natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) starpposma mērķus, kas izteikti kā procentuālā daļa, ko minētajām ēkām jāveido 2015. gadā no kopējā ēku skaita un no kopējās izmantotās platības;
(b) intermediate targets expressed as a percentage which those buildings shall constitute of the total number of buildings and represent in relation to the total useful floor area in 2015;
b) starpposma mērķus, kas izteikti kā procentuālā daļa, kura minētajām ēkām jāveido 2015. un 2020. gadā no kopējā ēku skaita un no kopējās izmantojamās platības;
(b) intermediate targets expressed as a percentage which those buildings shall constitute of the total number of buildings and represent in relation to the total useful floor area in 2015 and 2020 ;
ba) detalizētu valstī spēkā esošo prasību aprakstu, kuras attiecas uz minimālo no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtās enerģijas līmeni jaunbūvēs un esošajās ēkās, kuras tiek nozīmīgi atjaunotas, kā noteikts Direktīvā 2009/xx/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu, kā arī šīs direktīvas 6. un 7. pantā;
(ba) details of the national requirements concerning minimum levels of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation , as required under Directive 2009/xx/EC on promotion of the use of energy from renewable sources and Articles 6 and 7 of this Directive;
c) informāciju par pasākumiem, kuri uzsākti, lai veicinātu šādu ēku skaita palielināšanu.
(c) information on the measures undertaken for the promotion of those buildings.
c) kopsavilkumu par visiem politikas virzieniem un informāciju par pasākumiem, kuri uzsākti, lai veicinātu šādu ēku skaita palielināšanu.
(c) a summary of all policies and information on the measures undertaken for the promotion of those buildings;
ca) valsts, reģionālās un vietējās programmas, kas paredzētas energoefektivitātes pasākumu atbalstam, piemēram, nodokļu atlaides, finanšu instrumentus vai samazinātu PVN.
( ca ) national, regional or local program me s to support measures for the promotion of these buildings such as fiscal incentives, financial instruments or reduced VAT.
Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai 1. punktā minētos valsts plānus un ik pēc trim gadiem ziņo Komisijai par paveikto valsts plānu īstenošanā.
Member States shall communicate the national plans referred to in paragraph 1 to the Commission by 30 June 2011 at the latest and report to the Commission every three years on the progress in implementing their national plans.
Valsts plānus un progresa ziņojumus var ietvert energoefektivitātes rīcības plānos, kuri minēti Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā.
The national plans and progress reports may be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Valsts plānus un progresa ziņojumus ietver energoefektivitātes rīcības plānos, kuri minēti Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā.
The national plans and progress reports shall be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Šādā gadījumā attiecīgā dalībvalsts ierosina grozījumus.
In this case, the Member State concerned shall propose amendments.
Viena mēneša laikā pēc priekšlikumu saņemšanas Komisija pieņem grozīto plānu vai pieprasa citus grozījumus.
Within one month of receiving these proposals, the Commission shall accept the amended plan or request further specific amendments.
Komisija un attiecīgā dalībvalsts veic visus pamatoti pieņemamos pasākumus, lai vienošanos par valsts plānu panāktu piecu mēnešu laikā pēc sākotnējā plāna iesniegšanas.
The Commission and the Member State concerned shall take all reasonable steps to reach an agreement on the national plan within five months of the date of the initial communication.
Komisija nosaka kopējos principus tādu ēku definēšanai, kurās gan oglekļa dioksīda emisiju, gan primārās enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli .
The Commission shall establish common principles for defining buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero.
Komisija ne vēlāk kā līdz 2010. gada 31. decembrim atbilstīgi 2. pantā sniegtajai definīcijai izstrādā detalizētu un vienotu nulles enerģijas ēku definīciju .
The Commission shall , in accordance with the definition set out in Article 2, establish a detailed common definition of net zero energy buildings by 31 December 2010 at the latest .
Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto procedūru.
Those measures designed to amend non-essential elements of this Directive by supplementing it shall be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 21(2).
Komisija publicē ziņojumu par dalībvalstu progresu attiecībā uz to ēku skaita palielināšanu , kurās gan oglekļa dioksīda emisiju, gan primārās enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli .
The Commission shall publish a report on the progress of Member States in increasing the number of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero .
Pamatojoties uz šādu ziņojumu, Komisija izstrādā stratēģiju un vajadzības gadījumā ierosina veikt pasākumus, lai palielinātu šādu ēku skaitu.
