natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ne tikai samazinot CO2 emisijas, izmantojot fosilo degvielu, bet arī neto samazinot citas emisijas (metāna u.c.) no kūtsmēsliem utt., salīdzinājumā ar situāciju, kurā nav biogāzes ražotņu.
Not only by reducing CO2-emissions from using fossil fuel, but also by a net reduction in other emissions (methane etc.) from animal manure etc. compared to a situation without a biogas plant
Enerģijas aspekti un nepieciešamais ES un dalībvalstu atbalsts
Energy aspects and the need for EU and national support
Biogāzes ražošana no kūtsmēsliem ir samērā maz izplatīta (40–90 m3/t (kubikmetri uz tonnu), daudz populārāka ir no graudaugiem (170–20 m³/t), un vēl izplatītāka ir no pārtikas rūpniecības materiāliem (pirmām kārtām — kautuves blakusproduktiem un atkritumiem (250–480 m³/t).
Biogas output from animal fertilizers is rather low (40-90 m3/t (cubic meters per tons), much higher from cereals (170-220 m³/t), and even higher from food-industrial materials (primarily slaughterhouse by-products and waste (250-480 m³/t).
Izmantojot dažādas izejvielas biogāzes ražošanā, vēlamā minimālā ražošana ir 120 m³/t.
Combining different biogas raw materials a minimum output of 120 m³/t is desirable.
Kūtsmēslu pārstrādei un biogāzes tehnoloģijām ir kopīgi elementi, tāpēc ir ieteicams piesaistīt atbalstu biogāzes ražotņu izveidošanai, bet izmantot arī citus izejmateriālus, piemēram, organiskos atkritumus vai nepārtikas enerģijas graudaugus.
Animal manure processing and biogas technologies contain joint elements, therefore it is advisable to link the support for setting up biogas plants to animal manure processing, but also using other raw materials like organic waste or non-food energy crops.
Apvienota pārstrādes procesa vienības spēj pārstrādāt dažāda veida atkritumus vienlaikus, galvenokārt šķidro un cieto mēslu maisījumu ar dažāda veida organiskajiem atkritumiem.
The co-digestion units are capable of treating different types of waste at the same time, principally liquid and solid manures mixed with diverse organic waste.
Biogāzes ražošanas rentabilitāte ir negatīva gan fermas mēroga biogāzes, gan centralizētās ražotnēs.
Biogas production’s profitability is negative both in the case of farm-scale biogas plants centralised plants.
Ienākumi ietver pašas biogāzes vērtību siltumenerģijas un elektroenerģijas izteiksmē, kā arī lielāku lauka efektu no kūtsmēslu izdalītā slāpekļa.
Revenues include value of the biogas itself in the form of heat and electricity and value of increased field effect of nitrogen in livestock manure.
Lielākās biogāzes ražotnēs, kas biomasu saņem no citiem lauksaimniecības uzņēmumiem, ir iespēja gūt tādas papildu priekšrocības kā mēslošanas līdzekļi N, P un K, izdevīgāka lauku saimniecībā noteiktā cena, kā arī gūt labumu no CO2 samazināšanas.
Larger biogas plants that receive external biomass have the possibility for additional income from fertiliser value of N, P and K, value of "gate fees", and value of CO2e reduction.
Dažās ES dalībvalstīs biogāzes ražotnēm ir iespēja gūt ienākumus, pārdodot zaļos sertifikātus.
In some EU member states biogas plants have the possibility to generate income from sale of Green Certificates.
Runājot par izdevumiem, gan investīcijas, gan darbības izdevumi ir ievērojami.
On the cost side the investment and operational costs are both considerable.
Biogāzes rentabilitāti un konkurētspēju galvenokārt raksturo iegūtās elektroenerģijas pārdošanas cena (to parasti nosaka valsts).
Profitability and competitiveness of a biogas plant is mainly determined by the selling price of the produced electricity (usually set by the state).
Ungārijā, piemēram, ekoloģiskās elektroenerģijas cena ir EUR 0,09 par kWh (kilovatstunda) visiem atjaunojamās enerģijas avotiem, bet Vācijā — ar iespējamām piemaksām — tā ir apmēram EUR 0,2 par kWh, proti, divreiz vairāk nekā Ungārijā, lai gan elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenas ir gandrīz vienādas.
