natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vienādu iespēju trūkums, sociālo konfliktu koncentrācija, īpaši attiecībā uz nošķirtību, kuras rezultāts ir mazaizsargāto grupu koncentrācija, var rasties vairākās situācijās.
The lack of equal opportunities, the concentration of social conflicts, with special regard to segregation resulting in the concentration of the vulnerable groups, can occur in several situations.
Tā ir labi zināma pilsētu problēma, bet, pamatojoties uz jaunajās dalībvalstīs gūto pieredzi, tā visbiežāk parādās saistībā ar teritoriju.
It is a well-known urban problem, but on the basis of the experience gained by new member states it appears mostly on a territorial basis.
Visatpalikušākajiem apgabaliem draud teritoriālā atstumtība
The most underdeveloped areas are at a risk of territorial exclusion
Starp mazaizsargātu grupu un sabiedrības lielāko daļu ir gan teritoriāla, gan sociāla distance.
There is both spatial and social distance between the vulnerable group and the majority of the society.
Vairumā gadījumu atstumtības iemeslu pamatā ir atstumtās grupas apmešanās vieta.
The causes of exclusion root mostly the location of the excluded group.
Apmešanās vieta var nozīmēt ievērojamus trūkumus atbilstīgi šādiem faktoriem.
Location can mean serious disadvantages according to the following factors:
· Apmešanās vietas iezīmes :
· Location features :
o darbavietu pieejamība;
o Accessibility of workplaces
o attālums līdz pilsētu centriem;
o Distance of city centres
o slikta transporta infrastruktūra vai tās nosacīti augstās izmaksas;
o The poor transport infrastructure or its relative high expenditure
o zemi ienākumi.
o Low income
· Vietas iekšējās iezīmes:
· Internal features of the area
o nav veiksmīgi funkcionējošas uzņēmējdarbības;
o Lack of presence of successfully operating entrepreneurships
o zems nodarbinātības līmenis;
o Low employment rate
o zemi ienākumi;
o Low income
o zems kvalifikācijas līmenis;
o Low rate of qualification
o cilvēkresursi (veselības, kvalifikācijas un labklājības izteiksmē);
o Human resources (in terms of health, qualification, well-being)
o izveidotās vides stāvoklis;
o The state of the built environment
o spriedze starp dažādām sociālām grupām, rasisms un nošķirtība;
o Tensions between the different social groups, racism and segregation
o sabiedrisko pakalpojumu zema kvalitāte vai trūkums.
o Lack or low quality of public services
Teritoriālā atstumtība parasti nav atpalikušo apgabalu un tikai lauku teritoriju raksturīga problēma, tā īpaši raksturīga nomalēm un dziļā krīzē esošiem mikroapgabaliem.
Territorial exclusion is not generally the typical problem of the underdeveloped areas, and not only the rural areas, but it is specially the feature of the peripheries, micro-regions being in deep crisis.
Teritoriālā atstumtība izpaužas šādos pamatveidos, kas nereti izpaužas kā vienlaikus pastāvoša vesela virkne dažādu teritoriālu iezīmju:
Territorial exclusion has the following generic types, often resulting in a whole range of different territorial features present at the same time:
– atrašanās nomalē;
- Peripheral location;
– atstumto sociālo grupu koncentrācija — ,,sociālā nomale”;
- Concentration of excluded social groups - "social periphery";
– sociālo konfliktu koncentrācija ekonomiskās un strukturālās pārveides rezultātā.
- Concentration of social conflicts as a result of economic and structural transformation.
Lielākas teritoriālās vienības slēpj atstumto teritoriju problēmas
Larger territorial units hide the problems of excluded territories
Viens no mazattīstīto un atpalikušo apgabalu nepamanīšanas problēmas cēloņiem ir teritoriālā apvienošana.
One of the problems of the lack of visibility of underdeveloped and lagging behind areas lies in the territorial aggregation.
Ja statistika parāda lielāku teritoriālo vienību datus, atšķirības starp teritoriālajām vienībām zūd.
If the statistics show the data of bigger territorial units, the differences within the territorial units disappear.
ES kohēzijas politikas mērījumu pieejamā pamatvienība ( NUTS 2 ) dod iespēju salīdzināt dažādu valstu teritoriālo vienību sociālos un ekonomiskos faktorus.
The available basis unit of measurement of the EU cohesion policy (NUTS 2) makes the social and economic factors of these territorial units of the different countries comparable.