On the basis of this report the Commission shall develop a strategy , and, if necessary, propose measures to increase the number of those buildings.
Komisija līdz 2012. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados publicē ziņojumu par dalībvalstu progresu attiecībā uz nulles enerģijas ēku skaita palielināšanu.
The Commission shall by 30 June 2012 and every three years thereafter publish a report on the progress of Member States in increasing the number of net zero energy buildings.
Pamatojoties uz šādu ziņojumu, Komisija izstrādā rīcības plānu un vajadzības gadījumā ierosina veikt pasākumus, lai palielinātu šādu ēku skaitu.
On the basis of this report the Commission shall develop an action plan , and, if necessary, propose measures to increase the number of those buildings.
Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi
Financial Incentives and Market Barriers
Dalībvalstis līdz 2011. gada 30. jūnijam sagatavo valstu rīcības plānus, kuros iekļauti arī ierosinātie pasākumi, attiecībā uz šajā direktīvā noteikto prasību izpildi, mazinot pastāvošos juridiskos un tirgus šķēršļus un attīstot gan pastāvošos, gan jaunus finanšu un nodokļu instrumentus, lai tādējādi palielinātu jaunbūvju un esošo ēku energoefektivitāti.
Member States shall, by 30 June 2011, draw up national action plans, including proposed measures, for meeting the requirements laid down in this Directive through reducing existing legal and market barriers and developing existing and new financial and fiscal instruments to increase the energy efficiency of new and existing buildings.
Ierosinātajiem pasākumiem jābūt pietiekamiem, efektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem, jāatbalsta energoefektivitātes sertifikātos sniegto ieteikumu izpilde, jātiecas rosināt būtiskus energoefektivitātes uzlabojumus tajās ēkās, kur citādi šādu uzlabojumu veikšana no ekonomiskā viedokļa nebūtu iespējama, un jāparedz pasākumi to mājsaimniecību atbalstam, kam draud enerģētiskā nabadzība.
These proposed measures shall be sufficient, effective, transparent and non-discriminatory, shall support the execution of the recommendations included in the energy performance certificate, strive to encourage substantial improvements in the energy performance of buildings where an improvement would not otherwise be economically feasible and include measures to support households at risk of energy poverty.
Dalībvalstis salīdzina savus finanšu un nodokļu instrumentus ar IIIb pielikumā uzskaitītajiem instrumentiem un, neskarot attiecīgās valsts tiesību aktus, īsteno vismaz divus no šajā pielikumā minētajiem instrumentiem.
Member States shall compare their financial and fiscal instruments with the instruments listed in Annex I IIb and, without prejudice to national legislation, implement at least two measures from th at Annex.
Valstu rīcības plānus dalībvalstis dara zināmus Komisijai, iekļaujot tos Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā minētajos energoefektivitātes rīcības plānos, un reizi trijos gados tos atjaunina.
Member States shall communicate these national action plans to the Commission by including them in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC and shall update them every three years.
Lai atbalstītu šīs direktīvas īstenošanu, Komisija pēc ietekmes novērtējuma izdarīšanas vēlākais līdz 2010. gada 30. jūnijam nāk klajā ar piemērotiem likumdošanas priekšlikumiem par pastāvošo Kopienas finanšu instrumentu nostiprināšanu un jaunu instrumentu ierosināšanu.
The Commission shall, by 30 June 2010 at the latest, following an impact assessment, bring forward appropriate legislative proposals to strengthen existing and propose additional Community financial instruments to support the implementation of this Directive
Minētajos priekšlikumos apsver šādus pasākumus:
These proposals shall consider the following measures:
a) vismaz par 15 % no kopējās piešķīruma summas palielināt Eiropas Reģionālās attīstības fonda maksimālo piešķīrumu, kas izmantojams ieguldījumiem energoefektivitātes paaugstināšanā, tostarp ieguldījumiem centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās un atjaunojamos energoresursos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1080/2006 7. pantu;
(a) an increase of the maximum amount of the European Regional Development Fund allocation that may be used to support energy efficiency including district heating and cooling and renewable energy investments under Article 7 of Regulation (EC) No 1080/2006 to at least 15% of the total allocation;
b) paplašināt atbilstības kritērijus ēku energoefektivitātes uzlabošanas projektiem, tostarp ar centralizētu siltumapgādi un dzesēšanu saistītiem projektiem un atjaunojamo energoresursu projektiem, kuri pretendē uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstu;
(b) an extension of the eligibility of projects to increase the energy efficiency of buildings including district heating and cooling and projects for energy from renewable sources for funding from the European Regional Development Fund;
c) izmantot citus Kopienas fondus, lai atbalstītu pētniecību un izstrādi, informācijas kampaņas un apmācību energoefektivitātes jomā;
(c) the use of other Community funds to support research and development, information campaigns or training related to energy efficiency;
d) izveidot Energoefektivitātes fondu, kura pamatā būtu Kopienas budžeta, Eiropas Investīciju bankas un dalībvalstu finansējums un kura mērķis būtu sekmēt to, lai līdz 2020. gadam palielinātos privātā un valsts sektora ieguldījumi ēku energoefektivitātes uzlabošanas projektos, tostarp saistībā ar atjaunojamās enerģijas izmantošanu ēkās un norobežojošo konstrukciju būvelementos, tādējādi palielinot energoefektivitāti.