In Hungary for example the green-electricity price is set at 0,09 EUR per kWh (kilowatt per hour) for all renewable energy sources, whereas in Germany - with the possible bonuses - it amounts to around 0,2 EUR per kWh - twice as much as in Hungary, while the electricity wholesale prices are almost the same.
Tāpēc valsts noteiktā pārdošanas cena daudzos gadījumos nav pietiekama, lai biogāzes ražošana būtu ilgtspējīga.
The selling price set by the state is therefore in many cases insufficient for the sustainability of the biogas production.
Analīze rāda, ka CO2 e vērtība spētu gandrīz līdzsvarot fermas mēroga ražotņu ekonomiku un segt apmēram pusi no ekonomiskajiem zaudējumiem centralizētajās ražotnēs.
The analyses show that the value of the CO2 e could almost bring the economy of farm-scale plants in balance, and cover around half of the economic loss for the centralised plants.
Pārejas izdevumu izzušana tirdzniecībai ar CO2 e ne tikai palielinātu biogāzes ražošanas rentabilitāti, bet arī CO2 e radīšanas rādītājus valstī.
Removal of the transition costs for trade with CO2 e would not only benefit the profitability of the biogas production, but also the national accounts for the CO2 e production.
Tomēr negatīvā rentabilitāte skaidri parāda, ka biogāzes ražošana nav dzīvotspējīga bez ievērojama Eiropas un dalībvalstu finanšu resursu atbalsta.
Nevertheless, negative profitability clearly shows that biogas production is not viable without considerable support from both European and national financial resources.
Investīcijas jāpalielina ar dažādiem pasākumiem, tostarp izmantojot reģionālos un ES lauku attīstības fondus.
Investments should be encouraged by various measures, including regional and rural development EU-funds.
Tomēr noteicošais faktors ir valsts noteiktā ekoloģiskās elektroenerģijas cena, kurai jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu ilgtspējību un darbotos kā reāls stimuls.
They key factor is, however the ‘green-electricity’ price set by the state, which should be sufficient to ensure sustainability and act as a real incentive.
Tomēr šie Eiropas un dalībvalstu resursi jāizmanto saprātīgi.
However, these European and national resources should be spent wisely.
Viss finansiālais atbalsts biogāzes iekārtām jābalsta uz efektivitāti, tehnikas attīstību un pozitīvu siltumnīcefekta gāzu bilanci, kā arī citām iekārtu priekšrocībām vides saglabāšanā.
All financial support for biogas installations ought to be based on the efficiency, technical development and positive greenhouse-gas balance and other environmental advantages of installations.
Jaunas biogāzes direktīvas un tiesību aktu pārskatīšanas nepieciešamība
A need for a new biogas directive and review of legislation
Lai veicinātu biogāzes ražotņu izveidošanu un darbību ES, ir jāpārskata ES, kā arī dalībvalstu tiesību akti.
EU as well as national legislation has to be revised in order to facilitate the setting-up and operation of biogas plants across the EU:
· Pirmkārt un galvenokārt ir nepieciešama ES direktīva par biogāzes ražošanu, izvirzot konkrētus mērķus lauksaimniecības biogāzes daļai, tostarp atjaunojamās enerģijas ražošanai, statistikas rādītājiem, biogāzes iekārtu būvniecības un veicināšanas pasākumiem, pamatojoties uz valsts vai reģionālās ietekmes vērtējumu, to rezultātu izplatīšanas un veicināšanas pasākumiem, kas gūti no iepriekšējās pieredzes, aicinājumam veikt valsts un reģionālo plānošanu, lai ierobežotu tiesiskus un administratīvus šķēršļus, kā arī ieteikumiem par ekoloģiskās elektroenerģijas un ekoloģiskās gāzies cenu obligāto līmeni un ikgadējo pielāgošanas mehānismu.
· First and foremost, an EU-directive on biogas production is needed, with specific targets for the agricultural biogas share within the target for renewable energy production, statistical elements, measures for construction and promotion of biogas-installations based on a national or regional impact evaluation, measures for dissemination and promotion of results gained from prior experiences, call for national and regional planning in order to restrict legal and administrative hindrances, and recommendations for the minimum level and yearly adjustment mechanism of payment for ‘green-electricity’ and 'green gas'.
· Jāpārskata tiesību akti par biogāzes iekārtu radīto atliekvielu izmantošanu.
