natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. uzskata, ka risks nonākt nabadzībā sievietēm ir lielāks nekā vīriešiem, it īpaši vecumā, jo sociālās drošības sistēmu pamatā bieži ir nepārtraukta algota darba princips; prasa veidot tādas individualizētas tiesības saņemt pienācīgus minimālos ienākumus, kas nav atkarīgas no iemaksām, kuras saistītas ar darbu;
Considers that the risk of falling into poverty is greater for women than for men, particularly in old age, because social security systems are often based on the principle of continuous remunerated employment; calls for an individualised right to an adequate minimum income which is not conditional on employment related contributions;
19. atzīst, ka ir nevienlīdzīgs ienākumu sadalījums pašnodarbināto personu vidū un ka viena ceturtā daļa pašnodarbināto personu dzīvo zem nabadzības līmeņa, un tāpēc jāsniedz institucionalizēts atbalsts uzņēmējiem, lai izvairītos no nabadzības slazdiem;
Recognises the unequal distribution of income among self-employed people and the fact that a quarter of self-employed people live below the poverty line and, therefore, that more institutionalised support needs to be given to entrepreneurs to avoid the poverty trap;
Bērnu nabadzības izskaušana — no analīzes līdz mērķtiecīgai politikai un īstenošanai
Eradicating child poverty: from analysis to targeted policies and implementation
21. aicina ES iestādes, dalībvalstis un organizētās pilsoniskās sabiedrības apvienības nodrošināt, lai bērnu līdzdalība vienmēr tiek organizēta saskaņā ar drošas un jēgpilnas līdzdalības pamatprincipiem;
Calls on the EU institutions, the Member States and organised civil society associations to ensure that child participation is always organised according to the fundamental principles of safe and meaningful participation;
a) atzīt, ka bērni un jaunieši ir pilsoņi un ka viņi ir neatkarīgas personas, kurām ir tiesības, kā arī to, ka viņi ir ģimenes daļa;
(a) recognising that children and young people are citizens and independent holders of rights as well as being part of a family;
b) nodrošināt, lai bērni augtu ģimenēs ar pietiekamiem resursiem, kas vajadzīgi viņu emocionālo, sociālo, fizisko, izglītojošo un kognitīvo vajadzību visu aspektu īstenošanai, jo īpaši sniedzot būtisku atbalstu vecākiem un ģimenēm, kuras dzīvo galējā nabadzībā, lai tās varētu iegūt līdzekļus vecāku pienākumu veikšanai, un tādējādi novērstu gadījumus, kad bērni tiek pamesti vai ievietoti aprūpes iestādēs vecāku grūto materiālo apstākļu dēļ;
(b) ensuring that children grow up with the support of resources and every form of assistance to meet all aspects of their emotional, social, physical, educational and cognitive needs, providing in particular essential support for parents and families living in extreme poverty, so that they can acquire the resources to fulfil their responsibilities, and thus preventing the abandonment or institutionalisation of children by parents in difficult material circumstances;
c) nodrošināt piekļuvi pakalpojumiem un iespējām, kas nepieciešami, lai visiem bērniem vairotu pašreizējo un nākotnes labklājību, pievēršot arī sevišķu uzmanību bērniem, kuriem vajadzīgs īpašs atbalsts (etniskās minoritātes, imigranti, ielu bērni un bērni invalīdi), palīdzot viņiem pilnībā attīstīt savas spējas un novēršot neaizsargātu stāvokli, jo īpaši no paaudzes paaudzē mantotu nabadzību, kā arī nodrošināt bērnu piekļuvi izglītībai un veselības aprūpei;
(c) providing access to services and opportunities that are necessary for all children to enhance their present and future wellbeing; also paying special attention to children in need of special support (ethnic minorities, immigrants, street children and children with disabilities), enabling them to reach their full potential and preventing situations of vulnerability from arising, in particular multigenerational poverty, also by ensuring that children have access to education and health care;
d) sniegt bērniem iespējas līdzdalībai sabiedriskajā dzīvē, tostarp tādu viņu vecumam atbilstošu lēmumu pieņemšanā, kas tieši ietekmē viņu dzīvi, kā arī izklaides pasākumos, sociālajā, sporta un kultūras dzīvē;
