natgillin/translations-raw huggingface dataset:
un piedāvāt jaunas programmatūras un tehnoloģijas, lai uzlabotu dabas resursu izmantošanu un veicinātu videi nekaitīgākus ražošanas un industriālos procesus.
and to provide new applications and technologies to improve the use of natural resources and foster the use of cleaner production and industrial processes.
Līdz ar to plašāka IST izmantošana var palīdzēt palielināt energoefektivitāti Eiropas Savienībā un uzlabot ES ražošanas konkurētspēju.
More widespread use of ICTs can therefore help to improve energy efficiency within the Union and make EU industry more competitive.
Neskaitāmas piedāvājumā esošās programmatūras, kas līdz šim nav izmantotas pietiekami, piedāvā ievērojamu energotaupības potenciālu daudzās tautsaimniecības nozarēs.
The countless applications on offer, which have been underused to date, have considerable energy-saving potential in many economic sectors.
Kā piemērus var minēt apgaismojumu privātās teritorijās un publiskās vietās, ēku apsildīšanas un ventilācijas regulēšanu, satiksmes regulēšanu, loģistiku un transportu, kā arī interneta pakalpojumus.
These include public and private lighting, building heating and air conditioning control, traffic control, logistics and transport, and online services.
Komisija ir aprēķinājusi, ka, izmantojot uz IST balstītas sistēmas, enerģijas patēriņu ēkās, kas pašlaik ir 40 % no visa enerģijas patēriņa Eiropā, iespējams samazināt par 17 %, bet transporta radīto oglekļa emisiju daudzumu — par 27 %.
The Commission has calculated that ICT-based systems can cut energy consumption in buildings – currently put at some 40% of overall energy consumption in Europe – by up to 17%, and transport carbon emissions by up to 27%.
Viens no svarīgākajiem veidiem enerģijas izmantošanas racionalizācijai ir viedā uzskaite, kas sniedz patērētājiem visaptverošu informāciju reālajā laikā par viņu enerģijas patēriņu un izmaksām.
One important means of rationalising energy use is smart metering, which provides consumers with comprehensive real-time information on their energy consumption and its cost.
Viedā uzskaite padara iespējamu divvirzienu informācijas plūsmu starp tīkla operatoriem, enerģijas piegādātājiem un patērētājiem.
Smart metering allows two-way information flows between network operators, energy suppliers and consumers.
Saskaņā ar dažiem pētījumiem viedās uzskaites ieviešana var samazināt enerģijas patēriņu par līdz pat 10%.
According to some studies, the roll-out of smart metering could lower energy consumption by up to 10%.
Komisijas nostāja
Commission position
Pēc šim ziņojumam pamatā esošā 2009. gada 12. marta paziņojuma publicēšanas Komisija sāka plašas publiskas diskusijas, kurās tā ar ekspertu līdzdalību un nozaru pētījumiem skaidroja, kā IST var palīdzēt palielināt energoefektivitāti.
Following the publication of the communication of 12 March 2009, on which this own-initiative report is based, the Commission opened broad public consultations which, with valuable contributions from experts and sector-specific studies, clarified the manner in which ICTs can help to improve energy efficiency.
Eiropā ir apzināta virkne nozaru, kurās IST izmantošana ļaus sasniegt izvirzītos vērienīgos energotaupības mērķus, un noteikts, kādai jābūt Komisijas lomai jauno tehnoloģiju izmantošanas veicināšanā.
A number of economic sectors within Europe in which the use of ICTs will enable the ambitious energy saving targets to be met were identified, as was the role the Commission should play in fostering the use of these new technologies.
Viens no galvenajiem šķēršļiem plašākai IST izmantošanai ir kopējas mērīšanas, kvantitātes noteikšanas un pārvaldības metodikas un instrumentu trūkums viedajai uzskaitei, ar kuriem varētu mērīt enerģijas patēriņu un oglekļa emisiju līmeni.
One of the main obstacles to the widespread use of ICTs is the lack of common measurement, quantification and management methodologies and tools for smart metering as a means of measuring energy consumption and carbon emissions.
Komisija 2009. gada 9. oktobrī attiecīgi ieteica aicināt IST nozari līdz 2010. gada beigām formulēt kopēju metodiku kopēju viedās uzskaites specifikāciju izveidei.
The Commission's recommendation of 9 October 2009 accordingly called on the ICT sector to formulate, by the end of 2010, common methodologies for establishing a common specification for smart metering.
