natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) būtu jānodrošina, lai cilvēku tirdzniecības novēršanas politikā tiktu iekļauti aspekti saistībā ar sociālajiem jautājumiem un sociālo integrāciju, tostarp piemērotu programmu un efektīvu metožu ieviešana cietušo sociālās rehabilitācijas nodrošināšanai, kā arī pasākumi, kas saistīti ar darba tirgu un sociālās drošības sistēmu;
d) policies on trafficking in human beings should cover aspects linked to social affairs and social inclusion including appropriate programmes and effective methods of ensuring social rehabilitation of victims, including measures relating to the labour market and the social security system;
e) būtu jāpievērš pienācīga uzmanība cilvēku tirdzniecības ārējo attiecību aspektam, kā arī saistībai ar imigrācijas, patvēruma un reintegrācijas politikas jautājumiem;
e) due attention should be given to the external relations dimension of trafficking in human beings and the dimensions of immigration, asylum and reintegration policies;
f) cilvēku tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs būtu jārīko informācijas un izpratnes veidošanas kampaņas, izmantojot izglītības un skolu sistēmas.
f) information and awareness campaigns should be run through the education and school system in the countries of origin, transit and destination for trafficking;
Eiropas Parlaments uzskata, ka cilvēku tirdzniecībā iesaistītajām personām piemērojamie sodi ir jāpastiprina atbilstīgi 2009. gada priekšlikumā minētajam līmenim un būtu jāpiemēro arī ieņēmumu konfiskācija.
The European Parliament is of the view that the penalties of traffickers needs to be increased on the level of the 2009 proposal and confiscation of assets should also be applied.
Turklāt Eiropas Parlaments ir pārliecināts, ka būtu jāpilnveido cietušajiem, jo īpaši cietušajiem bērniem, paredzētie atbalsta pasākumi.
In addition, the European Parliament is convinced that assistance to victims, in particular to child victims should be further developed.
Ja cietušais ir bērns, bērna interesēm jābūt galvenai prioritātei.
In the case of child victims the best interest of the child should be of a primary consideration.
Turklāt gan ES, gan dalībvalstīm būtu jādarbojas vairāk, lai izskaustu pieprasījumu, tostarp izmantojot informēšanas kampaņas, izglītojot un rīkojot apmācības utt., kā arī pilnībā ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu.
Furthermore, the EU as well as the Member States should do more in order to discourage demand, including by awareness raising campaigns, education, training and so on and this all shall fully integrate a gender perspective.
Dalībvalstis paredz sodu arī tiem, kas apzināti izmanto cilvēku tirdzniecībā cietušo „piedāvātos” pakalpojumus.
Member States also shall establish as an offence to knowingly use services of victims of trafficking.
Šādas kriminālatbildības noteikšana atbilst citām ES politikas jomām, kurās saskaņā ar tiesību aktiem jau soda darba devējus, kas izmanto cilvēku tirdzniecībā cietušos kā darbaspēku, un kurām būs spēcīga preventīva ietekme.
This criminalisation is in consistence with other EU policies, where legislation already sanctions employers who use trafficked labour and will have a strong preventive effect.
Lai nodrošinātu labāku un skaidrāku šīs problēmas atspoguļojumu, ir jāapkopo saskaņota informācija, kurā ietilptu vismaz dati par cilvēku tirdzniecībā cietušo skaitu, tostarp dati par viņu dzimumu, vecumu, valstspiederību, kā arī cilvēku tirdzniecības veidu, sniegto pakalpojumu veidu, to cilvēku tirdzniecībā iesaistīto personu skaitu, kuras arestētas, sauktas pie kriminālatbildības un notiesātas, un nodošanas mehānismiem par patvērumu atbildīgajām valsts iestādēm.
In order to have a better and more precise picture of the phenomenon, it is necessary to collect harmonised data that should at least include data on number of people trafficked, including data on gender, age, nationality of the victims as well as the form of trafficking; type of services victims were addressed to, number of traffickers arrested, prosecuted and convicted and the referral mechanisms to the national asylum authorities.
Visbeidzot, ES koordinatoram cilvēku tirdzniecības novēršanas jautājumos būtu jādarbojas saskaņā ar skaidru tiesisko regulējumu.
Finally, the Anti-Trafficking Coordinator should be set through a clear legislative framework.
Priekšmets: atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI ( COM(2010)0095 – C7‑0087/2010 – 2010/0065(COD) )
Subject: Opinion on the legal basis of the proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on preventing and combating trafficking in human beings (repeal of Framework Decision 2002/629/JHA) ( COM(2010)0095 – C7‑0087/2010 – 2010/0065(COD) )
Godātais López Aguilar kungs un cienījamā Svensson kundze!