(d) allowing children to participate in society, including in decisions appropriate to their age that directly affect their lives, as well as in social, recreational, sporting and cultural life;
e) sniegt finansiālu palīdzību lielām [daudzbērnu] ģimenēm, lai palīdzētu novērst iedzīvotāju skaita samazināšanos, kā arī palīdzēt vienvecāka ģimenēm audzināt vienu vai vairākus bērnus, līdztekus veicot pasākumus, lai atvieglotu viņu iestāšanos vai atgriešanos darba tirgū, — atgādina, ka šī tendence kļūst arvien izplatītāka un ka grūtības, ar kādām saskaras šādi vecāki, ir lielākas nekā abu vecāku ģimenēs;
(e) granting financial aid to large families, with a view to helping arrest population decline, as well as aid for single parents raising one child or more, together with measures to facilitate their entry into or return to the labour market, recalling that this situation is more and more widespread and that the difficulties facing parents in such circumstances are far greater than those facing two-parent families;
f) atzīt ģimenes nozīmību bērnu labklājības un attīstības nodrošināšanā;
(f) recognising the role that families play in the well-being and development of children;
g) katrā gadījumā pirmām kārtām ņemot vērā bērna intereses, uzsver nozīmi, kāda ir ielu bērnu, pārdoto bērnu un nepilngadīgo bez pavadības atkalapvienošanai ar viņu ģimenēm; uzsver, ka atkalapvienošana ir jāpapildina ar īpašiem sociālās reintegrācijas pasākumiem, kad sociāli ekonomiskā situācija ir likusi bērnam iesaistīties tādās nelikumīgās ienākumu gūšanas darbībās kā prostitūcija un narkotiku tirdzniecība, kas kaitē bērna fiziskajai un morālajai attīstībai; prasa uzsākt kopīgu koordinētu darbību, lai novērstu ielu bērnu un to ģimeņu galējas atstumtības un nabadzības galvenos cēloņus, uzlabojot to piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem un apkarojot organizēto noziedzību; aicina Padomi vienoties par saistībām visas Eiropas mērogā, kuru pamatā būtu Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūcija „Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”, lai līdz 2015. gadam izbeigtu ielu bērnu fenomenu;
(g) Stresses the importance of supporting the reuniting of street children, trafficked children and unaccompanied minors with their families, considering in each case the best interests of the child; emphasises that reunion should be accompanied by special measures of social reintegration where the socio-economic situation has led the child to engage in illicit income-generating activities which are harmful to the child’s physical and moral development, such as prostitution and drug dealing; calls for joint coordinated action addressing the root causes of the extreme marginalisation and poverty of street children and their families, improving their access to quality services and combating organised crime; calls on the Council to agree on an EU-wide commitment based on Parliament's resolution of 16 January 2008 'Towards an EU strategy on the rights of the child' to end the phenomenon of street children by 2015;
h) mudina dalībvalstis atzīt, ka galējas nabadzības, neaizsargātības, diskriminācijas un sociālās atstumtības apburtais loks bērniem un jo īpaši ielu bērniem rada sevišķu risku un ka ir vajadzīgi diferencēti un individualizēti pasākumi, lai likvidētu dažādos nelabvēlīgos apstākļus; mudina dalībvalstis atbalstīt ES kopīgos centienus apturēt bērnu tirdzniecību un prostitūciju, bērnu narkomāniju, vardarbību pret bērniem un jauniešu likumpārkāpumus;
(h) Encourages the Member States to recognise that the vicious circle of extreme poverty, vulnerability, discrimination and social exclusion puts children, and particularly street children, at particular risk and that differentiated and individualised actions are required to address multiple deprivations; urges the Member States to endorse an EU joint effort to stop child trafficking and prostitution, child drug addiction, violence against children and juvenile delinquency;
