natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par bez konkrēta termiņa vairākkārt atliktā rīcības plāna publicēšanu saistībā ar pilsētu transportu,
– having regard to the Commission’s announcement of an action plan on urban transport, publication of which has been postponed several times and for which there is no precise deadline,
– ņemot vērā juridisko pamatu – EK līguma 70. līdz 80. pantu,
– having regard to the legal bases constituted by Articles 70 to 80 of Title V of the EC Treaty,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0199/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6-0199/2009 ),
A. tā kā pilsētu transportam ir ļoti liela nozīme visā transporta jomā un ka tāpēc EK līguma 70. līdz 80. pants ir juridiskais pamats, kas nosaka, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstis kopīgi atbild par šo jomu;
A. whereas urban transport constitutes a considerable proportion of all transport, with the legal basis therefore constituted by Articles 70 to 80 of the EC Treaty granting the European Union shared competence with the Member States in that field,
B. tā kā daudzas Eiropas Savienības ar vairākām nozarēm saistītas vai modālās direktīvas un regulas ietekmē pilsētu transportu un tās jāsaskaņo, izmantojot īpašu pieeju pilsētu transporta problēmām;
B. whereas numerous cross‑cutting and modal European directives and regulations have an impact on urban transport and these need to be aligned through a targeted approach to the issue of urban travel,
C. tā kā 2007. gada 8. un 9. marta Eiropadomē pieņemtajā Eiropas klimata plānā noteikti vērienīgi plāni 2020. gadā par 20 % samazināt energoresursu patēriņu, par 20 % samazināt fosīlo energoresursu samazināšanu un par 20 % apgādi ar atjaunojamiem energoavotiem, tā kā šos mērķus nevar sasniegt bez piemērotas stratēģijas attiecībā uz pilsētu transportu;
C. whereas the European ‘Climate Plan’ adopted by the European Council of 8‑9 March 2007 sets the ambitious objectives of a 20 % reduction in energy consumption, a 20 % saving in fossil fuels and 20 % supply of renewable energy by 2020, and these targets cannot be achieved without a strategy suitably tailored to urban transport,
D . tā kā pētniecības un attīstības programmai CIVITAS ir lieli panākumi, kas norāda uz vietējo pašvaldību un transporta organizēšanas sabiedrību interesi par Eiropas Savienības investīcijām novatoriskos pilsētas transporta projektos;
D. whereas the CIVITAS research and development programme has been a great success, reflecting the importance, for transport‑organising local authorities and companies, of European investment in innovative urban transport programmes,
E. tā kā kohēzijas fondi un struktūrfondi finansē pilsētu mobilitātes programmas, taču tiem ir divkāršs trūkums, no vienas puses, attiecībā uz tiem nav Eiropas Savienības stratēģijas un mērķu pilsētu mobilitātes jomā, no otras – to piešķiršana Eiropas Savienības teritorijā nav vienlīdzīga;
E. whereas the Cohesion Fund and the Structural Funds finance urban mobility programmes, but have the drawback, on the one hand, of lacking any European urban mobility strategy or objectives and, on the other hand, of being unequally allotted across the Union,
F. tā kā pilsētu teritorijas ir moduļu saslēgumu un Eiropas transporta tīklu savienojuma īpaši centri, kuriem jāveicina vispārējo mērķu sasniegšana attiecībā uz ilgtspējīgu mobilitāti Eiropas Savienībā un Eiropas Savienības pilsētu tīklu ilgtspējīga konkurētspēja;
F. whereas urban areas are prime intermodal and interconnection poles for Trans‑European transport networks, which must help achieve their general aims of sustainable European mobility and the sustainable competitiveness of networks of EU towns and cities,
G. tā kā pilsētas ir būtiskas uzņēmējdarbības vietas un kravu pārvadājumi ir būtiski saistībā ar iedzīvotāju vajadzību apmierināšanu, vienlaikus tie saskaras ar problēmām nelielo uzglabāšanas platību un ierobežoto piegādes laika limitu dēļ;
