natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādēļ Eiropas organizācijām, kuras pārstāv sabiedrības intereses, ir jākļūst par spēcīgākām Eiropas standartizācijas organizāciju (ESO) dalībniecēm, lai labāk atspoguļotu attiecīgo ieinteresēto pušu viedokli, kas valsts līmenī joprojām tiek maz ņemts vērā.
The European organisations representing societal interests must therefore obtain a stronger role within the European Standardisation Organisations (ESOs) in order to better reflect the views of the respective stakeholders that remain weak at national level.
Tas varētu izpausties kā iespējas šīm organizācijām kļūt par pilntiesīgām Eiropas standartizācijas organizāciju loceklēm ar nosacījumu, ka tās ir šo organizāciju aosiciētās locekles vai sadarbības partneres.
This could include providing those organisations with an effective membership in the ESOs on condition they are associate members or cooperating partners.
Šajā kontekstā būtiska nozīme ir arī alternatīvas sistēmas ieviešanai, kas garantētu visu ieinteresēto pušu līdzsvarotāku pārstāvību standartizācijas procesā.
In this context, a vital element is also the introduction of an alternative system which would guarantee a more balanced representation of all stakeholders in the standardisation process.
Referents atzinīgi vērtē pavērsienus Starptautiskajā Standartizācijas organizācijā (ISO) , īpaši attiecībā uz modeli, kas tika izmantots, izstrādājot ISO 26000 standartus par sociālo atbildību, ļaujot valstu standartizācijas iestādēm deleģēt attiecīgajā darba grupā tikai vienu pārstāvi no katras no sešām ieinteresēto pušu kategorijām.
The Rapporteur welcomes recent developments in the International Organisation for Standardisation (ISO), in particular the model used to develop the ISO 26000 standard on social responsibility, in which national standards bodies were entitled to nominate to the respective working group only one representative from each of six stakeholder categories that were identified.
Kā iespējamu alternatīvu Eiropas standartu izstrādei jomās, kas saistītas ar sabiedrībai īpaši svarīgām interesēm, varētu izmantot līdzīgas ar dažādu ieinteresēto pušu līdzdalību īstenojamas procedūras, iepriekš nosakot vietu skaitu dažādām ieinteresēto pušu organizācijām.
Similar multi-stakeholder procedures, establishing a predetermined number of seats for the various stakeholder organisations, could be used as an alternative for the drafting of European standards in areas of exceptional public interest.
Vieglāk pieejami standarti
Facilitating access to standards
Lai gan mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas stūrakmens, to iesaistīšana standartizācijā ne vienmēr atbilst viņu nozīmei ekonomikā.
Although small and medium-sized enterprises (SMEs) form the backbone of the European economy, their involvement in standardisation is not always commensurate with their economic importance.
Turklāt standarti ne vienmēr tiek veidoti un pielāgoti tā, lai tiktu ņemtas vērā MVU, īpaši mazo uzņēmumu, mikrouzņēmumu un amatniecības uzņēmumu, īpatnības un darbības vide.
Moreover, standards are not always designed and adapted to take account of the characteristics and environment of SMEs, in particular small, micro and craft enterprises.
Tādēļ ir jānodrošina, lai standarti būtu saprotami un viegli lietojami, jo tad visi lietotāji tos varēs labāk īstenot.
It is necessary, therefore, to ensure that standards are comprehensible and easy to use so that they can be better implemented by all users.
Būtu jāveic arī pasākumi, kas nodrošina, ka MVU var pilnībā iesaistīties standartu izstrādē un ka standarti tiem ir pieejami vieglāk un ar mazākām izmaksām.
Measures should be also taken to ensure that SMEs are able to fully take part in the development of standards and have easier, and less costly, access to them.
Standartizācija pakalpojumu jomās
Standardisation in the areas of services
Standarti ir veicinājuši preču kvalitātes un drošuma vērā ņemamu uzlabošanos, tomēr standartu pieejamība pakalpojumu jomā nebūt neatbilst šīs nozares nozīmei ekonomikā un tās potenciālam.
Standards have contributed to a considerable improvement in the quality and safety of goods, but their availability in the area of services lags considerably behind the economic importance and potential of this sector.
