natgillin/translations-raw huggingface dataset:
56. prasa Komisijai publicēt vērienīgu balto grāmatu par transportu, lai izstrādātu ilgtspējīgu Eiropas transporta politiku, kas veicinātu jaunu energoefektīvu tehnoloģiju ieviešanu un samazinātu atkarību no fosilā kurināmā, jo īpaši naftas, iespējams ar elektrifikācijas vai citu līdzekļu palīdzību, un šajā sakarībā veicinātu to, ka, plānojot infrastruktūru un zemes izmantošanu, vairāk tiek domāts par enerģijas patēriņu;
Asks the Commission to publish an ambitious white paper on transport in order to develop a sustainable European transport policy that promotes the introduction of energy-efficient new technologies and reduces dependency on fossil fuels, especially oil, possibly by electrification and other means; and in this regard promotes higher energy consciousness in infrastructure and spatial planning;
58. uzsver, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana ceļu transporta nozarē un saskarnes ar citiem transporta veidiem ievērojami palielinās ceļu transporta energoefektivitāti, drošību un drošumu, un tie tiks veicināti vēl vairāk, ja būs uzlabota loģistika, kā arī kravu pārvadājumi racionalizēti vēl citos veidos, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt saskaņotu un efektīvāku e-kravas pārvadājumu un viedā transporta sistēmu izmantošanu visā Savienībā;
Underlines that the application of information and communication technologies (ICT) to the road transport sector and its interfaces with other modes of transport will make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security of road transport and even more if it is combined with logistics improvements and other rationalisation of transport, and calls on the Commission and the Member States to ensure a coordinated and effective deployment of e-Freight and Intelligent Transport Systems (ITS) within the Union as a whole;
63. šajā sakarā mudina veicināt energoefektīvu riepu izmantošanu un prasa, lai Komisija noteiktu obligātus energoefektivitātes standartus automobiļiem, kurus iegādājas valsts iestādes, un šiem automobiļiem uzstādītajām riepām; aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām iesniegt stratēģiju smago kravas automobiļu degvielas patēriņa un CO2 emisiju samazināšanai, jo līdz šim šis jautājums tikpat kā nav risināts;
Encourages, in this context, the promotion of the use of energy-efficient tyres without compromising on safety and asks the Commission to set minimum energy efficiency requirements for vehicles purchased by public authorities and tyres fitted on those vehicles; asks the Commission to present by the end of 2011 a strategy for lowering the fuel consumption and CO2 emissions of heavy duty vehicles, which are currently barely addressed;
68. atzīst, ka modulāru autovilcienu izmantošana ir ilgtspējīgs risinājums, kas autotransporta nozarē ļauj palielināt energoefektivitātes līmeni; turklāt atzīst, ka atšķirīgie noteikumi, kurus uz modulārajiem autovilcieniem attiecina tad, ja tie šķērso valstu robežas, nelabvēlīgi ietekmē šā autotransporta veida pastiprinātu izmantošanu; aicina Komisiju izpētīt noteikumu atšķirības, kuras var viegli novērst, un to, kā pārrobežu transporta nozarē varētu palielināt modulārā autotransporta īpatsvaru;
Acknowledges that the deployment of modular road trains is a sustainable solution which contributes to a higher energy efficiency level in the road transport sector; further acknowledges that the diverging set of rules which modular road trains encounter when crossing country borders are detrimental for an increased use of this method of road transport; calls upon the Commission to inquire which differences in rules can easily be bridged and how an increased level of cross-bordering transport by modular road trains can be ensured;
Stimuli un finansējums
Incentives and financing
72. uzskata, ka, izstrādājot šo sistēmu, uzmanība būtu jāpievērš visiem dalībvalstīs pieejamiem finanšu resursiem, lai izveidotu sinerģiju un nepieļautu pārklāšanos ar citiem finanšu instrumentiem;
Believes that, while developing this framework, attention should be given to all financial resources available in the Member States, in order to create synergies and avoid overlaps with other financial instruments;
82. aicina Komisiju izmantot vidusposma pārskatu, lai piešķirtu vairāk līdzekļu energoefektivitātes programmām un lai energoefektivitātei novirzītu līdz 15 % ERAF līdzekļu;
Calls on the Commission to use the mid term review in order to allocate more funds for energy efficiency programmes and to promote the possibility to use up to 15% of the ERDF for energy efficiency;