· The legislation on the use of residues from biogas installations should be revised.
· Jāapsver iespēja aizliegt augšanas hormonu lietošanu dzīvnieku barībā, kuru sastāvā ir smagie metāli, ja tā var kļūt par plašu Eiropas problēmu biogāzes atliekvielu turpmākai izmantošanai augsnes apstrādē.
· A ban should be considered on using growth enhancers in animal feed containing heavy metals if this should be a European wide problem for later use of biogas residues on fields.
· Izšķiroša nozīme ir IPNK direktīvas un Nitrātu direktīvas efektīvai ieviešanai, kā arī tādiem tiesību aktiem kā Direktīva par notekūdeņu dūņām, Ūdens pamatdirektīva, Putnu direktīva, Biotopu direktīva un tiesību akti par smagajiem metāliem.
· The effective enforcement of the IPPC and Nitrates Directives are crucial, along with the Sewage Sludge Directive, Water Framework Directive, Birds directive, Habitats Directive and the Heavy Metals legislation.
· Ir nepieciešama stratēģija, lai biogāzes iekārtas iekļautu Kioto mehānismā.
· A strategy is needed to include biogas installations into the Kyoto-mechanism.
· Ir nepieciešami ES mēroga tiesību akti, lai nodrošinātu to, ka līdz dabasgāzes kvalitātes līmenim uzlabotu biogāzi novadītu dabasgāzes tīklā.
· EU-wide legislation is needed to ensure that biogas - upgraded to natural gas quality - can be fed into the natural gas network.
· Ir nepieciešami priekšlikumi dzīvnieku blakusproduktu izmantošanas turpmākai veicināšanai biogāzes ražošanā, kā tas noteikts rīcības plānā par biomasas izmantošanu.
· Proposals are needed for further enhancing the use of animal by-products for biogas as announced in the 'Biomass action plan',
· Dalībvalstīm jāiekļauj biogāze savos pašreizējo lauku un reģionālās attīstības programmu starpposma novērtējumos un jāierosina turpmākie pasākumi.
· Member States should include biogas in their mid-term evaluation of existing rural and regional development programmes and propose actions for the future.
Lauku attīstības stratēģijās, tostarp LEADER projektos, jāiekļauj attīstības scenāriji biomasas un biogāzes aprīkojumam.
Rural Development strategies, including LEADER projects should contain development scenarios for biomass and biogas utilities;
· Komisijai līdz 2008. gada 15. decembrim jāiesniedz saskaņots ziņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas biogāzes ražošanu, ņemot vērā iepriekš minētos priekšlikumus un panākto attīstību.
· The Commission should present a coherent report on European biogas production to the European Parliament until 15 December 2008 taking into account the above mentioned proposals and the progress made;
· Jāveic pasākumi pētniecības, attīstības un demonstrācijas finansēšanai.
· Efforts should be made to fund research, development and demonstration.
Projektu apsprieda arī ar neatkarīgajiem ekspertiem un dalībvalstu iestādēm, kas sniegušas ievērojamu atbalstu, lai noskaidrotu atsevišķus biogāzes turpmākās politikas aspektus.
The draft was also discussed with independent experts and Member States administrations who have helped immensely to clarify up certain aspects of a future biogas-policy.
par noturīgu lauksaimniecību un biogāzi — nepieciešamība pārskatīt ES tiesību aktus
on Sustainable agriculture and biogas: a need for review of EU legislation
4. šajā sakarā uzsver, ka elektroenerģijas, siltuma un dabasgāzes ievadīšana tīklos jāveic nediskriminējoši, un prasa piemērot vienādus noteikumus attiecībā uz biogāzi un dabasgāzi, lai pēc ievadīšanas dabasgāzes tīklā varētu pilnībā izmantot tās iespējas;
Stresses in this connection that the supply of electricity, heat and natural gas to networks must be non-discriminatory, and calls for biogas to be treated in the same way as natural gas so as to enable it to achieve its full potential once it has been fed into the natural gas network;
9. prasa dalībvalstīm un Komisijai turpmākajos priekšlikumos attiecībā uz biogāzes nozares regulējumu ņemt vērā ne tikai vides aspektus, bet arī ietekmi uz kvalitatīvi augstvērtīgu un noturīgu pārtikas ražošanu;
Calls on the Member States and the Commission, when putting forward future proposals for the regulation of the biogas sector, to examine not only the environmental aspects but also the impact on high-quality, sustainable food production;
par ilgtspējīgu lauksaimniecību un biogāzi: nepieciešamība pārskatīt ES tiesību aktus
on Sustainable agriculture and biogas: a need for review of EU legislation
10. mudina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt bioatkritumu direktīvas un kvalitātes standartu priekšlikumu; uzskata, ka biogāzes ražošanā jāapsver atkritumu un organisko mēslu alternatīva izmantošana;
Urges the Commission to present as soon as possible a proposal for a biowaste directive, including quality standards; considers that biogas production must be weighed up against alternative uses for waste and livestock manure;
12. aicina pašreizējo prezidentūru un turpmākās prezidentūras turpināt diskusijas par to, kā veicināt biogāzes ilgtspējīgu ražošanu; tāpēc biogāzes iekārtu ilgtspējīgā sekmēšanā jāiekļauj arī siltuma un elektrības kopīga ražošana.