Kaut gan standarti pakalpojumu jomā bieži vien tiek izstrādāti, ņemot vērā valstīm specifiskas prasības, un šo standartu izstrāde ir saistīta ar tirgus vajadzībām, Eiropas standartu izstrāde pakalpojumu jomā, kā to paredz Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, veicinās turpmāku saskaņošanu pakalpojumu nozarē, palielinās Eiropas pakalpojumu pārredzamību, uzlabos to kvalitāti, kā arī veicinās konkurenci, jauninājumus, palīdzēs samazināt šķēršļus tirdzniecībai un veicinās patērētāju aizsardzību.
Although service standards often respond to national specificities and their development is related to the needs of the market, the development of European service standards, as provided for in Directive 2006/123/EC on services in the internal market, will benefit further harmonisation in the services sector, increase the transparency, quality and competitiveness of European services and promote competition, innovation, the reduction of trade barriers and the protection of the consumer.
Standartizācija jauninājumu atbalstam
Standardisation in support of innovation
Lai gan standartizācija var ievērojami veicināt jaunu tehnoloģiju izmantošanu, ir liela plaisa starp pētniecības un izstrādes rezultātu pārnesi uz standartu izstrādi.
Although standardisation can be a major facilitator for the exploitation of new technologies, there is a significant gap in the transfer of R&D results into the development of standards.
Tādēļ ir jāveicina savstarpējā informētība, kā arī standartu un jauninājumu izstrādātāju, akadēmisko aprindu un pētniecības centru sadarbība.
It is necessary, therefore, to improve mutual awareness and cooperation between standardisers, innovators, academia and the research communities.
Jaunu zināšanu, īpaši to, kas iegūtas no valsts finansētām pētniecības un jauninājumu programmām, iekļaušana standartos sekmēs inovāciju un palielinās konkurētspēju.
The inclusion of new knowledge in standards, in particular from publicly-funded research and innovation programmes, will promote innovation and competitiveness.
Eiropai būtu arī aktīvāk jāveicina savstarpēji atbilstīgu ES mēroga standartu ieviešana attiecībā uz novatoriskiem ražojumiem un tehnoloģijām, piemēram, zemas oglekļa emisijas jomā un IKT pakalpojumu un tehnoloģiju nozarē.
Europe should also play a more active role in the promotion of EU-wide interoperable standards for innovative products and technologies, such as in the area of low carbon and ICT services and technologies.
Standartizācija globalizācijas apstākļos
Standardisation in a globalised world
Eiropas standartizācijas sistēmā ir atzīts starptautisko standartu pārākums.
The European standardisation system recognises the primacy of international standards.
Tomēr Eiropas standarti ir nepieciešami jomās, kurās nav starptautisku standartu vai kurās attiecīgie starptautiskie standarti nespēj pienācīgi nodrošināt Eiropas vajadzības, sevišķi tās, kas ir noteiktas Eiropas politikas virzienos un tiesību aktos.
European standards are, however, necessary where international standards do not exist or where they do not adequately serve European needs, in particular those needs determined by European policies and legislation.
Eiropai būtu jānostiprina savas pozīcijas starptautiskās standartizācijas vidē, lai sekmētu patiesi globālas nozīmes standartu izstrādi, veicinātu tirdzniecību un palielinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju.
Europe should strengthen its position within the international standardisation environment in order to promote the development of standards with genuine global relevance, facilitate trade and increase European competitiveness.
Turklāt, ar ES tirdzniecības partneriem īstenojot sadarbību tirdzniecības regulējuma jomā, Eiropa varētu popularizēt „jaunās pieejas” metodoloģiju vai tai līdzvērtīgus, standartus iekļaujošus regulējuma modeļus.
Moreover, Europe could promote the methodology of the ‘New Approach’, or equivalent standards-receptive regulatory models, in its regulatory trade-related cooperation with EU trading partners.
Referents vēlas vēlreiz uzsvērt, ka pašlaik notiekošā apspriešanās par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu būtu jāveic, ņemot vērā esošās sistēmas potenciālu, kas ir stabils pamats uzlabojumiem, atturoties no jebkādām radikālām pārmaiņām, kuras mazinātu sistēmas pamatvērtības.