85. norāda, ka energoefektivitātes politikai vajadzētu būt tādai, kas piesaista iespējami vairāk valsts un privātās jomas pārstāvju, lai sasniegtu vislielāko iespējamo sviras efektu, radītu darbavietas, sekmētu videi draudzīgāku izaugsmi un veicinātu konkurētspējīga, vienojoša un ilgtspējīga tirgus izveidi Eiropā;
Points out that policies for energy efficiency should be oriented towards involving as many parties as possible, public as well as private, to obtain the largest possible leverage effect, create jobs, contribute to greener growth and encourage the creation of a competitive, connected, and sustainable European market for energy efficiency;
veicinātu pārvaldes iestāžu un sabiedrības, kā arī privātu finanšu iestāžu izpratni par finansēšanas stratēģijām un institucionālajām prasībām energoefektivitāti veicinošu ieguldījumu atbalstam,
to raise awareness and know-how among managing authorities and public as well as private financial institutions on funding strategies and institutional requirements to support energy efficiency investments,
palīdzētu publiskā un privātā sektora finanšu iestādēm īstenot attiecīgos pasākumus un finanšu instrumentus,
to support public and private financial institutions in implementing corresponding measures and financial instruments,
strukturētu ilgtspējīgus un efektīvus finanšu instrumentus, kas ļauj labāk izmantot pieejamos līdzekļus ieguldījumiem energoefektivitātes veicināšanā,
to structure sustainable and efficient financial instruments to better utilise available funds for energy efficiency investments,
veicinātu paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un to finanšu starpniekiem;
to encourage the transfer of best-practices experience among Member States and their financial intermediaries,
izveidotu efektīvu saziņas līdzekli un sāktu dialogu ar iedzīvotājiem nolūkā izplatīt iedzīvotāju mērķgrupām informāciju par energoefektivitāti un veidotu viņu uzvedību saistībā ar enerģijas patēriņu;
to create an effective communication tool and to initiate a dialogue aimed at citizens in order to disseminate energy efficiency information to targeted categories of people and to guide their behaviour regarding energy consumption;
91. aicina Komisiju pārbaudīt tādu novatorisku regulējuma veidu piemērojamību, kurus var efektīvi apvienot ar būtisku enerģijas ietaupījuma potenciālu jaunajās dalībvalstīs, izmantojot attīstītāko dalībvalstu kapitāla un tehnoloģiju iespējas;
Calls on the Commission to examine the applicability of innovative forms of regulation which can effectively combine the substantial potential for energy saving in the new Member States with the capital and technological potential of the more developed Member States;
97. uzstāj, lai energoefektivitāte būtu prioritāte nākamajā pētniecības pamatprogrammā ( FP 8 );
Insists that energy efficiency must be a priority under the next Research Framework Programme (FP 8);
99. uzskata, ka lielāks uzsvars būtu liekams uz energotaupības pasākumu nozīmi, ņemot vērā to, ka norisinās starptautiskas sarunas par klimatu; uzskata, ka vērienīgo energoefektivitātes politiku var labāk īstenot un mazāk ietekmēt konkurētspēju, ja šo politiku starptautiski saskaņo; tādēļ prasa Komisijai un dalībvalstīm gaidāmajās sarunās Kankunā pārliecināt ES starptautiskos partnerus par nepieciešamību saskaņot energoefektivitātes pasākumus;
Takes the view that more importance should be given to the significance of energy saving measures in the context of international climate talks; believes that ambitious energy efficiency policies can be better enforced and have less impact on competitiveness if they are harmonised internationally; calls, therefore, on the Commission and the Member States to convince the EU's international partners at the forthcoming talks in Cancun of the need for coordinated energy efficiency measures;
103. uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina visu ieinteresēto personu aktīvāka informēšana energoefektivitātes un enerģijas taupīšanas jautājumos, un aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot un turpināt sekmēt piekļuvi informācijai par energoefektivitāti un enerģijas taupīšanu;
Stresses the importance of an intensified information policy of the Commission and the Member States regarding energy efficiency and energy savings issues towards all relevant stakeholders and calls upon the Commission and the Member States to improve and further facilitate such access to information on energy efficiency and energy savings issues;
Energoefektivitāte ir izmaksu ziņā vislietderīgākais un ātrākais veids, kā samazināt CO 2 un citas emisijas.