Tā arī ierosinājusi plānu viedo skaitītāju uzstādīšanai Eiropas mājsaimniecībās un izskata vairākas pieejamās juridiskās iespējas paātrināt 2020. gadam nosprausto mērķu īstenošanu.
It also proposes a roadmap for the introduction of smart meters in European households and looks at the various legislative options open with a view to speeding up progress towards the targets set for 2020.
Referente visumā atbalsta Komisijas paziņojumu un ieteikumus.
The rapporteur endorses the broad lines of the Commission communication and recommendation.
Turklāt referente uzskata, ka plašāka IST izmantošana stimulēs Eiropas ražošanu un jauno tehnoloģiju tirgu.
She considers, furthermore, that more widespread use of ICTs will stimulate European industry and boost the new technologies market.
Šā iemesla dēļ viņa uzskata, ka lielāks uzsvars jāliek uz vairākiem prioritāriem līdzekļiem ES mērķu sasniegšanai.
On that basis, the rapporteur believes that greater emphasis should be placed on a number of priority means of meeting the EU targets.
To starpā ir:
These include:
· mērinstrumentu standartizācija – liela daļa no šķēršļiem straujai IST instrumentu un inovāciju ieviešanai varētu būt saistīti ar kopēju mērīšanas metožu un instrumentu trūkumu.
· the standardisation of measuring instruments: a large number of the obstacles to the rapid roll-out of ICT tools and innovations may be attributed to the lack of common measurement methods and tools.
Referente uzskata, ka nevajadzētu vilcināties ar tādu saistošu pasākumu un precīza grafika pieņemšanu, kas attiektos uz visiem uzņēmumiem šajā nozarē.
In the rapporteur's view, no time should be lost in adopting binding measures and a precise timetable with which all firms operating in the sector must comply.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai ir pienācīgi jāņem vērā mērīšanas kritēriji, kas jau tiek izmantoti dažās Eiropas daļās un attiecībā uz kuriem praksē ir pierādījies, ka tie sniedz taustāmu ieguldījumu enerģijas patēriņa samazināšanā un energoefektivitātes palielināšanā, nodrošinot ievērojamus ieguvumus gala patērētājiem.
With a view to this, the Commission should take due account of the measurement criteria already in use in some parts of Europe which have proved to make a tangible contribution to lowering energy consumption and improving energy efficiency, thus bringing significant economic benefits to end-users.
Tam vajadzētu veidot labu praksi, uz kuru balstīt kopīgos obligātos Eiropas tehnoloģiskos kritērijus.
This should form the best practice on the basis of which to establish a technological lowest common denominator for Europe.
Standartizācijai jāattiecas gan uz piekļuvi līgumos ietvertajai informācijai un patēriņa datiem, gan uz komunikāciju ar operatoru centrālajām sistēmām pa elektroenerģijas tīklu un piegādes pieslēgšanu un atslēgšanu no attāluma.
Standardisation should cover both measurement functions and access to contractual information and consumption data, communication with operators' central systems over the electricity grid and remote connection and disconnection of supply.
Turklāt komerciālu darījumu un galveno mērīšanas darbību veikšanai no attāluma būs pozitīva ietekme uz oglekļa emisiju samazināšanu, jo nebūs nepieciešamība ierasties darbības vietā.
Furthermore, the remote handling of the vast majority of commercial transactions and the main metering operations will also have a positive effect in terms of reducing carbon emissions, by obviating the need for on-site intervention.
Līdzīga pieeja jāizveido arī attiecībā uz gāzes patēriņa mērīšanu, nodrošinot viedās uzskaites izmantošanas priekšrocības arī dabasgāzes piegādes tīklā.
A similar approach should be taken to gas consumption metering, bringing the benefits of smart metering to the natural gas supply grid.
Visbeidzot, viedās uzskaites ieviešana visā Eiropā ir ārkārtīgi svarīga arī „viedajām” automašīnām, uz kurām nākotnē balstīsies mobilitāte.
Lastly, the roll-out of smart metering throughout Europe is of fundamental importance to smart cars, on which mobility will be based in the near future.
Jāizvēlas tāds juridiskais instruments, kas ļauj ātrāk veikt standartizāciju.
The legal instrument that should be chosen is that which will enable standardisation to be achieved fastest.
Šajā sakarībā nevajadzētu izslēgt ieteikumu izmantošanu, ja juridiskā pieeja būs saistīta ar pārāk lieliem finansiāliem un administratīviem sarežģījumiem;
In this connection, the use of a recommendation should not be ruled out, if the legislative approach is shown to involve too many financial and administrative complications.