(d) the establishment of an Energy Efficiency Fund, based on contributions from the Community budget, the European Investment Bank and Member States to act as a leverage for increasing private and public investments for projects increasing energy efficiency of buildings, including renewable energy in buildings or building components, related to energy efficiency by 2020.
Minēto Energoefektivitātes fondu iekļauj citu Kopienas struktūrpalīdzības pasākumu plānošanā.
This Energy Efficiency Fund shall be integrated into the programming of other Community structural assistance.
Fonda līdzekļu piešķiršanas kritērijus nosaka saskaņā ar Regulu (EK) 1083/2006, un to izveido vēlākais līdz 2014. gadam.
The criteria for its allocation shall be defined according to EC 1083/2006 and it shall be implemented by 2014, at the latest;
e) samazināt PVN likmes pakalpojumiem un produktiem, kuri saistīti ar energoefektivitātes uzlabošanu, tostarp atjaunojamās enerģijas izmantošanai ēkās vai būvelementos.
(e) reduced VAT for services and products, including renewable energy in buildings or building components, related to energy efficiency.
Šis grozījums neattiecas uz tām pārstrādātā tiesību akta priekšlikuma daļām, kurās izdarītas izmaiņas.
This amendment does not concern parts of the proposal for a recast which contain changes.
Taču tas ir noteikti vajadzīgs, lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci, un ir nesaraujami saistīts ar citām teksta daļām, kurās ieviestas izmaiņas, jo īpaši ar 9. pantu.
However, it is necessary for pressing reasons relating to the internal logic of the text and inextricably linked to other parts that contain changes, in particular Article 9.
Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu ēku energoefektivitātes sertificēšanas sistēmu.
Member States shall lay down the necessary measures to establish a system of certification of the energy performance of buildings.
Energoefektivitātes sertifikātā ir norādes uz ēkas energoefektivitāti un tādām atsauces vērtībām kā minimālās energoefektivitātes prasības, lai ēkas vai tās daļu īpašniekiem vai īrniekiem būtu iespēja salīdzināt un novērtēt tās energoefektivitāti.
The energy performance certificate shall include the energy performance of a building and reference values such as minimum energy performance requirements in order to make it possible for owners or tenants of the building or parts thereof to compare and assess its energy performance.
Energoefektivitātes sertifikātā ir norādes uz ēkas energoefektivitāti vai — vēl neuzbūvētas ēkas gadījumā — prognozēto energoefektivitāti un tādām atsauces vērtībām kā minimālās energoefektivitātes prasības, lai ēkas vai tās daļu īpašniekiem vai īrniekiem būtu iespēja novērtēt tās energoefektivitāti un bez grūtībām veikt salīdzinājumu ar citām dzīvojamām vai nedzīvojamām ēkām .
The energy performance certificate shall include the energy performance of a building or, whe re not yet built , the estimated energy performance , and reference values such as minimum energy performance requirements in order to make it possible for owners or tenants of the building or parts thereof to assess its energy performance and to compare it easily with other residential or non-residential buildings.
Nedzīvojamo ēku energoefektivitātes sertifikātā attiecīgā gadījumā var norādīt arī reālo enerģijas patēriņu gadā, kā norādīts I pielikumā.
It may for non-residential buildings, if appropriate, also include the actual annual energy that is consumed, as referred to in Annex I.
Sertifikātā iekļauj darbības ieteikumus, lai rentablā veidā uzlabotu ēkas vai tās daļu energoefektivitāti .