Tieši šī metode turpmāk jāizmanto kohēzijas politikas līdzekļu sadalīšanai starp reģioniem.
For the division of the resources of cohesion policy between regions and countries it is this approach that should be further applied.
Tomēr no teritoriālās kohēzijas interpretācijas viedokļa sagatavošanā ir vairāki teritoriāli procesi, kurus neparāda NUTS 2 līmenī noskaidrotie sociāli ekonomiskie rādītāji, un tādēļ tie paliek slēpti.
However, from the point of view of the interpretation of territorial cohesion, there are several spatial processes under way which do not appear through the socio-economic indicators identified on NUTS 2 level, and therefore remain hidden.
Mazaizsargāto grupu teritoriālā koncentrācija reģionu nomalēs
The territorial concentration of vulnerable groups on the regions’ peripheries
Līdzās pilsētu un to plašāko apkārtnes lauku teritoriju vajadzībām infrastruktūras trūkums ir galvenais iemesls ievērojamām atšķirībām starp reģioniem, it īpaši centrālajā Austrumeiropā.
Beside the needs of the cities and their wider surrounding rural areas, it is the lack of infrastructure which is the main reason for the serious development gaps within the regions, especially in Eastern Central Europe.
Darba tirgus vietējās teritoriālās organizācijas, transporta vai informatīvu sakaru trūkuma dēļ lauku iedzīvotāji, kuru mobilitāte ir samazināta, nevar piekļūt attīstītāko pilsētu piedāvātajām priekšrocībām.
Due to the local territorial organisation of the labour market, the lack of transport or information connections; the rural inhabitants with their lower mobility can not access the advantages offered by more developed cities.
Tādējādi pilsētu pievilcības efekts nevainagojas panākumiem un nabadzības un infrastruktūra nepietiekamās pieejamības dēļ lauku apgabalu potenciāls tiek apzināts arvien mazāk un mazāk.
Consequently, the attraction impact of the cities is not crowned with success, and due to the poverty and the insufficient availability of infrastructure the potential of rural areas is less and less recognized.
Jaunajās dalībvalstīs, kur pilsētās koncentrētās imigrācijas radītā spriedze ir mazāka, sociālā nošķirtība un vienādu iespēju trūkums visbiežāk veidojas šādos lauku apgabalos.
In the new member states, where the tensions coming from the immigration concentrated in cities are less present, social segregation and the equal opportunities shortcomings appear mostly in these rural areas.
Tā ir vismaz līdzīga mēroga problēma.
It is at least a challenge of similar scale.
Teritoriālā atstumtība pārsniedz sociālo problēmu loku
Territorial exclusion is beyond the social problems
Turklāt, ja nabadzība galvenokārt ir nepietiekamu ienākumu rezultāts, tad teritoriālā atstumtība to pārsniedz, jo cilvēki, kuri dzīvo nošķirtās apmetnēs un teritorijās, attiecīgi zaudē daudz vairāk iespēju — iespēja mācīties, piekļūt infrastruktūrai un pakalpojumiem.
Moreover, while poverty is basically a result of insufficient income, territorial exclusion goes beyond this, since those living in segregated settlements and areas lose consequently a lot more opportunities: learning opportunities, access to infrastructure and services.
Etniskās atšķirības — ieceļotāju koncentrācija pilsētu geto un romu tautības cilvēku arvien pieaugošā nošķirtība jaunajās dalībvalstīs — padara atpalikušo apgabalu problēmu vēl nopietnāku, jo šo cilvēku integrācija ir vēl sarežģītāka.
The ethnic differences - concentration of immigrants in urban ghettos and enhanced segregation of the Roma population in the new member states - make the problems of lagging behind areas even more serious, since their integration is even more challenging.
Nobeigumā jāsaka, ka visneaizsargātākās grupas, būdamas izslēgtas no sociāli ekonomiskās attīstības pozitīvajām ietekmēm, visdrīzāk ir izslēgtas arī no lēmumu pieņemšanas procesiem.
Finally, most vulnerable groups are likely while being excluded from the positive spill-over of socio-economic development to be as well excluded from decision-making processes.
Ierobežots teritoriālo datu apkopojums un apstrāde Eiropas pētniecībā
Limited territorial data collection and processing in the European research
Eiropas statistikā sociālās problēmas nav pietiekami saskatāmas.
The social problems are not visible enough through the European statistics.
