natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā Havras ostas nozīmību konteineru pārvadājumos (63 % no visiem Francijas ostās pārkrautajiem konteineriem) un trīs lielāko Sēnas ostu (Parīze, Ruāna, Havra), koordinācijas uzlabošanas izdevīgumu, Havras iekļaušana veicinās ekonomiskās darbības vienotu attīstību un palielinās šīs ass apkārtējo apgabalu.
Given the importance of the port of Le Havre for container traffic (63% of all containers handled in French ports) and the benefits of strengthening coordination between the three large ports on the Seine (Paris-Rouen-Le Havre), the inclusion of Le Havre will foster the cohesive development of economic activity and extend the artery’s hinterlands.
Tas atbilst referenta 16. grozījumam, Padomes nostājai un Parlamenta ieteikumiem patstāvīgajā ziņojumā par turpmāko TEN-T.
This is in line with amendment 16 by the Rapporteur, the Council position and the recommendations made by Parliament in its own‑initiative report on the future of TEN‑T.
Padomes nostājas I pielikumā nav minētas dažas svarīgas pilsētas posmā starp Vīni un Triesti, kas ar ministru vēstuli jau ir iekļautas maršrutā.
Annex I to the Council position doesn't mention some important cities in the section between Vienna and Trieste and already included in the itinerary by the Ministers letter.
I pielikums – 6. punkts
Annex I - point 6
Almerija – Valensija/Madride – Saragosa/Barselona – Marseļa – Liona – Turīna – Udīne – Trieste/Kopera – Ļubļana – Budapešta – Zahony (Ungārijas un Ukrainas robeža)
Almeria-Valencia/ Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Turin- Udine- Trieste/Koper-Ljubljana-Budapest-Zahony (Hungary-Ukraine border)
Almerija – Valensija/Madride – Saragosa/Barselona – Marseļa – Liona – Turīna – Milāna – Verona – Paduja/Venēcija – Trieste/Kopera – Ļubļana – Budapešta – Zahoņa (Ungārijas un Ukrainas robeža)
Almería-Valencia/ Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Turin - Milan-Verona - Padua/Venice - Trieste/Koper-Lubljana-Budapest-Zahony (Hungary-Ukraine border)
I pielikums – 8. punkts
Annex I - point 8
DE, NL, BE, PL, LT Brēmerhāfene/ Roterdama/ Antverpene – Āhene/ Berlīne – Varšava – Terespole (Polijas un Baltkrievijas robeža)/ Kauņa
DE, NL, BE, PL, LT Bremerhaven/ Rotterdam/Antwerp-Aachen/ Berlin-Warsaw-Terespol (Poland-Belarus border)/Kaunas-
DE, NL, BE, PL, LT, LV, EST Bremerhāfene/Rotterdama/Antverpene – Āhene/Berlīne – Varšava – Terespole (robeža starp Poliju un Baltkrieviju)/Kauņa – Rīga – Tallina .
DE, NL, BE, PL, LT, LV , EST Bremerhaven/ Rotterdam/ Antwerp-Aachen/ Berlin-Warsaw-Terespol (Poland-Belarus border)/Kaunas -Riga-Tallinn
I pielikums – 1. kājene
Annex I - footnote 1
1 "/" nozīmē alternatīvus maršrutus.
1 "/" means alternative routes.
Saskaņā ar TEN-T prioritātes projektiem 4. un 6. maršrutu turpmāk papildina ar 1 6. projektu Sinešas/Alhesirasas – Madrides – Parīzes kravu pārvadājumu ass, kurā ir arī cent rālos Pirenejus šķērsojošs zemu novietots tunelis.
In line with the TEN-T priority projects, routes 4 and 6 should in the future be completed by Project 16, the Sines/Algeciras-Madrid-Paris freight axis which takes in the central Pyrenees crossing via a low elevation tunnel.
Pēdējos desmit gadus Eiropas politiku transporta jomā raksturo arvien lielāka liberalizācija.
European policies in the field of transport have been characterised in the last decade by an increasing liberalisation.
Vienlaikus ir vērojama nepārtraukta pārvadājumu, jo īpaši kravu pārvadājumu, nozares izaugsme.
In parallel, transport growth has been constant, especially in the freight sector.
Bet, neskatoties uz to, ka Komisija tās 2001. gadā publicētajā Baltajā grāmatā „Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” atzina dzelzceļa transporta būtisko nozīmi Eiropas transporta sistēmā, dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus daļa turpināja samazināties — 2005. gadā tā veidoja tikai 10 % no kravu pārvadājumu tirgus salīdzinājumā ar vairāk nekā 20 % 70. gados.