· izmēģinājuma projekti — referente uzskata, ka, lai nodrošinātu plašu IST ieviešanu, jāveicina starpnozaru partnerību veidošana un jāinformē vietējās un reģionālās iestādes par to, kā IST izmantošana var palielināt energoefektivitāti.
· the launch of pilot projects: with a view to ensuring the mass roll-out of ICTs, the rapporteur considers that inter-sector partnerships should be encouraged and local and regional authorities should be made aware of the energy efficiency benefits that ICTs can provide.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai un dalībvalstīm jādara vairāk, lai sāktu izmēģinājuma projektus, izmantojot esošos instrumentus un pētniecības programmas vai izveidojot jaunus, īpaši šim mērķim paredzētus projektus;
With a view to this, the Commission and the Member States should make greater efforts to launch pilot projects, drawing on existing tools and research programmes or devising new tailor-made projects.
· plašs IST programmatūras klāsts — lai palielinātu energoefektivitāti, jāpieņem pasākumu kopums patēriņa samazināšanai un ražošanas un piegādes pakalpojumu pārvaldības uzlabošanai.
· the wide range of ICT applications: improving energy efficiency requires the adoption of a mix of measures to reduce consumption and improve management of the production and supply of services.
· labas prakses izplatīšana – Eiropas iedzīvotāji aizvien vairāk koncentrējas pilsētās.
· dissemination of good practice: Europe's population is increasingly concentrated in urban areas.
Tādēļ vidēja lieluma un lielo pilsētu organizācijas un pārvaldības uzlabošana var būt svarīgs faktors oglekļa emisiju samazināšanas un energoefektivitātes palielināšanas mērķu sasniegšanā.
Improvements in the way that medium-sized and large towns are organised and run will therefore be an important factor in meeting the ambitious carbon emissions reduction and energy efficiency targets.
Referente uzsver, ka IST izmantošana pilsētvides plānošanā un pārvaldībā var sniegt vērā ņemamu ieguldījumu energoefektivitātes palielināšanā.
The rapporteur stresses that the use of ICTs in organising and running urban areas can make a major contribution towards improving energy efficiency.
Attīstības tendences parādījuši tādi projekti kā „viedo pilsētu” projekts un „pilsētu mēru pakta” iniciatīva.
The 'smart cities' project and the 'Covenant of Mayors' initiative have shown the way forward.
Ar IST palīdzību panākta efektīva pilsētu organizācija var ievērojami samazināt enerģijas ietekmi uz pilsētu teritorijām.
Efficient urban organisation achieved through the use of ICTs can substantially reduce the energy impact of urban areas.
Jāveic pasākumi labas prakses izplatīšanai un vietējo lēmumu pieņēmēju informēšanai par IST piedāvātajām priekšrocībām.
Action should be taken to disseminate good practice and raise local decision-makers' awareness of the benefits that ICTs have to offer.
par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas
on Mobilising Information and Communication Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
A. tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) var dot būtisku ieguldījumu ES ekonomikas energoefektivitātē, jo īpaši ēku energoefektivitātes un transporta jomās, bet arī sabiedrībā kopumā, uzlabojot enerģijas ražošanu un sadali, lai sasniegtu 20 % energoietaupījuma mērķi līdz 2020. gadam;
A. whereas information and communication technologies (ICTs) can make a significant contribution to the EU economy's energy efficiency, notably in the buildings and transport sector but also in society at large through improved energy production and distribution towards the objective of 20% energy savings by 2020,
B. tā kā ar IST starpniecību sasniegtais energoietaupījums palielināsies, vairāk iesaistot lietotājus, IST kļūstot pieejamākām un uzlabojoties šīs nozares energoefektivitātei,
B. whereas energy savings achieved through ICTs will increase with better user engagement and access, and improvements in energy efficiency in the ICT sector itself,
C. tā kā IST ir neaizvietojamas ilgtspējīgā ekonomikā, kuras pamatā ir atjaunojamās enerģijas ražošana,
C. whereas ICTs are indispensable for a sustainable economy based on renewable energy production,
3. uzsver IST nozīmi, mazinot vajadzību ceļot, piemēram, ar telekonferencēm, un saistībā ar e-pakalpojumu izstrādāšanu, piemēram, e-pārvalde un e-veselība, kā arī nodrošinot intelektiskus, videi draudzīgus transporta risinājumus, kas var sekmēt oglekļa emisiju, piesārņojuma un trokšņa līmeņa mazināšanos un optimizēt brauciena ilgumu; tomēr uzsver, ka ar IST vien nepietiks, lai panāktu transporta nozares emisijas nepieciešamo samazinājumu;
