natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://www.eurofound.europa.eu/ewco/surveys/EWCS2005/index.htm rāda, ka saistībā ar apmācību uzņēmumos nav novērojami uzlabojumi.
http://www.eurofound.europa.eu/ewco/surveys/EWCS2005/index.htm show that there is no improvement in the levels of training in companies.
Pastāv arī būtiskas atšķirības starp apmācības pieejamības līmeņiem dalībvalstīs, starp zemas un augstas kvalifikācijas darba ņēmējiem, starp darba ņēmējiem ar drošiem un nedrošiem līgumiem, kā arī starp tiem, kam ir lieliska pamatizglītība, un tiem, kam nav vidējās/augstākās izglītības.
There are also significant differences in the level of access to training between Member States, between low and high skilled workers, between workers with secure and those with precarious contracts, and between those with solid basic education and those who did not benefit of secondary/university education.
Tādēļ ir nepieciešami stimuli, kas palīdzētu nākotnē palielināt izglītības līmeni.
Therefore new incentives are needed in order to raise levels in the future.
Būtiski ir uzsvērt elastīguma un sociālās drošības ietekmi uz dzimumu līdztiesības jautājumiem un vienlīdzīgām iespējām.
Important to emphasise is the impact of flexicurity on gender issues and equal opportunities.
Elastīgiem darba tirgus nosacījumiem ir lielāka ietekme uz tādām riska grupām kā sievietes, migranti, gados jauni un veci darba ņēmēji un invalīdi, un tieši tāpēc ļoti svarīga ir pamattiesību ieviešana, kā arī efektīvāka sociālā politika un politika saistībā ar iekļaušanu darba tirgū.
Flexible labour market arrangements have greater impact on disadvantaged groups such as women, migrant, younger, older workers and those living with a disability, hence the importance of introducing core rights for all workers and stronger social and labour market inclusion policies.
Makroekonomikas politikai ir jāveicina ieguldījumi aktīva darba tirgus politikā un plašākas partnerības veidošanā ar darba devējiem saistībā ar apmācības un mūžizglītības programmām, lai tādējādi radītu pielāgoties spējīgu darbaspēku.
Macroeconomic policies should encourage investment into active labour market policies and enhanced partnership with employers training and lifelong learning programmes for an adaptable workforce.
Svarīgi ir visas iniciatīvas apspriest ar sociālajiem partneriem, tām ir jābūt finansiāli ilgtspējīgām.
It is important that all initiatives need to be negotiated with the social partners and need to be financially sustainable.
Ja kāda dalībvalsts izlemj no uzņēmumiem pārņemt ar pārstrukturēšanos saistītos riskus, ieviešot ne tik stingru nodarbinātības aizsardzību, uzņēmumiem ir jāapņemas vairāk ieguldīt darba ņēmējos, sniedzot tiem apmācības un mūžizglītības iespējas, kā arī vairāk ieguldīt pētniecībā un attīstībā, lai tādējādi attīstītu darbaspēku, uzlabotu darba metodes un darba vidi, kā arī lai attīstītu jaunas tehnoloģijas, kas uzņēmumam palīdzētu būt konkurētspējīgam.
If a Member State decides to take over from companies the risks associated with restructuring by introducing less stringent employment protection, companies should in exchange commit to invest more into workers via training and lifelong learning as well as investing more into R&D in order develop the workplace, improve working methods and the work environment and develop new technologies to keep the company competitive.
Tam jānotiek, vadībai apspriežoties ar darba ņēmējiem.
This should be done in close consultation between management and workers.
Bezdarba līmenis Eiropā vēl aizvien ir augsts, un gan dalībvalstīm, gan Eiropas Savienībai ir jādara vairāk, lai šo situāciju mainītu.
Unemployment still remains high in Europe, and more needs to be done both by the Member States and by the European Union to change the situation.
Visi cilvēki var būt nodarbināti, ja privātais un valsts sektors veic atbilstošas reformas un ieguldījumus.
There can be employment for all if the right reforms and investments are made by the private and the public sectors.
Lai pārvarētu 21. gadsimta problēmas, Eiropai ir jāveic lielāki ieguldījumi mūžizglītībā, kā arī pētniecībā un attīstībā.
Europe needs to invest more in lifelong learning as well as in research and development to meet the challenges of the 21st century.
6. aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst sevišķu uzmanību jauniešu piekļuvei darba tirgum; atzīmē, ka īpaši noderīga var būt stažēšanās un jauniešus piesaistošu metožu izmantošana, lai viņi iegūtu noderīgu darba un saskarsmes pieredzi; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai stažēšanās laikā neizmantotu diskriminējošas un tiesības aizskarošas metodes;
Calls on the Commission and the Member States to devote special attention to young people’s access to the labour market; notes that internships can be a particularly valuable and attractive way for young people to gain important experience and contacts; calls on the Commission to invite Member States to ensure that internships are not used in an indiscriminate or even abusive way;
9. pieprasa atsākt cīņu pret nedeklarētu darbu un ēnu ekonomiku, kas — dažādās dalībvalstīs atšķirīgā līmenī — grauj ekonomiku, padara darba ņēmējus neaizsargātus, kaitē patērētājiem, samazina nodokļu ieņēmumus un uzņēmumu starpā rada negodīgu konkurenci;
Calls also for a renewed fight against undeclared work and the black economy, which – to a varying degree among the Member States – damages the economy, leaves workers unprotected, is detrimental to consumers, reduces tax revenues and leads to unfair competition between firms;
12. jo īpaši aicina darba tirgus partnerus un dalībvalstu iestādes nodrošināt ieguldījumus mūžizglītībā, par kritēriju nosakot 2 % no IKP (kopējie valsts un privātā sektora izdevumi);
Calls on the social partners and the public authorities in the Member States, in particular, to guarantee investment in lifelong learning by agreeing on a 2 % benchmark as a percentage of GDP (total public and private spending);
par kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem
on common principles of flexicurity
2. uzsver, ka saistībā ar visaptverošu pieeju elastīgumam un mobilitātei, ir nepieciešams īstenot iegūto sociālās drošības tiesību pārvedamību;
Highlights the need, within the framework of a comprehensive approach to flexibility and mobility, to implement the transferability of acquired social security rights;
7. atgādina par mūžizglītības kultūras veicināšanas, nostiprināšanas un izveides nozīmi īpaši attiecībā uz pieaugušajiem, veidojot elastīgas izglītības iespējas un mācību programmas, kā arī pielāgojot to īstenošanas apstākļus;
Reiterates the importance of promoting, reinforcing and establishing a lifelong learning culture, especially for adults, by creating flexible opportunities for education and training programmes as well as suitable conditions for implementing them;
9. lai gan mūžizglītība un darba tirgus organizācija ir nenoliedzami cieši saistītas, jo nepārtraukti atjauninātas prasmes ir darbaspēka neaizsargātākās daļas lielākā vērtība, elastīgumu un sociālo drošību skatot „progresīvā” aspektā, tomēr uzņēmumi mūžizglītības sistēmu bieži izmanto, lai ieguldītu darbiniekos, ko tie uzskata par vajadzīgiem, pārējos atstājot novārtā, un tā rezultātā izmaksas, kas rodas viņus sagatavojot un no jauna iesaistot darba dzīvē, ir jāsedz no sabiedrības līdzekļiem;
Notes that, although lifelong training and the organisation of the employment market are obviously closely interconnected – inasmuch as the possession of constantly upgraded skills is the greatest asset the most vulnerable members of the workforce can have in the context of a 'progressive' approach to flexicurity – the lifelong training system is often used by firms to invest in the workers they regard as necessary, while the rest are ignored, with the result that the cost burden of training them and resolving the problem of getting them back into work is shifted on to the public purse;
11. mūžizglītībai ir jānovērš darba ņēmēju iespēju trūkums un tā ir jāsāk izglītības agrīnā posmā; ir jānovērš analfabētisms un matemātisko zināšanu trūkums un ir jāpaaugstina visu skolas beidzēju kvalifikācijas līmenis, sākot ar agrīnās izglītības posmu;
Considers that lifelong learning should address opportunity gaps among workers and must start in the early education system; takes the view that illiteracy and innumeracy must be fought, and the qualification levels of all school leavers must be improved, beginning in the early education system.
