natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas būtisks jautājums ir par to, kā tiks īstenots samērīguma princips.
The crucial question for the General and Business Aviation sector is how the proportionality principle will be put into practice.
Vispārīgi runājot, EASA galvenā regula un Komisijas priekšlikums tās grozījumiem sniedz iespēju pieņemt elastīgus un samērīgus īstenošanas noteikumus attiecībā uz dažādiem darbību veidiem un lidaparātiem.
Generally speaking, the basic EASA Regulation and the Commission's proposal for its amendment provide for the possibility to adopt flexible and proportionate implementing rules with regard to different kinds of operations and aircraft.
Šajā sakarā būtu jāieplāno īpaši kritēriji vai sertifikācijas izņēmumi noteiktām darbību kategorijām, kurās nav aktuāli drošības vai plašākas sabiedrības apsvērumi, lai attaisnotu šādu kārtību.
In this context, specific criteria or exemptions from certification should be envisaged for certain categories of operations where there are no safety or public interest reasons to justify such a procedure.
Attiecībā uz nekomerciālo aviāciju referents atbalsta nesen pieņemtos pasākumus lidojumderīguma noteikumu pieņemšanai
In relation to non-commercial aviation, your rapporteur welcomes the recent adoption of measures of to adapt airworthiness rules
Pārskatītā regula (EK) Nr. 1702/2003 un 2042/2003 , kam sekoja EASA veiktais ietekmes novērtējums, kurā tika secināts, ka šie noteikumi nozarei ir pārāk stingri.
Revision of Regulations (EC) No 1702/2003 et 2042/2003 , following an impact assessment carried out by EASA, which had concluded that these rules are too stringent for the industry.
Šo prasību pieņemšana ir labs piemērs samērīgam regulējumam bez drošības apdraudējuma.
The adaptation of these requirements is a good example of proportionate regulation without compromising safety.
Attiecībā uz drošības noteikumiem var būt nepieciešams pielāgot prasības darījumu aviācijai.
As regards security rules, it may be necessary to adapt requirements for business aviation.
Atšķirībā no lielajām aviokompānijām šajā gadījumā lidojuma veicējs parasti pazīst visus pasažierus.
Contrary to mainline carriers, all passengers are normally known to the operator.
Tādēļ drošības procedūras un caurskatīšanas procesi būtu jāvienkāršo saskaņā ar samērīguma principu, vienlaikus neradot draudus pasažieru drošībai.
It may therefore be appropriate to specify simplified security procedures and screening processes in line with the principle of proportionality, without compromising the security of passengers.
Lidostu un gaisa telpas kapacitāte
Airport and airspace capacity
Vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas galvenais jautājums ir pieeja gaisa telpai un aerodromiem.
Access to airspace and aerodromes is a key issue for General and Business Aviation.
Kā uzsvērts Komisijas paziņojumā, Eiropas problēma aizvien lielākā mērā ir pieaugošā starpība starp kapacitāti un pieprasījumu, jo satiksmes apjoms turpina pieaugt.
As highlighted in the Commission Communication, Europe is facing a growing gap between capacity and demand as traffic volumes continue to rise.
Tādējādi vispārējās nozīmes un darījumu aviācijā aizvien vairāk ir cīņa par piekļuvi gaisa telpai un infrastruktūrai ar plašāku aviācijas nozari.
General and Business Aviation is thus increasingly in competition for access to airspace and infrastructure with the wider airline industry.
Vispārējās nozīmes un darījumu aviācijai bieži ir ļoti grūti piekļūt centrālajām lidostām.
It is often very difficult for General and Business Aviation to access hub airports.
Tādēļ lielākā daļa vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas flotes galvenokārt darbojas no un uz (sekundārajām) reģionālajām lidostām.
The majority of the General and Business Aviation fleet therefore operates mainly from and to (secondary) regional airports.
Tas ir atvieglojis tīkla radīšanu, kurā ir vairāk nekā 80 000 pilsētu pāru, kas savieno dažādus Eiropas reģionus.
This has facilitated the creation of a network of more than 80.000 city pairs connecting various regions in Europe.
Turklāt vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas nozarē pieaug bažas ne tikai par piekļuvi lielām starptautiskām lidostām, bet arvien lielākā mērā arī reģionālām lidostām, jo pieaugošais pieprasījums no komerciālā gaisa transporta nozares puses ierobežo laika nišu pieejamību neregulāru lidojumu veicējiem, kā arī pieejamību lidaparātu stāvvietām.
