natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekspertu grupai, kas nodarbojas ar bīstamām vielām saistībā ar CEN/TC 351 darbu, jāpiešķir ļoti liela nozīme, pārskatot šo pielikumu.
The expert group for dangerous substances related to the work of TC 351 should have an important role when amending this Annex
V pielikums – 1. daļa – 1.1. punkts – ievaddaļa
Annex V - Part 1 - point 1.1 - introductory wording
1. sistēma – Ražotāja deklarācija par ražojuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašībām, pamatojoties uz šādu informāciju:
System 1 - Declaration of the performance for the essential characteristics of the product by the manufacturer on the basis of following items:
Priekšlikums numurēt no 1 līdz 5 radīs neskaidrības.
The fact that the numbering is now proposed to go from 1-5 will cause confusion.
Pateicoties garai izglītošanas kampaņai, ražotāji un tirgus zina, kuri būtiskie raksturlielumi atbilst kurai [pašreizējai] sistēmai; jaunā numerācija šo situāciju izmainīs.
As a result of a lengthy education campaign, manufacturers and the market are aware of which essential characteristics relate to which [current] system; with the new numbering system this will no longer be the case.
Tā daudzām rūpniecības nozarēm uzliks ievērojamu pienākumu mainīt visu pašreiz uzņēmumos ieviesto administratīvo dokumentāciju, kā arī oficiālos dokumentus.
It will place a significant obligation on many industry sectors to change all the administrative documentation currently implemented within companies as well as official documents.
V pielikums – 1. daļa – 1.2. punkts – ievaddaļa
Annex V - Part 1 - point 1.2 - introductory wording
2. sistēma – Ražotāja deklarācija par ražojuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašībām, pamatojoties uz šādu informāciju:
System 2 - Declaration of the performance for the essential characteristics of the product by the manufacturer on the basis of following items:
V pielikums – 1. daļa – 1.3. punkts – ievaddaļa
Annex V - Part 1 - point 1.3 - introductory wording
3. sistēma – Ražotāja deklarācija par ražojuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašībām, pamatojoties uz šādu informāciju:
System 3 - Declaration of the performance for the essential characteristics of the product by the manufacturer on the basis of following items:
2.+ sistēma – Ražotāja deklarācija par ražojuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašībām, pamatojoties uz šādu informāciju:
System 2+ - Declaration of the performance for the essential characteristics of the product by the manufacturer on the basis of following items:
V pielikums – 1. daļa – 1.4. punkts – ievaddaļa
Annex V - Part 1 - point 1.4 - introductory wording
4. sistēma – Ražotāja deklarācija par ražojuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašībām, pamatojoties uz šādu informāciju:
System 4 - Declaration of the performance for the essential characteristics of the product by the manufacturer on the basis of following items:
V pielikums – 1. daļa – 1.5. punkts – ievaddaļa
Annex V - Part 1 - point 1.5 - introductory wording
5. sistēma – Ražotāja deklarācija par ražojuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašībām, pamatojoties uz šādu informāciju:
System 5 - Declaration of the performance for the essential characteristics of the product by the manufacturer on the basis of following items:
Lai veicinātu būvizstrādājumu labāku apriti/izmantošanu, Komisija ierosina Būvizstrādājumu direktīvu (89/106/EEK) aizvietot ar jaunu regulu, kurā paredzēti saskaņoti būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumi.
To promote the movement/use of construction products, the Commission is proposing to replace the Construction Products Directive (89/106/EEC) with a new regulation laying down harmonised conditions for the marketing of construction products (CPR).
Šīs regulas mērķis ir piedāvāt vienotu tehnisko formulējumu un padarīt skaidrākus nosacījumus, kā iegūt CE zīmi.
The CPR seeks to propose a common technical language and to clarify the conditions of access to the CE marking.
Ekspluatācijas īpašību deklarācija ir nosacījums, kas ļauj izmantot CE zīmi.
The declaration of performance is the element enabling the CE marking to be used.
Deklarāciju sagatavo ražotājs, kas uzņemas atbildību par deklarācijā iekļauto informāciju.
It is drawn up by the manufacturer, who is responsible for the information provided.