par kopējiem elastīguma un sociālās drošības principiem
on 'Towards Common Principles of Flexicurity: More and better jobs through flexibility and security'
A. tā kā, lai gan Komisijas paziņojumā noteikts sieviešu un vīriešu līdztiesības princips, tā formulējums ir vājš, jo tas neapstrīd būtisku sieviešu un vīriešu nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un dalību tajā, kā arī vienlīdzīgu dalību neapmaksātā darbā;
A. whereas while the Commission's Communication sets out the principle of equality between women and men , its formulation is weak, as it does not challenge the fundamental inequality between women and men encountered with regard to access to and participation in the labour market and to the equal sharing of unpaid work,
B. tā kā valstīs, kurās elastīguma un sociālās drošības modelis ir izstrādāts (tādās kā dalībvalstis Ziemeļeiropā), kā modeļa neatņemama daļa vienlaikus ir nodrošinātas stipras sociālās labklājības sistēmas un sabiedrības ieguldījums aprūpes pakalpojumos; tā kā valsts politikas līdzdalība neatkarīgi no konkrētās izpausmes ir obligāts nosacījums elastīguma un sociālās drošības stratēģijai; tā kā tās dalībvalstis, kurās ir bērnu dienas aprūpes pakalpojumu augstākā proporcija, ir arī augstākais abu vecāku nodarbinātības līmenis; tā kā darba un privātās dzīves saskaņošana jāatzīst par vienu no elastīguma un sociālās drošības sistēmas pīlāriem;
B. whereas in countries in which the flexicurity model has been developed (such as in the Nordic Member States), solid social welfare systems and public investment in care services have been simultaneously guaranteed as an integral part of the model, whereas public policy intervention, whatever its form in practice, is a condition sine qua non of the flexicurity strategy, whereas those Member States which provide the highest rates of day care services for children have the highest employment rates for both parents; whereas the reconciliation of work and private lives should be recognised as one of the pillars of the framework for flexicurity,
2. uzsver šajā sakarā, ka elastības un sociālās drošības kopējo principu noteikšanā, ievērojot dzimumu jautājumu, un to īstenošanai vajadzīgajā politikā, lai nepieļautu darba tirgus segmentācijas un sociālās un profesionālās nevienlīdzības palielināšanos, jāņem vērā:
Emphasises in that perspective that a gender-sensitive definition of common principles for flexicurity and formulation of the policies required for its implementation must take into account, with a view to avoiding further segmentation of the labour market and greater social and professional inequality of:
– pārmērīgs sieviešu daudzums nestandarta nodarbinātībā (netipiski, fiksēta termiņa un nepilnas slodzes līgumi) un vajadzība sniegt drošību, izmantojot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktus un darba politiku, kurā izmantota integrēta pieeja dzimumu jautājumā,
- the over-representation of women in non-standard employment (atypical, fixed-term, part-time contracts) and the need to ensure security through employment protection legislation and gender-mainstreamed labour policies,
– sieviešu bieža pārslēgšanās starp darbu un aprūpi,
- frequent switches between work and care activities among women,
– dzimumu nevienlīdzība ģimenes un sadzīves pienākumu sadalē,
- the gender imbalance in the share of family and domestic responsibilities,
– vientuļo vecāku, kuri pārsvarā ir sievietes, īpašais stāvoklis,
- the specific situation of single parents, in a vast majority, women,
– dzimumu aspekts digitālajā plaisā,
- the gender dimension of the digital divide,
– vajadzība pienācīgi aizsargāt un sniegt sociālos pabalstus pārejas periodos (aprūpe, ģimenes pienākumi, izglītība, apmācība un pārkvalificēšanās),
- the need for proper protection and social benefits during transitional periods (care, family responsibilities, education, training and re-training),
– vajadzība darbu un darba stundas apspriest un organizēt elastīgi, lai varētu saskaņot profesionālo, ģimenes un privāto dzīvi,
- the need for work and working hours to be negotiated and organised in a flexible manner so as to enable the reconciliation of professional, family and private lives,
– elastības un sociālās drošības vajadzība profesionālajā apmācībā un pārkvalificēšanā un visi pasākumi, kas palīdz atgriezties darbā, tostarp pārejas periodos, lai varētu saskaņot profesionālo, ģimenes un privāto dzīvi,
- the need for flexibility in vocational training and retraining and in all back-to-work measures, including during transitional periods, in order to enable the reconciliation of professional, family and private lives,
– sociālo partneru loma, definējot un īstenojot pasākumus, kas skar dzimumu jautājumu,
- the role of social partners in defining and implementing gender-sensitive measures,
– Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006–2010) un Komisijas paziņojums „Eiropas demogrāfiskā nākotne – kā pārvērst problēmu par iespēju”
- the European Pact for Gender Equality, the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010 and the Commission's Communication on the Demographic Future of Europe – from Challenge to Opportunity
