natgillin/translations-raw huggingface dataset:
LESD 114. pants jālasa, ņemot vērā LESD 2. panta 2. punktu, kurā skaidri noteikts: „Ja kādā konkrētā jomā Līgumos Savienībai ir piešķirta kompetence, kas ir kopīga ar dalībvalstīm, Savienība un dalībvalstis drīkst veikt likumdošanas funkciju un pieņemt juridiski saistošus aktus šajā jomā.
Article 114 TFEU has to be read in the light of Article 2(2) TFEU, which expressly states that: " When the Treaties confer on the Union a competence shared with the Member States in a specific area, the Union and the Member States may legislate and adopt legally binding acts in that area.
Dalībvalstis īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl Savienība nav īstenojusi savu kompetenci.
The Member States shall exercise their competence to the extent that the Union has not exercised its competence.
Dalībvalstis atkal īsteno savu kompetenci tiktāl, ciktāl Savienība ir pārtraukusi īstenot savu kompetenci.”
The Member States shall again exercise their competence to the extent that the Union has decided to cease exercising its competence. "
Ģenerāladvokāts Poiares Maduro savā atzinumā Vodafone lietā norādīja, ka „patiešām, 95. pants veido pamatu, lai intensificētu regulēšanu papildu regulēšanas mazināšanas pasākumiem”
Advocate General Poiares Maduro stated in his opinion in the Vodafone case that " Article 95 can, indeed, provide the basis for an intensification of regulation in addition to deregulatory measures "
LESD 192. pants kā juridiskais pamats
Article 192 TFEU as the legal basis
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas referente iesaka LESD 192. pantu kā piemērotu juridisko pamatu šādu iemeslu dēļ: „Ja dalībvalstis ņem vērā ar faunas un floras aizsardzību, zemes izmantošanu vai zemes izmantošanas plānošanu saistītos aspektus, kuri lielā mērā paliek valstu kompetencē, pamatoti ir noteikt, ka šīs regulas pamatā ir Līguma 192. pants.”
ENVI’s rapporteur suggests Article 192 TFEU as the appropriate legal basis on the following ground: "The fact that Member States are responsible for factors relating to the conservation of fauna and flora, land use or town and country planning, on which they retain significant powers, justifies basing this Regulation on Article 192 of the Treaty."
LESD 192 panta 1. punktā tiek atļauts veikt pasākumus, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, ar mērķi īstenot Savienības politiku saskaņā ar 191. pantu, cita starpā, lai saglabātu aizsargātu un uzlabotu vides kvalitāti un aizsargātu cilvēku veselību.
Article 192(1) TFEU permits measures to be taken under the ordinary legislative procedure to enact Union policy under Article 191 on, inter alia, preserving, protecting and improving the quality of the environment, and protecting human health.
Saskaņā ar 192. panta 2. punktu var veikt pasākumus, izmantojot īpašu likumdošanas procedūru, kas, cita starpā, attiecas uz darbībām, kuras ietekmē ūdens resursu kvantitatīvu pārvaldību un zemes izmantojumu.
Article 192(2) permits measures to be taken under a special legislative procedure which concern, inter alia, measures affecting the quantitative management of water resources, and land use.
Grozījumā nav konkretizēts, kuru 192. panta punktu varētu uzskatīt par piemērotu.
The amendment does not specify which paragraph of Article 192 should be considered appropriate.
Saskaņā ar priekšlikumu šķiet, ka 192. panta 1. punktu varētu uzskatīt par svarīgāko: „1.
In terms of the proposal it would seem that Article 192(1) may be considered more relevant: 1.
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju pieņem lēmumu par to, kā jārīkojas Savienībai, lai sasniegtu 191. pantā minētos mērķus.”
The European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure and after consulting the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, shall decide what action is to be taken by the Union in order to achieve the objectives referred to in Article 191."
Kā norādīts iepriekš, priekšlikuma mērķis ir sniegt dalībvalstīm brīvību izmantot citu pamatojumu, ne tikai veselības un vides riska zinātnisko novērtējumu, lai aizliegtu vai ierobežotu ĢMO audzēšanu savā teritorijā.