Energy efficiency is the most cost-efficient and fastest way to reduce CO2- and other emissions.
Tai ir lielas priekšrocības gan saistībā ar ekonomisko izaugsmi, gan darba vietu radīšanu.
The advantages are huge in terms of both economic growth and job creation.
Jaunās darba vietas tiks radītas gan pilsētu, gan lauku teritorijās, bieži vien mazajos un vidējos uzņēmumos, un tās būs vietējas darba vietas, kuras nevarēs piešķirt ārējam darbaspēkam.
The jobs created will be in both rural and urban areas, often within SMEs and it will be local jobs, which cannot be outsourced.
Šīs darba vietas tiks radītas IT, būvniecības un pakalpojumu nozarēs.
They will lie within IT, construction and services.
Daudz kas ir sasniegts kopš Energoefektivitātes rīcības plāna pieņemšanas 2006. gadā; tomēr politiskā un ekonomiskā situācija kopš tā laika ir būtiski mainījusies.
A lot has been achieved since the adoption of the Energy Efficiency Action Plan in 2006; however, the political and economical context has changed quite a lot since then.
Tāpēc ES energoefektivitātes politika neapšaubāmi ir jāpārskata, lai to pielāgotu pašreizējām prioritātēm un norisēm.
Therefore, there is a clear need to review the EU's Energy Efficiency policy to align it with the current priorities and developments.
Būtu rūpīgi jāizvērtē 2006. gadā pieņemtā Energoefektivitātes rīcības plāna sasniegumi un trūkumi un, pamatojoties uz šo novērtējumu, jāpārskata ES energoefektivitātes politika.
A thorough assessment of the achievements and shortcomings of the 2006 Energy Efficiency Action Plan should be undertaken as a basis for the revision of the EU's energy efficiency policy.
Pasākumus energotaupības veicināšanai var ieviest, izmantojot daudzus un dažādus gan ES līmeņa, gan valsts līmeņa instrumentus — piemēram, marķēšanu un ekostandartus, kas piemērojami ar enerģiju saistītiem ražojumiem un energopatēriņam ēkās —, kā arī daudzus citus instrumentus.
Measures towards boosting energy savings can be introduced through a great variety of instruments at EU-level and at national level such as labelling and eco-standards of energy-related products, the energy consumption of buildings, and many others.
Referents uzskata, ka politikas veidotājiem ir jācenšas rast visdažādākos veidus, kā 27 valstu ES padarīt energoefektīvāku, un uzskata, ka dažus instrumentus ir labāk izmantot valsts līmenī.
It is the view of the rapporteur that policy-makers should seek to diversify the means by which they seek to make EU27 more energy efficient, and that some instruments are better suited to be used at the national level.
Energoefektivitātes mērķi
Energy efficiency targets
Aizvien vairāk ir skaidrs, ka ES pašreizējais veikums nav apmierinošs, lai ES sasniegtu savu 20 % mērķi.
It seems to be more and more evident that the EU is not on track to meet its 20% target.
Eiropas Komisija nav iesniegusi oficiālus dokumentus par šo jautājumu.
There is a lack of official documentation from the European Commission in this respect.