2007/2093(INI) . ; aicina dalībvalstis veikt visus iespējamos pasākumus, lai ievērotu 2008. gada 17. janvārī pieņemtajā Sociālās aizsardzības komitejas ziņojumā par bērnu nabadzību un labklājību pausto ieteikumu, kurā uzsvērts, ka dalībvalstīm ir jāpārskata dažādie datu avoti, kas ir pieejami valsts un vietējā līmenī, par bērniem neaizsargātās situācijās;
2007/2093(INI) ). ; calls on the Member States to take all possible measures to comply with the recommendation expressed in the Social Protection Committee's Report on Child Poverty and Well-being in Europe, adopted on 17 January 2008, which stresses that Member States should review the various sources of data available at national and sub-national levels on children in vulnerable situations;
28. mudina dalībvalstis, kuras vēl nav to veikušas, nodot pašvaldībām pilnvaras izveidot un vadīt sistēmas, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem bērniem, un nodrošināt, ka tās ir pēc iespējas efektīvākas;
Urges those Member States which have not yet done so, to devolve to their local authorities the power to set up and run systems to assist children in trouble, in order to ensure that they are as efficient as possible;
34. atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu saistības īstenot ANO Konvenciju par bērna tiesībām; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot skaidru saikni starp bērnu tiesību aizsardzības programmu un bērnu nabadzības un atstumtības izskaušanas programmu, jo bērnu nabadzība un iespēju atņemšana ir cilvēka pamattiesību pārkāpums; mudina dalībvalstis, izstrādājot sociālās integrācijas stratēģijas, ņemt vērā konvencijas komitejas ieteikumus, atbildot uz valstu iesniegtajiem īstenošanas pārskatiem un nevalstisko organizāciju alternatīvajiem ziņojumiem;
Welcomes the Commission's and Member States' commitment to the UN Convention on the Rights of the Child; calls on the Commission and Member States to establish a clear connection between the children's rights agenda and the agenda to combat child poverty and exclusion, as child poverty and deprivation is a violation of fundamental human rights; encourages Member States to have regard to the recommendations of the Convention Committee in response to the implementation reports from State parties and non-governmental organisations alternative reports when preparing their social inclusion strategies;
38. piekrīt Komisijas viedoklim, ka nodarbinātība ir labākais veids, kā izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, taču tā ne vienmēr ir garantija, jo saskaņā ar oficiālajiem statistikas datiem 8 % darba ņēmēju Savienībā draud nabadzība; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi īstenot Direktīvu 2000/78/EK;
Agrees with the Commission that having a job is the best way avoid poverty and social exclusion, but that it is not always a guarantee thereof, as, according to official statistics, 8% of workers in the Union are at risk of poverty; calls on the Commission and the Member States, therefore, to implement effectively Directive 2000/78/EC;
i) personas attīstības atbalstīšana, sniedzot izglītības, apmācības un mūžizglītības, tostarp IT prasmju apgūšanas, iespējas un novērtējumu, kā arī ģimenes stabilitātes, sociālās integrācijas un iekļaušanas pirms nodarbinātības veicināšana, atzīstot, ka katra paša individuālai atbildībai par integrēšanos sabiedrībā ir liela nozīme un ka tā būtu jāsekmē;
(i) supporting personal development, through education, training, lifelong learning, the acquisition of IT skills and assessment, as well as family stability, social integration and inclusion before employment, recognising that the own individual's responsibility to integrate into society is of great importance and should be stimulated;
ii) iespējami plašākas pieejas informācijai un individualizētas piekļuves nodrošināšana drošai, stabilai un augsti kvalificētai nodarbinātībai saskaņā ar personas vajadzībām un spējām; to šķēršļu likvidēšana, kas cilvēkiem neļauj iesaistīties vai atgriezties darba tirgū, īpašu vērību pievēršot vienvecāka ģimenēm, un pakāpeniskas un elastīgas pensionēšanās atbalstīšana, lai palielinātu vecāka gadagājuma cilvēku ienākumus un nepieļautu viņu nonākšanu trūkumā;