G. whereas urban areas are important centres of business activity and goods transport is vital to satisfy the needs of the population and at the same time faces challenges owing to restricted storage space and limited time‑slots for delivery,
H. tā kā subsidiaritātes principa un pašvaldību tiesību teritoriālās plānošanas jomā ievērošana neļauj paredzēt reglamentējošu Eiropas Savienības politiku, bet ļauj Eiropas Savienībai izstrādāt tādu rosinošu stratēģiju, kāda ir tās reģionālā un kohēzijas politika, iepriekš neuzspiežot konkrētus risinājumus;
H. whereas strict compliance with the principle of subsidiarity and the right to local planning autonomy precludes the proposal of a prescriptive European policy, but allows the Union to adopt an incentive strategy of the same nature as its regional and cohesion policy without imposing top‑down solutions,
I. tā kā modālās politikas nevar risināt pilsētu teritoriju problēmas, bet tās var risināt, izmantojot pieeju, kurā ņemti vērā lietotāji un integrētās pārvietošanās sistēmas;
I. whereas the issue of urban areas cannot be addressed through modal policies, but only via an approach centring on users and integrated transport systems,
J. tā kā efektīvu un ilgtspējīgu pilsētas transporta politiku gan Eiropas pilsoņu, gan Eiropas ekonomikas labā varēs panākt, tikai nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi starp preču pārvadājumiem un pasažieru pārvadājumiem un starp dažādiem transporta veidiem;
J. whereas an efficient and sustainable urban transport policy for the benefit of both European citizens and the European economy will only be guaranteed by ensuring fair treatment between the transport of goods and of passengers and between the different modes of transport,
K. tā kā transporta pieprasījuma samazināšanu ievērojami veicinātu pilsētplānošana, kurā būtu ņemtas vērā sabiedrības demogrāfiskās izmaiņas, piemēram, radot dzīvokļu piedāvājumus senioriem pilsētu centros un nodrošinot iedzīvotājiem dzīvesvietām tuvas iepirkšanās iespējas;
K. whereas urban planning which takes account of the demographic change in society by, for example, locating housing designed for the elderly in city centres and shops close to where people live can contribute significantly to traffic avoidance,
L. tā kā ir nepieciešams, lai būtu stabilas stratēģijas attiecībā uz pārvietošanos pilsētās, lai uzlabotu tās instrumentus, izveidojot moduļu savstarpējās apmaiņas platformas, kā arī integrējot dažādās pārvietošanās sistēmas;
L. whereas there is a need for robust urban travel strategies that optimise the instruments of urban travel by developing intermodal exchange platforms and integrating various travel systems,
M. tā kā ir nepieciešama ticama un sistemātiskāka statistika, kas ļauj novērtēt politiku vietējā līmenī un apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz pārvietošanos pilsētās;
M. whereas there is a need for reliable and more systematic statistics enabling the assessment of local public policies and an exchange of best practices in the field of urban travel,
N. tā kā no tautsaimniecības un tehnoloģiskā aspekta Eiropas Savienības konkurētspējai un ārējai tirdzniecībai ir ļoti svarīgas dažādās tehnikas, kas ieviestas pilsētu transportā;
N. whereas the various techniques applied in urban transport are of economic and technological importance in terms of the European Union’s competitiveness and its external trade,
O. tā kā nākamo Eiropas Parlamenta vēlēšanu termiņš liek Eiropas Parlamentam ievērot parlamentāro diskusiju grafiku par Komisijas izziņoto rīcības plānu attiecībā uz pilsētu transportu,
O. whereas the time limits imposed by the forthcoming European legislative elections mean that it must keep to the timetable set for the parliamentary debate announced by the Commission on the action plan on urban transport,
2. atgādina, ka pilsētas transports ir pakļauts subsidiaritātes principam, tomēr uzsver, ka vietējās varas iestādes nevar atrisināt šos uzdevumus bez sadarbības un koordinācijas Eiropas mērogā un ka tādēļ Komisijai jānodrošina izpēte un tiesiskais regulējums, jāfinansē pētniecība un jāveicina un jāizplata paraugprakse, pamatojoties uz principu, ka tā pieejama visiem visās valodās;