As pointed out above, the aim of the proposal is to grant freedom to Member States to invoke grounds other than scientific assessment of health and environmental risks in order to ban or restrict cultivation of GMOs on their territory.
Tādēļ ir skaidrs, ka priekšlikuma mērķis nav sasniegt kādu no mērķiem, kas minēts LESD 191. pantā.
It is therefore clear that the proposal does not seek to achieve any of the objectives referred to in Article 191 TFEU.
Gluži otrādi — priekšlikuma mērķis ir ļaut dalībvalstīm izmantot iemeslus, kas nav saistīti ar apsvērumiem par vides un cilvēku veselības aizsardzību, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO audzēšanu savā teritorijā.
On the contrary, the purpose of the proposal is to allow Member States to invoke reasons going beyond considerations relating to the environment or human health protection in order to restrict or prohibit the cultivation of GMOs in their territory.
Tādēļ, aplūkojot sākotnējo Komisijas priekšlikumu , jāsecina, ka tajā nav pamatota LESD 192. panta kā juridiskā pamata izmantošana.
Thus, looking at the original Commission proposal , it has to be concluded that it does not justify the use of Article 192 TFEU as its legal basis.
Tomēr referente ir iesniegusi vairākus grozījumus, kuru pieņemšanai varētu būt nepieciešama juridiskā pamata mainīšana.
However, the rapporteur has tabled a number of amendments for the adoption of which the change of the legal basis might seem necessary.
Neveicot detalizētu ziņojuma projekta analīzi, jo īpaši jāpievērš uzmanība 8. grozījumam šādā redakcijā:
Without making a detailed analysis of the draft report, attention should be paid in particular to amendment 8, which reads as follows:
Regulas priekšlikums — grozījumu akts
Proposal for a regulation – amending act
Direktīva 2001/18/EK
Directive 2001/18/CE
26.b pants
Article 26 b
No šīs regulas spēkā stāšanās dienas Direktīvā 2001/18/EK iekļauj šādu pantu:
In Directive 2001/18/EC, the following Article shall be inserted with effect from the date of entry into force of this Regulation:
1) Iekļauj šādu pantu:
1) The following Article shall be inserted:
„26.b pants
'Article 26b
Dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu visu vai konkrētu to ĢMO audzēšanu, par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kas sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kuras laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja
Member States may adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs authorised in accordance with Part C of this Directive or Regulation (EC) No 1829/2003, and consisting of genetically modified varieties placed on the market in accordance with relevant EU legislation on the marketing of seed and plant propagating material, in all or part of their territory, provided that:
Dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu visu vai konkrētu to ĢMO audzēšanu, par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kas sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kuras laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja
Member States may adopt measures restricting or prohibiting the cultivation of all or particular GMOs authorised in accordance with Part C of this Directive or Regulation (EC) No 1829/2003, and consisting of genetically modified varieties placed on the market in accordance with relevant Union legislation on the marketing of seed and plant propagating material, in all or part of their territory, provided that:
a) šie pasākumi pamatojas uz apsvērumiem, kas nav saistīti ar novērtējumu par negatīvu ietekmi uz veselību un vidi, ko varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū,
a) those measures are based on grounds other than those related to the assessment of the adverse effect on health and environment which might arise from the deliberate release or the placing on the market of GMOs;
a) šie pasākumi pamatojas uz
a) those measures are based on
i) apsvērumiem, kas ir saistīti ar tādu ietekmi uz vidi, ko varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū, papildus tādai ietekmei uz vidi, kas jau ir izpētīta, saskaņā ar šīs direktīvas C daļu veicot novērtēšanu par negatīvu ietekmi uz vidi; vai
i) grounds relating to environmental impacts which might arise from the deliberate release or the placing on the market of GMOs , and which are complementary to the environmental impacts examined during the assessment of the negative impacts on the environment conducted under Part C of this Directive; or
ii) tādu datu trūkumu vai nepietiekamību, kuri liecina par ĢMO izplatīšanas iespējamo negatīvo ietekmi dalībvalsts teritorijā vai par ietekmi uz bioloģisko daudzveidību tajā; vai
ii) the absence or lack of data on the potential negative impacts of the release of GMOs on the territory or biodiversity of the Member State ; or
iii) citiem apsvērumiem, kuros cita starpā var ņemt vērā lauksaimniecības prakses izmaiņas, zemes izmantošanu, pilsētu un lauku teritoriju plānošanu, sociālekonomisku ietekmi vai citus leģitīmus faktorus;
iii) other grounds that may include, inter alia, changes in agricultural practices, land use, town and country planning, socio-economic impacts, or other legitimate factors ;
b) tie atbilst Līgumiem.
