skaidra un noteikta informācija.
The power sector in particular, which must make decisions about generating plant intended still to be in operation in 30-40 years time, need the greatest possible clarity and certainty.
To varēs nodrošināt, apstiprinot Eiropas Komisijas „ Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā ”, kas būs pamats politikas izveidei.
Endorsement of the European Commission’s Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050 as the basis for policy-making will help to provide this.
Tādējādi tiks radīts pamats jauniem tiesību aktiem un citiem pasākumiem, kas mainīs investīciju būtību.
It will create the framework for new legislative acts and other measures that will shape the nature of investment.
Lai īstenotu šajā ceļvedī noteiktās prasības, ir būtiski panākt, lai Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) investoriem sniegtu sākotnēji paredzēto vēstījumu.
Fundamental to meeting its requirements will be to ensure that the Emissions Trading System (ETS) provides the signals to investors originally intended.
Bija paredzēts, ka ETS cenu noteikšanas mehānisms mudinās rūpniecības uzņēmumus investēt pasākumos, kas nodrošinātu CO 2 emisiju samazināšanu ar vismazākajām iespējamām izmaksām.
The ETS pricing mechanism was expected to give industry the stimulus needed to promote investments that can secure a reduction in CO 2 emissions at least possible cost.
Taču šobrīd pieejamais kvotu pārpalikums ir samazinājis to cenu līdz tādam līmenim, ka gandrīz vai pat nemaz nav vajadzīgs pārvirzīt investīcijas.
But a surplus of allowances now exists that has reduced their price to the extent that it does little or nothing to shape investment.
Kamēr šis mehānisms netiks labots, nav iespējams atgūt šā tiesību akta pieņemšanas brīdī paredzēto kvotu cenu līmeni.
Unless action is taken to correct the mechanism there is no likelihood of prices recovering to the levels envisaged when the legislation was approved.
ETS ir „jāierobežo”.
We need to ‘fix’ the ETS.
Lai cīnītos pret globālo sasilšanu, visā pasaulē jāsamazina CO 2 emisiju apjoms.
To combat global warming CO 2 emissions must be reduced on a worldwide basis.
Jaunākie rādītāji nav optimistiski — 2010. gadā emisiju apjoms palielinājies par 6 procentiem.
The latest indicators are not encouraging; emissions increased by 6 per cent during 2010.
CO 2 paātrinātā tempā uzkrājas atmosfērā.
CO 2 is accumulating in the atmosphere at an accelerating rate.
Zinātnieki, kas apšaubīja globālās sasilšanas esamību, nesen veiktā novērtējumā secināja, ka temperatūra patiešām palielinās gandrīz ar tādu ātrumu, kādu aprēķinājusi ANO Klimata pārmaiņu starpvaldību padome.
A recent assessment by scientists who had voiced doubts about the evidence of global warming concluded that temperatures were indeed rising at a rate very close to that estimated by the UN’s Intergovernmental Panel on Climate Change.
ES dalībvalstis bija vienas no pirmajām valstīm pasaulē, kuras attīstīja fosilo kurināmo ražošanu un ārkārtīgi palielināja to izmantošanas apjomus; tagad mums ir pienākums būt pirmajiem, kas samazina savas CO 2 emisijas.
EU Member States were amongst the first in the world to industrialise and greatly increase their use of fossil fuels; we have responsibilities now to exercise leadership by reducing our CO 2 emissions.
Daži pauž bažas par to, ka Ceļveža un emisiju samazināšanas virzības, kā arī tajā ierosināto starpposma mērķu pieņemšana negatīvi ietekmēs Eiropas konkurētspēju un mazinās tās vērtību.
Some fear that adoption of the Roadmap, together with the emissions reduction trajectory and milestones it proposes, will handicap European competitiveness - and for little value.
Šobrīd ES rada tikai 11 % no kopējā pasaules emisiju apjoma, un mūsu pasākumi vien neapturēs globālo sasilšanu.
The EU is responsible now only for 11% of global CO 2 emissions and our actions alone will not curb the warming process.