natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„vi) 6.8. apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: „Attiecīgās dalībvalstis iesniedz Komisijai izmēģinājumu un eksperimentu rezultātus ne vēlāk kā tā gada 30. septembrī, kurā tie veikti.”;
"(vi) in point 6.8 , the second paragraph shall be replaced by the following: "Member States concerned shall submit the results of the trials and experiments to the Commission no later than 30 September of the year in which these are carried out.";
Lai uzlabotu priekšlikuma skaidrību, ir nepieciešams precizēt, ka izmēģinājumu un eksperimentu rezultāti ir jāiesniedz Komisijai.
In the interests of clarity, it needs to be specified that the results of the trials and experiments are to be submitted to the Commission.
Vienīgais pants - 1. punkts - ba apakšpunkts (jauns)
Sole Article - point 1 - point b a (new)
1. pants - 2.a punkts (jauns)
Article 1 – paragraph 2 a (new)
(iia) regulā iekļauj šādu apakšpunktu:
(iia) the following subparagraph is inserted:
„ga) pievieno šādu punktu:
"(ga) The following point shall be added:
„(18.a) Linuma acu izmērs cūkzivs zvejai
'(18a) Boar fish mesh size
Cūkzivs (Capros aper) ir iekļauta Padomes 1998. gada Regulas (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai I pielikuma sugu sarakstā pie linuma acu izmēru diapazona no 32 mm līdz 54 mm.””
Boar fish (Capros aper) is added to the list of species under mesh size range 32 millimetres to 54 millimetres in Annex 1 of Council Regulation (EC) No 850/98 of 30 March 1998 for the conservation of fishery resources through technical measures for the protection of juveniles of marine organisms.'"
Iekļaujot cūkzivi Padomes Regulas 850/98 I pielikumā, tiek novērsta regulā pastāvošā neskaidrība par to, kādu linuma acu izmēru izmantot, zvejojot cūkzivi, turklāt, un kas ir pats svarīgākais, ir ņemts vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas ieteikums par to, kāds linuma acu izmērs jāizmanto, zvejojot cūkzivi.
The adding of boar fish to Annex 1 of Council Regulation 850/98 removes any ambiguity that exists in the regulation as regards the appropriate mesh size to be used for fishing boar fish and also and more importantly adopts the advice given by STECF on the appropriate boar fish mesh size to be used.
Tā kā 2008. gadā netika panākta vienošanās par regulas projektu, kura mērķis bija vienkāršot un padarīt skaidrāku Kopienas regulējumu zivsaimniecības resursu saglabāšanas jomā, tika pieņemta regula, ar kuru ieviesa pagaidu pasākumus, un to sākotnējais darbības termiņš bija iecerēts no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam.
In 2008, in the absence of agreement on a draft regulation to simplify and clarify the Community rules on the conservation of fisheries resources, a regulation was adopted establishing a package of transitional technical measures intended originally to apply from 1 January 2010 to 30 June 2011.
Šā likumdošanas priekšlikuma mērķis ir pagarināt šo pārejas režīmu par 18 mēnešiem, t. i., līdz 2013. gada 1. janvārim, lai pašlaik notiekošās kopējās zivsaimniecības politikas reformas kontekstā noteiktu jaunu tehnisko pasākumu kopumu, par kuriem priekšlikums Komisijai ir jāiesniedz 2011. gada laikā.
The purpose of the present proposal is to extend these transitional arrangements for a further 18 months, i.e. until 1 January 2013, so that a new package of technical measures can be drawn up – which will be the subject of a proposal submitted by the Commission in 2011 – as part of the ongoing reform of the Common Fisheries Policy.
Tāpēc Komisijai šis jaunais pašreizējās regulas pagarinājuma posms ir jāizmanto, lai, piedaloties ieinteresētajām personām, novērtētu, kā spēkā esošie pasākumi ietekmē kuģus, kas šos pasākumus piemēro un attiecīgās ekosistēmas.
The Commission must take advantage of this extension of the current regulation’s validity to carry out an evaluation – with stakeholder involvement – of the impact of the current measures on the vessels applying them and on the ecosystems concerned.
Komisijai būs jāņem vērā šā novērtējuma rezultāti, izstrādājot jauno, laikposmam pēc 2013. gada 1. janvāra paredzēto priekšlikumu, kas tiks pieņemts saskaņā ar koplēmuma procedūru, piemērojot Lisabonas līgumu.