Lai iegūtu salīdzināmas teritoriālās vienības, mums jāatlasa dažādu teritoriālo līmeņu un dažādu valstu dati tā, lai pēc iespējas mazāk atšķirtos teritoriālo vienību izmērs.
In order to get comparable territorial units, we need to select the different territorial levels and data from the different countries in such a way that the variation of size of territorial units will be as small as possible.
Vēl viena problēma līdzās teritoriju sagrupēšanas problēmai teritoriālajā sadalījumā ir tā, ka mūsu rīcībā ir tikai nedaudzi sociālie rādītāji un tādēļ Eiropas teritoriālā izpēte mazāk pievēršas sociālajām problēmām.
Beyond territorial aggregation problems, there are only limited social indicators at our disposal in territorial breakdown and therefore the European spatial research focus less on the social problems.
Ir daži konkrētu situāciju pētījumi, kas liecina par nošķirtības un teritoriālās atstumtības parādību, tomēr Eiropas mēroga analīze ar augstāku ticamības pakāpi joprojām nav sagatavota.
There are some case studies which show the phenomena of segregation and territorial exclusion, but no Europe-wide analysis having higher level validity has been prepared yet.
Rādītāji, kurus var izmantot teritoriāli, ir šādi:
The indicators which can be applied territorially are as follows:
- ekonomiskās aktivitātes līmenis;
- Activity rate
- nodarbinātības līmenis;
- Employment rate
- ilgstoša bezdarba līmenis;
- Long-term unemployment rate
- augstākās izglītības līmenis;
- Higher education rate
- tautas attīstības indekss ( HDI );
- Human development index (HDI)
- nabadzības risks;
- Risk of poverty
- paredzamais mūža ilgums;
- Life expectancy
- tādu iedzīvotāju procentuālā daļa, kuriem ir tikai sākumskolas izglītība.
- Proportion of those having maximum primary school qualification
Nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas līdzekļi dažādās valstīs ir atšķirīgi.
The way how poverty and social exclusion risks are tackled varies country by country.
Dalībvalstu sistēmas atšķiras ne tikai pieejamo resursu ziņā, bet arī ar izvietošanas mehānismiem.
The systems of the member states differ not only in their available resources but also in the mechanisms of allocation.
Papildus valstu atšķirībām, ja mēs tiešām vēlamies atrisināt atpalikšanas un nošķirto teritoriju problēmu, mums jāatzīst, ka nabadzība un sociālā atstumtība ir teritoriālas problēmas, kuras jārisina ar teritoriālu pieeju un pietiekamiem līdzekļiem, kas konkrēti paredzēti visatpalikušākajiem apgabaliem.
Besides national differences if we really want to solve the problems of lagging behind and segregated territories, we need to admit that the problems of poverty and social exclusion are territorial issues that need to be addressed through a spatial approach with sufficient resources concretely targeting the most disadvantaged areas.
Šie līdzekļi palīdzēs atbrīvot atpalikušo un nošķirto teritoriju konkurētspējas potenciālu, ņemot vērā šo teritoriju problēmas un iespējas, un dos tām izdevību panākt nokavēto, lai izveidotu teritoriāli un sociāli saliedētāku Eiropas Savienību.
These resources should help to unlock the potentials of competitiveness of lagging behind and segregated territories taking into account their challenges and opportunities and make them able to catch up in order to create a territorially and socially more cohesive EU.
