natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. aicina Komisiju, gatavojot ikgadējo ziņojumu par ES Pamattiesību hartas īstenošanu, pievērsties ne tikai hartas piemērošanai, bet arī visiem tiem ES līgumu pantiem, kuri attiecas uz pamattiesībām, kā arī pamattiesību situācijai Eiropas Savienībā; aicina Komisiju šajā ziņojumā iekļaut detalizētāku informāciju par to, kā dalībvalstis ievēro hartas prasības, piemērojot Eiropas tiesību aktus, kā arī par pilsoņu norādītajām problēmām un to, kā Komisija tās atrisinājusi un kādi bijuši turpmākie pasākumi;
Calls on the Commission, when preparing its annual report on the application of the EU Charter of Fundamental Rights, to focus not only on the application of the Charter, but also on all EU Treaty articles relating to fundamental rights and on the situation of fundamental rights in the European Union; calls on the Commission to include in that report more detailed information on the implementation of the Charter by Member States when applying European law and on the issues raised with it by citizens, how it dealt with them and what concrete follow-up measures it took;
10. uzskata, ka Eiropas nodokļu un sociālās nodrošināšanas noteikumu konverģence un valstu sociālās nodrošināšanas shēmu saskaņošana ir piemērots veids, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar koordināciju starp dalībvalstīm attiecībā uz sīki izstrādātām procedūrām to sistēmās; uzskata, ka tā rezultātā valsts, reģionālās un vietējās iestādes varētu saskarties ar mazākām grūtībām noteikumu piemērošanā, un ka procedūras, kas piemērojamas ES pilsoņiem, ir jāvienkāršo;
Takes the view that the convergence of European tax and social security rules and the harmonisation of national social security schemes are viable solutions for dealing with difficulties in relation to coordination between Member States concerning detailed procedures within their own systems; takes the view that, as a result, national, regional and local authorities would encounter fewer difficulties in applying the rules, and that procedures would be simplified for EU citizens;
12. aicina Komisiju pievērst lielāku uzmanību un precīzāk reaģēt uz daudzajiem lūgumrakstiem, kuri saņemti par grūtībām civilstāvokļa dokumentu apritē un šo dokumentu un ar tiem saistītās ietekmes atzīšanu
Calls on the Commission to pay more attention and respond more precisely to the numerous petitions received concerning difficulties with the circulation of civil-status documents and with the recognition of those documents and of their effects
Sk. arī lūgumrakstu Nr. 0632/2008. ; uzsver, cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk gūt panākumus virzībā uz civilstāvokļa dokumentu nediskriminējošu savstarpēju atzīšanu un to brīvas aprites nodrošināšanu, ņemot vērā Pamattiesību hartas 21. pantu;
See, inter alia , Petition 0632/2008. ; highlights the importance of making progress as quickly as possible towards mutual recognition and ensuring the free circulation of civil-status documents, without discrimination, in the light of Article 21 of the Charter of Fundamental Rights;
P7_TA(2011)0092 . un Komisijas paziņojumam „ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” ( COM(2011)0173 ), kā arī popularizēt un aizsargāt viņu pamattiesības;
P7_TA(2011)0092 . and the Commission communication entitled ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’ ( COM(2011)0173 ), and to promote and protect their fundamental rights;
Sk. arī lūgumrakstus Nr. 1351/2008, Nr. 0945/2010 un Nr. 1300/2010. ;
See, inter alia, Petitions 1351/2008, 0945/2010 and 1300/2010. ;
17. atgādina, ka Eiropas Savienībā gandrīz 80 miljoni cilvēku ar invaliditāti joprojām saskaras ar bieži nepārvaramiem šķēršļiem, kas dažādās situācijās viņiem traucē izmantot ES pilsoņu brīvās pārvietošanās tiesības; tāpēc aicina ES iestādes un dalībvalstis saskaņā ar Stratēģiju invaliditātes jomā (2010.–2020. gadam) (COM(2010) 636) un uz tās balstīto Parlamenta patstāvīgo ziņojumu