It will have to take the results of the evaluation into account in drawing up a new proposal for a regulation which will apply from 1 January 2013 and which, with the entry into force of the Lisbon Treaty, will be adopted under the codecision procedure.
Pagājušajā sasaukumā Parlaments pieņēma rezolūciju A6-0206/2009 par priekšlikumu Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu Atlantijas okeānā un Ziemeļjūrā, izmantojot tehniskos pasākumus.
During its last term, Parliament adopted Resolution A6-0206/2009 on the proposal for a Council regulation concerning the conservation of fisheries resources through technical measures in the Atlantic Ocean and the North Sea.
Šajā rezolūcijā tika uzsvērts, cik svarīgi ir pareizi sadalīt kompetenci starp Padomi, Parlamentu un Komisiju.
That resolution highlighted the importance of sharing responsibilities properly between the Council, Parliament and the Commission.
Parlaments uzskatīja, ka pareizāk būtu noteikt īpašus standartus katram konkrētajam zvejas reģionam Kopienas ūdeņos.
The most suitable approach, in Parliament’s view, was to lay down specific rules for each of the various regions where fishing is carried out in EU waters.
Parlaments uzskata, ka jaunajā Komisijas priekšlikumā par tehniskajiem pasākumiem ir jāparedz, ka saskaņā ar koplēmuma procedūru šī regulējuma būtiskie elementi ir Padomes un Parlamenta kompetencē.
Parliament considers that the Commission’s future proposal on technical measures will need to establish that the essential aspects of the regulatory arrangements fall within the competence of the Council and Parliament, under the codecision procedure.
Deleģēto aktu piemērošana un komitoloģija ir jāattiecina tikai uz nebūtiskiem jautājumiem.
Only non-essential matters may be dealt with by way of delegated acts and comitology procedures.
par atbilstīgu, noturīgu un drošu Eiropas pensiju sistēmu veidošanu
on ‘Towards adequate, sustainable and safe European pension systems’
Atzinumu sagatavoja (*): George Sabin Cutas , Ekonomikas un monetārā komiteja
Rapporteur for the opinion (*): George Sabin Cutas, Committee on Economic and Monetary Affairs
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS ...........................................19
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............19
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS .............28
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 28
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS .................33
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...32
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................39
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................38
– ņemot vērā horizontālo sociālo klauzulu, kas ietverta Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā,
– having regard to the horizontal social clause in Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 7. jūlija Zaļo grāmatu „Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām” (
– having regard to the Commission Communication of 7 July 2010, ‘Green Paper, towards adequate, sustainable and safe European pension systems’ (
– ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskajām problēmām un paaudžu solidaritāti
– having regard to its resolution of 11 November 2010 on the demographic challenge and solidarity between generations
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0400 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0400 ,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ziņojumu par Komisijas 2010. gada 7. jūlija Zaļo grāmatu „Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām”
– having regard to the report of the European Economic and Social Committee on the Commission Communication of 7 July 2010, ‘Green Paper, towards adequate, sustainable and safe European pension systems’
EESK/SOC/386, 2011. gada 20. janvāris. ,
EESC/SOC/386, 20 January 2011. ,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm „Stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa” (
– having regard to the Commission proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines (
COM(2010)0193 ) un Parlamenta 2010. gada 8. septembra rezolūciju par to
COM(2010)0193 ) and to its resolution of 8 September 2010 thereon
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0309 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0309 . ,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2009)0371 . ,
– ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par atjaunināto sociālo programmu
– having regard to its resolution of 6 May 2009 on the renewed social agenda
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0370 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2009)0370 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni — to finansēšana un individualizācijas tendence