Highlights the role of ICTs in reducing the need to travel, for example through teleconferencing, and in relation to the development of e-services such as e-governance and e-health, as well as in delivering intelligent, environmentally friendly transport solutions which can result in reduced carbon emissions, less pollution and noise, and improved journey times; stresses however that ICT alone will not be sufficient to achieve the necessary reductions in transport related emissions;
5. pauž nožēlo par to, ka nepietiekami tiek izmantots energoefektivitātes un energotaupības potenciāls, siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanā; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā IST piedāvātās iespējas energotaupības jomā, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem
Regrets the slow rate of progress in harnessing the potential of energy efficiency and energy savings in reducing greenhouse gas emissions; calls on the Commission to take full account of ICT saving potential in the implementation of Directive 2009/125/EC of the European Parliament and Council establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products
8. aicina dalībvalstis īstenot viedo tīklu tehnoloģijas, jo īpaši, lai iespējami drīz palielinātu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu elektroenerģijas tīklos;
Calls on the Member States to implement smart grid technology, particularly with a view to maximising the use of renewable energy sources in electricity networks as soon as possible;
11. uzsver, ka jāuzrauga IST attīstības ietekme uz ilgtspējīgas attīstības aspektiem, īpaši attiecībā uz vides un sociālajiem jautājumiem, tostarp vides un veselības apdraudējumu, kas saistīts ar novecojušu iekārtu izmantošanu un sociālo nevienlīdzību digitālo iespēju nepieejamības dēļ;
Stresses the need to monitor the influence of the development of ICT on aspects of sustainable development, with particular reference to environmental and social questions, including the threat to the environment and health connected with the use of old equipment and the social inequalities deriving from digital exclusion;
13. aicina Komisiju sadarbībā ar Reģionu komiteju un dalībvalstīm strādāt pie vietējo un reģionālo varas iestāžu labākās prakses apmaiņas tīkla attiecībā uz energoefektivitātes uzlabošanu, izmantojot IST;
Calls on the Commission, in collaboration with the Committee of the Regions and Member States, to work on establishing a web network for the exchange of best practices among regional and local authorities on improving energy performance through use of ICTs;
18. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt datu attālinātu apstrādi, ņemot vērā šīs tehnoloģijas lielo potenciālu energoefektivitātes jomā un regulārā IST atjaunināšanā radušos atkritumu apjoma mazināšanā;
Calls on the Commission and the Member States to support the development of off-site processing, given the vast potential of this technology to contribute to energy efficiency and to reduce the waste normally associated with regular upgrading of ICTs;
par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība
on the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejAS ATZINUMS ................19
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............19
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejAS ATZINUMS .................23
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...23
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu — Eiropas partnerība ( COM(2009)0291 ),
– having regard to the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership ( COM(2009)0291 ),
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0477 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0477 . ,
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 10. jūnija secinājumus par ar vēzi saistītā sloga mazināšanu
– having regard to the Council conclusions on reducing the European burden of cancer adopted on 10 June 2008
– ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par cīņu pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 10 April 2008 on combating cancer in the enlarged European Union
– ņemot vērā 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par jautājumiem, kas saistīti ar krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 25 October 2006 on breast cancer in the enlarged European Union
OV C 313 E, 20.12.2006., 273. lpp. ,
OJ C 313 E, 20.12.2006, p.273. ,
– ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par krūts vēzi Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 5 June 2003 on breast cancer in the European Union
– ņemot vērā Eiropas kodeksu pret vēzi — trešā redakcija,
– having regard to the European Code Against Cancer: third version,
– ņemot vērā Starptautiskās Vēža pētījumu aģentūras ( IARC ) 2008. gada ziņojumu,
– having regard to the World Cancer Report 2008 of the International Agency for Research on Cancer (IARC),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta deklarāciju par C hepatītu
– having regard to the declaration of the European Parliament on hepatitis C