Recalls that the almost 80 million people with disabilities in the European Union still face obstacles, insurmountable in many instances, when, in various ways, they exercise their right of free movement as citizens of the Union; calls, accordingly, on the EU institutions and the Member States to identify and eliminate obstacles and barriers restricting the ability of people with disabilities to benefit from the rights of EU citizens, and to make it easier for people with disabilities to gain access to all means of transport, infrastructure facilities, public education and information, without delays or extra costs, as soon as possible in accordance with the European Disability Strategy 2010-2020 ( COM(2010)0636 ) and Parliament’s own-initiative report based on that strategy
18. mudina dalībvalstis nodrošināt, lai vājdzirdīgajiem aizdomās turamajiem un apsūdzētajiem, kā arī noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, ja nepieciešams, tiktu piedāvāti atbilstoši zīmju valodas tulki, lai aizsargātu viņu tiesības un neaizskartu viņu cieņu, un pievērš Komisijas uzmanību šādai nepieciešamībai;
Urges the Member States to ensure that hearing-impaired suspects and defendants, including aggrieved parties in the case of criminal offences, be provided, if they so require, with suitable sign-language interpreters, in the interests of protecting their rights and preserving their dignity, and calls the Commission’s attention to the need for such facilities;
24. nosoda klientu piesaistīšanas praksi; aicina Eiropas Pilsoņu gadu izmantot kā iespēju, lai pievērstu iedzīvotāju uzmanību pasākumiem, kas aizsargā tos kā patērētājus un palīdz viņiem saglabāt pirktspēju krīzes laikos;
Condemns tie-in sales practices; calls for the European Year of Citizens to be used as an opportunity to draw citizens’ attention to the measures that have protected them as consumers and helped to maintain their purchasing power in times of crisis;
Sk. arī lūgumrakstus Nr. 0401/2009 un Nr. 1119/2009. ; vērš uzmanību uz to, ka šāda prasība rada netiešu diskrimināciju nacionālās piederības dēļ un tas ir pretrunā Regulas (EK) Nr. 883/2004 4. pantam; prasa Apvienotajai Karalistei saskaņot savus tiesību aktus ar ES tiesību aktiem;
See, inter alia, Petitions 0401/2009 and 1119/2009. ; draws particular attention to the fact that this requirement introduces indirect discrimination on the grounds of nationality, contravening Article 4 of Regulation 883/2004; urges the United Kingdom to bring its legislation into line with EU law;
2007. gada 18. oktobrī izskatītā lieta C-299/05 un nesenāk, proti, 2011. gada 21. jūlijā, izskatītā lieta C-503/09. un nepiemērotu tā saukto „iepriekšējās uzturēšanās pārbaudi”, ja ir iespējams izmantot citus reprezentatīvus elementus, kas ļauj izveidot patiesu saikni ar Apvienotās Karalistes sociālā nodrošinājuma sistēmu;
Case C-299/05 of 18 October 2007 and, more recently, Case C-503/09 of 21 July 2011. and not to apply its so-called ‘Past Presence Test’ when other representative elements can be used to establish a genuine link with the United Kingdom social security system;
Sk. arī lūgumrakstu Nr. 112/2009. ;
See, inter alia, Petition 112/2009. ;
Sk. arī lūgumrakstus Nr. 511/1998 un Nr. 689/1998. ; aicina Komisiju turpināt pārbaudi par pašreizējo tā saukto „Gelmini reformu”, kuru sāka īstenot 2010. gada decembrī; aicina Itālijas iestādes un attiecīgās augstskolas steidzami atrisināt šo lietu; tomēr uzskata, ka šis nav atsevišķs gadījums, un ka tādēļ dalībvalstu ombudi varētu tikties, lai apmainītos viedokļiem par Eiropā piemērojamiem risinājumiem;
See, inter alia, Petitions 511/1998 and 689/1998. ; calls on the Commission to investigate further the current so-called ‘Gelmini reform’, which entered into force in December 2010; calls on the Italian authorities and the respective universities to resolve this case as a matter of urgency; takes the view, however, that this is not an isolated case and that the Member States’ ombudsmen could therefore meet to exchange views on solutions to be introduced in Europe;
32. atgādina, ka Regulā (EK) Nr. 2201/2003