Dear Mr López Aguilar and Ms Svensson,
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 37. pantu 2010. gada 7. septembra vēstulē lūgušas Juridisko komiteju izskatīt juridisko pamatu direktīvas priekšlikumam par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI.
By letter of 7 September 2010, the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs asked the Legal Affairs Committee to consider the legal basis of a proposal for a directive on preventing and combating trafficking in human beings, and protecting victims, repealing Framework Decision 2002/629/JHA, pursuant to Article 37 of the Rules of Procedure.
Komisija par juridisko pamatu ierosinājusi LESD 82. panta 2. punktu kopā ar LESD 83. panta 1. punktu.
The legal basis proposed by the Commission is Article 82(2) TFEU combined with Article 83(1) TFEU.
Komiteja izskatīja minēto jautājumu 2010. gada 20. septembra sanāksmē.
The committee considered the above question at its meeting of 20 September 2010.
Pašreizējo tiesisko regulējumu cilvēku tirdzniecības novēršanas jautājumos ES līmenī veido Padomes pamatlēmums 2002/629/TI
The present legal framework on trafficking in human beings consists, at EU level, of Council Framework Decision 2002/629/JHA
Komisija 2009. gadā iesniedza priekšlikumu jaunam pamatlēmumam, bet šis priekšlikums tika atsaukts pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.
In 2009 the Commission presented a proposal for a new Framework Decision, which was withdrawn after the entry into force of the Lisbon Treaty.
Kā zināms, ar Lisabonas līgumu tika atcelta iepriekšējā pīlāru sistēma, un pašreiz gandrīz visi tiesību akti, kas tagad attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tostarp uz LESD V sadaļas 4. nodaļas 82. un 83. pantu par sadarbību krimināllietās, jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.
As we know, the Lisbon Treaty did away with the former pillar system and now virtually all legislation coming within what is now the Area of Freedom, Security and Justice, including Articles 82 and 83 TFEU on cooperation in criminal matters in Chapter 4 of Title V, has to be adopted under the ordinary legislative procedure.
Komisija 2010. gada 29. martā iesniedza priekšlikumu direktīvai ( COM(2010)0095 ), ar kuru paredzēts atcelt Pamatlēmumu 2002/629/TI.
On 29 March 2010, the Commission presented the proposal for a directive ( COM(2010)0095 ), which is intended to repeal Framework Decision 2002/629/JHA.
Apvienotajā sanāksmē, kura notika 2010. gada 2. septembrī, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, sadarbojoties saskaņā ar Reglamenta 51. pantā paredzēto procedūru, ierosināja direktīvas priekšlikuma preambulā pievienot atsauci uz 79. panta 2. punktu, kas uzskatāms par papildu juridisko pamatu.
During the joint committee meeting held on 2 September 2010, the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs cooperating under the procedure provided by Rule 51 of the Rules of Procedure proposed adding a reference in the preamble of the proposed directive to Article 79(2) as an additional legal basis.
LESD V sadaļas 2. nodaļas 79. pantā ir iekļauti noteikumi par migrācijas politiku, kas jau pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā tika iekļauta „Kopienas pīlārā”.
Article 79 TFEU, under Chapter 2 in Title V, contains provisions on immigration policy, which had already been transferred to the "Community Pillar" before the entry into force of the Lisbon Treaty.
Ziņojumā tiek norādīts, ka papildināšanu ar atsauci uz LESD 79. pantu pamato ar nepieciešamību nodrošināt atbilstību Līgumiem.
According to the report, the justification for adding a reference to Article 79 TFEU is the need to be consistent with the treaties; the ideas that the holistic approach of the proposed directive must result also in consistency with other linked legal instruments; that the directive cannot generally prejudice rules on asylum policy and the need to enhance a consistent approach with asylum policies.
Idejas par to, ka ar holistisku pieeju ierosinātajā direktīvā ir jānodrošina arī atbilstība citiem ar to saistītiem juridiskiem instrumentiem.
Reference is also made to the growing phenomenon of trafficking and labour exploitation and the aim of protecting victims in the widest way.
Attiecīgie LESD panti
The relevant articles of the TFEU
Komisija par juridisko pamatu ierosina 82. un 83. pantu.
The Commission proposes using Articles 82 and 83 as the legal basis.
Šajos pantos noteikts:
These articles provide as follows:
Izcēlums pievienots.
Emphasis supplied.
Savienībā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās pamatojas uz tiesas spriedumu un lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, un tā ietver dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu jomās, kas minētas 2. punktā un 83. pantā.