Recalls that urban transport is subject to the subsidiarity principle, but nevertheless stresses that local authorities often cannot meet these challenges without European cooperation and coordination, so that the Commission must provide studies and a legal framework, finance research, and promote and disseminate best practice on the principle that it should be available to everyone in all EU languages;
Paātrināt pētījumus un jauninājumus mobilitātes jomā pilsētās
Acc e l e r ating European research and i nnovation in the field of urban mobility
- datus par transporta kustību, tostarp par „vieglajiem” pārvietošanās veidiem (velosipēdiem, iešanu kājām utt.),
- data on traffic, including soft modes of transport (cycling, walking, etc.),
- statistiku par gaisa piesārņojumu un troksni, pētījumus par nelaimes gadījumiem, sastrēgumiem, satiksmes traucējumiem,
- statistics on air pollution and noise, accidents, traffic jams and congestion,
- kvantitatīvu un kvalitatīvu statistiku par transporta pakalpojumiem un to nodrošināšanu,
- quantitative and qualitative statistics and indicators on transport services and their supply;
- papildu pakalpojumus, kas saistīti ar multimodālu transportu (tarifikācija utt.),
- ancillary services relating to intermodal transport (pricing, etc.),
- programmas attiecībā uz pilsētu transporta ergonomiku (ērtībām),
- urban transport ergonomics programmes (comfort),
- jauninājumus saistībā ar piekļuvi multimodālam transportam, jo īpaši personām ar ierobežotu mobilitāti (PIM),
- innovations in terms of intermodal accessibility, not least for people with reduced mobility (PRM),
- integrētas informācijas programmas lietotājiem par pilsētu transporta tīklu, kas viņiem ļauj optimizēt pārvietošanos un to pielāgot atbilstīgi neparedzētiem gadījumiem tīklā;
- integrated urban transport information programmes for users, enabling them to optimise their travel and alter trips in response to the vagaries of the network;
- integrētām informācijas un transporta plūsmas pārvaldības sistēmām,
- integrated information management and traffic management systems,
- kaitīgas iedarbības un nelaimes gadījumu samazināšanu,
- reduction of nuisance factors and accidents,
- savstarpēji savietojamu jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu, tostarp satelīttehnoloģiju un tuvā lauka sakaru tehniku (NFC)
- use of new interoperable information and communications technologies, including satellite technologies and NFC
NFC – Near Field communication ir datu apmaiņas tehnoloģija nelielā attālumā, kas sniedz radio identifikācijas iespēju. , izmantojot GSM informācijas sniegšanai lietotājiem un integrēto brauciena biļešu izsniegšanai,
NFC, which stands for Near Field Communication is a technology for the exchange of data over very small distances that enables radio-identification. , through the use of GSM, for the provision of information to users and the issuing of integrated travel tickets,
- sabiedriskā transporta drošību un drošumu;
- safety and security on public transport;
- jaunas pilsētas transportlīdzekļu paaudzes izstrādi;
- developing a new generation of urban vehicles;
- jauninājumiem efektīviem kravu pārvadājumiem, īpaši izplatīšanai pilsētu teritorijās;
- innovative solutions to efficient goods transport, particularly local goods distribution in cities;
Veicināt dažādu pārvietošanās veidu optimizāciju, uzlabojot pilsētplānošanu
Calls for national and European funding for ITS applications to be increased so as to enable greater deployment of ITS by local authorities;
11. iesaka īstenot ilgtspējīga pilsētu transporta plānus, kas iekļauti aglomerācijās ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotājiem, iekļaujot:
Recommends the introduction of integrated sustainable urban travel plans in conurbations with over 100 000 inhabitants, comprising:
- mobilitātes diagnosticēšanu, mobilitātes rādītājus un mērķus, kā arī to ietekmi uz tautsaimniecību, sociālo jomu un vidi,
- a mobility diagnostic and mobility indicators and targets, and an assessment of their economic, social and environmental impact,
