natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Izaugsmi gaisa satiksmes jomā veicina tirgus pieprasījums un ES augstākas mobilitātes politika atbilstoši pasaules ekonomikas prasībām.
The growth of air traffic follows market demand and is encouraged by the higher mobility policy of the Union in line with global economy requirements.
Līdztekus pieaug ar vidi saistītas bažas un prasības samazināt kaitīgo gāzu un trokšņa emisiju.
At the same time there are growing environmental concerns and a push to curtail emission of noxious gases and noise.
Viens no prioritāriem uzdevumiem Eiropas izaugsmei ir izveidot videi nekaitīgu gaisa transporta sistēmu, kas pamatosies uz aeronautikas nozares tīklu, kurā piegādes ķēde ir orientēta uz darbību plašā augsto tehnoloģiju nozaru programmā.
Developing an environmentally friendly air transport system is a priority for European growth that relies and capitalises on the industrial network of the aeronautics sector, where the supply chain is geared to operate in a major high-tech industrial programme.
„Clean Sky” izstrādās novatoriskas tehnoloģijas, kam būs mazāka ietekme uz vidi, un noteiks sociālos un tirgorientētos tehnoloģiskos mērķus, kuri ietekmēs visu gaisa transporta sistēmu.
CLEAN SKY will develop innovative technologies with reduced environmental impact and will set social and market based technological goals impacting the whole of the air transport system.
Lai palīdzētu sasniegt minētos mērķus, programmā iesaistīsies un to līdzfinansēs Eiropas Kopiena.
The European Community will participate in and co-fund the programme to help achieve these goals.
Kādēļ nepieciešams „Clean Sky”?
Why is CLEAN SKY needed?
Prognozes attiecībā uz gaisa satiksmes attīstību liecina, ka tās apjoms laika posmā līdz 2025. gadam vairāk nekā divkāršosies.
Estimates suggest that the volume of air traffic will more than double between now and 2025.
Šobrīd aeronautikas nozares ieguldījums Eiropas iekšzemes kopproduktā ir 220 miljardi eiro un tajā tiek nodarbināti 3,1 miljons cilvēku.
Nowadays, the aeronautical industry contributes 220 thousand million euros to Europe’s GDP and employs 3.1 million people.
Aeronautikā laiku mēra desmitgadēs.
The time scale in aeronautics is measured in decades.
Gaisa transporta izaugsmes pamatā ir nozares jauninājumi, kas atbilst tirgus prasībām, taču transporta ietekmei uz vidi netiek pievērsta uzmanība.
Air transport has grown on the basis of sectorial innovations meeting market demands without focusing on the impact of transport on the environment.
Lieliem sasniegumiem tīra gaisa transporta tehnoloģiju jomā un to drīzai īstenošanai ir izšķiroša nozīme, risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi un sociālos sasniegumus.
Major breakthroughs in clean air transport technologies for early implementation are critical for addressing climate change while at the same time promoting economic growth and social progress.
Tā rezultātā aeronautika saskaras ar nozīmīgām problēmām:
As a result, important challenges confront aeronautics:
· ietekme uz vidi kļūst par būtisku mobilitātes attīstību ierobežojošu faktoru;
· environmental impact is becoming a major constraint for the development of mobility;
· samazināt aviācijas ietekmi uz klimata pārmaiņām, emisijas un troksni — tā ir prioritāte, kuras īstenošanai pakāpeniski jāmaina tehnoloģijas, lai sasniegtu noteiktos mērķus emisiju samazināšanā un mazinātu produktu dzīves cikla ietekmi uz vidi;
· reduction of aviation impact on climate change, emissions and noise is a priority, requiring step changes in technology to reach set goals in emission reduction and to reduce the environmental impact of product life cycle;
· flotes atjaunošanas cikls paver iespējas uzsākt tīru tehnoloģiju izmantošanu pirms 2015. gada atbilstīgi pētniecībā un izstrādē sasniegtajiem rezultātiem.