Emisiju un atjaunojamo enerģijas avotu gadījumā mērķu izpilde ir viegli izmērāma un attiecīgos datus oficiāli nodrošina Statistikas birojs, tomēr statistikas dati par energoefektivitāti ir pretrunīgi, jo PRIMES modelis bieži tiek apšaubīts.
While the targets for emissions and renewables are easy to measure and officially made available by Eurostat, statistics on energy efficiency, on the other hand, are controversial as the PRIMES-model is often contested.
Tomēr referents uzskata, ka par visu ES enerģētikas politikas galveno elementu statistikas datu iesniegšanu ir atbildīga Komisija.
Nevertheless, the rapporteur believes that the Commission is responsible for presenting statistics on the development of all major elements of the EU's energy policy.
Labi zināms, ka ir ārkārtīgi daudz iespēju nodrošināt energoefektivitāti ēkās.
It is well-known that there is a huge potential in energy efficiency in buildings.
The recent recast of the EPBD makes it difficult to pursue another recast of this directive at this point.
The recent recast of the EPBD makes it difficult to pursue another recast of this directive at this point.
Tomēr ēku nozīmīgā potenciāla dēļ ir jārod atšķirīga pieeja, kas atbilst subsidiaritātes principam un nav pretrunā privātīpašuma tiesībām.
Nevertheless, the importance of buildings calls for a different approach, one which is in line with the principle of subsidiarity and does not infringe with the private property right.
Būtu jāapsver atbilstīgu finansēšanas instrumentu izveide, kā arī nepieciešamība pilnveidot profesionālo apmācību, MVU pieeju informācijai un izpratnes veicināšanu kopumā.
We should consider the issue of appropriate financing instruments as well as the need for strengthening professional training, access to information for SME and awareness-raising in general.
Galvenā uzmanība būtu jāvelta esošo ēku atjaunošanai, jo jaunu ēku būvniecība ES aizvien samazinās, un daudzām vecām ēkām, ja tās tiek atbilstīgi atjaunotas, ir energoefektivitātes ziņā vislielākais potenciāls.
A focus should be on renovation of existing buildings, since the construction rate of new buildings gets lower and lower within the EU and many old buildings dispose of the highest efficiency potential, if renovated properly.
Referents kopumā uzskata, ka ir jāveicina brīvprātīgas vienošanās šajā jomā, tomēr dažos gadījumos nepieciešami obligāti standarti un konkrēti mērķi, lai veicinātu tirgus attīstību lielākas energoefektivitātes virzienā.
As a general principle the rapporteur is of the opinion that voluntary agreements should be promoted, however in some cases minimum standards and concrete targets are necessary measures to move the market in a more energy-efficient direction.
Ekodizaina direktīva ir visefektīvākais ES līmeņa instruments energoefektivitātes politikas jomā, un tas ir galvenais piemērs tam, kāda veida politikas virzienus ES vajadzētu censties ieviest.
The Eco-Design Directive is the most effective instrument at EU-level in energy efficiency policy, and it is a prime example of the types of policy the EU should seek to introduce.
Visdaudzsološākās pieejas pamatā, šķiet, ir kopēju standartu noteikšana ES tirgū, veidojot sīvāku konkurenci starp dalībvalstīm un dodot iespēju tām konkurēt pasaules tirgū.
The most promising approach seems to be founded on common standards for the EU-wide market, to introduce greater competition between Member States, enabling them to compete on the world market.
Tīrās tehnoloģijas ir tā joma, kurā ir jāsamazina atšķirības starp ASV un Ķīnu no vienas puses un ES no otras puses.
In the cleantech industry there is a need to bridge the gap between the USA and China, on one hand, and the EU, on the other.
Abas minētās valstis ir daudz progresīvākas attiecībā uz tādu tiesību aktu pieņemšanu, kas veicina energoefektīvus risinājumus.
Both countries are far more progressive than the EU with regard to adopting legislative measures promoting energy-efficient solutions.
Tādēļ ES un dalībvalstīm būtu jāatbalsta tādi pasākumi un instrumenti, kas veicina finansēšanu.