The Rapporteur would like to reiterate that the ongoing debate on the review of the European standardisation system should build on the strengths of the existing system which constitute a solid base for improvement, refraining from any radical changes that would undermine its core values.
Ar šādu mērķi referents iesniedz vairākus priekšlikumus, kas ir paredzēti sistēmas uzlabošanai, nepaplašinot tās pašreizējo struktūru, un sagaida, ka tiks iesniegti papildu ierosinājumi.
In this spirit, he presents a number of proposals with the view to improving the system within its current boundaries, and looks forward to further suggestions.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS AZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY
3. uzsver, ka starptautiskie standarti dēļ tā, ka vienu identisku standartu izmanto daudzās valstīs, ļauj globālajā tirgū īstenot uz darbības rezultātiem orientētu pieeju, vairojot patērētāju izpratni un uzticību tirgum;
Stresses that international standards are enablers for a global market by virtue of the use of one identical standard in many countries, centred on a ‘performance-based’ approach, encouraging consumer understanding and market confidence;
12. atzīst, ka sabiedrības interešu ievērošanā Eiropas mērogā liela nozīme ir tādām ieinteresēto personu organizācijām kā ANEC , ECOS un ETUI–REHS , kā arī būtiska ietekme ir NORMAPME ; atzīst, ka šo organizāciju ierobežotie resursi var apgrūtināt to efektīvu līdzdalību standartu izstrādes procesā, un aicina Komisiju daļu no Eiropas standartizācijai piešķirtā finansējuma atvēlēt šīm organizācijām, jo īpaši, lai atbalstītu ekspertu līdzdalību standartu izstrādē; prasa Komisijai izvērtēt šo organizāciju ieguldījumu divos gados, lai pārliecinātos, ka atmaksājas sniegt tām finansējumu; prasa arī Komisijai apsvērt, vai līdzīgu atbalstu vajadzētu sniegt arī citām organizācijām, un ja tas ir tā vērts, aicina paredzēt iespēju palielināt attiecīgo finansējumu; sagaida, ka šīs organizācijas cita starpā aktīvāk piedalīsies turpmākajā padomu sniegšanā dalībvalstīm un tādējādi saistībā ar Eiropas standartizācijas projektiem nodrošinās ieinteresēto personu (patērētāju, vides aizsardzības grupu, arodbiedrību un MVU) līdzdalību valstu komitejās, kuras darbojas identiskā jomā;
Acknowledges the important role played by stakeholder organisations pursuing interests of the public good at European level such as ANEC, ECOS and ETUI-REHS, and the essential role played by NORMAPME; recognises that their limited resources can hinder effective participation in the standard-making process and calls on the Commission to earmark some of the financing provided for European standardisation to these organisations, particularly to support the participation of experts in the elaboration of standards; asks the Commission to evaluate the contributions by these organisations within two years to make sure that the funding they receive is merited; also asks the Commission to consider whether other organisations would merit similar support and, if so, to consider increasing relevant funding; expects these organisations, amongst others, to play a more important role in advising Member States in future and thus ensure the participation of stakeholder groups (consumers, environmental groups, trade unions and SMEs) on the national ‘mirror committees’ in European standardisation projects;
16. atzīst, ka Eiropas standartizācija palīdz radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši MVU, kuru līdzdalībai ir izšķiroša nozīme; tomēr atzīst arī, ka standartizācijas komplicētība, līdzdalība standartu izstrādē un standartu izmaksas var radīt šķēršļus MVU; atzinīgi vērtē un mudina īstenot Eiropas Standartizācijas komitejas ( CEN ) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas ( Cenelec ) programmā MVU paredzētos pasākumus, lai veicinātu standartu izmantošanu MVU;
Recognises that European standardisation helps create a level playing-field for all market actors, especially for SMEs which are vital contributors; acknowledges also, however, that the complexity of standards, participation in developing standards and cost of standards can represent an obstacle to SMEs; welcomes and encourages the measures proposed in the SME programmes of the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (Cenelec) to facilitate the use of standards by SMEs;
19. uzsver, ka jaunajās pamatnostādnēs par standartizācijas modeļiem ir jāietver arī Eiropas inovācijas centieni izstrādāt globālas klimata pārmaiņu apkarošanas stratēģijas un risināt enerģētikas, sabiedrības un vides izvirzītos uzdevumus;
Stresses that the need to bring European innovation efforts to bear on global strategies to combat climate change and respond to the challenges of energy, society and the environment must also be reflected in the establishment of new guidelines for standardisation models;