– having regard to its resolution of 20 November 2008 on the future of social security systems and pensions: their financing and the trend towards individualisation
– ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada sanāksmē Stokholmā pieņemto stratēģiju, kuras galvenais mērķis ir pensiju sistēmu reforma Eiropā,
– having regard to the 2001 Stockholm European Council strategy consisting of reforming pension systems in Europe,
– ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada sanāksmē Lākenē pieņemto lēmumu par kopīgiem mērķiem pensiju jomā, uzsverot atbilstīgu, noturīgu un pielāgojamu pensiju nepieciešamību,
– having regard to the 2001 Laeken European Council decision on common objectives for pensions, emphasising the need to make them adequate, sustainable and adaptable,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 23. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights and particularly Article 23 thereof,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7–0025/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0025/2011 ),
A. tā kā mūsdienās cilvēki ienāk darba tirgū vēlākā vecumā, jo bezdarbs visvairāk skar jauniešus, kuriem ir zems kvalifikācijas līmenis, cilvēki ilgāk izglītojas un daži saņem augstāku izglītību, turklāt cilvēki vidēji atstāj darba tirgu pirms likumā noteiktā pensijas vecuma sasniegšanas, viņu darba dzīve mijas ar neaktīviem periodiem un pieaug dzīves ilgums;
A. whereas people are nowadays entering the labour force at a later age due to unemployment rates that particularly affect poorly qualified young people, or due to longer and, for some, higher education, and on average people leave the labour market earlier than the legal pension age, their working lives are punctuated by periods away from work, and they live longer,
B. tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir ievērojami palielinājusi galvenās demogrāfiskās problēmas, ar ko saskaras ES;
B. whereas the financial and economic crisis has greatly added to the underlying demographic challenge facing the EU,
C. tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem samazinās to cilvēku skaits, kuri ienāk darba tirgū (darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaits ES sāks sarukt no 2012. gada), un palielinās pensionāru skaits (2008. gadā ES uz katriem četriem iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā bija viens iedzīvotājs 65 vai vairāk gadu vecumā, bet 2020. gadā šī attiecība būs pieci pret vienu un 2060. gadā — divi pret vienu); tā kā šī tendence atšķiras atkarībā no dalībvalstu demogrāfiskās situācijas;
C. whereas current data show that the number of people entering the labour market is declining (the EU population of working age will start to shrink from 2012) and the number of pensioners is rising (in 2008 there were four EU citizens of working age for every one aged 65 or over: by 2020 this figure will be five to one, and by 2060 two to one); whereas this trend varies depending on demographic differences between Member States,
D. tā kā atbilstīgu, noturīgu un drošu pensiju nodrošināšana ir nesaraujami saistīta ar augstāku nodarbinātības līmeni, lielāku produktivitāti un ekonomikas izaugsmi;
D. whereas the provision of adequate, sustainable and safe pensions is inextricably linked with higher levels of employment, greater productivity and economic growth,
E. tā kā Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldībā vajadzētu ņemt vērā holistisko pieeju, kas izklāstīta Zaļajā grāmatā;
E. whereas the economic governance of the European Union should take into account the holistic approach as presented in the Green Paper,
F. tā kā finanšu krīze ir izraisījusi bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības pieaugumu, palielinot budžeta deficītu daudzās dalībvalstīs un radot pensiju (kuras finansē ar nodokļiem vai citādi) finansēšanas problēmas, un tā kā šajā krīzē ir atklājusies atsevišķu pensiju fondu sistēmu nestabilitāte;
F. whereas the financial crisis has led to a growth in unemployment, poverty and social exclusion, rising budget deficits in many Member States and problems in the financing of pensions (whether tax or otherwise funded), and has demonstrated the fragility of certain pension fund systems,
G. tā kā stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktais mērķis sasniegt 75 % nodarbinātības līmeni varētu sekmēt pensiju sistēmu ilgtspējību;
G. whereas the goal of a 75% employment rate laid down in the EU 2020 Strategy should help secure the sustainability of pension systems,
H. tā kā pieaugošais pagaidu vai nestabilo darbavietu pārsvars samazina iemaksas pensiju sistēmās un apdraud minēto sistēmu stabilitāti un atbilstīgu pensiju esamību nākotnē;
H. whereas the increasing prevalence of interim or precarious jobs is reducing contributions to pension systems and damaging the stability of those systems and the adequacy of future pensions,