Atbildīgās iestādes pieņem, ka deklarācija ir precīza.
The authorities assume that the declaration is accurate.
Deklarācijā ir ziņas par izstrādājuma ekspluatācijas īpašībām, un turpmāk šīs ziņas uz minētā izstrādājuma neparādīsies, lai tādējādi vienkāršotu uzrakstus.
It contains details of the performance of the product, details which thereafter do not appear on the product itself, to simplify the labelling.
Šī būvizstrādājumu tirdzniecības regula atšķiras no jaunā tiesiskā regulējuma (JTR) („preču pakete”), nosakot, ka CE zīme ir vienīgā zīme, kas apliecina izstrādājuma ekspluatācijas īpašības, un ka tā aizvieto jebkuru citu valsts zīmi.
The CPR differs from the NLF (the ‘goods package’) in that it sets the CE marking as the sole marking for the performance of products and replaces any other national marking.
Ražotājiem būs atļauts izmantot juridiski saistošu kvalitātes zīmi.
Manufacturers will be authorised to use legally non-binding quality labels.
Visbeidzot, ja nav būtisku prasību, kas piemērojamas vietā, kur izstrādājums jālaiž tirgū, CE zīme vairs nebūs obligāta, pat ja izstrādājumam ir saskaņota tehniskā specifikācija.
In the absence of essential requirements applying where the product is to be placed on the market, the CE marking will no longer be obligatory even if the product is covered by a harmonised technical specification.
Komisijas priekšlikumā ir nodalītas divas dažādas procedūras, kas ražotājam pēc savas izvēles jāievēro:
The Commission proposal distinguishes between two procedures which manufacturers can choose from:
a) galvenās procedūras pamatā ir saskaņotie standarti.
(a) The main procedure based on harmonised standards.
Ja ražotājs uzskata, ka uz viņa izstrādājumu attiecas kāds no esošajiem standartiem, viņš lūdz, lai dalībvalstu atzītas iestādes, izmantojot piemērotu testēšanas sistēmu, novērtē izstrādājuma ekspluatācijas īpašības;
Where a manufacturer believes that a product is covered by an existing standard, he has its performance assessed by bodies notified by the Member States in accordance with the appropriate test system.
b) Eiropas tehniskais novērtējums (ETN) ir līdzvērtīga iespēja.
(b) European technical assessment (ETA) provides a parallel route.
Tas dod iespēju ražotājam pieprasīt izveidot viņa izstrādājumam piemērotu saskaņotu tehnisko specifikāciju, izstrādājot Eiropas novērtējuma dokumentu (END), kura funkcija ir pielīdzināma saskaņotajiem standartiem.
It enables a manufacturer to call for a new harmonised technical specification suitable for his product to be created through the production of a European assessment document (EAD), whose function is comparable to that of the harmonised standards.
Tehniskās novērtēšanas iestādes (TNI) pēc ražotāja lūguma izstrādā END un ETN.
EADs and ETEs are drawn up by the technical assessment bodies (TABs) at the manufacturer’s request.
Lai samazinātu izmaksas, Komisija ierosina alternatīvu veidu, kā novērtēt izstrādājumu ekspluatācijas īpašības: mikrouzņēmumi varēs aizstāt klasiskās novērtēšanas sistēmas vietā izmantot specifisko tehnisko dokumentāciju (STD), kurā ražotājs norāda, ka spēkā esošie noteikumi attiecas uz viņa izstrādājumu un ka tas atbilst šo noteikumu prasībām.
In order to limit the costs, the Commission is proposing an alternative route to assess the performance of products: micro-enterprises will be able replace the conventional assessment system with a specific technical documentation (STD), in which the manufacturer demonstrates that his product is covered and meets the requirements of existing rules.
Tomēr būs iespējams likt ražotājam veikt testus, ja Komisija uzskatīs, ka tas nepieciešams drošības apsvērumu dēļ.
Tests may, however, be required where the Commission believes them to be necessary for reasons of security.
Turklāt procedūra, kurā izmanto STD, ļaus dalīties ar to testu rezultātiem, kas veikti izstrādājumiem, kurus uzskata par ekvivalentiem, un ļaus veikt tipa testu kaskādi.