Recalls that Regulation (EC) No 2201/2003
33. norāda, cik svarīga ir administratīvā sadarbība civilstāvokļa jautājumos; piemēram, norāda, ka ikvienai valstij, kas vēlas grozīt vienā no Savienības dalībvalstīm atzītus bērna civilstāvokļa dokumentus, ir jāinformē attiecīgā dalībvalsts par vēlmi veikt izmaiņas, lai dokumentos, piemēram, dzimšanas apliecībā, nevarētu veikt tādas izmaiņas, kas dzēš informāciju par bērna sākotnējo identitāti;
Points out the importance of administrative cooperation on civil-status issues; notes, for example, that any Member State intending to modify a child’s civil-status documents recognised in another Member State of the Union must inform the Member State in question of its intention to do so, so that documents such as birth certificates cannot be modified in such a way as to erase the origin of the child’s identity;
35. aicina iecelt vidutāju vai vismaz bērnu lietu vidutāju katrā dalībvalstī, piešķirot tam pietiekamas pilnvaras piekļūt visiem dokumentiem, kā arī pilnvaras pārskatīt tiesu nolēmumus, lai saskaņotu prasības un atrisinātu juridiskas problēmas, ar kurām saskaras vecāki, kuri šķiras, un nepieļautu, ka vecāki rīkojas, pārkāpjot likumu, cenšoties panākt to, ko uzskata par atbilstošu savām un bērnu tiesībām; piebilst, ka ikviens pilsonis var vērsties pie vidutāja savā mītnes valstī, kā arī valstī, kurā, viņaprāt, netiek ievērotas viņa tiesības;
Calls for the appointment of a mediator or, at the very least, a children’s mediator in every Member State, who would have sufficient powers to access any documents and review court decisions, with the aim of reconciling the claims and legal difficulties of parents who are separating, in order to prevent them from opting for unlawful conduct in order to enforce what they regard as their right and that of their children; adds that any citizen may bring a matter before the mediator in their home country or in the country in which, in his or her opinion, his or her rights have not been respected;
40. atzīst, ka pastāv daudzi šķēršļi, kas liedz ES pilsoņiem pilnībā īstenot vēlēšanu tiesības, atrodoties valstī, kas nav viņu izcelsmes valsts, kaut gan tās ir Savienības pilsoņu visnopietnākās politiskās tiesības un to izmantošanā nedrīkst pieļaut diskrimināciju un traucējošas formalitātes; aicina Komisiju un dalībvalstis pirmsvēlēšanu periodā ar mērķtiecīgām kampaņām efektīvāk paplašināt pilsoņu zināšanas par šīm tiesībām; atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi vienkāršot procedūru, kas ļauj ES pilsoņiem kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās savā dzīvesvietas valstī, un mudina veikt tehnisko sagatavošanos, lai uzlabotu mehānismus, ar kuriem novērš vairākkārtēju balsošanu vai balsstiesību zaudēšanu; tāpēc ierosina izveidot Eiropas vēlētāju reģistru Eiropas Parlamenta vēlēšanām; atbalsta Komisijas rīcību attiecībā uz Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātu publicēšanu vienlaikus visās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis rast labākus risinājumus, kā uzlabot vēlēšanas reglamentējošos noteikumus un veicināt labāko praksi; uzsver, ka cita starpā iedzīvotāju plašāka līdzdalība ar Eiropas politisko partiju starpniecību ir izšķirošs solis, lai panāktu Eiropas nozīmes pieaugumu un patiesāku demokrātiju;
Recognises that there are a number of obstacles preventing EU citizens’ full enjoyment of their electoral rights when residing in a country other than their own, whereas this is the most tangible political right of Union citizens and its exercise must be free of all discriminatory and obstructive formalities; calls on the Commission and the Member States to make citizens more aware of this right by means of targeted information campaigns prior to the relevant election; welcomes the Commission’s willingness to simplify the procedure that allows EU citizens to stand for European elections in their country of residence and encourages it to carry out the technical groundwork to improve mechanisms for preventing double voting and loss of voting rights; proposes, accordingly, that a European electoral roll be established for European elections; supports the action taken by the Commission with a view to publishing the results of European Parliament elections at the same time in each Member State; calls on the Member States to find better solutions for improving the rules governing elections and to promote best practices; stresses that, inter alia, more direct participation by citizens through European political parties is a decisive step towards achieving ‘more’ Europe and a more authentic democracy;