However, there is growing concern among the General and Business Aviation sector about access not only to the large international airports but also, increasingly, to regional airports, since growing demand from the commercial air transport sector is placing strains on the availability of take-off and landing slots available to non-scheduled operators as well as on the availability of aircraft parking stands.
Tādējādi vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas lidojumu gadījumā ir aizvien grūtāk noteikt pacelšanās un nolaišanās laiku pēc savas izvēles, taču šie lidojumi varētu būt ekonomiski nozīmīgi reģionam, kurā atrodas attiecīgā lidosta.
Hence, General and Business Aviation flights are experiencing more and more problems to get slots at times of their choice, while their flights could be important for the economy of the region around the airport in question.
Referents atbalsta Komisijas centienus stāties pretī šiem izaicinājumiem „Rīcības plāna saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā”
Your rapporteur welcomes the Commission's efforts to tackle these challenges within the framework of its "Action plan for airport capacity, efficiency and safety in Europe"
Viņš piekrīt īpaši tam, ka būs nepieciešams optimizēt esošās caurlaidspējas izmantošanu, tajā skaitā atvēlētās infrastruktūras pielietošanu, lai apmierinātu vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas vajadzības.
In particular, he agrees that it will be necessary to optimize the use of existing capacity, including employment of dedicated infrastructure, to meet the needs of General and Business aviation.
Modernās tehnoloģijas, tādas kā automātiskās laika apstākļu ziņošanas sistēmas, bezapkalpes gaisa satiksmes pakalpojumi, kā arī globālo satelītnavigācijas sistēmu iekļaušana gaisa satiksmes pārvaldības procedūrās arī varētu izrādīties noderīga.
Modern technologies, such as automatic weather reporting systems, unmanned Air Traffic Services as well as inclusion of Global Navigation Satellite Systems in Air Traffic Management procedures should also prove useful.
Piešķirot dominējošo lomu vispārējās nozīmes un darījumu aviācijai, tiktu sekmēta mazo un vidējo aerodromu izveidošana un modernizācija un dalībvalstis tiktu iedrošinātas ieguldīt līdzekļus šajā nozarē.
Given their predominant role for General and Business Aviation, the establishment or modernisation of small and medium-sized aerodromes should be promoted and Member States should be encouraged to invest in this sector.
Referents turklāt uzskata, ka darījumu aviācijai ir arī svarīgi nodrošināt adekvātu piekļuvi galvenajām lidostām, lai tai dotu iespēju savienot Eiropas reģionus ar tās ekonomiskajiem centriem.
However, your rapporteur considers it important that Business Aviation is also given adequate access to major airports in order to enable it to connect Europe's regions to its economic centres.
Šajā sakarā Komisijai vajadzētu pārbaudīt, vai pašreizējā Laika nišu sadales regula
In this context, the Commission should examine whether the current Slot Allocation Regulation
Regula (EEK) 95/93 nodrošina taisnīgu, samērīgu un vienlīdzīgas piekļuvi ES lidostām neregulāru lidojumu veicējiem.
Regulation (EEC) 95/93 provides for fair, proportionate and equal access of non-scheduled operations to EU airports.
Turklāt saskaņotu noteikumu un procedūru kopuma izstrādāšana Eiropas līmenī var noderēt saskanīguma nodrošināšanai starp lidostu laika nišām un lidojumu plāniem.
Furthermore, it may be useful to develop and establish, at European level, a set of harmonised rules and procedures for guaranteeing consistency between airport slots and flight plans.
Gaisa telpas caurlaidspēja ir vienlīdz svarīgs jautājums vispārējās nozīmes un darījumu aviācijā.
Airspace capacity is an equally important issue for General and Business Aviation.
Tās sakarā referents uzsver institucionālo un tehnoloģisko reformu nozīmi Eiropas vienotajai gaisa telpai un kopuzņēmumam SESAR , no kuriem drošības, izmaksu un efektivitātes ziņā iegūtu visa gaisa telpas lietotāji, tajā skaitā vispārējās nozīmes un darījumu aviācija.
In this context, your rapporteur stresses the importance of institutional and technological reforms within the Single European Sky and the SESAR Joint Undertaking, which are expected to bring safety, cost and efficiency benefits for all airspace users including General and Business Aviation.
SESAR mērķis ir arī sasniegt trīskāršu caurlaidspējas palielinājumu, uzlabojot gaisa satiksmes pārvaldību.
Among other things, SESAR aims to achieve a threefold increase in capacity through improved Air Traffic Management.
Turklāt ieinteresētās puses (galvenokārt sporta un izklaides aviācijā) ir izteikuši zināmas bažas, īpaši attiecībā uz kontrolētās gaisa telpas paplašināšanu uz nekontrolētās gaisa telpas rēķina, kurā tiek veikta nozīmīga daļa vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas darbību.