· the fleet renewal cycle identifies a window of opportunity for exploiting clean technologies in line with delivering R&D results before 2015.
Politika, ar ko veicina pētniecību un izstrādi aeronautikas jomā, lai izstrādātu no vides viedokļa efektīvus gaisa kuģus, ir daļa no plašākas stratēģijas, kas paredzēta, lai mazinātu aviācijas ietekmi uz klimatu.
A policy designed to stimulate R&D in the aeronautics sector leading to environmentally efficient aircraft is part of a wider strategy meant to reduce the impact of aviation on climate.
Atbalsts pētniecībai un izstrādei aeronautikā ir papildinājums tādiem pasākumiem kā Komisijas izstrādātā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).
Boosting aeronautics R&D complements measures such as the Commission EU Emission Trading Scheme (ETS).
Aeronautikas pētniecības un izstrādes izšķirošā nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā ir plaši atzīta.
The critical role of aeronautics R&D in curbing climate change is widely recognized.
Eiropas Kopiena ir noteikusi aeronautiku par vienu no tās pētniecības un izstrādes prioritārajām jomām, lai mazinātu gaisa kuģu ietekmi uz vidi, uzlabotu gaisa kvalitāti, mazinātu troksni lidostu apkārtnē, kā arī uzlabotu veselību un dzīves kvalitāti.
The European Community has made Aeronautics one of its R&D priorities with the ambition of minimizing the environmental impact of aircraft and improving local air quality and noise around airports and health and quality of life.
Ir nepieciešama lielāka integrācija tās straujai īstenošanai, kas veicina efektīvu izmantošanu, ko var panākt, tikai ieviešot kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu jaunu instrumentu.
A major integration effort for rapid implementation leading to effective deployment is required, and this can only be achieved through the novel instrument of the Joint Technology Initiative.
Aeronautikas pētniecība un izstrāde palīdzēs īstenot Eiropas Savienības stratēģiskos mērķus, proti, „stabilākas, ilgtspējīgas izaugsmes, kā arī darba vietu skaita un uzlabojumu nodrošināšana”.
Aeronautics R&D will contribute to the implementation of the European Union Strategic Objectives of "delivering stronger, lasting growth and more and better jobs".
Šie mērķi iekļauti jaunajā Lisabonas stratēģijā.
These have been identified as the key strategic priorities of the new Lisbon Strategy.
Videi nekaitīgākas aviācijas tehnoloģijas atbilst Eiropas Savienības lielākas mobilitātes politikai paplašinātajā ES un veicinās tās īstenošanu, kas ir īpaši svarīgi kandidātvalstīm, kurās satiksme strauji kļūst intensīvāka.
Greener aviation technologies are in line with, and will contribute to, the increased mobility policy of the Union within an enlarged EU, particularly important for Accession States with rapidly growing traffic.
Tehnoloģijas ar mazu ietekmi uz vidi attīstības programmas ietvaros „Clean Sky” ir uz gaisa satiksmi orientēts „SESAR” kopuzņēmuma partneris, kas nodrošina drošākas un tīrākas gaisa satiksmes sistēmas attīstību.
On top of its main programme of developing low environmental impact technologies, CLEAN SKY positions itself naturally as the airborne-focused counterpart to the SESAR Joint Undertaking for ensuring the development of a safer and cleaner Air Transport System.
Referentes atzinums
Rapporteur's opinion
Referente uzskata, ka kopuzņēmuma „Clean Sky” izveidošanai atbilstoši EK priekšlikumam ir trīs galvenās pozitīvās iezīmes:
The rapporteur considers the introduction of the Clean Sky Joint Undertaking, as proposed by the EC, positive for three main reasons:
Tādēļ ir jo īpaši svarīgi, lai jauno tehnoloģiju varētu ieviest pēc iespējas ātrāk.
Therefore it is of utmost importance that new technology can be introduced as quickly as possible.
Tādējādi plānotie „Clean Sky” demonstrējumu pasākumi ir nozīmīgs elements, lai apmierinātu pamatoto sabiedrības pieprasījumu paātrināt videi draudzīgākas gaisa satiksmes izveidošanu.