- transporta tīklu attīstības un savstarpējās savietojamības plānu, kas ir saskaņots ar reģionālā transporta plāniem un pilsētattīstības politiku,
- a plan for the development and interconnection of transport networks coordinated with the regional transport plan and urban planning policies,
- „vieglās” pārvietošanās zonu attīstību (veloceliņi un gājēju zonas utt.), kas pilnībā iekļauti sabiedriskā transporta sistēmā,
- a plan for the development of soft traffic infrastructure (cycle paths, pedestrian zones, ect.) fully integrated with public transport,
- multimodālas maiņas platformu un autostāvvietu galveno shēmu,
- a masterplan for intermodal car parks and exchange platforms,
- mobilitātes tīkla pilsētās pārvaldības un tā savstarpējās savietojamības pielāgošanas programmu lietotājiem ar ierobežotu mobilitāti,
- a programme for adapting management of urban mobility networks and their interconnections to the needs of reduced mobility users,
- pilsētas loģistikas galveno shēmu, iekļaujot iespēju izmantot publisko infrastruktūru kravu pārvadājumiem,
- a masterplan for urban logistics, including the possibility of using public infrastructure for freight transport,
- pilsoņu tiešas līdzdalības procedūru,
- a procedure for direct participation by the general public;
14. mudina to Eiropas pilsētu, kurās ir vairāk nekā 250 000 iedzīvotāju, sabiedrisko transportu, kustību un stāvvietas organizējošās iestādes sadarboties un integrēt darbību atbilstošās teritorijās, ņemot vērā iedzīvotāju un kravas plūsmas un respektējot vietējās īpatnības;
Advocates cooperation between, and the operational integration of, authorities responsible for the organisation of public transport, traffic and parking in European cities of over 250 000 inhabitants, in comparable areas, based on movements of population and goods and in line with local circumstances;
16. ierosina novērtēt pieredzi tarifu integrēšanā (tostarp projektu „Savietojama tarifu pārvaldība”), informācijā par moduļu savstarpējo savietojamību un savstarpēji saistītām organizācijas iestādēm Eiropas Savienības pilsētu aglomerācijās, lai atvieglotu apmaiņu ar paraugpraksi;
Proposes that experiences in the field of tariff integration (including the 'Interoperable Fare Management' project) and the provision of intermodal information and information between organising authorities in EU conurbations be evaluated, in order to facilitate the exchange of best practices;
Eiropas Savienības pievienotā vērtība: pamudinājums uz ilgtspējīgu mobilitāti pilsētu teritorijās
EU added value : incentivising sustainable mobility in urban areas
19. stingri iesaka saistībā ar 2014.–2020. gada finanšu plānu izpētīt tādu Eiropas Savienības finanšu instrumentu, kas būtu paredzēts mobilitātei pilsētās (integrēta programma līdzīga Marco-Polo) un ļautu līdzfinansēt:
Strongly suggests that the possibility be examined, under the 2014-2020 financial perspective, of a European financial instrument for urban mobility (integrated programme of the Marco‑Polo type) enabling the cofinancing of:
- plānus saistībā ar pārvietošanos pilsētās, lai mudinātu paplašināt to īstenošanu,
- surveys of urban travel plans with a view to encouraging their widespread introduction,
- daļu investīciju tādos transporta veidos, kas atbilst Eiropas Savienības mērķiem attiecībā uz vidi, sociālo un tautsaimniecības jomu;
- a proportion of investments in modes of transport that meet the EU’s environmental and socio-economic objectives;
20. pieprasa Komisijas ziņojumu par reglamentētām piekļuves zonām pilsētu vidē, lai novērtētu to ietekmi uz mobilitāti, dzīves veidu, emisijām un ārējām sekām, veselību un drošību, ņemot vērā, ka ir nepieciešama sodīšanas sistēma par noziedzīgiem un nenoziedzīgiem satiksmes pārrobežu pārkāpumiem;
Calls for the Commission to draw up a report on zones with access regulations in urban areas in order to assess their impact on mobility, quality of life, emissions and external effects, health and security, taking into account the need for a system of enforcing criminal and non-criminal cross-border traffic offences;