b) that they are in conformity with the Treaties.
Atkāpjoties no Direktīvas 98/34/EK, dalībvalstis, kuras plāno pieņemt pamatotus pasākumus saskaņā ar šo pantu, informatīvos nolūkos dara tos zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai vienu mēnesi pirms to pieņemšanas.”
By way of derogation to Directive 98/34/EC, Member States that intend to adopt reasoned measures under this Article shall communicate them to the other Member States and to the Commission, one month prior to their adoption for information purposes'.
Šā grozījuma pamatojumā referente raksta: „Kopienas mērogā veiktais risku novērtējums nebūs visaptverošs.
By way of justification for this amendment the rapporteur writes: " The risk assessment conducted at Community level cannot be exhaustive.
Turklāt tas, ka nav vai nepietiek datu par ĢMO iespējamo negatīvo ietekmi uz ekosistēmām vai konkrētām dalībvalstu uztvērējvidēm, varētu būt pietiekams iemesls, lai ļautu dalībvalstij aizliegt audzēt attiecīgo vai attiecīgos ĢMO.
In addition, the absence or lack of data relating to the potential negative impacts of GMOs on specific national ecosystems or receiving environments should be a sufficient reason to allow Member States to ban the cultivation of the GMO(s) concerned.
Vajadzētu dot iespēju dalībvalstīm pamatojumam izmantot citus faktorus, kas var būt saistīti vai nesaistīti ar ietekmi uz vidi.”
It should also be possible for Member States to invoke other factors which may or may not be linked to environmental impacts. "
Ņemot vērā faktu, ka šis grozījums ievērojami paplašina pamatojumu dalībvalstu noteiktiem ierobežojumiem vai aizliegumiem audzēt ĢMO, lai faktiski ietvertu ar vidi saistītus apsvērumus, grozījumu jāuztver par tādu, ar ko groza priekšlikuma nolūku.
In view of the fact that this amendment substantially enlarges the grounds on which Member States could restrict or prohibit cultivation of GMOs so as actually to include environmental grounds, the amendment has to be seen as modifying the purpose of the proposal.
Patiesi, visu referentes ierosināto grozījumu mērķis ir sniegt dalībvalstīm ļoti konkrētu pamatu un iespējas ierobežot ĢMO audzēšanu.
Indeed, all the amendments proposed by the rapporteur aim to give Member States very specific grounds and possiblities to restrict the cultivation of GMOs.
Turklāt tajos ir atsauce uz nosacījumiem saistībā ar vidi, tās saglabāšanu un aizsardzību, piemēram, uz iespējamo negatīvo ietekmi uz ekosistēmu, izmaiņām zemes izmantošanā, floras un faunas saglabāšanu u. c.
Moreover, they refer to conditions relating to environment and its preservation and protection, such as the potential negative impact on the ecosystem, changes in land use, fauna and flora protection, etc.
Šobrīd dalībvalstis, kas nevēlas savā teritorijā atļaut ĢMO audzēšanu, cenšas to pamatot ar ētiskiem argumentiem, kurus tomēr ir grūti aizstāvēt Eiropas Savienības Tiesā.
Today, Member States which do not want to allow cultivation of GMOs on their territory try to invoke ethical arguments, which are however difficult to defend before the Court of Justice
2009. gada lieta C-165/08 Komisija/Polijas Republika, Krājums, I-6843. lpp.