The procedure using the STD should also make it possible to share the results of tests carried out on products considered as being equivalent and to use ‘cascading type testing’.
STD varēs arī izmantot izstrādājumiem, kas ražoti nerūpnieciskā veidā.
The STD will also be open to non-industrially manufactured products.
Referentes priekšlikumi
The rapporteur’s suggestions
Referente atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir atvieglot būvizstrādājumu laišanu tirgū un to apriti Eiropas Savienībā.
The rapporteur welcomes the Commission’s initiative, the aim of which is to make it easier to place on the market and to trade in construction products in the European Union.
Kopīga formulējuma izveide un zīmes iegūšanas elastīgākas iespējas (it īpaši, izmantojot vienkāršotas procedūras, kas pielāgotas mikrouzņēmumiem) palīdzēs uzlabot būvniecības nozares reglamentējošos noteikumus.
The establishment of a common language and improved flexibility regarding access to the CE marking (in particular, via simplified procedures for micro-enterprises) will help to improve the regulatory framework for the construction industry.
Referente uzskata, ka tomēr ir nepieciešami atsevišķi precizējumi un skaidrojumi, lai vairāk garantētu CE zīmes uzticamību un nodrošinātu labāku sistēmas pārredzamību būvizstrādājumu izmantotājiem.
Nevertheless, the rapporteur considers that precision and clarification is needed on a number of points in order to ensure that the CE marking is credible and to make the system more transparent for users of construction products.
Komisijas ierosinātā iespēja, ka visiem būvizstrādājumiem var brīvi iegūt ETN, rada risku, ka gadījumā, ja ekspluatācijas īpašību novērtēšanas procedūras atšķirsies atkarībā no izvēlētā CE zīmes iegūšanas veida, tiks ieviesta divpakāpju sertifikācija ar mainīgiem kvalitātes apliecinājumiem.
The possibility offered by the Commission of leaving access to the ETA free to all construction products carries the risk of establishing a two-speed certification procedure, with variable gauges of quality, to the extent that procedures for assessing performance differ depending on the route to CE marking.
Tāpēc tika izlemts, ka ETN iespējams veikt inovatīviem izstrādājumiem (21. pants), kas tagad ir precīzi definēti (2. panta 1.a punkts).
That is why the choice was made to reserve the possibility of using the ETA for innovative products (Article 21), which are now defined more precisely (Article 2(1)(a)).
Nepieciešamība uzraudzīt tirgu nozīmē, ka stingrāk ir jākontrolē izstrādājumi, kas ražoti ārpus Eiropas Savienības.
The need for market surveillance means there must be stricter control of products manufactured outside the European Union.
Ja importētiem izstrādājumiem piemēros STD sniegto iespēju atkāpties no klasiskajām ekspluatācijas īpašību novērtēšanas procedūrām, tas rada reālu risku, ka radīsies iespēja apiet noteikumus, ļaujot izstrādājumiem ar apšaubāmām ekspluatācijas īpašībām iekļūt Eiropas tirgū bez iepriekšējas kontroles.
Applied to imports, the possibility offered by the STD of derogating from standard procedures for assessing performance entails a real risk of creating a loophole allowing products of questionable performance to enter the European market without any real opportunity for control.
Šajā sakarībā jāpatur prātā, ka var tikt veidoti fiktīvi mikrouzņēmumi, kuru loma būs atvieglot netestētu izstrādājumu importu.
In this regard, the possibility of fictitious micro-enterprises being set up to facilitate imports of non-tested products cannot be excluded.
Tāpēc, saglabājot STD procedūru, referente iesaka nepadarīt to pieejamu importētājiem, kuriem būs jāizmanto tradicionālā novērtēšanas procedūra (26. panta 3. punkts un 27. panta 3. punkts).
Therefore the rapporteur suggests that, while the STD procedure should be maintained, it should not be made available to importers, who should be required to follow the conventional assessment route (Articles 26(3) and 27(3)).