But, despite the recognition of the key role of the rail transport in the European transport framework by the Commission in its White Paper published in 2001 " European Policy for 2010: Time to decide ", rail market share declined continuously in the freight transport: in 2005 it represented only 10% of the freight transport market share against more than 20% in the 1970's.
Šīs grūtības daļēji var skaidrot ar mainīgo situāciju transporta nozarē pēdējā desmitgadē, kad, pamatojoties uz trijiem tiesību aktu kopumiem dzelzceļa jomā, arvien vairāk tika atvērti valstu dzelzceļa tirgi, nenodrošinot pietiekamu valstu dzelzceļa sistēmu saskaņošanu un sinerģiju starp tām.
The changing context in the transport sector in the last decade can partly explain these difficulties, with the growing opening of the national rail markets with three railway packages without sufficient harmonisation and synergies between national rail systems.
Tagad dzelzceļa kravu pārvadājumu tirgus uzdevums ir uzlabot pakalpojumu kvalitāti, jo pastāv atbilstības trūkums, kas apgrūtina spēju konkurēt ar citiem transporta veidiem kravu pārvadājumu nozarē.
The rail freight market has now to face the challenge of the improvement of its quality of service, because of a lack of compliance which handicaps it in its competition against other modes of transport in the freight transport.
Komisijas priekšlikums izveidot Eiropas kravu pārvadājumu koridorus
The Proposal of the Commission to create European freight corridors
Lai izpildītu šo uzdevumu, Komisija atbalstīja ideju nodrošināt preču pārvadājumiem labvēlīgāku režīmu, 2008. gada decembrī ierosinot regulu, ar ko izveido konkurētspējīgu dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem.
In order to face this challenge, the Commission promoted the idea to give a better treatment to the transport of goods by proposing in December 2008 a regulation creating a competitive rail network for competitive freight.
Komisijas priekšlikuma mērķis bija organizēt un noteikt noteikumus par starptautiskiem dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem, jo īpaši par to atlasi un to administratīvo organizēšanu.
The Commission's proposal aimed at organising and determining rules for international rail freight corridors, especially concerning their selection and their administrative organisation.
Tā nāca klajā ar kritērijiem kravu pārvadājumu koridoru atlasei dalībvalstīs un noteica to pārvaldības iestādes.
It presented the criteria for the selection of freight corridors by Member States and defined their governance bodies.
Tiks saistītas vismaz divas dalībvalstis, un kravu pārvadājumu koridors veidos daļu no TEN-T.
At least two Member States will be linked and the corridor shall be part of the TEN-T.
Šiem koridoriem būtu jāļauj ievērojami attīstīt dzelzceļa kravu pārvadājumus, pamatojoties uz sociālekonomisko analīzi.
These corridors should aim at allowing a significant development of rail freight traffic, on the basis of a socio-economic analysis.
Komisija atbalstīja arī pārvaldības saskaņošanu starp infrastruktūras pārvaldītājiem attiecībā uz ceļu iedalīšanu, satiksmes vadību un ieguldījumiem šādā koridorā.
It promoted also the harmonised management between infrastructure managers concerning the allocation of paths, the traffic management and the investments along this corridor.
Tā ierosināja noteikumus un instrumentus, kas attiecas uz kravu pārvadājumu koridora pārvaldību, piemēram, uz vienas pieturas aģentūras izveidi vilcienu ceļu pieprasīšanai.
It proposed the rules and instruments related to the management of the freight corridor, like the creation of a one-stop-shop for the requests for train paths.
Pārvaldības iestādei būtu jānosaka arī īpaša klase „prioritāri kravu pārvadājumi” precēm, kuru pārvadāšanā ļoti svarīgs ir laiks.
A specific category called "priority freight" for very time-sensitive good should also have been defined by the governance body.
Infrastruktūru pārvaldītāji izstrādāja un publicēja satiksmes vadības noteikumus, jo īpaši noteikumus par prioritārām attiecībā uz „prioritāriem kravu pārvadājumiem”, ja koridorā rodas satiksmes traucējumi.
Rules for the traffic management, especially rules of priority for the "priority freight" in case of traffic disruption, were drawn up and published by the infrastructure managers.
Eiropas Parlaments 2009. gada aprīlī izskatīja šo priekšlikumu pirmajā lasījumā, lielā mērā atbalstot Komisijas mērķi radīt konkurētspējīgu dzelzceļa kravu pārvadājumu tīklu, Eiropas Savienībā izveidojot kravu pārvadājumu koridorus.