C-165/08 Commission v. Republic of Poland [2009] ECR I-6843. .
Kā Parlamenta Juridiskais dienests minēja savā juridiskajā atzinumā, ar Komisijas ierosināto direktīvas grozījumu (t. i., jauno 26.b pantu) būtībā netiks veiktas nekādas izmaiņas pašreizējā ĢMO audzēšanas atļauju piešķiršanas sistēmā.
As the Parliament Legal Service mentioned in its legal opinion, the amendment of the Directive as proposed by the Commission (i.e. the new Article 26b) will essentially not bring about any change in the current system of authorisations for the cultivation of GMOs.
Ņemot vērā faktu, ka argumenti pret ĢMO audzēšanu galvenokārt tiek pamatoti ar vides apsvērumiem, pareizais juridiskais pamats priekšlikumam, ko grozījusi referente , būtu LESD 192. panta 1. punkts.
Taking into account the fact that arguments against the cultivation of GMOs are notably based on grounds related to environment, the correct legal basis for the proposal as amended by the rapporteur would have to be Article 192(1) TFEU.
Jāuzsver arī, ka pasākumi saistībā ar ĢMO izplatīšanu Savienības vidē, pamatojoties uz apsvērumiem, kas saistīti ar iekšējo tirgu, šķiet neatbilstoši.
It should also be pointed out that measures concerning the release of GMOs into the Union environment on grounds relating to internal market seem inappropriate.
Pirmkārt, ĢMO nevar apspriest tāpat kā jebkuru citu produktu, jo tie ir dzīvi organismi, kas spējīgi vairoties, un, otrkārt, tie ietekmē ražošanas sistēmas un ekosistēmas, kas visā Savienībā ir ļoti dažādas.
In the first place, GMOs cannot be considered in the same way as any other product since they are living organisms which are able to reproduce and multiply and, secondly, they have an impact on production systems and ecosystems, which are extremely diversified across the Union.
Ņemot vērā referentes iesniegto priekšlikuma grozījumu kopumu, tiek uzskatīts, ka LESD 192. panta 1. punkts ir pareizais juridiskais pamats.
Taking into consideration the package of amendments tabled by the rapporteur to the proposal it is considered that Article 192(1) TFEU is the correct legal basis.
2011. gada 22. marta sanāksmē Juridiskā komiteja ar 9 balsīm „par” un 8 balsīm „pret”
At its meeting of 22 March 2011 the Committee on Legal Affairs accordingly decided by 9 votes for and 8 against
Galīgajā balsojumā piedalījās Klaus-Heiner Lehne (priekšsēdētājs), Luigi Berlinguer (priekšsēdētāja vietnieks), Evelyn Regner (priekšsēdētāja vietniece), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (atzinuma sagatavotāja), Tadeusz Zwiefka, Françoise Castex, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Jiří Maštálka, Kurt Lechner, Angelika Niebler, Jan Philipp Albrecht, Eva Lichtenberger, Sajjad Karim . nolēma Jums ieteikt LESD 192. panta 1. punktu par priekšlikuma pamatu.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (Rapporteur), Tadeusz Zwiefka, Françoise Castex, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Jiří Maštálka, Kurt Lechner, Angelika Niebler, Jan Philipp Albrecht, Eva Lichtenberger, Sajjad Karim. to recommend that the proposal should be based on Article 192(1) TFEU.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Directive 2001/18/EC as regards the possibility for the Member States to restrict or prohibit the cultivation of GMOs in their territory
Atzinumu sagatavoja: George Lyon
Rapporteur: George Lyon
– šobrīd ES ir atļauts audzēt 2 ĢMO kultūraugus — MON18 kukurūzu un kartupeļus Amflora ;
- 2 GMO crops are currently authorised for cultivation in the EU: MON810 maize and Amflora potato
– 17 ĢMO patlaban gaida, lai tiem tiktu piešķirta atļauja audzēšanai ES;
- 17 GMOs are awaiting authorisation for cultivation in the EU
MON18 kukurūzas audzēšanas kopplatība 5 dalībvalstīs (Spānijā, Čehijā, Portugālē, Rumānijā un Slovākijā) 2009. gadā bija 94 800 ha, no šīs kopplatības 80 % atrodas Spānijā (ja salīdzina ar 2008. gada kopapjomu — 107 700 ha, pirms Vācija pārtrauca audzēšanu).