Judicial cooperation in criminal matters in the Union shall be based on the principle of mutual recognition of judgments and judicial decisions and shall include the approximation of the laws and regulations of the Member States in the areas referred to in paragraph 2 and in Article 83.
Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz pasākumus, lai
The European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure, shall adopt measures to:
Tiktāl, cik tas ir nepieciešams, lai veicinātu tiesas spriedumu un lēmumu savstarpēju atzīšanu, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kam ir pārrobežu aspekts , Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot direktīvas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru var noteikt minimālos noteikumus.
To the extent necessary to facilitate mutual recognition of judgments and judicial decisions and police and judicial cooperation in criminal matters having a cross-border dimension , the European Parliament and the Council may, by means of directives adopted in accordance with the ordinary legislative procedure, establish minimum rules.
Šādos noteikumos ņem vērā dalībvalstu tiesību tradīciju un tiesību sistēmu atšķirības.
Such rules shall take into account the differences between the legal traditions and systems of the Member States.
Šie noteikumi attiecas uz
They shall concern
(b) personas tiesībām kriminālprocesā ,
(b) the rights of individuals in criminal procedure ;
(c) noziegumā cietušo tiesībām ,
(c) the rights of victims of crime ;
Ja kāds Padomes loceklis uzskata, ka 2. punktā minētais direktīvas projekts varētu ietekmēt viņa valsts krimināltiesību sistēmas pamataspektus, viņš var pieprasīt, lai šo direktīvas projektu izskata Eiropadomē.
Where a member of the Council considers that a draft directive as referred to in paragraph 2 would affect fundamental aspects of its criminal justice system, it may request that the draft directive be referred to the European Council.
Šādā gadījumā parasto likumdošanas procedūru aptur.
In that case, the ordinary legislative procedure shall be suspended.
Pēc projekta apspriešanas un ja ir panākts konsenss, Eiropadome 4 mēnešu laikā pēc procedūras apturēšanas projektu atdod atpakaļ Padomei, kura izbeidz parastās likumdošanas procedūras apturēšanu.
After discussion, and in case of a consensus, the European Council shall, within four months of this suspension, refer the draft back to the Council, which shall terminate the suspension of the ordinary legislative procedure.
(bijušais LES 31. pants)
(ex Article 31 TEU)
Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot direktīvas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, var paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai attiecībā uz īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas saistīta ar šādu nodarījumu būtību vai ietekmi vai ar nepieciešamību tos apkarot kopīgi .
The European Parliament and the Council may, by means of directives adopted in accordance with the ordinary legislative procedure, establish minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions in the areas of particularly serious crime with a cross-border dimension resulting from the nature or impact of such offences or from a special need to combat them on a common basis .
Tās ir šādas noziegumu jomas: terorisms, cilvēku tirdzniecība un sieviešu un bērnu seksuāla izmantošana , nelegāla narkotiku tirdzniecība, nelegāla ieroču tirdzniecība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, korupcija, maksāšanas līdzekļu viltošana, datornoziegumi un organizētā noziedzība .
These areas of crime are the following: terrorism, trafficking in human beings and sexual exploitation of women and children , illicit drug trafficking, illicit arms trafficking, money laundering, corruption, counterfeiting of means of payment, computer crime and organised crime .
Ja kāds Padomes loceklis uzskata, ka 1. un 2. punktā minētais direktīvas projekts varētu ietekmēt viņa valsts krimināltiesību sistēmas pamataspektus, viņš var pieprasīt, lai projektu izskatītu Eiropadome.
Where a member of the Council considers that a draft directive as referred to in paragraph 1 or 2 would affect fundamental aspects of its criminal justice system, it may request that the draft directive be referred to the European Council.
Ja vienošanās nav panākta un ja vismaz 9 dalībvalstis vēlas izveidot ciešāku sadarbību, pamatojoties uz attiecīgo direktīvas projektu, tajā pašā laikposmā tās atbilstīgi informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.
Within the same timeframe, in case of disagreement, and if at least nine Member States wish to establish enhanced cooperation on the basis of the draft directive concerned, they shall notify the European Parliament, the Council and the Commission accordingly.
Šādā gadījumā Līguma par Eiropas Savienību 20. panta 2. punktā un šā Līguma 329. panta 1. punktā minēto atļauju īstenot ciešāku sadarbību uzskata par piešķirtu un piemēro noteikumus par ciešāku sadarbību.