(ii) providing maximum access to information and personalised pathways to secure and stable, highly skilled employment in accordance with people’s needs and capacities; eliminating the obstacles to people entering or returning to the labour market, with particular attention being paid to single-parent families, and promoting gradual retirement to increase elderly people’s income levels and prevent their impoverishment;
iii) nodarbinātības un vietas darba tirgū saglabāšanas veicināšana ar atbalsta pasākumiem (piemēram, apmācību darbavietā un mūžizglītības iespējām), uzņēmējdarbības attīstība, kā arī darba organizācija, kas palīdz atstumtiem cilvēkiem atrast darba vietu vai nodarbošanos un saskaņot darbu ar centieniem risināt ar sociāli nelabvēlīgiem apstākļiem saistītas problēmas (piemēram, mājokļa trūkumu, aprūpes pienākumus vai veselības problēmas);
(iii) supportive measures fostering employment and the ability to remain in the job market (e.g. on-the-job training and lifelong learning opportunities); developing entrepreneurship and also work arrangements that help marginalised people enter the workplace or job and reconcile employment with their efforts to deal with social disadvantage (such as a lack of housing, care responsibilities or health problems);
iiii) darba izbeigšanas uzraudzība attiecībā uz pensijas vecuma personām saistībā ar darbavietu atbrīvošanos;
(iiii) monitoring the cessation of work by persons of retirement age in the interests of releasing posts;
45. iesaka, ka jāatrod līdzsvars starp personu individuālo atbildību un sociālā atbalsta nodrošināšanu, lai dotu iespēju ikvienam dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un līdzdarboties sabiedrībā;
Proposes that a balance be stuck between the personal responsibility of individuals and the provision of social assistance, so as to enable everyone to live in dignity and participate in society;
47. uzsver potenciālu, kāds ir sociālai ekonomikai, sociāliem uzņēmumiem, bezpeļņas sektoram un valsts nodarbinātības sektoram, lai sniegtu atbalstītas nodarbinātības iespējas un darba vidi mazāk aizsargātām grupām, un kurš ir jāizpēta un pilnībā jāatbalsta dalībvalstīs un saskaņā ar Kopienas politiku (Eiropas Sociālo fondu, reģionālajiem un kohēzijas fondiem utt.);
Highlights the potential of the social economy, social enterprises, the not-for-profit sector and the public employment sector to provide supported employment opportunities and working environments for vulnerable groups, which should be explored and supported to the fullest by the Member States and under Community policies (the European Social Fund, Regional and Cohesion Funds, etc.);
50. vērš uzmanību uz sociālajām izmaiņām Eiropā, kuras ietekmē mājsaimniecību sociālo raksturu; prasa ņemt vērā šīs izmaiņas, lai darba tirgū nojauktu barjeras nestrādājošiem partneriem, gadījumos, kad kopā dzīvo neprecēts pāris;
Draws attention to the social changes in Europe, which are altering the social make-up of households; calls for these changes to be taken into account with a view to eliminating barriers to the labour market for the non-working partners of unmarried cohabiting couples;
52. atzīmē — lai gan ir apsveicama virzība uz plašāku dalību augstākajā izglītībā, dalībvalstis jāmudina saglabāt un ieviest stažēšanos darbā; aicina dalībvalstis izstrādāt saskaņotas politikas nostādnes attiecībā uz stažēšanos, sniedzot obligātās garantijas un pienācīgu atalgojumu, kā arī cīnīties pret pašreizējām tendencēm pārvērst darbu par neapmaksātu praksi;
Notes that, despite welcome moves towards greater participation in higher education, the Member States should be encouraged to maintain and introduce work-based apprenticeships; calls on the Member States to develop consistent policies on traineeships that provide for minimum guarantees and decent remuneration and, furthermore, to combat the current trend of disguising jobs as unpaid traineeships;