Therefore, measures and instruments to boost financing should be supported by the EU and Member States.
Ar Eiropas līmenī īstenojamu finanšu instrumentu būtu jāveicina valstu energoefektivitātes fondu ieviešana energoefektivitātes veicināšanas līgumu atbalstam.
The introduction of national energy efficiency funds which support EPC’s should be incentivised through a financial instrument at the European level.
Energoefektivitātes veicināšanas līgums, saskaņā ar kuru klients iegādājas garantētu energoietaupījumu, nodrošina sviras mehānismu, jo 2–15 gadu laikā ieguldījums tiek atmaksāts.
Energy Performance Contracting (EPC) whereby a customer purchases a guaranteed energy saving creates leverage as the investment is paid back over a time span of 2-15 years.
Šāds modelis ļauj radīt darba vietas mazajos un vidējos uzņēmumos, patērētāji maksā mazākus rēķinus par enerģijas patēriņu, un tiek samazinātas emisijas.
Such a model creates jobs within SME’s, consumers earn a saving on the energy bills and emissions are reduced.
par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu
on revision of the Energy Efficiency Action Plan
Uzskata, ka, pateicoties līdz 2009. gada beigām īstenotajai politikai, ir nodrošināti aptuveni 9 % no enerģijas ietaupījuma salīdzinājumā ar prognozēm 2020. gadam.
Notes that the effects of policies implemented up to the end of 2009 delivered some 9% savings compared to projections for 2020, so that it seems that, without further action, the cost-effective EU 2020 energy savings target of 20% will not be met;
4. norāda, ka ir jāveic papildu veicināšanas pasākumi atjaunojamo energoresursu jomā un dalībvalstu valdībām ir jāapņemas pieņemt ilgtermiņa tiesisku regulējumu, ar ko garantē ilgtermiņa ieguldījumus un tirgu atvēršanu.
Points out that further promotion in the field of renewable energies should be carried out and that the governments of the Member States should commit to adopting a long‑term legal framework guaranteeing long-term investments and the opening of markets.
Norāda, ka ir jāīsteno saprātīgu subsīdiju politika, lai radītu stimulus tādas tehnoloģijas attīstībai, ar kuru mazina izmaksas;
Points out that it is necessary to have a policy of reasonable subsidies with the purpose of creating incentives that allow technological development in order to cut costs;
8. uzsver, ka viena no galvenajām prioritātēm ir pareizi īstenot Ekodizaina direktīvu, un atkārtoti norāda, ka ar minēto direktīvu jau bija noteikti līdz 2007. gadam veicami īstenošanas pasākumi 12 ražojumu grupām; uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāuzlabo tirgus uzraudzība, lai nodrošinātu atbilstību, jo īpaši importēto produktu gadījumā, un aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot paziņojumu par pasākumiem; uzsver direktīvā minēto pienākumu noteikt obligātas prasības attiecībā uz iespējami mazākām ekspluatācijas izmaksām, ņemot vērā, kuri produkti tirgū ir vispieprasītākie, proti, kuriem produktiem ir vislabākie rādītāji;
Underlines that proper implementation of the Ecodesign Directive is a key priority, and reiterates that the directive already provides for implementing measures with regard to 12 groups of products by 2007; insists that the Commission and the Member States must improve market surveillance in order to ensure compliance, especially in the case of imported products, and asks the Commission and the Member States to improve communication about the measures; emphasises the requirement under the directive to set minimum requirements at the level of lowest lifecycle costs, taking into account ‘top-runners’, i.e. best-performing products on the market;
Aicina Komisiju sīki izpētīt šīs iespējas un izstrādāt atbilstīgus tiesiskus instrumentus, ar ko veido atšķirīgu pieeju, saskaņā ar kuru energoefektivitātes jautājumus risina sistēmas, nevis tikai produktu līmenī;
Notwithstanding the proper implementation of the Ecodesign directive, underlines that further gains in energy efficiency can best be achieved in the case of certain sectors by the use of integrative systems; calls on the Commission to study these possibilities in detail and to come forward with appropriate legislative tools that will allow for the implementation of a different approach, which addresses energy efficiency at system level rather than only at product level;
14. aicina Komisiju atbalstīt un veicināt Eiropas augstsprieguma līdzstrāvas tīkla izveidi un attīstību, lai uzlabotu atjaunojamo energoresursu, jo īpaši vēja enerģijas un hidroenerģijas, izmantošanu.