22. iesaka noteikt pilsētas transporta, iekļaujot gājējus, velosipēdistus un preču un pakalpojumu piegādātājus, „lietotāju hartu”, arī attiecībā uz ielu sadalījumu, lai samazinātu pašreizējo nevienlīdzību;
Recommends that a ‘users charter’ be drawn up for urban transport, to include pedestrians and cyclists, and the distribution of goods and services covering road sharing, in order to reduce the current disparities;
26. uzskata, ka pilsētu mobilitātes plānā jāietver arī starppilsētu tīklu veidošana, lai nodrošinātu savienojumu starp lielām pilsētām, to ekonomisko attīstību, atvieglotu pasažieru un preču ātru pārvadāšanu;
Considers that urban mobility initiatives should also seek to establish inter-urban networks in order to link up major cities, ensure their economic development, facilitate the rapid transport of individuals and goods;
Pilsētu transports: industrijas un Eiropas tehnoloģijas, kas būtu jāatspoguļo Lisabonas stratēģijā un Eiropas Savienības tautsaimniecības atveseļošanas plānā
Urban transport : a n industry and European technologies which should find expression in the Lisbon Strategy and the European economic recovery plan
29. iesaka izstrādāt pamatnostādnes par obligātajām kvalitātes prasībām pakalpojumiem, novērtējumam un lietotāju un pilsoņu līdzdalībai saistībā ar pilsētas transporta tīklu atvēršanu konkurencei atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007;
Advises that guidelines be issued on minimum recommendations for quality of service, evaluation and participation by users and citizens, in the context of the opening‑up of urban transport networks to competition under Regulation (EC) No 1370/2007;
31. atzīmē, ka saistībā ar Eiropas ekonomikas attīstības programmu struktūrfondu līdzekļi pirmām kārtām tiek piešķirti ilgtspējīgiem infrastruktūru projektiem; neatlaidīgi aicina dalībvalstis un reģionus ievērojamu šo līdzekļu daļu piešķirt videi nekaitīgam pilsētas transportam;
Notes that, under the European Economic Recovery plan, Structural Fund resources for sustainable infrastructure projects are being brought forward; calls on Member States and the regions as a matter of urgency to use a substantial proportion of these resources for climate-compatible urban transport;
Kopš 1957. gada Romas līguma transporta politika ir viena no nozīmīgākajām Kopienas kompetencēm.
Transport policy has been a major Community competence since the Treaty of Rome in 1957.
Transporta politiku nosaka EK līguma V sadaļa (70.–80. pants), šī kompetence ir sadalīta starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību, tā tiek īstenota saskaņā ar EK līguma 251. pantu (koplēmuma procedūra).
It is governed by Title V of the EC Treaty (Articles 70 à 80) and is a competence shared between the Member States and the European Union and exercised on the basis of Article 251 of the EC Treaty (codecision).
Tā kā 2005. gadā 60% eiropiešu dzīvoja pilsētu teritorijās un tā kā viņu skaits 2020. gadā sasniegs 80%, pilsētu transports ir nozīmīga cilvēku un preču pārvadājumu sastāvdaļa Eiropā.
60% of Europeans lived in urban areas in 2005, and that number will rise to 80% in 2020, making urban transport a major component of goods and passenger transport in Europe.
Daudzi Eiropas transversālie tiesību akti, piemēram, Gaisa kvalitātes direktīva (Direktīva Nr. 2008/50/EK, kas pieņemta 2008. gada 21. maijā), SPSS regula (2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007), Videi nekaitīgu transportlīdzekļu pirkšanas direktīva (2005/0283/EK, ko Parlaments pieņēma 2008. gada 22. oktobrī) vai līdzīgi, piemēram, direktīvas un regulas par dzelzceļa un lidostu drošību, par maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūru izmantošanu (Direktīva 2001/14/EK un Direktīva 2004/49/EK), direktīvas par mehānisko transportlīdzekļu drošības uzlabošanu (Direktīva 2000/40/EK) un dažādas ceļu, dzelzceļu un gaisa transporta iekārtu normas ir ietekmējuši pilsētu transportu, lai arī Savienība šajā saistībā nav izveidojusi īpašu stratēģiju.