The European Parliament adopted its first reading in April 2009 on this proposal, which supported largely the objective of the Commission to create a competitive rail freight network through the creation of corridors across the European Union.
Tika aizstāts termins „prioritāri kravu pārvadājumi” un paredzēta lielāka elastība attiecībā uz noteikumu par prioritātēm īstenošanu, kā arī tika paredzēta vilcienu ceļu iedalīšana, lai nodrošinātu atbilstību tirgus vajadzībām un pārvaldības iestādes noteiktajiem pārvaldības principiem.
The term "priority freight" was replaced and more flexibility in the functioning of the rules of priority and in the allocation of train paths was introduced in order to be in line with the market needs and with regulation principles established by the governance body.
Parlaments arī ieviesa vairākas izmaiņas koridoru pārvaldības iestāžu organizācijā, paredzot dzelzceļa uzņēmumu līdzdalību apspriešanās procedūrā un izveidojot apsaimniekotājvaldi, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji.
The Parliament introduced as well some changes in the organisation of the governance bodies of the corridors with the participation of railways undertakings on a consultative basis and the creation of an executive board with national members.
Padomes nostāja pirmajā lasījumā
The Council's position at first reading
Padomē 2009. gada jūnijā tika panākta politiska vienošanās, un to formāli pieņēma 2010. gada 22. februārī.
A political agreement was reached in the Council in June 2009 and was formally adopted on 22 February 2010.
Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, vairāki tekstā iekļauti noteikumi bija jāpielāgo atbilstīgi komitoloģijai.
With the entry into force the Lisbon Treaty, several provisions contained in the text needed to be adapted regarding the comitology.
Būtiskākās izmaiņas regulas projektā, par kurām vienojās Padome, attiecas uz jaunā teksta pielikumā iekļauto sākotnējo kravu pārvadājumu koridoru izveidi vēlākais trīs gadu laikā vai izņēmuma gadījumā piecu gadu laikā pēc regulas stāšanās spēkā.
The main change in the draft Regulation agreed in the Council concerns the establishment of initial freight corridors listed in a new annex to the text at the latest three or exceptionally five years after its entry into force.
Tiek ierosinātas procedūras papildu koridoru izveidei vai esošo koridoru izmaiņām vai pagarināšanai.
Procedures for the creation of additional corridors or for the modification or prolongation of existing corridors are also proposed.
Padome tās nostājā pirmajā lasījumā mēģina saskaņot kravas vilcienu jaudas rezervi ar pasažieru vilcienu satiksmi regulas projektā, kas attiecas uz kravu pārvadājumiem, norādot uz nepieciešamību paredzēt jaudu pasažieru pārvadājumiem.
The Council's position at first reading tries to conciliate the capacity reservation for freight trains with the normal passenger transport, by mentioning the need for capacity of passenger transport in a draft Regulation dealing with freight transport.
Padomes tekstā tika liegtas tiesības pretendentiem, kas nav dzelzceļa uzņēmumi, pieprasīt vilcienu ceļus kravu pārvadājumiem, paredzot iespēju piemērot šos noteikumus tikai tādā gadījumā, ja šos ceļu iedala dalībvalstis, kuru tiesību akti pieļauj šādus pieprasījumus.
Council's text deleted the right of applicants other than railway undertakings to request train paths for freight transport, allowing it only if these paths are located in Member States where national law accepts those requests.
Attiecībā uz koridoru organizāciju Padome ierosināja sadalīt administratīvo iestādi, kas pārvalda koridoru, izveidojot apsaimniekotājvaldi, kurā ir infrastruktūras pārvaldītāji, un valdi, kurā ir dalībvalstu pārstāvji, piešķirot papildu pilnvaras salīdzinājumā ar tām, ko piešķīra Parlaments pirmajā lasījumā.
On the organisation of the corridors, the Council proposed to divide the administrative body managing the corridor in a management board, constituted by infrastructure managers, and an executive board, constituted by representatives of Member States, having additional powers compared to the Parliament's first reading.
Tika būtiski samazināta vienas pieturas aģentūru kompetences joma, ierobežojot to līdz informācijas sniegšanai.
The competences of one-stop-shop are significantly weakened, reducing its role to an information role.
Referenta viedoklis
Rapporteur's views
Referents ierosina priekšlikumu, kura mērķis ir grozīt Padomes nostāju pirmajā lasījumā, ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā.
Your rapporteur proposes a recommendation which intends to modify Council's position at first reading by taking into account the first reading of the Parliament.
Daži kopējās nostājas aspekti atbilst Parlamenta nostājai pirmajā lasījumā, piemēram, attiecībā uz valdes izveidi, ko ierosināja arī Eiropas Parlaments.