21. aicina reformēt mandātu izsniegšanas procesu un tā grafiku, ar mērķi standartus izsniegt īsā termiņā, lai Eiropas inovācijas iekļūtu tirgū, tādējādi sekmējot Eiropas ražošanas novatorismu;
Calls for reform of the mandating process and its timetable, so that standards can be issued promptly to render European innovations marketable, thus enhancing the innovativeness of European industry;
23. prasa Komisijai īpašu vērību pievērst standartiem, kas ietverti tās Pētniecības pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammā, un jo īpaši aicina sekmēt sistemātisku augšupēju pieeju starp pētniecību, projektēšanu un standartizāciju;
Asks the Commission to place particular emphasis on standards in its Research Framework and Competitiveness and Innovation Framework programmes, and in particular to promote a systematic approach further upstream, between research, design and standardisation;
32. aicina Komisiju nodrošināt, ka ES politikas mērķu sasniegšanu neapdraud nesaskaņoti standartizācijas centieni vai konkurence, vai nevajadzīgi standarti, pārāk liels sertifikācijas shēmu skaits, nepietiekama standartizācijas un verifikācijas ticamība u. tml.;
Calls on the Commission to make sure that the achievement of EU policy goals is not put at risk through uncoordinated standardisation efforts or competing or unnecessary standards, an excess of certification schemes, a lack of trustworthiness of standardisation and verification, etc.;
36. aicina Komisiju ieviest mehānismu, lai atzītu nozaru forumos un konsorcijos izstrādātos īpašos standartus, kas lielā mērā varētu aizpildīt iztrūkumus standartizācijā un sekmēt starptautisko sadarbību IKT standartizācijas jautājumos;
Calls on the Commission to put in place a mechanism for recognising specific standards developed by industry fora and consortia which could have a significant impact on filling standardisation gaps and on international cooperation in ICT standardisation matters;
par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām
on the European Union's trade relations with Latin America
– ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencei Honkongā
– having regard to its resolutions of 1 December 2005 on preparations for the sixth Ministerial Conference of the World Trade Organisation in Hong Kong
OV C 175 E, 10.07.2008. , 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām
OJ C 175 E, 10.07.2008. , of 29 November 2007 on trade and climate change
OV C 259 E, 29.10.2008., 64. lpp. un rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai
OJ C 259 E, 29.10.2008, p.
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0089 . un 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku
Texts adopted, P7_TA(2010)0089 . and of 5 May 2010 on the EU strategy for relations with Latin America
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0141 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0141 . ,
– ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūcijas un jo īpaši 2007. gada 19. decembra rezolūciju par problēmām un iespējām, kuras saimnieciskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Latīņamerikas valstīm rada globalizācija, 2008. gada 1. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas uzdevumiem un iespējām, 2009. gada 8. aprīļa rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām un 2010. gada 14. maija rezolūciju par Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformu,
– having regard to the resolutions of the Euro-Latin American Parliamentary Assembly, and in particular those of 19 December 2007 on the challenges and opportunities resulting from globalisation for economic and trade relations between the European Union and the countries of Latin America, of 1 May 2008 on the challenges and opportunities of the Doha Round, of 8 April 2009 on trade and climate change and of 14 May 2010 on the reform of the World Trade Organisation,
– ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) veltītās parlamentārās konferences sesiju nobeiguma deklarācijas, kas pieņemtas Ženēvā 2003. gada 18. februārī, Kankunā 2003. gada 12. septembrī, Briselē 2004. gada 26. novembrī, Honkongā 2005. gada 15. decembrī un Ženēvā 2006. gada 2. decembrī un 2008. gada 12. septembrī,
– having regard to the final declarations of the sessions of the Parliamentary Conference on the WTO adopted in Geneva on 18 February 2003, in Cancún on 12 September 2003, in Brussels on 26 November 2004, in Hong Kong on 15 December 2005 and in Geneva on 2 December 2006 and on 12 September 2008,
– ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valstu un valdību vadītāju sešos samitos, kuri notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijs), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijs), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijs), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijs), Limā (2008. gada 16. un 17. maijs) un Madridē (2010. gada 18. maijs),