I. tā kā pensiju fondu izveidē ir jāņem vērā riska un krīzes mazināšanas iespējas;
I. whereas risk mitigation and shock absorption need to be taken into account in the design of pension funds,
J. tā kā cilvēki, kas savu laiku un prasmes velta bērnu audzināšanai vai rūpēm par veciem ļaudīm, ir pelnījuši sabiedrības atzinību un to varētu apliecināt, nodrošinot šo cilvēku individuālās tiesības, it īpaši attiecībā uz pensijām;
J. whereas people who devote their time and skills to bringing up children or caring for the elderly should receive social recognition and whereas this could be done by giving such persons individual rights, particularly regarding pensions,
K. tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES vērtība, mērķis un pamattiesības un ES iestādēm ir jānodrošina dzimumu līdztiesības ievērošana visās darbības jomās;
K. whereas equality between women and men is a value, an objective and a fundamental right in the Union and EU institutions have the duty to include gender equality in all their actions,
L. tā kā dažādos ar pensijām saistītos aspektos Eiropas Savienībā ir vērojama gan tieša, gan netieša sieviešu diskriminācija;
L. whereas women face direct and indirect discrimination in different pensions-related aspects in the European Union,
M. tā kā pensiju reformu ietekmi parasti prognozē, pamatojoties uz attiecīgā profesijā pilnu darba laiku nodarbināta vidējā pelnītāja vīrieša profilu, un aktuārās dzīves ilguma tabulas, kuru pamatā ir piederība attiecīgam dzimumam, negatīvi ietekmē sieviešu pensijas aprēķinus un tajās sievietēm ir noteikts zemāks ienākumu aizstāšanas līmenis;
M. whereas the projected impact of pension reforms is usually based on a male, full-time, full career and an average earner profile, and whereas actuarial gender-based life tables have a negative impact on women’s pension calculations and provide a lower replacement rate for women,
N. tā kā vecāka gadagājuma sievietes ir īpaši nedrošā situācijā tad, ja viņu tiesības uz pensiju ir atkarīgas no civilstāvokļa (laulātā vai apgādnieka zaudējuma pabalsts) un ja darba pārtraukuma periodu dēļ viņām pašām nav tiesību saņemt atbilstīgu pensiju,
N. whereas older women are in a particularly precarious position when their right to a pension income is derived from their marital status (spousal or survivor benefits) and when they do not have adequate pension rights of their own due to career breaks,
ES līmenis un dalībvalstis
EU level and Member States
2. uzsver, ka laikā, kad sociāli ekonomiskie apstākļi kopumā ir smagi un pat atšķiras katrā dalībvalstī un tiesību sistēmā, dalībvalstis saskaras ar milzīgām grūtībām nodrošināt, lai pensijas būtu atbilstīgas un noturīgas un atbilstu tam, ko gaida iedzīvotāji;
Stresses that Member States are all confronted with enormous challenges in ensuring that citizens’ expectations for adequate and sustainable pensions are met, in a time when social and economic circumstances in general are difficult and even differ by Member State and legal system;
5. uzskata, ka ilgtermiņa ieguldījumiem un uzkrājumiem ir liela nozīme, lai nodrošinātu pensiju sistēmu noturīgumu nākotnē, un tie jāņem vērā, veicot makroekonomisko uzraudzību;
Considers that long-term investment and savings for the future sustainability of pension systems are of major importance and should be taken into account in the framework of macroeconomic surveillance;
9. uzsver, ka pensijas un pensiju sistēmas ir dalībvalstu atbildības joma; atzīst, ka dalībvalstīm ir neatkarīga ekonomika, un tādēļ aicina ES un dalībvalstis pienācīgi koordinēt atšķirīgās pensiju politikas nostādnes un izmantot atklātās koordinācijas metodi, lai nodrošinātu pensiju sistēmu atbilstību, drošību un ilgtspējību;
Stresses that pensions and pension systems are the responsibility of the Member States; recognises that Member States’ economies are interdependent, and therefore calls on the EU and the Member States to properly coordinate their different pension policies and by using the Open Method of Coordination to guarantee the adequacy, safety and sustainability of pension systems;
13. norāda, ka paaudžu līdztiesībai un jaunās paaudzes interesēm jābūt galvenajiem aspektiem, izmantojot uzlabotu saskaņošanas metodi, lai turpinātu valstu pensijas politikas pilnveidošanu, kas balstās uz dalībvalstu sadarbību;
Notes that inter-generational justice and the interests of the younger generation must be central aspects of a strengthened coordination method for the further development of national pension policies on the basis of cooperation between the Member States;
17. uzsver, ka visā šo pensiju sistēmu dažādībā pensiju ienākumu dažādošana no valsts (pirmais līmenis) un ar darbu saistītām (galvenokārt otrais līmenis) shēmām var sniegt atbilstīgas pensijas nodrošināšanas garantiju;