Asks the Commission to support and promote the setting up and development of a European high-voltage direct current (HVDC) grid able to optimise the harnessing of renewable energy sources, particularly wind and hydropower.
Norāda, ka būtu jānodrošina optimāla to resursu izmantošana, kas pieejami, piemēram, saistībā ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, programmu „ELENA” un atlikušajiem Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā paredzētajiem līdzekļiem, ko var piešķirt projektiem, kas saistīti ar energoefektivitāti vai atjaunojamiem energoresursiem.
Points out that optimal use should be made of the resources available in, for example, the Structural and Cohesion Funds, the ELENA Fund and the remaining amounts from the European Economic Recovery Plan (EERP) that can be applied for projects relating to energy efficiency or renewable energy.
Norāda, ka, izstrādājot jaunus finanšu instrumentus, uzmanība būtu jāpievērš minētajiem instrumentiem un citiem dalībvalstīs jau pieejamajiem instrumentiem, lai veidotu sinerģiju un novērstu funkciju pārklāšanos;
Notes that, when new financial instruments are being developed, attention should be paid to these and other instruments already available in the Member States, in order to create synergies and avoid overlaps;
21. aicina Komisiju izstrādāt piemērotus Eiropas līmeņa instrumentus energoefektivitātes atbalstam un kopā ar dalībvalstīm tos koordinēt, lai radītu lielāku stimulu un pēc iespējas drīz sasniegtu CO 2 emisijas samazināšanas mērķi;
Calls on the Commission to develop suitable Europe-wide instruments to support energy efficiency and to coordinate them with the Member States in order to create more incentives and achieve the goal of reducing CO2 as quickly as possible;
Uzskata, ka šīs politikas īstenošanu varētu ievērojami veicināt, ja sistemātiski noteiktu, ka energoefektivitāte ir publiskā iepirkuma piešķiršanas kritērijs un nosacījums valsts finansētiem projektiem;
Takes the view that defining energy efficiency systematically as an award criterion in public procurement and making it a condition for publicly funded projects would give this policy a major push;
25. uzstāj, lai lielāka uzmanība tiktu veltīta energoefektivitātes standartu ietekmes novērtēšanai, tostarp izvērtējot saikni starp galaproduktu cenu un kvalitāti, ietekmi uz energoefektivitāti un patērētājiem radīto labumu; atzīst, ka Komisija izvērtē šo ietekmi, tomēr uzstāj, lai Komisija un dalībvalstis vairāk censtos sniegt informāciju un veikt kontroli attiecībā uz visiem produktiem, tostarp importētiem produktiem, piemēram, energoefektīvajām elektrospuldzēm;
Insists that more emphasis should be given to an analysis of the consequences of energy efficiency standards including the link between price and the quality of the end products, the effects of energy efficiency and the benefits for consumers; recognises that the Commission analyses all these effects but insists that the Commission and Member States must put much more effort on communication and control of all products including imports, such as for example energy efficient light bulbs;
Lai izstrādātu un ieviestu energoefektivitātes tehnoloģijas un sistēmas, darbaspēks (celtnieki, iekārtu uzstādītāji, arhitekti, eksperti, ražotāji utt.) ir atbilstīgi jāapmāca, jo īpaši saistībā ar direktīvu par ēku energoefektivitāti
Developing and implementing energy efficient technologies and systems requires targeted training of the workforce (builders, installers, architects, experts, manufacturers, etc.), in particular for the purposes of the Energy Performance of Buildings Directive