However, stakeholders (mainly from sports and recreational aviation) have voiced some concern, in particular regarding the expansion of controlled airspace at the expense of uncontrolled airspace, where a significant amount of General and Business Aviation activity is carried out.
Turklāt ir uzsvērts, ka SESAR nevajadzētu radīt nesamērīgas aprīkojuma prasības mazākiem lidaparātiem, no kuriem lielākā daļa balstās uz „redzi un izvairies” principu.
Furthermore it is stressed that SESAR should not lead to disproportionate equipment requirements for smaller aircraft, most of which rely on the "see and avoid" principle".
Daudzos gadījumos ir pieejamas daudzas vienkāršas alternatīvas ar ievērojami izdevīgāku izmaksu/ieguvumu samēru.
In many cases, there are simple alternatives with a significantly better cost/benefit available.
Referents uzskata, ka Eiropas vienotajai gaisa telpai un SESAR vajadzētu pilnībā atzīt vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas specifiskās problēmas un tās risināt.
Your rapporteur believes that Single European Sky and SESAR should give full recognition to the specificities of General and Business Aviation sector and address these concerns.
Turklāt jānodrošina tas, lai nozare patiešām iegūtu un tai netiktu noteiktas nevajadzīgas prasības.
In addition, it should be ensured that real benefits are delivered to the sector without placing unnecessary burdens on it.
Piemēram, pieeja svarīgākajai meteoroloģiskai un lidojumu informācijai, pakalpojumu un aeronavigācijas informācijai jānodrošina lietotājam draudzīgā un izmaksu ziņā izdevīgā veidā.
For instance, there is a need to provide access to basic meteorological, flight information service and aeronautical information in a user friendly and cost efficient way.
Iepriekš aprakstītie ieguvumi no vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas ir jāsamēro ar ietekmi uz vidi, īpaši attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas veicina klimata pārmaiņas, un troksni.
The benefits of General and Business Aviation described earlier have to be offset against its environmental impact, in particular as regards emissions contributing to climate change and noise.
Vienlaikus jāatzīst, ka maza lidaparāta vispārējā ietekme gan CO 2 emisiju, gan trokšņa ziņā ir daudz mazāka nekā komerciāla gaisa transporta lidaparāta ietekme.
At the same time, however, it must be recognised that the overall impact of small aircraft in terms of both CO2 emissions and noise is far less than that of commercial air transport aircraft.
Aviācijas ietekme klimata pārmaiņu ziņā tiek daļēji risināta Komisijas priekšlikumā, kas paredz paplašināt emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, attiecinot to arī uz aviāciju.
The impact of aviation in terms of climate change is partly addressed by the Commission proposal to extend the emission trading scheme to aviation.
Lielāko vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas daļu tomēr priekšlikums neaptver.
Most of General and Business Aviation would, however, fall outside the scope of the proposal.
Ciktāl tas uz to attiecas (tas ir, biznesa aviācijas lidojumu veicēju skaita ierobežošana), sistēmu vajadzētu piemērot tā, lai tā pirmkārt samazinātu to administratīvās un otrkārt izvairītos no konkurences ierobežošanas starp tiem un citu veidu komerciālo gaisa transportu.
For those included (i.e. a limited number of business aviation operators), the scheme should be designed in a way that firstly minimises their administrative costs and, secondly, avoids distortions of competition between them and other forms of commercial air transport.
Attiecībā uz troksni, referents piekrīt, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu, šis jautājums ir jārisina valstu vai pat vietējā līmenī.
As far as noise is concerned, your rapporteur agrees that in accordance with the subsidiarity principle, the issue should be dealt with at national, if not local, level.
Lai gan pēdējās dekādēs ir vērojami ievērojami uzlabojumi (gāzu emisiju un trokšņa ziņā), referents uzsver, ka arī turpmāk būtu jāsamazina mazo lidaparātu ietekme uz vidi.
Despite considerable improvements over past decades (in terms of both gaseous emissions and noise), your rapporteur highlights that the environmental performance of smaller aircraft must be further enhanced.
Tādēļ ir nepieciešams sekmēt izpēti un tehnoloģisko attīstību, īstenojot tādas iniciatīvas kā Clean Sky un CESAR .
It is therefore necessary to promote research and technological development trough initiatives such as "Clean Sky" and CESAR.
Visbeidzot, ir paredzams, ka SESAR arī samazinās aviācijas ietekmi uz vidi.