Some of the aspects of the Common position are compatible with Parliament's first reading, like for example the creation of an executive board, which was already proposed by European Parliament.
Referents mēģināja arī no jauna ieviest Parlamenta izdarītos grozījumus Padomes nostājā pirmajā lasījumā par dzelzceļa uzņēmumu līdzdalību apsaimniekotājvaldē, investīciju plāniem un atļautu pretendentu pieeju koridoriem.
Your rapporteur also tried to reintroduce parliamentary amendments in the Council's position at first reading on the participation of railways undertaking in the management board, the investment plans, and the access of the authorised applicants to the corridors.
Kas ir vēl būtiskāk, referents no jauna ieviesa vairākas atsauces uz īpašu kravu pārvadājumu klasi („atbalstīti kravu pārvadājumi”), ko Padome svītroja, kā arī vairākus Parlamenta grozījumus par vilcienu ceļu jaudas iedalīšanu, attiecībā uz ko lēmums būtu jāpieņem, pamatojoties uz sākotnējo novērtējumu.
More importantly, your rapporteur reintroduced some references to the specific category of freight, ("facilitated freight") which was deleted by the Council, as well as some amendments of the Parliament on the allocation of capacity of train paths, which should be decided accordingly to a preliminary evaluation.
Visbeidzot referents Padomes nostājā pirmajā lasījumā ierosināja iekļaut jaunu tekstu:
Finally, your rapporteur proposed some new wording in the Council's position at first reading:
- attiecībā uz vienas pieturas aģentūrām referents uzskata, ka tas ir būtisks regulas noteikums, un ierosina tekstu, lai nostiprinātu to iesaistīšanu vilcienu ceļu iedalīšanas procesā;
- On the one-stop-shop, your rapporteur considers it as a key provision in the Regulation and proposes some wording to reinforce its use in the allocation process for train paths;
- attiecībā uz koridoru atlasi ir veikti vairāki pielāgojumi, ierosinot kritērijus, kuri no II pielikuma ir pārcelti jaunā pantā.
- On the selection of corridors, some adaptations are made on the presentation of the criteria, which are transferred from the Annex II to a new article.
Koridoru saraksta apstiprināšana un citu koridoru atlase būtu jāveic īsākā termiņā nekā ierosinājusi Padome, lai nodrošinātu ātrāku regulas īstenošanu;
The validation of the list of corridors and the selection of further corridors should be made according to a shorter timetable as the one proposed by Council, in order to allow a more rapid implementation of the Regulation;
- ieteikuma projekts ietver arī tekstu par kādreizējo komitoloģijas procedūru pielāgošanu deleģētajiem aktiem, kā noteikts Lisabonas līgumā.
- The draft recommendation includes as well some wording on adapting the former comitology procedures to the delegated acts, as provided by the Lisbon Treaty.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 1998/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Banku iestādes, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes pilnvarām
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 1998/26/EC, 2002/87/EC, 2003/6/EC, 2003/41/EC, 2003/71/EC, 2004/39/EC, 2004/109/EC, 2005/60/EC, 2006/48/EC, 2006/49/EC and 2009/65/EC in respect of the powers of the European Banking Authority, the European Insurance and Occupational Pensions Authority and the European Securities and Markets Authority
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0576 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2009)0576 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 44. pantu, 47. panta 2. punktu, 55. pantu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0251/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 44, Article 47(2) and Articles 55 and 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0251/2009 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Commission Communication entitled "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 50. pantu, 53. panta 1. punktu, 62. pantu un 114. pantu,
– having regard to Article 294(3) and Article 50, Article 53(1) and Articles 62 and 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A7-0163/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A7‑0163/2010 ),
(1) Finanšu krīze 2007. un 2008. gadā ir atklājusi būtiskus trūkumus finanšu uzraudzībā gan attiecībā uz konkrētiem gadījumiem, gan finanšu sistēmu kopumā.
(1) The financial crisis in 2007/2008 exposed important shortcomings in financial supervision, both in particular cases and in relation to the financial system as a whole.
Valstu līmeņa uzraudzības modeļi atpaliek no integrētās un savstarpēji saistītās realitātes, kas raksturīga Eiropas finanšu tirgiem, kuros daudzas finanšu sabiedrības darbojas starptautiskā mērogā un piedāvā finanšu pakalpojumus uzņēmējiem un patērētājiem .
National supervisory models have lagged behind the integrated and interconnected reality of European financial markets, in which many financial firms operate across borders and offer financial services to businesses and consumers .