The demonstration activities planned in CLEAN SKY are thus an essential element to satisfy the justified public demand to speed up the introduction of greener air transportation.
ES aeronautika saskaras ar spēcīgu konkurenci, un īpaši svarīgs šai nozarei ir sabiedrības atbalsts pētniecībā un izstrādē.
The EU aeronautical industry is facing strong competition and the role of public R&D support is paramount.
Publiskā sektora investīcijas ASV ir aptuveni trīs reizes lielākas nekā Eiropā.
US public investment is about three times the one in Europe.
Nesen (2007. gada janvārī) izdotajā prezidenta rīkojumā ir izklāstīta ASV pirmā aeronautikas pētniecības un attīstības politika, un tirgū ienāk aizvien jauni konkurenti.
The recent presidential Executive Order (January 2007) establishes the first US Aeronautics R&D policy, and other competitors are emerging on the market.
Publiskā intervence ir pamatota, lai rīkotos tādu tirgus nepilnību gadījumā, kas kavē investīcijas aeronautikas pētniecībā un attīstībā to ilgā atmaksāšanās laika dēļ, kā arī tad, ja labvēlīgs ārējais faktors ir atšķirība starp sabiedrības ieguvumiem un privāto peļņu, bet nelabvēlīgs ārējais faktors ir tas, ka videi nodarītā kaitējuma izmaksas jāsedz sabiedrībai.
Public intervention is justified to address market failures discouraging aeronautics R&D investment due to long timescales, the positive externality associated with the gap between social and private rate of return and the negative externality related to social environmental costs.
Gaisa kuģu ar divām krēslu rindām flote (piemēram, gaisa kuģi A320 un B737) tiks atjaunota laika posmā no 2015. līdz 2020. gadam.
The single aisle fleet( e.g. A320 and B737 aircraft) will undergo renewal as from 2015-2020.
Šie gaisa kuģi ir apmēram 60 % no aktīvās šā brīža flotes.
These aircraft represent about 60% of the active fleet at present.
Referente arī uzsver, ka visas ierosinātās KTI un jo īpaši „Clean Sky” ir jāuzskata par konkrētiem Lisabonas stratēģijas īstenošanas piemēriem Eiropas līmenī, tādēļ tie ir jo īpaši nozīmīgi ES rūpniecības nozarei.
The rapporteur underlines also the fact that all proposed JTIs, and Clean Sky in particular, are to be considered as concrete examples of the implementation of the Lisbon Strategy at European level, and for this reason they are of particular relevance for EU industry.
Referente pievienojas vairāku dalībnieku paustajām bažām, ka ir jāizvairās no nevajadzīgas Kopienas papildu aģentūru izveidošanas, kuru ekspluatācijas izmaksas ir nesamērīgi augstas.
The rapporteur shares the concerns, which have been expressed by several actors, that the unnecessary settlement of additional Community agencies with excessive running costs should be avoided.
Ņemot vērā minētās bažas, referente tomēr uzskata, ka Komisijas ieteiktā juridiskā struktūra ir labākais iespējamais risinājums privātās un publiskās partnerības īstenošanai, kā arī norāda, ka tās mērķi tiek nošķirti no Kopienu aģentūru mērķiem.
Taking into account this worries, nevertheless, the rapporteur considers the juridical structure proposed by the Commission as the best solution possible to implement a private-public partnership and notes the distinction between its purpose and the purpose of Community agencies.
Referente pievienojas rūpniecības nozares pārstāvju bažām par laiku, kad tiks pieņemtas KTI, lai nezaudētu pētniecības aktivitāšu īstenošanai paredzēto laiku.
The rapporteur shares the concerns of the industry on the timing of the JTI adoption, in order not to lose precious time for the implementation of research activities.