Invites the current and upcoming Presidencies to advance further discussions on how to promote sustainable biogas production; in this connection the sustainable promotion of biogas facilities should also include combined heat and power production.
Adamos Adamou , Georgs Andrejevs , Margrete Auken, Liam Aylward, John Bowis, Magor Imre Csibi, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Anne Ferreira, Matthias Groote, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Aldis Kušķis , Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Liam Aylward, John Bowis, Magor Imre Csibi, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Anne Ferreira, Matthias Groote, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anders Wijkman, Glenis Willmott
par dzimumu līdztiesību un sieviešu lomas pastiprināšanu attīstības sadarbībā
on Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation
Atzinumu sagatavoja (*): Gabriela Cretu ,
Draftswoman (*): Gabriela Cretu,
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS (*) ............19
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (*) 18
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................24
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................22
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 8. marta paziņojumu Dzimumu līdztiesība un sieviešu līdzdalība sadarbībā attīstības jomā ( COM(2007)0100 ),
– having regard to the Commission Communication of 8 March 2007 entitled Gender Equality and Women Empowerment in Development Cooperation ( COM(2007)0100 ),
– ņemot vērā secinājumus par paziņojumu „Dzimumu līdztiesība un sieviešu līdzdalība sadarbībā attīstības jomā”, kurus, tiekoties Padomē, 2007. gada 14. maijā pieņēma Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes un dalībvalstu valdību pārstāvji,
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, adopted on 14 May 2007 on "Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation",
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 806/2004 par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības jomā īstenotajā sadarbībā
– having regard to Regulation (EC) No 806/2004 of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on promoting gender equality in development cooperation
– ņemot vērā EK līguma 2. pantu, 3. panta 2. punktu, 137. un 141. pantu,
– having regard to Articles 2, 3(2), 137 and 141 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas pieņemta 2000. gadā
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union proclaimed in 2000
– ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā rīkoto ceturto Pasaules Sieviešu konferenci, Pekinā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī turpmāko rezultātu dokumentus, ko 2000. gada 9. jūnijā un 2005. gada martā pieņēma ANO īpašajās sēdēs „Pekina+5” un „Pekina+10” par turpmāko rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai,
– having regard to the Fourth World Conference on Women held in Beijing in September 1995, the Declaration and the Platform for Action adopted in Beijing as well as the subsequent outcome documents adopted at the United Nations Beijing +5 and Beijing +10 Special Sessions on further actions and initiatives to implement the Beijing Declaration and the Platform for Action adopted respectively on 9 June 2000 and on 11 March 2005,
– ņemot vērā 2000. gada septembrī tūkstošgadei veltītajā ANO augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus, īpaši ņemot vērā TAM, kurš paredz nodrošināt vienādas iespējas sievietēm un vīriešiem un pastiprināt sieviešu lomu, uzskatot minēto par priekšnoteikumu bada, nabadzības un slimību pārvarēšanai, līdztiesības panākšanai visos izglītības līmeņos un visās nodarbinātības jomās, kā arī attiecībā uz resursu pārvaldību un līdzdalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē,
– having regard to the Millennium Development Goals, adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular the MDG on promoting gender equality and empowering women as a prerequisite to overcoming hunger, poverty and disease, reaching equality at all levels of education and in all areas of work, equal control over resources and equal representation in public and political life,
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Tūkstošgades attīstības mērķi 2000.–2004. gadam” ( SEC(2004)1379 ),
– having regard to the Commission Report on the "Millennium Development Goals 2000–2004" ( SEC(2004)1379 ),
– ņemot vērā 2004. gada 16. un 17. decembra Briseles Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus, kuros apliecināts pilnīgs Eiropas Savienības atbalsts Tūkstošgades attīstības mērķiem un pausts aicinājums saskaņot politiku,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 16 and 17 December 2004, confirming the full commitment of the European Union to the Millennium Development Goals and to policy coherence,