– having regard to the declarations of the six Summits of Heads of State and Government of the European Union and Latin America and the Caribbean held to date in Rio de Janeiro (28 and 29 June 1999), Madrid (17 and 18 May 2002), Guadalajara (28 and 29 May 2004), Vienna (12 and 13 May 2006), Lima (16 and 17 May 2008) and Madrid (18 May 2010),
– ņemot vērā kopīgos paziņojumus Piektajā ES un Meksikas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 16. maijā), Ceturtajā ES un Mercosur augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Čīles augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Cariforum augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Centrālamerikas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 19. maijā) un ES un Andu kopienas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 19. maijā),
– having regard to the Joint Statements of the Fifth EU-Mexico Summit (16 May 2010), the Fourth EU-MERCOSUR Summit (17 May 2010), the Fourth EU-Chile Summit (17 May 2010), the Fourth EU-CARIFORUM Summit (17 May 2010), the Fourth EU-Central America Summit (19 May 2010) and the EU-Andean Community Summit (19 May 2010),
– ņemot vērā Ženēvas nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm,
– having regard to the Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and to the Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States,
– ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, un ES un Čīles Attīstības un inovācijas asociāciju,
– having regard to the Agreement establishing an association between the European Community and its Member States, of the one part, and the Republic of Chile, of the other part, and to the EU-Chile Association for Development and Innovation,
– ņemot vērā Ekonomikas partnerības, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, un Meksikas un ES stratēģiskās partnerattiecības,
– having regard to the Economic Partnership, Political Coordination and Cooperation Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the United Mexican States, of the other part, and to the Strategic Partnership between Mexico and the EU,
– ņemot vērā sarunu noslēgšanu par asociācijas nolīgumu starp ES un Centrālameriku,
– having regard to the conclusion of the negotiations on an Association Agreement between the EU and Central America,
– ņemot vērā sarunu noslēgšanu starp ES un Kolumbiju un Peru par daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu,
– having regard to the conclusion of the negotiations between the EU and Colombia and Peru on a Multi-Party Trade Agreement,
– ņemot vērā ES un Mercosur sarunu atsākšanu, lai abu reģionu starpā noslēgtu vērienīgu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu, kas stiprinātu pušu attiecības un dotu tām ieguldījumu gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā,
– having regard to the re-launch of the EU-MERCOSUR negotiations with a view to an ambitious and balanced Association Agreement between the two regions, which could strengthen relations between the parties and be greatly beneficial to them in both political and economic terms,
– ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asociācijas 2010. gada 1. aprīlī pieņemto deklarāciju par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu jomā un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu audzētājiem,
– having regard to the Declaration on the EU-Latin America bananas agreement and its impact on ACP and EU banana producers that the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly adopted on 1 April 2010,
– ņemot vērā kopīgo komunikē, kuru pieņēma Rio grupas un Eiropas Savienības XIV ministru sanāksmē, kas risinājās 2009. gada 11.–14. maijā Prāgā,
– having regard to the joint communiqué of the 14th Ministerial Meeting between the European Union and the Rio Group, held in Prague from 11 to 14 May 2009,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu „Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” ( COM(2009)0495 ),
– having regard to the Commission communication of 30 September 2009 on 'The European Union and Latin America: Global Players in Partnership' ( COM(2009)0495 ),
– ņemot vērā 2010. gada 2. jūnija dokumentu, ar kura palīdzību Komisija atklāja ES tirdzniecības politikas turpmākās ievirzes publisku apspriešanu,
– having regard to the 'issue paper' of 2 June 2010 by means of which the Commission launched a public consultation on the future direction of EU trade policy,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām,
– having regard to the conclusions of 8 December 2009 of the Council of the European Union on relations between the European Union and Latin America,
– ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 964/2007 un Nr. 1100/2006
– having regard to its position of 5 June 2008 on the proposal for a Council regulation applying a scheme of generalised tariff preferences for the period from 1 January 2009 to 31 December 2011 and amending Regulations (EC) No 552/97, No 1933/2006 and Commission Regulations (EC) No 964/2007 and No 1100/2006