- A total of 94,800 ha. of MON810 maize were grown in 5 Member States in 2009 (Spain, Czech Republic, Portugal, Romania and Slovakia), 80% of which were in Spain (compared to 107,700 ha. in 2008, before Germany discontinued cultivation).
Amflora kartupeļus patlaban audzē 3 dalībvalstīs — Zviedrijā, Vācijā un Čehijā.
Amflora potato is currently cultivated in 3 Member States: Sweden, Germany and Czech Republic.
Visā pasaulē 2009. gadā 14 miljoni lauksaimnieku ar ĢMO apstādīja 134 miljonus hektāru zemes
In 2009, 14 million farmers worldwide planted 134 million ha. of GMOs
Ņemti vērā dati par kukurūzu, soju, kokvilnu un rapsi — 64 miljonus ASV, vairāk nekā 21 miljonu attiecīgi Brazīlijā un Argentīnā, kā arī vairāk nekā 8 miljonus tādās valstīs kā Kanāda un Indija.
Records are taken for maize, soybean, cotton and rapeseed , with 64 million ha. planted in the USA, over 21 million ha. in Brazil and Argentina respectively, and over 8 million ha. in countries such as Canada and India.
Šie skaitļi atspoguļo pašreizējo bezizejas situāciju, kas pastāv lēmumu par ĢMO pieņemšanā ES, kā arī to, ka trūkst atbilžu uz lauksaimnieku un patērētāju patiesi raižpilnajiem jautājumiem.
These figures illustrate the current deadlock surrounding the decision-making on GMOs in the EU and the lack of answers to genuine concerns expressed by farmers and consumers.
Zinātniski pamatota pieeja jaunajām tehnoloģijām
A science-based approach to new technology
Referents uzskata — nosakot, vai jaunās tehnoloģijas ir drošas, visupirms ir jāizmanto zinātniskie ieteikumi un pieeja, kas balstīta uz riska novērtējumu.
Your Rapporteur believes that best scientific advice and a risk-based approach should be the key principles in determining the safety of new technologies.
Ja lēmumi tiek pieņemti, neņemot vērā zinātniskos ieteikumus par jauno metožu un prakses drošumu, sabiedrībai var nākties saskarties ar lēmumiem, kuru pamatā ir nevis drošības apsvērumi, bet popularitāte.
Without the bedrock of scientific advice to anchor decisions on safety of new methods and practices, society runs the risk of decisions being taken on the basis of what is popular rather than what is safe.
Citi apsvērumi, piemēram, sociālekonomiskie un ētiskie, nevar aizstāt zinātniski pamatotus lēmumus par drošumu.
Other elements such as socio-economic concerns or ethical considerations cannot substitute for science-based decisions on safety.
Referents atzīst, ka Komisijas priekšlikums neapdraud kopējo zinātnisko ĢMO atļauju piešķiršanas procedūru Eiropā.
Your Rapporteur recognises that the Commission's proposal as it stands does not undermine the common scientific GMO authorisation procedure in Europe.
Priekšlikuma mērķis
Purpose of the proposal
Saskaņā ar Komisijas nostāju paralēli visaptverošam tiesiskam regulējumam par atļauju piešķiršanu tādiem produktiem, kuri satur ĢMO vai iegūti no tiem, priekšlikuma mērķis ir arī „atvieglināt lēmumu pieņemšanu”, „ņemt vērā visus svarīgos faktorus” un „dot lielāku brīvību dalībvalstīm, lai tās varētu lemt par ĢMO audzēšanu pēc tam, kad tie ir atļauti ES līmenī”.