par Kohēzijas politikas ietekmi uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrāciju
on the impact of cohesion policies on the integration of vulnerable communities and groups
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzsver, ka, lai gan sezonas strādājošie ir vienmēr uzskatīti par vienu no visapdraudētākajām grupām laukos, pašlaik lielu daļu sezonas darba veic strādājošie migranti; uzskata, ka tādēļ ir jānodrošina, lai viņi varētu noslēgt darba līgumus un viņiem būtu vienlīdzīgi darba apstākļi ar vietējiem strādājošiem;
Points out that, although seasonal workers have always been one of the most vulnerable groups in rural areas, seasonal work is these days largely in the hands of migrant workers; hence, considers that such workers should have the benefit of employment contracts and working conditions similar to those of resident workers;
5. aicina lauku apgabalos saglabāt ražošanas darbības, kas sniedz ienākumus, pievēršot īpašu uzmanību ģimenes saimniecībām un mazajām un vidējām lauku saimniecībām, it īpaši pārskatot KLP, lai padarītu to godīgāku, kā arī nelauksaimniecības uzņēmējdarbībai, kas nodrošina preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuri ir nepieciešami, lai saglabātu esošos un uzņemtu jaunus iedzīvotājus;
Calls for income-generating activities to continue in rural areas, for which purpose particular attention should be devoted to family farming and to small and medium-sized farmers, with the CAP being revised in order to make it fairer, as well as to non-agricultural entrepreneurial activities which supply goods and services that are essential to maintaining the population and welcoming new arrivals;
7. uzskata, ka elektroenerģijas ražošanai vietējās iekārtās no atjaunīgajiem avotiem, piemēram, no lauksaimniecības biogāzes un mežā atrodama kurināmā piemīt potenciāls atveseļot lauku un attālāko reģionu ekonomiku un atbalstīt ilgtspējīgas enerģijas politiku, ja tiek nodrošināts, ka šā procesa rezultātā būs pozitīva CO 2 bilance un ir iespējams izvairīties no negatīvas ietekmes uz apgādi ar pārtiku starptautiskā līmenī; prasa vairāk investēt struktūrfondos un kohēzijas fondos, kas paredzēti šā enerģijas veida ražošanas attīstībai un tehnoloģijām;
Believes that the production of energy from renewable sources, such as agricultural biogas and wood-chip fuel from forestry, in local energy-generating plants has the potential to revitalise the economies of rural and peripheral areas and to support a sustainable energy policy, provided that the positive carbon balance of the process is guaranteed, and a negative impact on international security of food supply and the agro-ecosystem can be avoided; calls for more Structural and Cohesion Funds to be invested in developing technologies for such energy production;
9. uzskata, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība jaunajām dalībvalstīm, jo pārejas periodā uz tirgus ekonomiku šīs valstis ir piedzīvojušas ievērojamas migrācijas plūsmas uz laukiem, un šī tendence nākotnē varētu mainīties, šādi padziļinot nabadzības problēmas ne tikai laukos, bet arī pilsētu centros;
Considers that particular attention should be devoted to the new Member States, since although those countries experienced net migration to the countryside during the period of transition to a market economy, that trend could go into reverse in the future, thus aggravating the problems of impoverishment not only in the countryside but also in urban areas;
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2008)0129 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0129 ),
– ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0153/2008 ),
– having regard to Article 299(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0153/2008 ),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0213/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0213/2008 ),
Eiropas Savienība kopš 1991. gada ir daļēji vai pilnībā atcēlusi kopējā muitas tarifa nodokļus atsevišķu zvejniecības produktu importam Kanāriju salās.
Since 1991 the European Union has suspended, partially or in full, the Common Customs Tariff duties on imports of certain fishery products into the Canary Islands.
Kanāriju salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis saistībā ar dažu vietējam patēriņam nozīmīgu zvejniecības produktu piegādes avotiem rada papildu izmaksas šai nozarei.
The exceptional geographical situation of the Canary Islands in relation to the sources of supply of certain fishery products which are essential for domestic consumption entails additional costs for this sector.
Šo dabisko traucēkli cita starpā var novērst, uz laiku atceļot ievedmuitas nodokļus attiecīgo produktu importam no trešām valstīm saistībā ar atbilstīga apmēra Kopienas tarifu kvotām.
This natural handicap can be remedied, inter alia, by temporarily suspending customs duties on imports of the products in question from third countries within Community tariff quotas of an appropriate volume.
Priekšlikums ieviest un nodrošināt beznodokļu tarifu kvotas atbilst EK līguma 299. panta 2. punktam, kurā paredzēti īpaši pasākumi, lai palīdzētu attālākajiem reģioniem.
The proposal for the opening and provision of duty-free tariff quotas is in line with Article 299(2) of the EC Treaty providing for specific measures to assist the outermost regions.
Ir svarīgi minēt to, ka šo jomu reglamentējošo noteikumu, proti, Regulas (EK) Nr. 704/2002, darbības termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī.
It is important to mention that the existing provisions in the area of the proposal, Regulation (EC) No 704/2002, expired on 31 December 2006.
Tādējādi kopš 2007. gada 1. janvāra izveidojies juridiskais vakuums, kura pastāvēšanas laikā Spānijas muitā uzkrājas garantijas maksājumi, sasniedzot summas, kas jānokārto pēc iespējas drīzāk.
In consequence, a juridical gap has existed since 1st January 2007, during which the payments of guarantees at the Spanish customs have been accumulating, reaching amounts that need to be settled as soon as possible.