Stresses that, within the range of pension systems, diversification of pension income from a mix of public (first pillar) and work-related (in most cases second pillar) schemes, can provide a guarantee of adequate pension provision;
19. attiecībā uz pensiju sistēmu ilgtspējību un atbilstību uzsver, ka dažās dalībvalstīs liela nozīme ir trešā līmeņa uzkrājumiem; tomēr uzsver, ka šī iespēja ir pieejama tikai personām ar atbilstīgiem ienākumiem, kuri tām dod iespēju ieguldīt šādās sistēmās, un tāpēc tai nevar būt noteicoša nozīme pienācīgu ienākumu nodrošināšanā;
Stresses that, regarding the sustainability and adequacy of pension systems, in some Member States third pillar savings provisions play a role; stresses, however, that this option is available only to persons who have an adequate income which would enable them to contribute to such systems and therefore can only play a limited role in providing a decent income;
21. uzskata, ka liela nozīme ir sociālo izdevumu efektivitātei, ņemot vērā budžeta ierobežojumus; uzskata, ka sociālajiem izdevumiem krīzes laikā ir bijusi būtiska amortizējoša nozīme ekonomikas un sociālajā jomā, ņemot vērā pašreizējos budžeta ierobežojumus; uzskata, ka paaudžu solidaritātes shēmām ir bijusi būtiskā nozīme, nodrošinot paaudžu solidaritāti; turklāt uzskata, ka otrajam un trešajam līmenim ir papildu nozīme spriedzes mazināšanā; aicina dalībvalstis panākt pēc iespējas labāko pensijas nodrošināšanas veidu kombināciju nākotnē; aicina dalībvalstis uzlabot iedzīvotāju piekļuvi privātām uzkrājumu shēmām; norāda, ka finanšu krīzes dēļ vairākas dalībvalstis plāno grozīt savu pensiju sistēmu; tomēr mudina tās nodrošināt, ka arī turpmāk visas pensiju sistēmas ir stabilas, uzticamas un ilgtspējīgas un ka visas izmaiņas tajās veic pēc atbilstīga sociālā dialoga, pamatojoties uz pietiekamu informāciju; iestājas par to, lai, darba ņēmējiem izdarot izvēli, viņiem būtu pietiekams laiks, lai pieņemtu apzinātu un labi izsvērtu lēmumu;
Considers that, given budgetary pressure, efficiency in social spending is of major importance; considers that, in view of the current budgetary pressure, social spending has played a significant economic and social role in softening the effects of the crisis; considers that pay-as-you-go schemes have demonstrated their fundamental role in creating solidarity between generations; also considers that the second and third pillars have a supplementary role to play in reducing pressure; calls on Member States to ensure the best possible mix of forms of pension provision to safeguard pensions in the future; calls upon Member States to improve citizens’ access to private savings schemes; points out that, because of the financial crisis, several Member States are planning to introduce changes to their pension systems; urges them, however, to ensure that all pension systems remain stable, reliable and sustainable, and that all changes are made after adequate social dialogue and on the basis of the provision of sufficient information; advocates that, if choices can be made by employees, enough time should be provided for them to make informed and well thought-out decisions;
25. norāda, ka ir lielas atšķirības starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un vecumu, kad vecāki cilvēki faktiski beidz strādāt, un iesaka galveno uzmanību pievērst tam, lai darba ņēmēji varētu strādāt līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam; konstatē, ka šīs atšķirības ir īpaši izteiktas to darba ņēmēju kategorijās, kuri strādā īpaši smagu darbu; tāpēc aicina dalībvalstis un sociālos partnerus apmainīties ar informāciju par labu praksi; turklāt aicina dalībvalstis slēgt nolīgumus, kas labvēlīgi ietekmētu pensiju ilgtspējību un ļautu elastīgā veidā pagarināt darba mūžu līdz likumā noteiktajam pensionēšanās vecumam, piemēram, atlīdzinot cilvēkiem, kuri strādā ilgāk, izstrādājot visaptverošas vecuma pārvaldības stratēģijas valsts un uzņēmumu līmenī un izveidojot jaunus darba mūža līdzsvara noteikumus, kas pielāgoti vecāku darba ņēmēju īpašajām vajadzībām;
Notes that there are major disparities in the statutory retirement age and in the actual age at which older people cease to be employed and recommends that priority should be given to ensuring that employees can work until the statutory retirement age; observes that these disparities are especially salient for employees in the most onerous occupational categories; calls on Member States and social partners, therefore, to exchange information about good practices; also calls on them to conclude agreements which have a positive impact on sustainable pensions and lead, in a flexible way, to a prolongation of working life until the statutory retirement age, for example by developing comprehensive age management strategies at national and company level, by developing new forms of work-life balance provisions adapted to the specific needs of older workers and by rewarding people who work longer;
STRATĒĢIJA „Eiropa 2020”
EU 2020 STRATEGY