Finally, SESAR is also expected to enhance the environmental performance of aviation.
Tā vērienīgais mērķis ir mazināt ietekmi uz vidi par apmēram 10 % uz lidojumu, pateicoties jaunām tehnoloģijām un pārskatītām gaisa satiksmes pārvaldības procedūrām.
Its ambitious aim is to reduce the environmental impact per flight by some 10% thanks to new technologies and revised air traffic management procedures.
par programmu vispārējās nozīmes un darījumu aviācijas ilgtspējīgai nākotnei
on an agenda for sustainable future in general and business aviation
6. mudina Komisiju nodrošināt, ka topošais regulējums ir saderīgs ar ES galveno tirdzniecības partneru noteikumiem; turklāt aicina Komisiju pielikt lielas pūles, lai panāktu labāku piekļuvi tirgum trešās valstīs, jo tādējādi būs iespējams palielināt ES uzņēmumu daļu pasaules tirgū un stimulēt ES rūpniecisko ražošanu;
Urges the Commission to ensure that future regulation is compatible with the rules of the EU's main trading partners; furthermore, calls on the Commission to pursue with great efforts better market access in third countries which will allow EU companies to increase their global market share and stimulate EU industrial production;
par Barselonas procesu – Vidusjūras reģiona valstu savienību
on the Barcelona Process: Union for the Mediterranean
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS .......................................12
OPINION by the Committee on International Trade ......................................12
Konstitucionālo jautājumu komitejaS ATZINUMS .........................................16
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs ................................16
S ieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS .................20
OPINION of the Committee on Women ' s Rights and Gender Equality ...20
par Barselonas procesu - Vidusjūras reģiona valstu savienību
on the Barcelona Process: Union for the Mediterranean
Eiropas Parlaments ,
Th e European Parl ia ment ,
– ņemot vērā Barselonā 1995. gada 27. un 28. novembrī notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences laikā pieņemto Barselonas deklarāciju, ar ko izveido Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību,
– having regard to the Barcelona Declaration establishing a Euro‑Mediterranean partnership, which was adopted at the Euro‑Mediterranean Conference of Ministers for Foreign Affairs held in Barcelona on 27‑28 November 1995,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Barselonas process – Vidusjūras reģiona valstu savienība”( COM(2008)0319 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’ (COM(2008) 0319),
– ņemot vērā to, ka Briseles 2008. gada 13.–14. marta Eiropadome apstiprināja Barselonas procesu – Vidusjūras reģiona valstu savienību,
– having regard to the approval of the Barcelona Process: Union for the Mediterranean by the Brussels European Council of 13‑14 March 2008,
– ņemot vērā Parīzē 2008. gada 13.jūlijā notikušo augstākā līmeņa sanāksmi, kas veltīta Vidusjūras reģiona valstīm,
– having regard to the Declaration of the Paris Summit for the Mediterranean, held in Paris on 13 July 2008,
– ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu savienības 2008. gada 3. un 4. novembrī Marseļā notikušās ārlietu ministru sanāksmes nobeiguma deklarāciju,
– having regard to the Final declaration of the Meeting of the Ministers for Foreign Affairs of the Union for the Mediterranean, held in Marseilles on 3‑4 November 2008,
– ņemot vērā 2007. gada 5.–6. novembrī Lisabonā notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences secinājumus,
– having regard to the Conclusions of the Meeting of Euro‑Mediterranean Ministers for Foreign Affairs held in Lisbon on 5‑6 November 2007,
– ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2005. gada 27. un 28. novembrī, lai atzīmētu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības desmito gadskārtu,
– having regard to the Conclusions of the Euro‑Mediterranean Summit held in Barcelona on 27‑28 November 2005 to mark the tenth anniversary of the Euro-Mediterranean partnership,
– ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (EVPA) Prezidija 2008. gada 12. jūlija deklarāciju, EVPA 2008. gada 13. oktobra deklarāciju par Vidējo Austrumu miera procesu un EVPA 2008. gada 13. oktobra ieteikumu Barselonas procesa – Vidusjūras reģiona valstu savienības pirmajai ārlietu ministru sanāksmei,
– having regard to the Declaration of the Bureau of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly (EMPA) of 12 July 2008, the EMPA Declaration on the Middle East Peace Process of 13 October 2008 and the EMPA Recommendation to the First Meeting of the Ministers for Foreign Affairs of the Barcelona Process: Union for the Mediterranean of 13 October 2008,
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2008. gada 9. oktobra atzinumu,
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 9 October 2008,