Krīze ir atklājusi, ka pastāv būtisks sadarbības, koordinācijas, Kopienas tiesību aktu piemērošanas konsekvences un uzticības trūkums starp valstu uzraudzības iestādēm.
The crisis exposed shortcomings in the area of cooperation, coordination, consistent application of Community law and trust between national supervisors.
Valsts līmeņa uzraudzības modeļi atpaliek no integrētās un savstarpēji saistītās realitātes, kas raksturīga šodienas Eiropas finanšu tirgiem, kuros daudzi finanšu uzņēmumi darbojas pārrobežu mērogā.
Nationally-based supervisory models have lagged behind the integrated and interconnected reality of European financial markets, in which many financial firms operate across borders.
Krīze ir atklājusi, ka pastāv būtisks sadarbības, koordinācijas, Savienības tiesību aktu piemērošanas konsekvences un uzticības trūkums starp valstu uzraudzības iestādēm.
The crisis exposed shortcomings in the area of cooperation, coordination, consistent application of Union law and trust between national supervisors.
(1a) Jau labu laiku pirms finanšu krīzes Eiropas Parlaments regulāri aicināja veicināt patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus visām iesaistītajām pusēm Eiropas līmenī, vienlaikus norādot uz būtiskiem trūkumiem Savienības īstenotajā arvien integrētāko finanšu tirgu uzraudzībā (2000. gada 13. aprīļa rezolūcijā par Komisijas paziņojumu par finanšu tirgu sistēmas īstenošanu — rīcības plāns 1 ,2002. gada 25. novembra rezolūcijā par piesardzīgas uzraudzības noteikumiem Eiropas Savienībā 2 , 2007. gada 11. jūlija rezolūcijā par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata 3 , 2008. gada 23. septembra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem 4 , 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par Lamfalussy procesa turpinājumu — uzraudzības struktūra nākotnē 5 , 2009. gada 22. aprīļa rezolūcijā par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) 6 un 2009. gada 23. aprīļa rezolūcijā par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par kredītvērtējuma aģentūrām 7 ).
( 1a ) L ong before the financial crisis the European Parliament was already calling regularly for the reinforcement of a true level playing - field for all actors at the European level while pointing out important failures in the Union 's supervision of ever more integrated financial markets ( in its resolutions of 13 April 2000 on the Commission communication on implementing the framework for financial markets: Action Plan 1 , of 25 November 2002 on prudential supervision rules in the European Union 2 , of 11 July 2007 on financial services policy (2005-2010) – White Paper 3 , of 23 September 2008 with recommendations to the Commission on h edge funds and p rivate e quity 4 , of 9 October 2008 with recommendations to the Commission on Lamfalussy follow-up: future structure of supervision 5 , of 22 April 2009 on the amended proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance ( Solvency II ) 6 and of 23 April 2009 on the proposal for a regulation of the European parliament and of the Council on C redit R ating A gencies 7 ).
3 OV C 175 E, 10.7.2008., xx. lpp.
3 OJ C 175 E, 10.7.2008, p. xx.
4 OV C 8 E, 14.1.2010., 26. lpp.
4 OJ C 8 E, 14.1.2010, p.
7 Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0279 .
7 Texts adopted, P6_TA(2009)0279 .
(4) Eiropadome 2009. gada 19. jūnija secinājumos ieteica izveidot Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmu, kurā būtu trīs jaunas Eiropas uzraudzības iestādes.
(4) The European Council, in its conclusions of 19 June 2009, recommended that a European System of Financial Supervisors, comprising three new European Supervisory Authorities, be established.
Sistēmas mērķim jābūt uzlabot valstu uzraudzības kvalitāti un konsekvenci, stiprināt pārrobežu grupu uzraudzību un pieņemt vienotu Eiropas noteikumu kopumu, kas piemērojams visām iekšējā tirgus finanšu iestādēm.
The system should be aimed at upgrading the quality and consistency of national supervision, strengthening oversight of cross border groups and establishing a European single rule book applicable to all financial institutions in the Internal Market .
Eiropadome uzsvēra, ka Eiropas uzraudzības iestādēm būtu jāpiešķir arī kredītreitingu aģentūru uzraudzības pilnvaras, un aicināja Komisiju sagatavot konkrētus priekšlikumus par to, kā Eiropas Finanšu uzraudzības sistēma varētu kļūt nozīmīgs spēks krīzes situācijās.
It emphasised that the European Supervisory Authorities should also have supervisory powers for credit rating agencies and invited the Commission to prepare concrete proposals on how the European System of Financial Supervisors could play a strong role in crisis situations.