Ja Eiropas Parlaments un dalībvalstis nepanāks savstarpēju vienošanos un nepieņems priekšlikumu līdz 2007. gada beigām, Eiropas rūpniecība un pētniecība zaudētu gadu ilgu laika periodu, kurā varētu veikt nepieciešamos pasākumus.
If the European Parliament and the Member States don't reach an agreement and adopt the proposal before the end of the year 2007, the European industry and research would lose a whole year of activities.
Tas nopietni ietekmētu ES konkurētspēju pasaules mērogā, kurā ASV ir ļoti spēcīgs konkurents.
This would have serious effects on the EU competitiveness at a global level, where US is a very strong competitors.
Attiecībā uz jutīgo jautājumu par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem referente vēlas uzsvērt, ka, no vienas puses, ir svarīgi ievērot EP pieeju, kas nodrošina mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību Septītajā pamatprogrammā paredzētajos pētniecības pasākumos.
With regards to the sensitive issue of SMEs, the rapporteur would like to underline that, from one side, it is important to follow the EP approach which ensures SMEs participation within the 7FP research activities..
Referente ierosina katru gadu sniegt ziņojumu par mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalības efektivitāti pētniecības pasākumos.
The rapporteur suggests to report every year on the effective participation of SMEs in research activities.
Noslēgumā referente ierosina EP atbalstīt EK priekšlikumu, kura mērķis ir veidot partnerību un apvienot privātos, valstu un Kopienas resursus, lai sniegtu atbalstu ES rūpniecisko pētījumu mērķu sasniegšanā, izvēršot Kopienas mēroga procesu, un, lai apmierinātu rūpniecības nozares vajadzības, apstiprinot lēmumus, kas nodrošina laika un izmaksu efektivitāti un vienkāršību piedāvātā mehānisma ieviešanā.
In conclusion, the rapporteur suggestion to the EP is to support the EC proposal in view of creating a partnership that will bring together private, national and Community resources to support EU industrial research objectives through a Community-level process, and to respond to the needs of the industry, approving decisions which would ensure time and cost efficiency and simplicity in the running of the proposed mechanism.
par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido kopuzņēmumu „ Clean Sky ”
on the proposal for a Council regulation setting up the "Clean Sky Joint Undertaking"
Nedaudzos gadījumos ETP ir sasniegušas tik plašu mērogu un darbības jomu, ka tām būs jāmobilizē ievērojami valsts un privātā sektora ieguldījumi, kā arī nozīmīgi pētniecības resursi, lai tās varētu īstenot stratēģisko pētniecības programmu svarīgās pozīcijas.
In a small number of cases, ETPs have reached such an ambitious scale and scope that they will require the mobilisation of considerable public and private investments as well as substantial research resources to implement important elements of their Strategic Research Agendas.
KTI tiek ierosinātas kā efektīvs līdzeklis, lai apmierinātu šo nedaudzo ETP vajadzības.
JTIs are proposed as an effective means of meeting the needs of this small number of ETPs.
Ņemot vērā iepriekš minēto, kopuzņēmums „Clean Sky” ir raksturojams kā juridiska persona, kas būs atbildīga par kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanu aeronautikas un gaisa transporta jomā ( „Clean Sky” KTI).
Against this background, the Clean Sky Joint Undertaking (CLEAN SKY JU) is the legal entity that will be responsible for implementation of the Joint Technology Initiative in aeronautics and air transport (CLEAN SKY JTI).
Mērķis ir radīt kopuzņēmumu „Clean Sky” kā valsts un privāto partnerību, kas sekmētu ciešas saiknes starp dažādām organizācijām un uzlabotu Eiropas pētniecības un jauninājumu ieviešanas spējas aeronautikas un gaisa transporta jomā.
The aim is to create a CLEAN SKY JU as a public-private partnership which would promote strong links between different organisations and build-up on European R&D capabilities in the field of aeronautics and air transport.
Eiropas Kopiena piedalīsies šajā programmā un to līdzfinansēs, lai palīdzētu sasniegt minētos mērķus.
The European Community will participate in and co-fund the programme to help achieve these goals.