In such a case, the authorisation to proceed with enhanced cooperation referred to in Article 20(2) of the Treaty on European Union and Article 329(1) of this Treaty shall be deemed to be granted and the provisions on enhanced cooperation shall apply
Kompetentās komitejas ierosina papildināt juridisko pamatu ar šādu noteikumu:
The competent committees propose adding the following provision as an additional legal basis:
Savienība īsteno kopēju imigrācijas politiku, kuras mērķis ir visos posmos nodrošināt efektīvu migrācijas plūsmas vadību, taisnīgu attieksmi pret trešo valstu valstpiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstīs, un novērst nelikumīgu ieceļošanu un cilvēku tirdzniecību, kā arī paredzēt pastiprinātus pasākumus to apkarošanai .
The Union shall develop a common immigration policy aimed at ensuring , at all stages, the efficient management of migration flows, fair treatment of third-country nationals residing legally in Member States , and the prevention of, and enhanced measures to combat, illegal immigration and trafficking in human beings .
Piemērojot 1. punktu, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz pasākumus šādās jomās:
For the purposes of paragraph 1, the European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure, shall adopt measures in the following areas:
(a) ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi, kā arī dalībvalstu ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju izsniegšanas procedūru standarti, tostarp ģimeņu atkalapvienošanās nolūkā;
(a) the conditions of entry and residence, and standards on the issue by Member States of long-term visas and residence permits, including those for the purpose of family reunification;
(b) to trešo valstu pilsoņu tiesību noteikšana, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, ietverot nosacījumus, kas attiecas uz pārvietošanās brīvību un uzturēšanās brīvību citās dalībvalstīs;
(b) the definition of the rights of third-country nationals residing legally in a Member State, including the conditions governing freedom of movement and of residence in other Member States;
(c) nelikumīga ieceļošana un neatļauta uzturēšanās, tostarp to personu izraidīšana un brīvprātīga izceļošana, kuras uzturas nelikumīgi;
(c) illegal immigration and unauthorised residence, including removal and repatriation of persons residing without authorisation;
(d) cilvēku, jo īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības apkarošana .
(d) combating trafficking in persons, in particular women and children .
Judikatūra attiecībā uz juridisko pamatu
Case law on legal basis
Šī daļa pamatojumā balstās uz darbu Constitutional Law of the European Union , Lenaerts un Van Nuffel , Sweet & Maxwell , Londona.
The following passage is based on Constitutional Law of the European Union , Lenaerts and Van Nuffel, Sweet & Maxwell, London.
Ja kāds tiesību akts tiek izstrādāts ar divkāršu mērķi vai tam ir divi komponenti, bet vienu no tiem ir iespējams identificēt kā dominējošo mērķi vai komponentu, juridiskais pamats jānosaka, balstoties uz to Līguma pantu, kas atbilst tiesību akta galvenajam mērķim vai galvenajam komponentam.
If the measure has a twofold purpose or if it has a twofold component and if one of those is identifiable as the main or predominant purpose or component, the legal basis must be determined on the basis of the Treaty article corresponding to the main purpose or the main component of the act.
Ja, piemēram, valsts tiesību aktu saskaņošanai ir tikai neliela nozīme, bet ar to galvenokārt cenšas panākt citu mērķi, tiesību akts jāpieņem, balstoties vienīgi uz konkrētu Līguma pantu, kurš atbilst tā galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam
Where, for example, harmonisation of national legislation is only an incidental effect of a measure which primarily pursues another objective , the measure must be adopted only on the basis of the specific Treaty article which corresponds to its main or predominant purpose or component
C–36/98 Spānija/Padome, Recueil , 2001. g., I–779. lpp., 59. punkts; Lieta Nr.
16; Case C-36/98 Spain v Council [2001] E.C.R. I-779, para.
Šis kritērijs bieži tiek dēvēts par „smaguma centra” kritēriju.
This criterion is often referred to as the “centre of gravity” criterion.
Savukārt vispārējs Līguma pants ir pietiekams juridiskais pamats, ja tiesību akta mērķis ir saskaņot valsts tiesību aktus, pat ja ar šādu tiesību aktu cenšas pakārtotā veidā panākt mērķi, uz kuru attiecas īpašs Līguma pants
Conversely, a general Treaty article constitutes a sufficient legal basis where a measure aims to harmonise national measures, even if that measure also seeks, in a subordinate manner, to attain an aim sought by specific Treaty articles
Ar judikatūru ir iedibināts, ka Kopienas tiesību akta juridiskā pamata izvēlei jābūt balstītai uz objektīviem faktoriem, kurus iespējams pārskatīt tiesā, un šie faktori jo īpaši aptver tiesību akta mērķi un saturu
It is settled case-law that the choice of legal basis for a Community measure must rest on objective factors amenable to judicial review, which include in particular the aim and content of the measure
Lieta C–440/05, Komisija/Padome, Tiesas un Pirmās instances tiesas judikatūras krājums, 2007. g., I–9097. lpp. .