– ņemot vērā Rabatā 2008. gada 16. oktobrī notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ekonomikas un sociālās padomes augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,
– having regard to the Declaration of the Euro‑Mediterranean Summit of Economic and Social Councils, held in Rabat on 16 October 2008,
– ņemot vērā EVPA prezidentūras nobeiguma deklarāciju, kā arī EVPA ieteikumus, ko tā pieņēma ceturtajā plenārsēdē 2008. gada 27. un 28. martā Atēnās,
– having regard to the Final declaration of the Presidency of EMPA and the recommendations adopted by EMPA at its fourth plenary session, held in Athens on 27‑28 March 2008,
– ņemot vērā 2008. gada 16.–17. novembrī Strasbūrā notikušo EuroMedScola partnervalstu un Eiropas Savienības valstu jauno pilsoņu sanāksmi,
– having regard to the first meeting of EuroMed‑Scola, which brought together young citizens from the partner countries and the EU countries in Strasbourg on 16‑17 November 2008,
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Vidusjūras reģionu un konkrēti 2008. gada 5. jūnija rezolūciju
– having regard to its previous resolutions on the European Union’s Mediterranean policy, and in particular that of 5 June 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0257 . ,
Texts adopted of that date: P6_TA(2008)0257 . ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES cilvēktiesību un demokratizācijas pasākumu pastiprināšana kopā ar Vidusjūras reģiona partneriem – Stratēģiskās pamatnostādnes” ( COM(2003)0294 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘Reinvigorating EU actions on Human Rights and democratisation with Mediterranean partners ‑ Strategic guidelines’ (COM(2003) 0294),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu” ( COM(2006)0726 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on strengthening the European Neighbourhood Policy (COM(2006) 0726),
– ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu
– having regard to its resolution of 15 November 2007 on strengthening the European Neighbourhood Policy
– ņemot vērā tā EVPA prezidentūras prioritātes (2008. gada marts – 2009. gada marts),
– having regard to its priorities for its Presidency of the EMPA (March 2008 ‑ March 2009),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0502/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Constitutional Affairs and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A6‑0502/2008 ),
A. tā kā Vidusjūras baseinam ir īpaša nozīme un tā kā globalizācijas un miermīlīgas līdzāspastāvēšanas uzdevumu dēļ palielinās Eiropas Savienības un partnervalstu kopējo interešu skaits, un tā kā līdz ar to ir jānodrošina lielāka reģionālā kohēzija un jāizstrādā kopēja politiskā stratēģija reģionā,
A. whereas the Mediterranean basin is becoming an area of key importance and the European Union and partner countries increasingly have shared interests in meeting the challenges of globalisation and peaceful coexistence, meaning that there is a need to ensure greater regional cohesion and the development of a joint policy strategy for the area,
B. tā kā Eiropas Savienībai ir jāturpina īstenot apņemšanos sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus,
B. whereas the European Union is, and should continue to be, committed to the fulfilment of the UN Millennium Development Goals,
C. tā kā ekonomiskās, politiskās un kultūras atšķirības starp Vidusjūras ziemeļu un dienvidu krastiem aizvien paplašinās un tā kā šī nevienlīdzība ir jānovērš, lai būtu iespējams izveidot kopīgu miera, drošības un labklājības telpu,
C. whereas the economic, political and cultural distance between the two sides of the Mediterranean is increasing and those disparities need to be rectified in order eventually to create a shared area of peace, security and prosperity,
D. tā kā ir pašos pamatos un uz rezultātiem orientētā veidā jāpārveido un jāpadziļina Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu attiecības, piešķirot nozīmi vienlīdzībai starp partneriem un izmantojot jau paveikto, taču arī ņemot vērā līdz šim īstenotos politikas virzienu ierobežojumus un trūkumus, it īpaši neapmierinošos Barselonas procesa rezultātus,
D. whereas there is a need for an extensive results‑oriented overhaul and deepening of the relations between the European Union and the Mediterranean partner countries, based on the principle of equality between all the partners and capitalising on the work already done, but also addressing the limitations and shortfalls of the policies implemented to date and in particular the disappointing track record of the Barcelona Process,
E. tā kā kaimiņattiecību politikai ar Vidusjūras reģiona valstīm ir ierobežojumi, kas, sniedzot priekšroku divpusējām attiecībām, ir izrādījušies nelīdzsvaroti un nespējīgi sniegt ieguldījumu kopējā būtisko reformu procesā reģionā,
E. whereas the neighbourhood policy conducted with the Mediterranean countries has its limitations and, by placing the emphasis on bilateral relations, is proving to be lacking in balance and unable to contribute to a shared process of significant reform in the region,