Šis Komisijas priekšlikums attiecas uz kopuzņēmuma „ CLEAN SKY ” izveidi saskaņā ar Līguma 171. pantu.
The present Commission proposal relates to the setting-up of the CLEAN SKY JU under Article 171 of the Treaty.
Tas ir jāuzskata par Kopienas iestādi un jāizveido uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim.
It should be considered as a Community body and be established for a period ending on 31 December 2017.
Tas atradīsies Briselē, Beļģijā.
It will have its seat in Brussels, Belgium.
Maksimālais Kopienas ieguldījums kopuzņēmumā „Clean Sky”, ietverot ekspluatācijas izmaksas un pētniecības darbības, būs 800 miljoni eiro.
The maximum Community contribution to the CLEAN SKY JU covering running costs and Research Activities shall be EUR 800 million.
Saskaņā ar provizorisko budžeta novērtējumu Kopienas izdevumu apjoms 1. gadā ir 47 miljoni eiro, ikgadējo izdevumu apjoms tiek pakāpeniski paaugstināts, līdz tas sasniedz 140 miljonus eiro 5. gadā, savukārt 6. un 7. gadā paredzētais budžets darbības izbeigšanai ir 267 miljoni eiro.
The preliminary budgetary assessment indicates Community expenditure of € 47 million in year 1, a raising annual spending profile peaking at € 140 million in years 5 and a winding up budget of € 267 million in year 6 and 7.
ES ieguldījumam izveidos divas jaunas budžeta pozīcijas:
Two new budget lines will be created for the EU contribution:
08 07 01 10 „Darbības izmaksas kopuzņēmuma „Clean Sky” pētniecības darbībām”.
08 07 01 10 "Operational expenditures for research activities of the Clean Sky Joint Undertaking"
08 07 01 20 „Atbalsta izdevumi kopuzņēmuma „Clean Sky” darbības izmaksām”
08 07 01 20 "Support Expenditures for running costs of the Clean Sky Joint Undertaking"
ar šādu izdevumu izklāstu:
with the following expenditure profile:
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
EUR million (to 3 decimal places)
2013. un vēlāk
2013 and later
Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi
Administrative expenditure within reference amount
Izdevumi 08.01.04 60 – „Atbalsta izdevumi kopuzņēmuma „ Clean Sky ” darbības izmaksām”.
Expenditure 08.01.04 60 – "Support Expenditures for running costs of the Clean Sky Joint Undertaking".
Atzinuma sagatavotājas grozījumu pamatā galvenokārt ir divi apsvērumi:
The draftswoman's amendments are mainly based on two concerns:
1) Sākuma periodā kopuzņēmums ir izveidots līdz 2017. gada 31. decembrim (kuru var pat pagarināt uz ilgāku laiku), turpretī daudzgadu finanšu shēma ietver periodu līdz 2013. gadam.
1) The JU is established for an initial period ending on 31 December 2017 (which may even be extended to a later date), whereas the MFF only covers the period up to 2013.
Līdz ar to jebkura prasība pēc Kopienas finansējuma „Clean Sky” vajadzībām pēc 2013. gada ir jāizvērtē no jauna sarunās par jaunu finanšu shēmu.
Therefore, any request for Community funding for the CLEAN SKY JU after 2013 has to be newly evaluated in the context of the negotiations for a new financial framework.
Attiecībā uz pašreizējo periodu priekšlikums, lai gan tas ir ietverts 1. a izdevumu kategorijā ar tās sarūkošajiem līdzekļiem, atbilst daudzgadu finanšu shēmai tā vienkāršā iemesla dēļ, ka vajadzīgie ES līdzekļi tiek ņemti no Septītās pamatprogrammas un kā tādi jau ir ietverti Komisijas finanšu plānos.
As for the current period, the proposal - although falling under Heading 1a with its dwindling margins - is compatible with the MFF, for the simple reason that the EU contribution required is taken from the 7th FP and has as such already been included in the Commission's financial programming.