5. uzsver, ka nestabila un nedeklarēta darba apkarošanā skaidrāk jādefinē statuss ekonomiski atkarīgiem darbiniekiem, starp kuriem ir daudz sieviešu, un viņu sociālās tiesības, kā arī jāveic pārbaudes un pasākumi pret nedeklarētu darbu;
Emphasises that fighting against precarious and undeclared work needs to better clarify the status of dependent economic workers, many of them being women, and their social rights as well as enforce control and measures against undeclared work;
7. norāda, ka Komisija vairākkārt ir uzsvērusi pienācīgu sociālo un bezdarbnieka pabalstu nozīmi, vienlaikus vēloties šos pabalstus ierobežot, lai veicinātu iesaistīšanos darba tirgū; uzskata, ka Komisijai ar praktiskiem piemēriem sīkāk jāpaskaidro, kā sievietēm var nodrošināt labāku drošības un elastības līdzsvaru, it īpaši attiecībā uz lielākiem profesionālajiem riskiem sievietēm saistībā ar vajadzību saskaņot profesionālo, ģimenes un privāto dzīvi un nodrošināt augstu līmeni nodarbinātības drošībai;
Notes that the Commission has repeatedly stressed the importance of adequate social and unemployment benefits while at the same time wishing to restrict these benefits in order to stimulate participation in the labour market; considers that the Commission should further clarify, by means of practical examples, how thebalance between security and flexibility can better be achieved for women, with particular regard to increased occupational risks for women entailed by efforts to reconcile professional, family and private lives and to ensure a high level of job security;
9. aicina Komisiju, ņemot vērā Barselonas Eiropadomes izvirzītos kvantitatīvos mērķus līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no trim līdz sešiem gadiem un 33 % bērnu līdz trīs gadu vecumam un ņemot vērā šo mērķu nozīmi darba un ģimenes dzīves saskaņošanai, noskaidrot, kuras dalībvalstis ievērojami atpaliek no šiem mērķiem un kāpēc;
Calls on the Commission, given the quantitative targets set by the Barcelona European Council for the creation of childcare facilities for at least 90% of children aged between three and six and for 33% of children under three, to be achieved by 2010, and given the importance of achieving these targets for reconciling working life and family life, to identify which Member States are significantly falling beneath these targets and why;
12. norāda, ka sievietēm un ģimenes dzīves prasībām piemērotu mūžizglītības stratēģiju izveide jāuzskata par ilgtermiņa ieguldījumu, kura izmaksas jāsedz sabiedriskajam un privātajam sektoram un kurā aktīvi jāiesaista sociālie, uzņēmējdarbības un arodbiedrību partneri;
Points out that the formulation of lifelong learning strategies tailored to women and the demands of family life must be seen as a long-term investment requiring the sharing of costs between the public and private sectors and the active involvement of the social, business and labour partners;
16. norāda, ka lēmums par bērniem un apmierinošu privāto dzīvi ir individuāls lēmums ar svarīgu sociālo un ekonomisko ietekmi, kam var traucēt darba ņēmēju zemāks sociālās drošības līmenis;
Notes that having children and a satisfactory private life is an individual decision with important social and economic effects which could be undermined through lower security for employees;
par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu)
on the proposal for a Council decision establishing the European Police Office (EUROPOL)
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................31
OPINION OF THE COMMITTEE ON BUDGETS.................................................................32
Konstitucionālo jautājumu komitejaS ATZINUMS.........................................43
OPINION OF THE COMMITTEE ON CONSTITUTIONAL AFFAIRS................................43
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2006)0817 ),
– having regard to the Commission proposal ( COM(2006)0817 ),
– ņemot vērā ES līguma 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 30. panta 2. punktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
– having regard to Article 30(1)(b), Article 30(2) and Article 34(2)(c) of the EU Treaty,
– ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu ( C6-0055/2007 ),
– having regard to Article 39(1) of the EU Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0055/2007 ),
– ņemot vērā Protokolu, ar ko iekļauj Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā un saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu,
– having regard to the Protocol incorporating the Schengen acquis into the framework of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A6-0447/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Constitutional Affairs ( A6‑0447/2007 ),
4. aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, pursuant to Article 250(2) of the EC Treaty;
ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam 1 (Finanšu regula), un it īpaši tās 185. pantu,
Having regard to Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities 1 (Financial Regulation), and in particular Article 185 thereof,
Eiropols tiek pārveidots par Eiropas Savienības aģentūru.
Europol is set up as a European Union agency.
Tam jāatspoguļojas atsaucē uz lēmuma juridisko pamatu.
This has to be reflected in the legal bases referred to in the Decision.