– ņemot vērā visu partiju interešu grupas „Eiropas Parlamenta deputāti pret vēzi” darbību un secinājumus,
– having regard to the activity and the conclusions of the all-party interest group MEPs Against Cancer (MAC),
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
– having regard to Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7-0121/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0121/2010 ),
A. tā kā, neraugoties uz sasniegumiem medicīnas jomā, vēzis turpina epidēmiski izplatīties visā pasaulē;
A. whereas cancer is growing epidemically worldwide in spite of medical progress,
B. tā kā dažas valstis ir guvušas panākumus vēža izplatības mazināšanā, pateicoties pretsmēķēšanas politikai un uzlabojot sekundārās profilakses pasākumus un atsevišķu vēža formu ārstēšanu
B. whereas certain countries have made progress in reducing cancer rates thanks to anti-smoking policies, improved secondary prevention and treatment of certain forms of cancer 5 ,
C. tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem vēzis ir viens no galvenajiem nāves cēloņiem visā pasaulē un 2004. gadā vēzis izraisīja aptuveni 13 % no visiem nāves gadījumiem;
C. whereas, according to the World Health Organisation, cancer is one of the leading causes of death worldwide and accounted for around 13% of all deaths in 2004,
D. tā kā 2006. gadā vēzis bija otrais visizplatītākais nāves cēlonis, kas bija par iemeslu diviem no desmit sieviešu nāves gadījumiem un trijiem no desmit vīriešu nāves gadījumiem, un tas atbilst apmēram 3,2 miljoniem ES iedzīvotāju gadā ar diagnosticētu vēzi, un nāves gadījumus lielākoties izraisīja plaušu, kolorektālais un krūts vēzis;
D. whereas cancer was the second most common cause of death in 2006, accounting for two out of ten deaths in women and three out of ten deaths in men, equating to approximately 3.2 million EU citizens diagnosed with cancer each year; whereas the deaths are due for the most part to lung cancer, colorectal cancer, and breast cancer,
E. tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras ( IARC ) aplēsēm dzīves laikā katram trešajam eiropietim tiek diagnosticēts vēzis un katrs ceturtais eiropietis mirst no šīs slimības;
E. whereas, according to estimates by the International Agency for Research on Cancer (IARC), one in three Europeans is diagnosed with cancer during their lifetime and one in four Europeans dies from the disease,
F. tā kā saskaņā ar prognozēm 2010. gadā 3 miljoniem eiropiešu tiks diagnosticēts vēzis un paredzams, ka gandrīz 2 miljoni mirs no vēža, savukārt prognozes 2020. gadam paredz, ka ar vēzi saslims 3,4 miljoni eiropiešu un šī slimība izraisīs vairāk nekā 2,1 miljona nāvi;
F. whereas projections suggest that, in 2010, 3 million Europeans will develop cancer and nearly 2 million are expected to die of cancer, and projections for 2020 suggest that 3.4 million Europeans will develop cancer and over 2.1 million will die as a result of the disease,
G. tā kā biežāk sastopamie vēža veidi sievietēm un vīriešiem ir atšķirīgi, proti, sievietēm izplatītākie vēža veidi ir krūts vēzis, dzemdes kakla vēzis, endometrija vēzis, olvadu vēzis, olnīcu vēzis un maksts vēzis, un sieviešu vidū plaši izplatīts ir arī kuņģa un kolorektālais vēzis; tā kā daudzās Eiropas valstīs aizvien izplatītāks kļūst krūts vēzis, kas skar arī jaunas sievietes, un katru gadu ES 275 000 sieviešu saslimst ar krūts vēzi;
G. whereas the most frequent types of cancer differ between women and men, and women are mostly affected by breast, cervical, endometrial, fallopian tube, ovarian and vaginal cancer but also often by stomach and colorectal cancers; whereas the incidence of breast cancer is rising among women in many European countries, also affecting younger women, and 275 000 women in the EU contract breast cancer each year,
H. tā kā vēža apkarošana ir jāuzskata par nozīmīgu Veselības stratēģijas daļu;
H. whereas the fight against cancer should be considered to be an essential part of the Health Strategy,
I. tā kā 30 % gadījumu vēzi iespējams novērst un mazināt tā sekas ar agrīnu diagnostiku un ārstēšanu, bet sievietēm paredzēto skrīninga programmu efektivitāte valstīs ir atšķirīga un atkarīga no tā, cik lielu daļu sieviešu tās aptver, cik pieejama un kvalitatīva ir mamogrāfija, no ārstēšanas un citiem faktoriem;
I. whereas about 30% of cancers may be prevented and the consequences reduced by early detection and treatment, while the effectiveness of national screening programmes for women varies and depends on the coverage of the female population, accessibility to and the quality of mammography, treatment and other factors,
J. tā kā ar vēzi slimus bērnus, kas ir mazuļu galvenais slimību izraisītas nāves iemesls, varētu sekmīgi ārstēt, sasniedzot 80 % izdzīvotības rādītāju;
J. whereas childhood cancer, the leading cause of death from disease in the young, can be successfully treated to achieve an 80% survival rate,