According to the Commission, in parallel to the comprehensive legal framework for the authorisation of products consisting of or derived from GMOs, the proposal seeks to "facilitate decision making", "take into account all relevant factors" and "grant Member States sufficient flexibility to decide on GMO cultivation after they have been authorised at EU level".
Lai gan Padome un Eiropas Parlamenta juridiskie dienesti pauda nopietnas bažas par tiesisko noteiktību, iespējamiem vienotā tirgus apdraudējumiem un nesavienojamību ar PTO prasībām, pēc rūpīgas visu argumentu izskatīšanas referents ir secinājis, ka par spīti bažām, ar priekšlikumu būs iespējams sasniegt Komisijas mērķus un radīt iespējas situācijas atrisinājumam attiecībā uz strupceļā nonākušajiem jautājumiem par ES lēmumu pieņemšanu ĢMO jomā.
While serious concerns have been raised by the Council and European Parliament legal services respectively regarding legal certainty, potential threats to the Single Market and WTO incompatibilities, your Rapporteur has come to the conclusion after weighing up all the arguments, that on balance, the proposal may deliver the Commission's objectives and provide some opportunities for progress in unlocking the deadlock on the decision-making surrounding GMOs in the EU.
Referents galvenokārt ir centies nostiprināt Komisijas priekšlikumu, lai kliedētu bažas, kas saistītas ar iekšējo tirgu un atbilstību PTO prasībām.
The general approach taken by your Rapporteur is to strengthen the Commission's proposal in response to concerns about Internal Market and WTO-compliance.
Referents ir arī ieviesis prasību ievērot proporcionalitātes principu un lauksaimnieku, kā arī patērētāju izvēles brīvību.
Your Rapporteur has also introduced a requirement to respect the principle of proportionality and the freedom of choice for consumers and farmers.
Viņš arī centies nodrošināt labāku aizsardzību tiem lauksaimniekiem, kas vēlas audzēt kultūraugus bez ĢMO, kā arī juridisku noteiktību dalībvalstīm attiecībā uz elastīgās pieejas izmantošanu.
He has also sought to give greater protection to those farmers who wish to cultivate GM-free and greater legal certainty to Member States using this flexibility.
Referents uzskata, ka jāpieprasa, lai dalībvalstis, lemjot par jauno pilnvaru izmantošanu, katru ĢMO gadījumu izskatītu atsevišķi, tādējādi nodrošinot, ka ierobežojumi attiecas uz konkrētiem kultūraugiem.
Your Rapporteur believes that Member States should be required to adopt a case-by case approach when deciding to use this new power to ensure the restrictions are crop specific.
Šādi tiks ņemts vērā tas, ka dažādi ĢMO gan izraisa atšķirīgu apdraudējumu, gan sniedz atšķirīgus ieguvumus dažādos reģionos, tāpēc katrs gadījums jāizskata atsevišķi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro proporcionalitātes principu.
This would recognise the fact that different GMOs bring both different threats and benefits to different regions, and therefore should be assessed individually to make sure Member States respect the principle of proportionality.
Lai ievērotu izvēles brīvību, kā atzīts Padomes 2008. gada 4. decembra secinājumos un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 9. decembra atzinumā (NAT 480 - CESE 1623/2010), ir jānodrošina, lai dalībvalstīs būtu spēkā strikti noteikumi par līdzāspastāvēšanu to teritorijā.
In order to respect the freedom of choice, as recognised in the Council conclusions of 4th December 2008 and the Opinion of the European Economic and Social Committee of 9th December 2010 (NAT 480 - CESE 1623/2010), it is necessary to ensure that Member States have robust co-existence rules in place on their territory.
Tādēļ ir jāgroza Direktīvas 2001/18/EK 26.a pants, lai lauksaimnieki, kas negrib audzēt ĢMO, un patērētāji, kas negrib tos pirkt, būtu pārliecināti, ka viņu tiesības uz šādu izvēli ir ievērotas.
This requires an amendment to Article 26a of Directive 2001/18/EC to give reassurance to non-GM growers and consumers who wish to grow and purchase GM-free products that their right to do so will be respected.