– ņemot vērā 2005. gada 12. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības lomu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanā
– having regard to its resolutions of 12 April 2005 on the role of the European Union in the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs)
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0274 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0274 . ,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0483 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0483 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 29. novembra rezolūciju par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu
– having regard to its resolution of 29 November 2007 on "Advancing African Agriculture"
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0577 . ,
Texts Adopted , P6_TA(2007)0577 . ,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību (UNSCR 1325 (2000)), it īpaši tās 1. punktu, kurā dalībvalstis tiek mudinātas „nodrošināt sieviešu līdzdalības pieaugumu lēmumu pieņemšanā valsts, reģionālās un starptautiskās iestādēs [...]”,
– having regard to United Nations Security Council Resolution 1325 adopted on 31 October 2000, on women, peace and security (UNSCR 1325 (2000)), in particular paragraph 1, which urges Member States "to ensure increased representation of women at all decision-making levels in national, regional and international institutions [...]",
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības attīstības politiku izstrādāto kopīgo paziņojumu: „Eiropas Konsenss” (Eiropas Konsenss attīstības jomā), kas tika parakstīts 2005. gada 20. decembrī
– having regard to the Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ (The European Consensus on Development) signed on 20 December 2005
Paziņojumu par Eiropas Konsensu humanitārās palīdzības jomā Padome apstiprināja 19. novembrī un Eiropas Parlaments — 29. novembrī, un 2007. gada 18. decembrī to parakstīja Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāji. ,
The Statement on the European Consensus on Humanitarian Aid was approved by Council on 19 November and the European Parliament on 29 November and was by the Presidents of the Commission, Council and European Parliament on 18 December 2007. ,
– ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– ņemot vērā galīgo ziņojumu, ko 2005. gada martā ANO Ģenerālās Asamblejas 49. sesijā pieņēma Sieviešu stāvokļa komisijā,
– having regard to the final report adopted in March 2005 at the 49th session of the UN General Assembly Commission on the Status of Women,
– ņemot vērā ANO Attīstības programmu „Ceļā uz līdztiesību”, kas pieņemta 2006. gadā,
– having regard to the UN Development Programme report entitled En Route to Equality dating from 2006,
– ņemot vērā 2007. gada jūnijā publicētos statistikas datus, kas balstās uz Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības atbalsta komitejas locekļu ziņojumiem par ESAO dzimumu līdztiesības politikas rādītājiem 2004. un 2005. gadā, un ESAO 2006. gada ziņojumu par dzimumu līdztiesību un palīdzības sniegšanu,
– having regard to the Statistics based on the reporting by Members of the Development Assistance Committee of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) on the Gender Equality Policy Marker 2004 - 2005 of the OECD, published in June 2007 and to the OECD 2006 Gender Equality and Aid Delivery Report,
– ņemot vērā 2000. gada martā pieņemto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai,
– having regard to the Lisbon Strategy for growth and jobs of March 2000,
– ņemot vērā Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā, sauktu arī par „Maputu protokolu”, kurš stājās spēkā 2005. gada 26. oktobrī,
– having regard to the Protocol on the Rights of Women in Africa, also known as the “Maputo Protocol”, which came into force on 26 October 2005 ,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 5. un 6. decembra secinājumus saistībā ar pārskatu par Pekinas rīcības platformas īstenošanu ES iestādēs un dalībvalstīs un īpaši ņemot vērā šim pārskatam pievienoto Portugāles prezidentūras ziņojumu, kurā iekļauti rādītāji attiecībā uz sievietēm un nabadzību,
– having regard to the Council conclusions of 5 and 6 December 2007 on the review of implementation by the member states and the EU institutions of the Beijing platform for action and, in particular, the accompanying report developed by the Portuguese Presidency containing indicators on women and poverty;