42. uzskata, ka iedzīvotājiem paredzētu fiziski pastāvošu un tiešsaistes vienas pieturas aģentūru „Tava Eiropa” izveide ir ļoti svarīga cilvēkiem, kuri meklē padomu vai tiesisko palīdzību, turklāt neatkarīgi no tā, vai viņi ir ilgtermiņa vai jauni iedzīvotāji; vienlaikus atzīst, ka Komisijas izveidotie informācijas un problēmu risināšanas tīkli (piemēram, Europe Direct , SOLVIT un Eiropas Patērētāju centri) ir nozīmīgi partneri, risinot sūdzības par iekšējā tirgus darbības traucējumiem vai ES pilsoņu tiesību ierobežojumiem; aicina Komisiju aktīvāk popularizēt šos tiešsaistes un ērti pieejamos pakalpojumus, ne tikai iesaistot jau pastāvošos ES līmeņa palīdzības un problēmu risināšanas dienestus, bet arī plašāk un aktīvāk rīkojoties, lai darītu tos zināmus pilsoņiem;
Takes the view that the establishment of a physical and online one-stop shop for citizens, ‘Your Europe’, is of great importance for individuals seeking advice or redress, whether they are long-term or new residents; acknowledges, at the same time, that the information and problem-solving networks set up by the Commission (such as Europe Direct, SOLVIT and the European Consumer Centres) are important partners in the settlement of complaints regarding malfunctions in the internal market or restrictions on the rights of EU citizens; calls on the Commission to promote these online and accessible services more actively, not only by involving the existing EU-level assistance and problem-solving services, but also, in particular, by taking a more comprehensive and more active approach in making them known to citizens;
45. aicina Komisiju visā Eiropas Savienībā uzlabot informācijas sniegšanu par Savienības darbību, palielinot vietējo informācijas centru skaitu;
Calls on the Commission to improve the provision throughout the EU of information on Union activities by increasing the number of local information outlets;
49. uzskata, ka ikvienam ES pilsonim ir tiesības uz brīvu pieeju objektīvai un kvalitatīvai informācijai; ar ārkārtīgām bažām vēro tādu plašsaziņas līdzekļu uzraudzības iestāžu veidošanu, kuras ir pārāk cieši saistītas ar valdību;
Believes that every EU citizen has the right to free access to information that is unbiased and of high quality; views with the utmost concern the establishment of media oversight authorities which are too closely linked to government;
53. mudina Komisiju sadarboties ar Lūgumrakstu komiteju, 2013. gadā izstrādājot jaunu ziņojumu par pilsonību; šajā sakarībā uzsver, ka Lūgumrakstu komiteja līdz jaunā ziņojuma publicēšanai kritiski izvērtēs ES pilsonības stiprināšanā gūtos rezultātus, jo īpaši ņemot vērā komitejai iesniegtos lūgumrakstus, un vajadzības gadījumā aicinās Komisiju veikt papildu pasākumus;
Encourages the Commission to cooperate with the Committee on Petitions in drafting a new citizenship report in 2013; makes it clear, in this context, that the Committee on Petitions, in particular on the basis of the petitions it receives, will critically examine the results achieved (before the next report is published) in terms of strengthening Union citizenship, and will call for further action by the Commission as necessary;
Eiropas Komisija 2010. gada oktobrī publicēja „2010. gada ziņojumu par ES pilsonību.
The ‘ EU Citizenship Report 2010.
Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai”
Dismantling the obstacles to EU citizens ’ rights
COM(2010)0603 galīgā redakcija. .
COM(2010)0603 final. ‘ was published by the European Commission in October 2010.
Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta 2009. gada 20. marta ziņojumā par Eiropas Savienības pilsonības problēmām un nākotnes izredzēm
Starting from the suggestion included in the European Parliament’s report on ‘Problems and prospects concerning European citizenship’ of 20 March 2009
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0204&language=EN&ring=A6-2009-0182 . minēto ieteikumu, Komisija ir apspriedusies ar pilsonisko sabiedrību un izveidojusi pārskata sarakstu ar galvenajiem šķēršļiem, ar kuriem pilsoņi saskaras, izmantojot savas tiesības starptautiskā mērogā.
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0204&language=EN&ring=A6-2009-0182 . , the Commission consulted civil society and drew up a scoreboard of the most important obstacles that the citizens face in the exercise of their rights across borders.
2010. gada ziņojums par ES pilsonību ir arī pilnīgāks par iepriekšējiem ziņojumiem, kuri pārsvarā ietvēra LESD 25. pantā prasīto aprakstošo kopsavilkumu par galvenajām ES pilsoniskuma attīstības tendencēm attiecīgajā trīs gadu posmā.
The ‘EU Citizenship Report 2010’ is also more comprehensive than its predecessors, which mainly provided a descriptive summary, required by Article 25 TFEU, of the major developments regarding EU citizenship in the relevant three-year period.
Ziņojumā ir nosaukti 25 šķēršļi, ar kuriem pilsoņi saskaras dažādās situācijās (kā privātpersonas, patērētāji, iedzīvotāji, studenti, tūristi, profesionāļi vai politiski darbinieki), un ir ieteikti risinājumi to pārvarēšanai.
It identifies 25 obstacles that citizens face in different roles (as private individuals, consumers, residents, students, tourists and professionals or political actors) and puts forward solutions for overcoming them.
Ziņojuma projektā ir rūpīgi izvērtēti Eiropas Komisijas piedāvātie pasākumi, pārskatot laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam Lūgumrakstu komitejā saņemtos lūgumrakstus, kas tādējādi ļāva ņemt vērā aktuālākās norises.
This draft report scrutinises the actions proposed by the European Commission from the perspective of petitions received by the Committee on Petitions during the reference period 2008-2011 which allowed taking into account the most recent developments.
Šajā nolūkā tika analizēti vairāk nekā 300 saņemto attiecīgo lūgumrakstu.
For this purpose, more than 300 relevant petitions received were analysed.
Lūgumraksti ir tiešs pilsoņu atsauksmju avots par dažādu politikas pasākumu īstenošanu, kā arī rādītājs pilsoņu apmierinātībai ar Eiropas Savienību.
Petitions provide first-hand feedback from citizens on the implementation of different policies and gauge the degree of satisfaction with the European Union.
Lūgumrakstu iesniedzēji apmeklē komiteju sanāksmes, un viņiem tiek sniegta iespēja veidot pārredzamu un tiešu dialogu ar Eiropas Parlamenta deputātiem.
Petitioners attend committee meetings and are given the opportunity to engage in a transparent, direct dialogue with Members of the European Parliament.
Iepriekšējo gadu laikā ir saņemti arvien vairāk lūgumrakstu, kas ir saistīti ar problēmām, ar kurām ES pilsoņi saskaras, izmantojot brīvās pārvietošanās tiesības.
Over the last years, an increasing number of petitions have been registered with respect to problems encountered by EU citizens who exercise their right to free movement.
Lūgumrakstu komitejas gada ziņojumos iekļautajā statistikā redzams, ka ar pārvietošanās brīvību saistītās problēmas ir minētas aptuveni 25% no visiem saņemtajiem lūgumrakstiem.
Statistics included in the annual reports of the Committee on Petitions show that issues related to free movement account for approximately 25% of the total number of petitions received.
Eiropas Savienības Tiesas judikatūra ir stiprinājusi Eiropas pilsonību un izcēlusi pārvietošanās brīvību kā pamattiesības, no kurām izriet citas būtisku tiesības.
The case law of the Court of Justice of the European Union has given increasing substance to European citizenship and placed free movement at the forefront, as the basic right which gives rise to a wide array of other essential rights.
Brīva pārvietošanās ir viens no svarīgākajiem ES sasniegumiem.