Taču, lai garantētu CE zīmes uzticamību uz izstrādājuma, kas to ieguvis, izmantojot vienkāršotu procedūru, vēlams izvērst to gadījumu sarakstu, kuros STD būs jāpārbauda trešai pusei (26. panta 2. punkts un 27. panta 2. punkts).
In addition, in order to ensure the credibility of the CE marking affixed to a product where simplified procedures are used, the number of cases in which the STD is verified by a third party (Articles 26(2)and 27(2)) should be extended.
Sistēmas laba darbība nozīmē zināmu pārredzamības pakāpi, izstrādājot saskaņotās tehniskās specifikācijas un novērtējot ekspluatācijas īpašības izstrādājumiem, kas pretendē uz CE zīmi.
For the system to function smoothly there has to be a certain degree of transparency as regards the establishment of harmonised technical specifications and the assessment of the performances of products for which the CE marking is sought.
Procedūrai, kas nosaka, kā inovatīvi izstrādājumi saņem ETN, jābūt konfidenciālai un ražotājam pārskatāmai.
The procedure leading to the establishment of an ETA for innovative products must be not only confidential but also transparent vis-à-vis the manufacturer.
Ražotājam ir jābūt arī pienācīgi informētam par viņa pieteikuma virzību, un jādod viņam iespēja pieteikuma dokumentāciju papildināt, uzklausot viņa izraudzītu neatkarīgu zinātnisko ekspertu un nozares organizāciju (II pielikuma 2. panta 5. punkts un 2. panta 7. punkts).
It must be possible for the manufacturer to be informed about the progress of his application and to add to his file on the basis of a hearing with an independent scientific expert and a professional organisation of his choice (Annex II, points 2.5 and 2.7).
Attiecībā uz pārvaldību referente turklāt iesaka, ka visām TNI, kas piedalās lēmumu pieņemšanā, vajadzīgs vienāds statuss TNI organizācijā (25. panta 2. punkts).
In terms of governance, the rapporteur also proposes that each TAB participating in the decision-making procedure should have the same status within the OTAB (Article 25(2)).
Referente arī iesaka izvairīties no ražotāju atsevišķu kategoriju pārmērīgas pārstāvniecības Eiropas standartizācijas organizācijās, lai garantētu lēmumu pieņemšanas pārredzamību un lai aizsargātu mazos un vidējos uzņēmumus (16. panta 1. punkts).
In addition, he suggests that over-representation of particular categories of manufacturer within European standardisation bodies should be avoided so as to ensure that decision-making is transparent and that SMEs are protected (Article 16(1)).
Ir īpaši svarīgi, lai CE zīme būtu jebkuram izstrādājumam, ko pārdod Kopienas tirgū un kam ir saskaņota tehniskā specifikācija (saskaņots standarts vai ETN) (7. panta 1. punkts).
It is essential that any product placed on the Community market and covered by a harmonised technical specification (harmonised standard or ETA) has the CE marking (Article 7(1)).
Šī zīme atbilst ražotāja deklarācijai par izstrādājuma ekspluatācijas īpašībām saskaņā ar būtisko raksturlielumu kopumu.
That marking corresponds to the manufacturer’s declaration concerning the performance of the product, in accordance with a set of essential characteristics.
Šos būtiskos raksturlielumus, ja tādi vispār ir noteikti, pašlaik nosaka tikai valsts līmenī, un tie atspoguļo dalībvalstu atšķirīgos apstākļus, t.i., klimatisko dažādību.
Where such essential characteristics exist, they are currently exclusively national and reflect the differences (e.g. climatic) between the Member States.
Ja dalībvalsts, kur izstrādājumu laiž tirgū, nenosaka piemērotas būtiskās prasības, CE zīmes pamatā nebūs nekādu materiālu rādītāju par ekspluatācijas īpašībām.
If the Member State where a product is placed on the market has not laid down appropriate essential requirements, the CE marking will not be linked to any tangible element in terms of performance values.
Līdz ar to CE zīme ievērojami zaudētu savu uzticamību.
This would significantly affect the credibility of the CE marking.