Kvalitatīvu pakalpojumu nodrošināšana un to pieejamības garantēšana neaizsargātām un nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām
Providing quality services and guaranteeing access for vulnerable and disadvantaged groups
57. uzsver, ka ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem, un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas horizontālas direktīvas priekšlikumu, ar ko papildina Direktīvu 2000/78/EK un aptver visu veidu diskrimināciju, kuras iemesli minēti EK līguma 13. pantā, un ar kuru palīdzētu ne tikai nodarbinātībā, bet arī citās dzīves jomās cīnīties pret diskrimināciju invaliditātes, vecuma, reliģijas vai pārliecības, vai dzimumorientācijas dēļ; vienlaikus uzskata, ka būtu jāpastiprina centieni saistībā ar pašreizējo Kopienas direktīvu īstenošanu diskriminācijas novēršanas jomā;
Stresses that access to goods and services should be a right for every citizen of the Union and therefore welcomes the Commission's proposal for a horizontal directive complementing Directive 2000/78/EC and covering all forms of discrimination on the grounds set out in Article 13 of the EC Treaty, which should help to combat discrimination in areas of life other than employment, including discrimination based on disability, age, religion or belief and sexual orientation ; at the same time considers that further progress should be made as regards the implementation of the existing Community anti-discrimination directives;
67. aicina dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību tam, ka dotāciju samazināšana īpašiem pakalpojumiem, piemēram, līdzekļiem skolas pusdienām, bezmaksas mācību materiāliem un skolas autobusiem, kā arī būtiskām brīvā laika un ārpusskolas mācību iespējām, varētu tieši izraisīt sociālo atstumtību, jo īpaši bērniem no sociāli neaizsargātām ģimenēm; uzsver, ka dalībvalstīm jānodrošina vienādas integrācijas iespējas visiem bērniem, izmantojot aktīvu sporta politiku skolās un piekļuvi informācijas tehnoloģijām; aicina Komisiju vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu sarakstā iekļaut tādus pakalpojumus bērniem kā bērnu aprūpe, skolas transports un skolēnu ēdināšana;
Calls on the Member States to attach greater importance to the fact that cuts in grants for specific services such as dinner money, free teaching materials and school buses, and for essential leisure and out-of-school educational opportunities, might lead to direct social exclusion, in particular for children from socially vulnerable families; highlights the need for Member States to provide equal opportunities for the integration of all children through an active sports policy in schools and access to information technologies; calls on the Commission to incorporate services for children such as child care, school transport and school meals in the list of general interest social services;
76. aicina dalībvalstis īstenot likumdošanu cilvēku tirdzniecības un diskriminācijas izskaušanas jomā un jo īpaši parakstīt, ratificēt un īstenot Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;
Calls on the Member States to enforce anti-trafficking and anti-discrimination legislation and in particular to sign, ratify and implement the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings;
Politikas koordinācijas uzlabošana un visu attiecīgo ieinteresēto pušu iesaistīšana
Improving policy coordination and the involvement of all relevant stak e holders
89. aicina Komisiju atbalstīt saprātīgu un drošu bērnu līdzdalību visos jautājumos, kas viņus ietekmē, nodrošinot, ka visiem bērniem ir vienlīdzīgas iespējas tikt iesaistītiem;
Calls on the Commission to support the meaningful and safe participation of children in all matters affecting them, ensuring that all children have an equal opportunity to be involved;
Komisija savā dokumentā COM(2007)620 nosaka, ka trīs galvenie mērķi cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību ir minimālo ienākumu shēmu atbilstība, integrēti darba tirgi un uzlabota piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem.