Free movement is one of the EU’s most cherished achievements.
Nesenajā Eirobarometra aptaujā ir noskaidrots, ka „ES iedzīvotājiem vispazīstamākās tiesības vēl arvien ir tiesības uz brīvu pārvietošanos un dzīves vietu”, jo šādas tiesības spēja nosaukt 88 % aptaujāto
A recent Eurobarometer survey found ‘the right most familiar to EU citizens continues to be the right to free movement and residence’, with 88% of people recognising this right
Eirobarometrs, „Eiropas Savienības pilsonība — analītisks ziņojums”, ( Flash EB , sērija Nr. 294, 2010. gada oktobris). .
Eurobarometer, European Union citizenship – analytical report, (Flash EB Series #294, October 2010). .
Kaut arī šajā jomā ir panākts ievērojams progress kopš Pilsoniskuma direktīvas
Although considerable progress has been achieved in this respect, following the entry into force of the ‘Citizenship Directive’
Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (OV L 158, 2004. gads, 77. lpp.). stāšanās spēkā, daudzie lūgumraksti liecina, ka vēl joprojām pastāv daudzas ar šīs direktīvas īstenošanu saistītas problēmas.
Directive 2004/38/EC on the right of citizens of the Union and their family members to move and reside freely within the territory of the Member States ([2004] OJ L158/77). , numerous petitions bear witness to the fact that there are still many problems related to the implementation of the directive.
Dažas dalībvalstis nepilnīgi atzīst tiesības, kas pienākas ģimenes locekļiem ar trešās valsts valstspiederību.
Some Member States do not fully recognise the rights of third country family members.
Piemēram, vairāki lūgumraksti liecina, ka Apvienotā Karaliste nav ļāvusi bez vīzas ieceļot ģimenes locekļiem bez ES pilsonības, neskatoties uz faktu, ka šīm personām bija uzturēšanās atļauja citā dalībvalstī.
For instance, several petitions showed that the United Kingdom did not allow non-EU family members to enter without a visa, even though they had residence cards issued by another Member State.
Apvienotās Karalistes varas iestādes ir pieprasījušas pārmērīgi daudz dokumentu, pieteikumus ir apstrādājušas ar lielu kavēšanos un ir paturējušas dokumentu oriģinālus.
The UK authorities asked for an excessive number of documents, processed applications with excessive delays and retained the original documents.
Pēc Eiropas Komisijas iejaukšanās, kas bija balstīta uz daudzām saņemtajām sūdzībām un lūgumrakstiem, ir veikti daži uzlabojumi administratīvajā praksē.
Following the intervention of the European Commission, based on many complaints and petitions received, some improvements in the administrative practices have been initiated.
Zviedrijā lēmumi par uzturēšanās atļaujas nepiešķiršanu nav apstrīdami, tādējādi liedzot pilsoņiem pārsūdzēšanas pamattiesības.
In Sweden, decisions to reject the application for a residence card are not subject to review and thus citizens are deprived of basic redress rights.
Ārzemēs dzīvojoši Nīderlandes valstspiederīgie saskaras ar grūtībām, atjaunojot savus ceļošanas dokumentus.
Dutch nationals living abroad experience difficulties in having their travel documents renewed.
Pilsoņiem bieži rodas grūtības ar sociālā nodrošinājuma tiesību izmantošanu, īpaši attiecīgo tiesību sarežģītības un neskaidrības dēļ, kuru pielietošanā reizēm kļūdās arī atbildīgās iestādes.
Citizens often have difficulties accessing social security entitlements especially because the relevant legislation is complex, difficult to understand and sometimes incorrectly applied by the relevant authorities.
Pilsoņi bieži neaizpilda pareizās veidlapas vai nokavē attiecīgā dokumenta iesniegšanas termiņu, jo nav pienācīgi informēti vai nav atraduši nepieciešamo informāciju pirms izcelsmes zemes pamešanas.
They frequently do not fill in the right forms or miss the deadlines for submitting the appropriate documentation because they have not been properly informed or they have not found the necessary instructions before leaving their home countries.