Tomēr atzinuma sagatavotāja vēlētos uzsvērt, ka nevar noteikt finanšu saistības laikam pēc pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbības beigām (1. grozījums).
Nevertheless, your draftswoman would like to point out that no financial commitments can be made for the time after the current MFF (Amendment 1).
Vienlaikus, ja pamatpieņēmums ir tāds, ka kopuzņēmums „Clean Sky” ir uzskatāms par aģentūru budžeta nolūkiem, tam ir jāatbilst vispārējai pieejai par aģentūrām, ko Budžeta komiteja ir izstrādājusi pēdējo gadu laikā.
At the same time, if the basic assumption is that the CLEAN SKY JU is to be treated as an agency for budgetary purposes, it has to be consistent with the general approach on agencies that the Committee on Budgets has developed over the past years.
Tādēļ atzinuma sagatavotāja iesniedz virkni grozījumu, kas garantē šādu saskaņotu pieeju (4.–6., 8.–10., 12.–16. grozījums).
Your draftswoman therefore presents a series of amendments which guarantee such a consistent approach (Amendments 4-6, 8-10, 12-16) .
ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 1 (Finanšu regulu), un jo īpaši tās 185. pantu,
Having regard to Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities 1 (Financial Regulation), and in particular Article 185 thereof,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 2 (IIA) un jo īpaši tā 47. punktu,
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management 2 (IIA), and in particular Point 47 thereof,
Ņemot vērā triju iestāžu 2007. gada 7. marta secinājumus par ITER kopuzņēmumu, arī kopuzņēmumu „Clean Sky" attiecībā uz Iestāžu nolīguma 47. punkta piemērošanu jāuzskata par Kopienas aģentūru.
By analogy with the conclusions of the trilogue of 7 March 2007 on the Joint Undertaking for ITER, the CLEAN SKY JU is also to be considered a Community agency for the purpose of the application of point 47 of the IIA.
(16) Kopuzņēmumam „Clean Sky” ir jābūt Kopienu izveidotai struktūrai, un Eiropas Parlamentam , ņemot vērā Padomes ieteikumu, jāsniedz apstiprinājums par tā budžeta izpildi.
(16) The Clean Sky Joint Undertaking should be a body set up by the Communities and discharge for the implementation of its budget should be given by the European Parliament, taking into account a recommendation from the Council .
Ņemot vērā triju iestāžu 2007. gada 7. marta secinājumus par ITER kopuzņēmumu, Eiropas Parlamentam ir jābūt pilnīgām beznosacījumu tiesībām apstiprināt CLEAN SKY kopuzņēmuma budžeta izpildi.
By analogy with the conclusions of the trilogue of 7 March 2007 on the Joint Undertaking for ITER, the European Parliament should be given full and unconditional responsibility for the discharge of the implementation of the budget of the CLEAN SKY JU.
(23) Finanšu noteikumos, ko piemēro kopuzņēmumam„Clean Sky”, nedrīkst būt atkāpes no Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 1 , ja vien šādas atkāpes nav saistītas ar īpašām darbības vajadzībām, jo īpaši tāpēc, ka efektīvi un laikus jāapvieno Kopienas un valsts finansējums pētniecības un attīstības pasākumu atbalstam.
(23) The financial rules applicable to the Clean Sky Joint Undertaking should not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of the Financial Regulation 1 , unless specifically required for its operating needs , in particular the need to combine Community and private funding to support research and development activities in an efficient and timely manner.
Tādu noteikumu pieņemšana, kuros ir atkāpes no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002, iepriekš jāsaskaņo ar Komisiju.
The prior consent of the Commission should be required for the adoption of any rules which derogate from Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002.
Par atkāpēm jāinformē budžeta lēmējiestāde.
The budgetary authority should be informed of such derogations.
1 Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
1 Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC,Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the budget of the European Cpmmunities (OJ L 357, 31.12.2002, p.
1 OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
1 OJ L 357, 31.12.2002, p.
Atkāpēm no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ir jābūt minimālām.
Derogations from Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 should be kept to an absolute minimum.