Lai atrisinātu šo problēmu, referente iesaka nodalīt divu veidu būtiskos raksturlielumus (2. panta 2. punkts un 4. panta 2. punkts):
To address this problem, the rapporteur suggests differentiating two types of essential characteristics (Articles 2(2) and 4(2)):
Šīs prasības īpaši attieksies uz drošību, globālo sasilšanu un iekštelpu gaisa kvalitāti (4. panta 3. punkts); tomēr šis uzskaitījums nav izsmeļošs un to varēs pārskatīt;
They will refer, in particular, to requirements relating to security, global warming and the quality of indoor air (Article 4(3)); the list is not, however, exhaustive and may be revised.
– „ teritoriālie būtiskie raksturlielumi ”, ko nosaka dalībvalstis, atbilst definīcijai, kura pašreiz iekļauta Komisijas priekšlikumā.
– ‘ Essential territorial characteristics ’, defined by the Member States and corresponding to the definition currently contained in the Commission draft.
Ja vietā, kur ražotājs paredzējis izstrādājumu laist tirgū, šie raksturlielumi ir spēkā, tie sniegs papildus radītājus šā izstrādājuma ekspluatācijas īpašību novērtēšanai.
Where they exist in the place where the manufacturer intends to place his product on the market, they will provide additional elements for assessing the product’s performance.
Ieviešot „Eiropas būtiskos raksturlielumus”, referente vēlas pastiprināt CE zīmes uzticamību, piešķirot tai vienotu nozīmi visā Eiropā, balstoties uz skaidri definētiem rādītājiem.
By introducing ‘essential European characteristics’ the rapporteur is seeking to reinforce the credibility of the CE marking by giving it the same meaning throughout the EU, in accordance with certain clearly defined elements.
Būvizstrādājumu izmantotājiem nepieciešama iespēja iegūt ekspluatācijas īpašību deklarāciju valodā, ko viņi saprot (6. panta 4. punkts un 13. panta 2. punkts).
Document language – The users of construction products must be able to have a declaration of performance in a language they understand (Articles 6(4) and 13(2)).
Ir svarīgi, lai sniegtajā informācijā būtu norādītas arī ražotājiem piešķirtās pārsūdzības iespējas, ja viņi vēlas apstrīdēt CE zīmes iegūšanas procedūras laikā pieņemtos lēmumus.
It is important that the information provided should also include the possibilities for appeal available to manufacturers should they wish to contest decisions taken during the procedure for accessing the CE marking.
Turklāt ražojumu informācijas punktiem ir jābūt neatkarīgiem no jebkādām iestādēm vai organizācijām, kas ir iesaistītas CE zīmes iegūšanas procedūrā (9. pants).
Furthermore, it is essential that the Product Contact Points are independent of any body or organisation involved in the procedure for obtaining the CE marking (Article 9).
Šādos īpašos gadījumos CE zīmei nevajadzētu būt obligātai (2. panta 5. punkts).
The CE marking should not be obligatory in these specific cases (Article 2(5)).
Celtniecība ir viena no svarīgākajām nozarēm Eiropas Savienībā gan peļņas, gan nodarbinātības ziņā.
The construction sector is one of Europe’s key industries both in terms of output and employment.
Šajā nozarē ir nodarbināti visvairāk strādājošo (apmēram 12 miljoni tiešo darba vietu), un tā sniedz ievērojamu ieguldījumu IKP, aptverot vairāk nekā 20 000 dažādu ražojumu.
It is the biggest industrial employer (with around 12 million direct jobs) and a major contributor to GDP, covering more than 20,000 different products.
Tomēr, šīs nozares attīstību kavē pārmērīga regulēšana un nevajadzīga birokrātija, kas padara iekšējā tirgus darbību neapmierinošu.
However, the development of the sector is being hampered by overregulation and unnecessary red-tape, leading to a less than satisfactorily functioning of the internal market.
1989. gadā tika sagatavota Būvizstrādājumu direktīva (BID).
In 1989 the Construction Products Directive (CPD) was put in place.
Tās galvenais mērķis ir tirdzniecības tehnisko šķēršļu novēršanu Eiropas Savienībā, aizvietojot valstu standartus un apstiprinājumus ar vienotu Eiropas tehnisko specifikāciju kopumu būvizstrādājumiem .