1.b atsauce (jauna)
Citation 1 b (new)
ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 2 , un it īpaši tā 47. punktu,
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management 1 , and in particular Point 47 thereof,
(4a) Padome vēl nav pieņēmusi pamatlēmumu par datu aizsardzību saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.
(4a) The Council has not yet adopted the Framework Decision on Data Protection in the field of police and judicial cooperation in criminal matters.
Šā pamatlēmuma stāšanās spēkā ir vajadazīga, lai Eiropols nodrošinātu savu pilnvaru īstenošanu atbilstoši to tiesiskajam regulējumam, kas pilnībā garantē Eiropas iedzīvotāju datu aizsardzību.
The entry into force of the Framework Decision is crucial in order for Europol to comply with its mandate within a legal framework which fully guarantees the data protection of European citizens.
Tādēļ Padomei šis pamatlēmums jāpieņem pēc iespējas drīzāk.
It is therefore imperative that the Council adopt the Framework Decision as soon as possible.
(4b) 1999. gada 13. aprīļa ieteikumā Padomei par Eiropolu — parlamentārās kontroles pastiprināšana un pilnvaru paplašināšana 1 Parlaments pieprasīja Eiropolu iekļaut Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un pakļaut Parlamenta demokrātiskai kontrolei.
(4b) Parliament, in its "recommendation to the Council on Europol: reinforcing parliamentary controls and extending powers" 1 , of 13 April 1999, called for the incorporation of Europol into the institutional framework of the European Union and its being subject to democratic scrutiny by Parliament.
(4c) 2002. gada 30. maija ieteikumā Padomei par Eiropola turpmāko attīstību un tā pilntiesīgu iekļaušanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā 1 un 2003. gada 10. aprīļa ieteikumā Padomei par Eiropola turpmāko attīstību 2 Parlaments pieprasīja piešķirt Eiropolam Kopienas iestādes statusu.
(4c) Parliament, in its "recommendation to the Council on the future development of Europol and its automatic incorporation into the institutional system of the European Union" 1 , of 30 May 2002, and in its "recommendation to the Council on the future development of Europol" 2 , of 10 April 2003, called for the placing of Europol on a Community footing.
1 OV C 187 E, 7.8.2003., 144. lpp.
1 OJ C 187 E, 7.8.2003, p.
(5) Eiropolam nosakot Eiropas Savienības aģentūras statusu un to finansējot no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta, tiks palielināta Eiropas Parlamenta loma Eiropola kontrolē, jo Eiropas Parlaments piedalās budžeta pieņemšanā.
(5) Establishing Europol as an agency of the European Union, funded from the general budget of the European Communities will enhance the role of the European Parliament in the control over Europol, through the involvement of the European Parliament in the adoption of the budget.
(5) Nosakot Eiropolam Eiropas Savienības aģentūras statusu un finansējot to no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, tiks palielināta Eiropas Parlamenta loma Eiropola kontrolē, un demokrātiskā uzraudzība , jo Eiropas Parlaments piedalīsies budžeta pieņemšanā , tostarp noteiks štatu sarakstu, kā arī piedalīsies budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā .
(5) Establishing Europol as an agency of the European Union, funded from the general budget of the European Union , will enhance the role of the European Parliament in the control of, and democratic scrutiny over , Europol, through the involvement of the European Parliament in the adoption of the budget, including the establishment plan, and in the discharge procedure.
Ir pienācīgi jānosaka Parlamenta loma aģentūras štatu saraksta pieņemšanā un budžeta izpildes apstiprināšanā
Parliament's role in adopting the agency's establishment plan and in granting discharge to the agency should be duly noted.
(6a) Lai izveidotu Eiropola aģentūru, ir jāpanāk iestāžu vienošanās, kurā būtu ietverti pamatnosacījumi attiecībā uz Eiropas līmeņa regulējošām aģentūrām, lai esošās un turpmāk iecerētās aģentūras varētu veidot skaidrības, pārredzamības un tiesiskās drošības interesēs.
(6a) Establishing Europol calls for an interinstitutional agreement which lays down the basic conditions governing the European regulatory agencies in order to structure existing and future agencies in a way that promotes clarity, transparency and legal certainty.
(8a) Pēc Eiropola darbības pilnvaru paplašināšanas joprojām nepieciešami vairāki uzlabojumi saistībā ar tā demokrātisko atbildību.
(8a) Following the extension of Europol's operational powers, some improvements are still needed as regards its democratic responsibility.