The certificate shall include recommendations for the cost-effective improvement of the energy performance of a building or parts thereof.
Sertifikātā iekļauj ieteikumus, kā ar optimālām izmaksām uzlabot ēkas vai tās daļu energoefektivitāti.
The certificate shall include recommendations for the cost-optimal improvement of the energy performance of a building or parts thereof.
Energoefektivitātes sertifikātā ietvertie ieteikumi attiecas uz:
The recommendations included in the energy performance certificate shall cover:
a) pasākumiem saistībā ar norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās (-o) sistēmas (-u) būtisku atjaunošanu; kā arī
(a) measures carried out in connection with a major renovation of the building envelope or technical building system(s); and
a) pasākumiem saistībā ar norobežojošo konstrukciju , tostarp izolācijas sistēmu, vai ēku inženiertehniskās (-o) sistēmas (-u) nozīmīgu atjaunošanu;
a) measures carried out in connection with a major renovation of the building envelope , including its insulation systems, or technical building system(s);
b) pasākumiem ēkas atsevišķām daļām vai elementiem, neatkarīgi no tā, vai ir veikta norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas(-u) būtiska atjaunošana.
(b) measures for individual parts or elements of a building independent of a major renovation of the building envelope or technical building system(s).
b) pasākumiem ēkas atsevišķām daļām vai elementiem, neatkarīgi no tā, vai ir veikta norobežojošo konstrukciju , tostarp izolācijas sistēmu, vai ēku inženiertehniskās sistēmas(-u) nozīmīga atjaunošana.
b) measures for individual parts or elements of a building independent of a major renovation of the building envelope , including its insulation systems, or technical building system(s).
Energoefektivitātes sertifikātā ietvertie ieteikumi ir tehniski iespējami konkrētai ēkai un sniedz pārredzamu informāciju par ieteikumu rentabilitāti.
The recommendations included in the energy performance certificate shall be technically feasible for the specific building and shall provide transparent information as to their cost-effectiveness.
Rentabilitātes novērtējuma pamatā ir standarta apstākļu kopums, piemēram, enerģijas ietaupījumi un enerģijas cenas , kā arī procentu likmes ieguldījumiem, kuri vajadzīgi minēto ieteikumu īstenošanai.
The evaluation of cost-effectiveness shall be based on a set of standard conditions, such as on the assessment of energy savings and underlying energy prices and interest rates for investments necessary to implement the recommendations.
Energoefektivitātes sertifikātā ietvertie ieteikumi ir tehniski un funkcionāli iespējami konkrētai ēkai un sniedz pārredzamu informāciju par ieteikumu rentabilitāti.
The recommendations included in the energy performance certificate shall be technically and functionally feasible for the specific building and shall provide transparent information as to their cost-effectiveness .
Rentabilitātes novērtējuma pamatā ir standarta apstākļu kopums, tostarp vismaz enerģijas ietaupījuma un enerģijas cenu izvērtējums , finanšu un nodokļu stimuli , kā arī procentu likmes ieguldījumiem, kuri vajadzīgi minēto ieteikumu īstenošanai.
The evaluation of cost-effectiveness shall be based on a set of standard conditions, which shall include as a minimum the assessment of energy savings and underlying energy prices , financial or fiscal incentives and interest rates for investments necessary to implement the recommendations.
Energoefektivitātes sertifikātā sniedz norādi par to, vai ēkas īpašnieks vai īrnieks var saņemt precīzāku informāciju par sertifikātā sniegtajiem ieteikumiem.
The energy performance certificate shall provide an indication as to where the owner or tenant can receive more detailed information regarding the recommendations given in the certificate.
Turklāt tajā ietver informāciju par atsevišķiem pasākumiem, kuri jāveic, lai īstenotu ieteikumus.
In addition, it shall contain information on the steps to be taken to implement the recommendations.
Energoefektivitātes sertifikātā sniedz norādi par to, kur ēkas īpašnieks vai īrnieks var saņemt precīzāku informāciju par sertifikātā sniegtajiem ieteikumiem.
The energy performance certificate shall provide an indication as to where the owner or tenant can receive more detailed information regarding the recommendations given in the certificate.
Turklāt tajā ietver informāciju par atsevišķiem pasākumiem, kuri jāveic, lai īstenotu ieteikumus , tostarp informāciju par pieejamajiem nodokļu un finanšu stimuliem un par finansēšanas iespējām .
In addition, it shall contain information on the steps to be taken to implement the recommendations , including information on available fiscal and financial incentives and financing possibilities .