Its main objective was to remove technical barriers to trade within the Union by replacing existing national standards and approvals with a single set of European-wide technical specifications for construction products.
Tomēr, praktiski īstenojot BID, tajā atklājās vairāki trūkumi.
However, the practical implementation of the CPD revealed several weaknesses.
Tā kā BID transponēšana valstu tiesību aktos, īstenošana un interpretēšana bija atšķirīga, tirdzniecības šķēršļus novērsa tikai daļēji.
Due to divergent national transposition, implementation and interpretation, the CPD only partially eliminated barriers to trade.
Turklāt BID radīja apgrūtinošas procedūras un pienākumus ražotājiem, piemēram, relatīvi lēno un dārgo EK marķējuma procesu.
Furthermore, the CPD caused burdensome procedures and obligations for manufacturers, such as a relatively slow and costly process of CE marking.
Eiropas Komisija 2008. gada maijā publicēja priekšlikumu aizstāt spēkā esošo BID ar jaunu regulu, proti Būvizstrādājumu tirdzniecības regulu (BTR), kuras mērķis ir novērst visus regulatīvos un tehniskos šķēršļus būvizstrādājumu brīvai apritei ES.
In May 2008 the European Commission published its proposal to replace the current CPD by a new Regulation, the CPR, aimed at removing all remaining regulatory and technical obstacles to the free circulation of construction products in the EU.
BTR nemaina BID koncepciju un galvenos elementus.
The CPR does not alter the current philosophy and the principal elements of the CPD.
Tomēr, tiek ierosinātas noteiktas izmaiņas, lai uzlabotu harmonizāciju un vairāk ņemtu vērā MVU intereses.
However, certain changes are proposed to improve harmonisation and to take the interests of SMEs more into account.
Atzinuma sagatavotājs vērtē atzinīgi šo priekšlikumu, kura nolūks ir stiprināt iekšējo būvizstrādājumu tirgu, vienlaikus nodrošinot nozarei uzticamu pamatu tās darbībai.
Your draftsman welcomes this proposal, intending to enhance the internal market for construction products while providing industry with a reliable framework for its activities.
Regulas mērķim ir jābūt uzticības palielināšanai par būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību drošību, kā arī vienkāršot un precizēt pieejamās iespējas, palielināt EK marķējuma izmantošanu un iedrošināt jauninājumu radītājus un MVU.
The aim of the Regulation should be to increase confidence in the assurance of performance of construction products, to simplify and clarify the options available, to increase the use of CE marking, and give encouragement to innovators and also to SMEs.
Atzinuma sagatavotājs vēlas izcelt trīs konkrētas tēmas:
Your draftsman would like to highlight three specific topics:
EK marķējums
CE marking
Lietotājs ir atbildīgs par šo izstrādājumu lietošanas drošību saskaņā ar valsts drošības noteikumiem.
It is the user that is responsible for the safe use of these products, in accordance with national safety regulations.
Lai lietotājs varētu novērtēt izstrādājuma drošību, ir ārkārtīgi svarīgi, lai ražotāji sniegtu pilnīgu un uzticamu informāciju par izstrādājuma ekspluatācijas īpašībām, izmantojot vienkāršu vārdu krājumu un saskaņotus standartus.
For the user to judge whether a product use is safe, it is of the utmost importance that manufacturers provide full and reliable information about the performance of their products using a common vocabulary and harmonized standards.
Izstrādājumiem, kuri ir laisti tirgū, ieviešot obligāto EK marķējumu, tiek radīta kopēja tehniska valoda, kuras pamatā ir saskaņoti standarti, kas ražotājiem dod iespēju informēt par ražojumu ekspluatācijas īpašībām un raksturlielumiem.
By making CE marking mandatory for products placed on the market, a common technical language is created, based on harmonised standards for manufacturers to express the performance and characteristics of their products.
Tas ir labākais attīstības veids, lai radītu patiesu būvizstrādājumu iekšējo tirgu.
This is the best way forward to create a true internal market for construction products.
Tomēr ir svarīgi, lai EK marķējums būtu pareizs, uzticams un ticams.
It is however important that the CE marking is accurate, reliable and credible.