Case C-440/ 05 Commission v. Council [2007] E.C.R. I-9097. .
Lielākajā daļā gadījumu tiesību akts balstās tikai uz vienu juridisko pamatu.
In principle, a measure is to be founded on only one legal basis.
Ja, izvērtējot kāda Kopienas tiesību akta mērķi un saturu, atklājas, ka tam ir divējādi mērķi vai tas saistīts ar divām jomām, uz kurām attiecas atšķirīgu juridisko pamatu darbības joma, un vienu mērķi vai jomu var apzināt kā galveno vai svarīgāko mērķi vai jomu, toties otru kā mazāk svarīgu, attiecīgā tiesību aktā ir jābūt vienam juridiskajam pamatam, proti, tam, kuru nepieciešams izvēlēties sakarā ar galveno vai svarīgāko mērķi vai jomu
If examination of the aim and the content of a Community measure reveals that it pursues a twofold purpose or that it has a twofold component, falling within the scope of different legal bases, and if one is identifiable as the main or predominant purpose or component, whereas the other is merely incidental, the measure must be based on a single legal basis, namely that required by the main or predominant purpose or component
Lieta C-91/05, Komisija/Padome, Tiesas un Pirmās instances tiesas judikatūras krājums, 2008. g., I-3651. lpp. .
Case C-91/05 Commission v. Council [2008] E.C.R. I-3651. .
Vienīgi tad, ja izņēmuma kārtā tiek konstatēts, ka tiesību aktam vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairākas nedalāmi saistītas sastāvdaļas, un viens no tiem nav uzskatāms par sekundāru un pakārtotu otram, šāds tiesību akts jāpamato uz vairākiem atbilstīgiem juridiskajiem pamatiem, ciktāl to procedūras ir saderīgas
Only if, exceptionally, it is established that the measure simultaneously pursues a number of objectives or has several components that are indissociably linked, without one being secondary and indirect in relation to the other, will that measure have to be founded on the various corresponding legal bases, insofar as their procedures are compatible
Lieta C–338/01, Komisija/Padome, Tiesas un Pirmās instances tiesas judikatūras krājums, 2004. g., I–4829. lpp. .
Case C-338/01 Commission v. Council [2004] E.C.R. I-4829. .
Tomēr principā divkāršs juridisks pamats nav iespējams, ja procedūras, kas paredzētas katram juridiskajam pamatam, nav saderīgas
In principle, recourse to a dual legal basis is not possible where the procedures laid down for each legal basis are incompatible with each other
Lieta C–178/178, Komisija/Parlaments un Padome, Tiesas un Pirmās instances tiesas judikatūras krājums, 2006. g., I–107. lpp. .
Case C-178/03 Commission v. Parliament and Council [2006] E.C.R. I-107. .
Komisija savu izvēli izmantot divkāršu juridisko pamatu skaidro šādi:
The Commission justifies its recourse to a dual legal basis in the following terms:
Lai uzlabotu sadarbību krimināllietās, cīņā pret cilvēku tirdzniecību ir vajadzīga dalībvalstu krimināltiesisko normatīvo aktu tuvināšana.
In the fight against trafficking in human beings, the approximation of the criminal laws and regulations of the Member States is necessary to improve cooperation in criminal matters.
Šai nolūkā Līgumā ir īpaši paredzēts pieņemt vienīgi direktīvas..
To this end, the Treaty specifically envisages the adoption of directives only.
Ar šo priekšlikumu dalībvalstu materiālās krimināltiesības un procesuālie noteikumi tiks tuvināti plašākā apmērā nekā ar pašreizējo pamatlēmumu.
The proposal will approximate Member States' substantive criminal law and procedural rules more extensively than the current FD.
Tam būs pozitīva ietekme uz starptautisko tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību, kā arī uz cietušo aizsardzību un palīdzību tiem. ...
This will have a positive impact on international law enforcement and judicial cooperation, and on the protection and assistance given to victims. ...
V. Ierosinātās direktīvas mērķa un satura analīze
V. Analysis of the aim and content of the proposed directive
Lai konstatētu ierosinātās direktīvas mērķi un saturu, ir nepieciešams pārbaudīt tajā iekļautos noteikumus.
In order to establish the aim and content of the proposed directive, it is necessary to examine its provisions.