Tāpēc, ņemot vērā apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm un Spānijas varas iestāžu iesniegto oficiālo prasību, jāvienojas par divu beznodokļu tarifa kvotu ieviešanu atsevišķu zvejniecības produktu importam Kanāriju salās laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.
Consequently, following the consultations with the stakeholders and the formal request introduced by the Spanish authorities, it should be agreed to open two duty-free tariff quotas on imports of certain fishery products into the Canary Islands for the period 2007-2013.
Komiteja(-s), kurai(-ām) ir lūgts sniegt atzinumu
Committee asked for opinion
Aizstājējs(-i), kas bija klāt galīgajā balsošanā
Substitutes present for the final vote
Aizstājējs(-i) (178. panta 2. punkts), kas bija klāt galīgajā balsošanā
Substitutes under Rule 178(2) present for the final vote
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (Pārstrādāta versija)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the submission of nominal catch statistics by Member States fishing in the north-east Atlantic (recast)
(Pārstrādāta versija – Reglamenta 80. pants)
(Recast – Rule 80a of the Rules of Procedure)
ZIVSAIMNIECĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS......................................................................7
OPINION of the Committee on Fisheries ..................................................................7
PIELIKUMS: JURIDISKO DIENESTU KONSULTATĪVĀS DARBA GRUPAS ATZINUMS VĒSTULES FORMĀ 11
ANNEX: OPINION IN LETTER FORM OF THE LEGAL SERVICES' CONSULTATIVE WORKING PARTY 11
(Koplēmuma procedūra – pārstrādāta versija)
(Codecision procedure – recast)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0763 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0763 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu ( C6‑0440/2007 ),
– having regard to Articles 251(2) and 285(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0440/2007 ),
– ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6‑0214/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Fisheries ( A6‑0214/2008 ),
1. apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;
Approves the Commission proposal as adapted to the recommendations of the Consultative Working Party of the Legal Services of the European Parliament, the Council and the Commission;
Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību
Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission
Ar grozītā Lēmuma 1999/486/EK 5.a pantu ieviesa jaunu regulatīvās kontroles procedūru vispārējiem pasākumiem, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus saskaņā ar koplēmumu pieņemta pamatakta elementus, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.
Article 5a of amended Decision 1999/468/EC introduced the new 'regulatory procedure with scrutiny' (RPS) for 'measures of a general scope which seek to amend non-essential elements of a basic instrument adopted in accordance with codecision, inter alia by deleting some of those elements or by supplementing the instrument by the addition of new non-essential elements' .
Pēc pašreizējo tiesību aktu un notiekošo procedūru novērtēšanas
Following the screening of the existing legislation and on-going procedures
Priekšsēdētāju konference ar 2007. gada 12. decembra lēmumu šo „komitoloģijas pielāgošanu” uzticēja Juridiskajai komitejai kā vadošajai komitejai un specializētajām komitejām uzdeva atzinumu sniegšanu.
In its decision of 12 December 2007 the Conference of Presidents designated the Committee on Legal Affaires as the lead Committee to deal with this 'comitology alignment' and the specialised committees as opinion-giving committees.
Komiteju priekšsēdētāju konference 2008. gada 15. janvārī panāca vienošanos par Juridiskās komitejas un pārējo iesaistīto komiteju sadarbības veidiem.
The Conference of Committee Chairs agreed on 15 January 2008 on the modalities of cooperation between the Committee on Legal Affairs and the other committees involved.
Ievērojot to, ka ir pabeigta ierosinātā pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai, un pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju, kura atbild par šo lietu, Juridisko lietu komiteja nepiedāvā citus grozījumus, kā vien juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteiktos tehniskos pielāgojumus.
In view of the fact that the proposed alignment to RPS is complete, and having consulted the sectoral committee responsible for this dossier, the Legal Affairs Committee does not suggest any amendments, apart from the technical adaptations suggested by the Consultative Working Party of the Legal Services.
I- Komisijas priekšlikums
I. The Commission proposal
Komisija uzņēmās kodificēt Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, un likumdevējam tika iesniegts attiecīgs priekšlikums
The codification of Council Regulation (EEC) No 3880/91 of 17 December 1991 on the submission of nominal catch statistics by Member States fishing in the north-east Atlantic was initiated by the Commission, and a relevant proposal was submitted to the legislative authority
COM(2006) 497 galīgā redakcija. .
COM(2006) 497 final. .