Dzīvokļu vai vienas un tās pašas ēkas atsevišķo daļu, kas paredzētas dažādiem izmantojumiem, sertificēšanā var izmantot:
Certification for apartments or units designed for separate use in building blocks may be based:
a) kopīgu sertificējumu ēkai kopumā, ja tā ir aprīkota ar kopīgu apkures sistēmu,
(a) on a common certification of the whole building for blocks with a common heating system or
b) novērtējumu kādam citam līdzvērtīgam dzīvoklim tajā pašā ēkā .
(b) on the assessment of another representative apartment in the same building block.
b) šā dzīvokļa vai ēkas atsevišķās daļas energoefektivitātes novērtējumu.
(b) on the assessment of the energy performance of that apartment or unit.
Vienģimenes māju sertificēšanas pamatā var būt tādu citu līdzvērtīgu ēku novērtējums, kurām ir līdzīgs projekts un platība un līdzīgi faktiskie energoefektivitātes rādītāji, ja šādu atbilstību var garantēt eksperts, kas izdod energoefektivitātes sertifikātu.
Certification for single-family houses may be based on the assessment of another representative building of similar design and size with a similar actual energy performance quality if this correspondence can be guaranteed by the expert issuing the energy performance certificate.
Energoefektivitātes sertifikāta derīguma termiņš nepārsniedz 10 gadus.
The validity of the energy performance certificate shall not exceed 10 years.
Minēto pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
That measure, designed to amend non-essential elements of this Directive by supplementing it, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 21(2).
Dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes sertifikātu izsniedz par ēkām vai to daļām, kuras ir uzbūvētas, pārdotas vai izīrētas, un par ēkām, kurās kopējo izmantojamo platību, kas pārsniedz 250 m 2 , izmanto publiskā sektora iestāde.
Member States shall ensure that an energy performance certificate is issued for buildings or parts thereof which are constructed, sold or rented out and for buildings where a total useful floor area over 250 m 2 is occupied by a public authority.
Dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes sertifikātu izsniedz par ēkām vai to daļām, kuras ir uzbūvētas, pārdotas vai izīrētas, par sabiedrības bieži apmeklētām ēkām, kuru kopējā izmantojamā platība pārsniedz 250 m 2 , un par ēkām, kuras izmanto publiskā sektora iestāde.
Member States shall ensure that an energy performance certificate is issued for buildings or parts thereof which are constructed, sold or rented out , and for buildings frequently visited by the public with a total useful floor area over 250 m 2 and for buildings occupied by a public authority.
11. pants – 4.a punkts (jauns)
Article 11 – paragraph 4 a (new)
Lai uzlabotu ēkas energoefektivitāti, ieinteresētajai personai jābūt iespējai saņemt sertifikātu neatkarīgi no tā, vai ēku atjauno, modernizē, izīrē vai pārdod.
In order to improve energy performance of a building, the interested person should be able to ask for such a certificate, irrespective of whether the building is being constructed, refurbished rented out or sold.
Dalībvalstis paredz pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkā ar kopējo izmantojamo platību, kura pārsniedz 250 m2, ko aizņem publiskā sektora iestādes, redzamā vietā tiktu novietots energoefektivitātes sertifikāts.
Member States shall take measures to ensure that where a total useful floor area over 250 m 2 of a building is occupied by public authorities, the energy performance certificate is displayed in a prominent place clearly visible to the public.
Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkās, kurās izvietotas publiskā sektora iestādes, vai sabiedrības bieži apmeklētās ēkās, kuru kopējā izmantojamā platība pārsniedz 250 m 2 , redzamā vietā ir novietots energoefektivitātes sertifikāts.
Member States shall take measures to ensure that where a building is occupied by public authorities or where a building with a total useful floor area over 250 m 2 is frequently visited by the public the energy performance certificate is displayed in a prominent place clearly visible to the public.
Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja tādu ēku, kuras kopējā izmantojamā platība pārsniedz 250 m2 un par kuru izsniegts energoefektivitātes sertifikāts saskaņā ar 11. panta 1. punktu, bieži apmeklē sabiedrība, energoefektivitātes sertifikātu novieto redzamā vietā.
Member States shall take measures to ensure that where a total useful floor area over 250 m 2 of a building for which an energy performance certificate has been issued in accordance with Article 11(1) is frequently visited by the public, the energy performance certificate is displayed in a prominent place clearly visible to the public.