The Commission identifies in COM(2007)620 the adequacy of minimum income schemes, inclusive labour markets and improved access to quality social services as the three main objectives to fight poverty and social exclusion.
Kopīgu principu kopums, kuri veido visaptverošu pieeju sociālajai integrācijai, jāīsteno, padziļinot atklātās koordinācijas metodi (AKM).
A set of common principles framing a holistic approach on social inclusion shall be implemented by deepening the Open Method of Coordination.
Papildus AKM ES finanšu instrumentiem, piemēram, ESF, jāizveido atbalstoša ES sistēma, kas atbalstītu dalībvalstis to sociālās integrācijas politikas īstenošanā.
Besides the OMC EU financial instruments as the ESF shall establish a supporting EU framework encouraging the Member States in their social inclusion policies.
Referente uzskata, ka kopīgajam ziņojumam par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju ir vairāk aprakstošs raksturs, atsaucoties uz centieniem samazināt bērnu nabadzību, veicinot ilgāku darba mūžu, nodrošinot privāto pensiju fondu iespējas, samazinot nevienlīdzību ārstniecības rezultātu un ilgtermiņa aprūpes ziņā.
In the rapporteurs view, the joint report on social protection and social inclusion is more of a descriptive character by referring to efforts to reduce child poverty, promoting longer working lives, securing privately funded pension provision, reducing inequalities in health outcomes and long-term care.
Ņemot vērā Lisabonas stratēģijas loģiku, Padome un Komisija izvirza ekonomisko izaugsmi par primāro mērķi Eiropas veiksmīgai, godīgai un ilgtspējīgas vides nākotnei.
Following the logic of the Lisbon Strategy, Council and Commission promote economic growth as primary objective for a prosperous, fair and environmentally sustainable future for Europe.
Referente uzskata, ka kopīgais ziņojums nav pietiekami orientēts uz sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju un tas pārāk pievēršas sociālajai integrācija kā „produktīvam faktoram”.
In the rapporteurs view, the joint report is not sufficiently orientated on social protection and social inclusion and is too much biased on social inclusion as "productive factor".
Referente uzskata, ka bērnu nabadzības apkarošana nav jāuzskata vienkārši par ieguldījumu ekonomikā, investējot nākotnes cilvēkresursos.
In the rapporteurs view, combating child poverty should not be considered as a simple contribution to the economy by investing in future human capital.
Referente atbalsta Komisijas visaptverošas pieejas ideju cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību un noteikti piekrīt definētajām darbības jomām.
The rapporteur supports the Commissions idea of a more holistic approach on fighting poverty and social exclusion and certainly agrees with the identified fields of action.
Referente uzskata, ka stratēģijām cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību jābūt ciešāk saistītām ar stratēģijām sociālās, teritoriālās un reģionālās kohēzijas uzlabošanai.
In the rapporteurs view, the strategies of combating poverty and social exclusion should be stronger bonded with the strategies for better social, territorial and regional cohesion.
Referente pauž viedokli, ka Komisijas paziņojumā nav pietiekami aptverta nabadzīgo reģionu problēma un milzīgās reģionālās atšķirības nabadzības un sociālās integrācijas ziņā starp reģioniem.
In the view of the rapporteur, the problem of poor regions and the enormous regional differences in poverty and social inclusion among regions are insufficiently covered in the Communication by the Commission.
Sociālajai integrācijai jāietver visi iedzīvotāji neatkarīgi no tā, vai tie ir pieejami darba tirgum vai nav.
Social inclusion should cover all citizens either they are available for the labour market or not.
Referente uzskata, ka nodarbinātības izvirzīšana par sociālās integrācijas galveno mērķi neatbilst prasībām un nespēs likvidēt nabadzību un sociālo atstumtību.
In the rapporteurs view, making employability the ultimate aim of social inclusion does not meet the requirements and will fail to eradicate poverty and social exclusion.