A host of cross‑cutting European legislation, such as the Air Quality Directive (Directive 2008/50/EC adopted on 21 May 2008), the PSO Regulation (EC 1370/2007 of 23 October 2007), the Clean Vehicles Directive (2005/0283/COD, adopted by Parliament on 22 October 2008), and of modal legislation, such as the directives and regulations on railway and airport security and safety, railway infrastructure charging (Directives 2001/14/EC and 2004/49/EC), the directives on motor vehicle protection (Directive 2000/40/EC) and various regulations on road, rail and air travel equipment, have all affected urban transport, without the European Union having adopted a specific strategy in its regard.
I. Pilsētu transports: aktuāla tēma
I. Urban transport : a n emerging issue
Tomēr ir jāņem vērā divas īpašas Komisijas iniciatīvas attiecībā uz pilsētu transportu:
Two specific Commission initiatives on urban transport should nevertheless be noted:
- CIVITAS programma (izveidota 2002. gadā), kas ar Pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai kredītu finansē pētniecību un jaunradi pilsētu transporta jomā.
- th e CIVITAS Programme (created in 2002), which draws on appropriations under the Framework Programme for Research and Development to finance research and innovation in the field of urban transport.
CIVITAS līdz šim ir palīdzējusi vairāk nekā četrdesmit Eiropas pilsētām, kurām ir piešķirts finansējums līdz par 100 miljonu eiro apjomā (visām iniciatīvām kopā piešķirtais budžeta apjoms ir vairāk nekā 300 miljoni eiro), un, balstoties uz to, ir izveidots pastāvīgs pieredzes apmaiņas un labākās prakses forums.
To date, around forty European cities have received CIVITAS funding amounting to EUR 100 million (a budget of over EUR 300 million has been allocated to the initiative as a whole) and participate in a permanent forum for the exchange of experiences and good practices.
- saistībā ar transporta politikas orientāciju uz ilgtspējīgu mobilitāti Baltā grāmata „Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu” , ko Komisija publicēja 2001. gadā pēc komisāra Loyola de Palacio iniciatīvas, paredzēja pilsētas transporta problemātikas integrāciju Eiropas ilgtspējīgas mobilitātes politikā, ko tā nosaka.
- as part of the move to steer transport policy towards sustainable mobility, the White Paper ‘ European transport policy for 2010: time to decide ’ , published by the Commission in 2001 at the initiative of the Commissioner Loyola de Palacio, heralded the integration of urban transport into the European policy for sustainable mobility that the White Paper promotes.
Eiropas pilsētu tīklu, kā arī pilsētu transportu dalībnieku (organizatorisko iestāžu, pārvalžu, būvētāju) un izmantotāju asociāciju lielās cerības komisāru Jacques Barrot pamudināja 2007. gada jūnijā pasludināt Komisijas iniciatīvu šajā jomā, kuru pārņēma un apstiprināja viņa amata pēctecis Antonio Tajani , kurš vēlējās to izvirzīt par sava pilnvaru perioda prioritāti.
High expectations on the part of networks of European cities, and also of urban transport players (organising authorities, operators and constructors) and user groups, led to Commissioner Jacques Barrot announcing a Commission initiative in this field in June 2007 which was taken over and confirmed by his successor, Antonio Tajani, who wanted to make it a priority of his tenure.
Zaļā grāmata „Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru”: Komisijas iniciatīva un Parlamenta rezolūcija, gaidot rīcības plānu
Th e Green Paper ‘ Towards a new culture for urban mobility ’ : a Commission initiative and a European Parliament resolution in expectation o f an a ction plan
2008. gada 9. jūlijā Eiropas Parlaments nobalsoja par šo rezolūciju, kas papildina šo Zaļo grāmatu (pēc Reinhard Rack 2008. gada 12. jūnija ziņojuma), kas norāda uz šādiem pārdomu virzieniem:
On 9 July 2008, the European Parliament adopted a resolution contributing to the Green Paper (on the basis of the report by Reinhard Rack of 12 June 2008), which laid the emphasis on the following avenues for discussion: