natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arktikas stratēģiskās nozīmes pieaugumu ir izraisījuši dažādi starptautiska un valstu līmeņa procesi, piemēram, debates par globālo sasilšanu un no ledus brīvas Arktikas perspektīvām vasarā 20–30 gadu laikā, kontroli pār Arktikas naftas un gāzes krājumiem un citām komerciālām iespējām, ko rada jaunu jūras ceļu atklāšana, nevis vienīgi simboliskas darbības, piemēram, Krievijas karoga novietošana uz jūras gultnes Ziemeļpolā 2007.gadā.
The increased strategic importance of the Arctic has been driven by various transnational and national processes: such as debates on global warming and the prospects for an ice-free Arctic in the summer within 20-30 years, the control over Arctic oil and gas deposits and the potential for other commercial opportunities opened by new sea routes; not least by symbolic political acts, such as the Russian decision to put a flag on the seabed of the North Pole in 2007.
Astoņas Arktikas valstis, kas ir reģiona galvenās starptautiskās un starpvaldību organizācijas – Arktikas Padomes – pastāvīgās dalībvalstis, uzskata UNCLOS par vienīgo visaptverošo daudzpusējo režīmu, kas attiecas uz Arktiku, un ir iebildušas pret ideju noslēgt starptautisku līgumu par Arktiku, kura pamatā būtu 1959. gada Antarktikas līgums.
The eight Arctic states, which are the permanent members of the Arctic Council – the central international and intergovernmental organizations of the region – view UNCLOS as the only comprehensive multilateral regime that applies to the Arctic and have opposed the idea of concluding an international treaty on the Arctic modelled on the Antarctica Treaty of 1959.
Arktikas valstis vēlas privilēģijas reģiona pārvaldībā, kuras šīs valstis uzskata par atbilstošām UNCLOS , balstoties uz to ģeogrāfisko novietojumu, suverēnajām tiesībām un ekonomiskajām un politiskajām interesēm.
The Arctic states want to have a privileged role in managing the region, which they interpret as being consistent with UNCLOS, based on their geographic location, sovereign rights and economic and political interests.
Dānija, Zviedrija un Somija ir trīs ES dalībvalstis, kas darbojas AP, un Dānija ir vienīgā Ziemeļu ledus okeāna valsts, kas ir ES dalībvalsts.
Denmark, Sweden, and Finland are the three EU Member States in the AC, while Denmark is the only Arctic Ocean state, which is an EU member.
Tomēr tā rīkojas Grenlandes vārdā, kura izstājās no ES 1985. gadā.
It is acting though on behalf of Greenland, which left the EU in 1985.
Ir atklāts jautājums, vai Grenlande atdalīsies no Dānijas, pamatojoties uz Pašnoteikšanās aktā ietverto neatkarības klauzulu, ja nākamajās desmitgadēs tiks apgūti tās bagātie dabas resursi.
It is an open question whether Greenland will secede from Denmark on the basis of the independence clause contained in the Self Rule Act, if its rich natural resources will be developed within the next decades.
Ģeopolitiskā vide būtiski mainīsies, ja Islandes sarunas par iestāšanos ES izrādīsies sekmīgas.
The geopolitical picture would change considerably if Iceland’s EU accession negotiations prove successful.
Islandes līdzdalība arī stiprinās ES klātbūtni reģionā.
Icelandic membership would also strengthen the EU’s presence in the region.
Pašlaik Arktikas Padomes dalībvalstis pārskata un apspriež novērotāju statusu un tiesības, kā arī to, kā tai vajadzētu turpināt darboties.
Currently member states of the Arctic Council are reviewing and discussing the status and rights of observers as well as how the Council should continue to work.
Meklēšanas un glābšanas darba grupas gadījumā AP pirmoreiz izstrādās un pieņems saistošus noteikumus, tādējādi, kā norādījuši daži komentētāji, sperot soli, lai no vienkāršas lēmumu izstrādes struktūras kļūtu par lēmumu pieņemšanas struktūru.
With the case of the task force on ‘Search and Rescue’ the AC for the first time will establish and adopt binding rules, thus taking a step from a pure decision shaping to a decision taking body as some have commented.
Attiecīgā gadījumā ES būtu jāizvērtē situācija un jānodrošina tās un dalībvalstu intereses, jo īpaši attiecībā uz atbilstīgu interešu pārstāvību tādos jautājumos kā kuģošana un zvejniecība un to, lai tiktu ņemtas vērā tās tiesības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem.
If that would be the case, the EU would need to asses the situation and make sure that its interests and those of its Member States, in particular on issues such as shipping and fisheries are duly represented and its rights under international agreements are taken into account.
Ņemot to vērā un atgādinot par ES un tās dalībvalstu jau sniegto ieguldījumu pētniecībā, finansējumu, ietekmi ar ES tiesību aktu starpniecību uz vidi, klimatu, zvejniecību un citām jomām, kā arī sadarbības iespējām nākotnē tādos jautājumos kā kartografēšanās attīstība un jūras drošība, ekonomiskā attīstība utt., var secināt, ka ES ir daudz iespēju sniegt ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā Arktikā, kas būs pasaulei ļoti būtisks reģions, pielāgojoties klimata pārmaiņām un saskaroties ar iedzīvotāju skaita pieaugumu un resursu ierobežotību.
Having said this, and recalling the contribution of the EU and its Member States already today in research, funding, its impact trough EU legislation on environment, climate, fisheries and others as well as the possibilities for cooperation in the future on issues such as the development of mapping and maritime safety, economic development and alike, it can be concluded that the EU has a lot to contribute to the sustainable development of the Arctic, a region that will be of major importance to a world adapting to climate change, facing growing population and scarcity of resources.
par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru
on an EU Strategy for the Black Sea
Referents: Traian Ungureanu
Rapporteur: Traian Ungureanu
tirdzniecības komitejas ATZINUMS .........................................................................18
OPINION of the Committee on International Trade ......................................19
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ................21
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............22
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS .......................................................26
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................27
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Melnās jūras reģiona sinerģija — jauna reģionālās sadarbības iniciatīva” (
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Black Sea Synergy – A New Regional Cooperation Initiative’ (
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 14. maija secinājumus par Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvu,
– having regard to the Council Conclusions on the Black Sea Synergy Initiative of 14 May 2007,
– ņemot vērā 2008. gada 14. februārī Kijevā pieņemto Eiropas Savienības un plašāka Melnās jūras reģiona valstu ārlietu ministru kopīgo paziņojumu,
– having regard to the Joint Statement of the Ministers of Foreign Affairs of the countries of the European Union and of the wider Black Sea area, adopted in Kiev on 14 February 2008,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnijā pieņemto ziņojumu par Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanas pirmo gadu ( COM(2008)0391 ),
– having regard to the Commission’s ‘Report on the first year of implementation of the Black Sea Synergy’, adopted on 19 June 2008 ( COM(2008)0391 ),
– ņemot vērā kopīgo paziņojumu par Melnās jūras reģiona sinerģijas vides partnerības uzsākšanu (Briselē, 2010. gada 16. martā),
– having regard to the Joint Statement launching the Black Sea Synergy Environment Partnership (Brussels, 16 March 2010),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu ( COM(2006)0726 ) un Komisijas nodomu 2011. gadā iesniegt Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatu,
– having regard to the Commission Communication on strengthening the European Neighbourhood Policy ( COM(2006)0726 ) and the Commission's intention to present the review of the European Neighbourhood Policy (ENP) in 2011,
– ņemot vērā asociācijas partnerību ar Turciju,
– having regard to the Association Partnership with Turkey,
– ņemot vērā ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu noslēgtos partnerības un sadarbības nolīgumus un pašreizējās sarunas par asociācijas nolīgumiem, kā arī attiecīgos EKP rīcības plānus,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreements concluded with Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, and to the ongoing negotiations on new Association Agreements, as well as to the respective ENPAction Plans,
– ņemot vērā Komitejas 2010. gada 12. maijā pieņemtos EKP progresa ziņojumus par Armēniju, Azerbaidžānu, Moldovas Republiku, Gruziju un Ukrainu,
– having regard to the ENP Progress Reports on Armenia, Azerbaijan, the Republic of Moldova, Georgia and Ukraine adopted by the Commission on 12 May 2010,
– ņemot vērā ar Krievijas Federāciju noslēgto partnerības un sadarbības nolīgumu un pašreizējās sarunas par jaunu ES un Krievijas nolīgumu,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreement concluded with the Russian Federation, and to the ongoing negotiations on a new EU-Russia Agreement,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Austrumu partnerība” ( COM(2008)0823 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council of 3 December 2008 entitled ‘Eastern Partnership’ (
– ņemot vērā nesenos panākumus dialogā ar šā reģiona valstīm par vīzu režīma atcelšanu,
– having regard to the recent progress in the visa-facilitation dialogue with countries from the region,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas nostiprināšanu
– having regard to its resolution of 15 November 2007 on strengthening the European Neighbourhood Policy
– ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, Krievijas Federāciju, Turciju, Ukrainu un Dienvidkaukāza valstīm, kā arī par integrēto jūrniecības politiku,
– having regard to its previous resolutions on the Republic of Moldova, the Russian Federation, Turkey, Ukraine and the South Caucasus countries, as well as on the Integrated Maritime Policy,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0378/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0378/2010 ),
A. tā kā Melnās jūras reģions ir stratēģisks tilts, kas savieno Eiropu ar Kaspijas jūras reģionu, Vidusāziju un Tuvajiem Austrumiem, kā arī Dienvidaustrumu Āziju un Ķīnu; tā kā to raksturo gan ciešas saiknes starp reģiona valstīm un liels potenciāls, gan daudzveidība un konkurence; tā kā reģionā atrodas ES dalībvalstis Bulgārija, Grieķija un Rumānija, ES kandidātvalsts Turcija un EKP partnervalstis Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina, kā arī reģions ietver Krievijas Federāciju kā stratēģisko partneri;
A. whereas the Black Sea region is a strategic bridge connecting Europe with the Caspian Sea area, Central Asia and the Middle East and, further, with south-east Asia and China, and it is characterised by close ties and great potential, but also by diversities and rivalries; whereas the region comprises the EU Member States Bulgaria, Greece and Romania, the candidate country Turkey and the ENP partners Armenia, Azerbaijan, Georgia, the Republic of Moldova and Ukraine, as well as the Russian Federation as a strategic partner,
Β. tā kā Eiropas Savienībai Melnās jūras reģions ir stratēģiski svarīgs; tā kā Melnā jūra daļēji atrodas Eiropas Savienībā un ģeogrāfiski tās lielākā daļa atrodas Eiropā, tādējādi radot kopējus uzdevumus un iespējas ES un reģiona valstīm, kā arī nosakot kopēju vajadzību nodrošināt mieru, demokrātiju, drošību, stabilitāti, reģionālo sadarbību un ilgtspējīgu labklājību Melnās jūras reģionā; tā kā Melnās jūras reģionam ir nepieciešama saskaņotāka, ilgtspējīgāka un stratēģiskāka pieeja;
Β. whereas the Black Sea region is of strategic importance for the EU; whereas the Black Sea is partially internal to the EU and geographically mostly a European sea, which results in shared challenges and opportunities for the EU and the countries of the region, as well as in a common need to ensure that there is an area of peace, democracy, security, stability, regional cooperation and sustainable prosperity around the Black Sea; whereas a more cohesive, sustainable and strategic approach is necessary in the Black Sea region,
C. tā kā Melnās jūras reģions ir sociālā, kultūras un reliģijas ziņā bagāta vide, kurā centrālā vieta būtu jāieņem dialogam starp kultūrām un ticībām;
C. whereas the Black Sea region is a socially, culturally and religiously rich environment where intercultural and inter-faith dialogue should play a central role,
D. tā kā ar Melnās jūras reģiona sinerģiju (MJRS) tika atzīts, ka Melnās jūras reģions ir stratēģiski svarīgs Eiropas Savienībai un ka reģionā ir vajadzīga spēcīgāka ES līdzdalība; tā kā MJRS rezultāti līdz šim ir bijuši ierobežoti, un pašreizējie MJRS īstenošanas rezultāti nav skaidri un vispusīgi uzskatāmi, un tādēļ ES tiek kritizēta par to, ka tai nav stratēģiska redzējuma attiecībā uz reģionu un ka tā izmanto sadrumstalotu pieeju sinerģijas īstenošanai;
D. whereas the Black Sea Synergy (BSS) has had the merit of recognising the Black Sea region as strategic for the EU, together with the need for strengthened EU involvement in the area; whereas BSS results have so far been rather limited and no clear and comprehensive picture exists of the current implementation results of the BSS, exposing the EU to criticism that it lacks a strategic vision for the region and that it is applying a fragmented approach to implementation,
E. tā kā nav izstrādāts rīcības plāns, kurā būtu paredzēti konkrēti mērķi un kritēriji un ziņošanas, uzraudzības, novērtēšanas un turpmākās attīstības mehānismi, kā tas prasīts Parlamenta pirmajā rezolūcijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu;
E. whereas no action plan has been drawn up setting out concrete objectives and benchmarks, and reporting, monitoring, evaluation and follow-up mechanisms, as asked for in Parliament's very first resolution on the Black Sea region,
F. tā kā ir izdots tikai viens progresa ziņojums (2008. gadā), un netika ieviests regulāras ziņošanas mehānisms; tā kā nav īstenots daudz projektu, un līdz šim ir uzsākta tikai partnerība vides jomā;
F. whereas only one progress report has been issued, in 2008, which was not followed up with any regular reporting mechanism; whereas not many projects have been carried out and only a Partnership on the Environment has been launched to date,
G. tā kā kopš 2008. gada nav rīkota neviena ministru konference, tādējādi norādot uz MJRS redzamības, stratēģiskā skatījuma un politiskās vadības trūkumu;
G. whereas no ministerial conference has been held since 2008, highlighting the lack of visibility of, and strategic vision and political guidance for, the BSS,
H. tā kā centienus, kaut arī tie ir slavējami, līdz šim lielā mērā ir ierobežojusi vāja administratīvā organizācija, iestāžu un politisko saistību trūkums un cilvēkresursu un atvēlēto finanšu līdzekļu trūkums;
H. whereas the efforts so far, while commendable, have been severely hampered by poor administrative organisation, a lack of institutional and political commitment, and a lack of human and dedicated financial resources,
I. tā kā Melnās jūras reģionā kopš 2008. gada ir notikušas daudzas izmaiņas un, kaut arī reģionālā sadarbība, šķiet, uzlabojas dažās tehniskās jomās, piemēram, vides, izglītības, pētniecības un tehnoloģiju jomās un normatīvo aktu tuvināšanas jomā, tomēr joprojām pastāv un ir pat saasinājušās vairākas problēmas, piemēram, ieilgušie konflikti Kaukāza un Piedņestras reģionos, jūras satiksmes drošība un meklēšanas un glābšanas operāciju norise, militarizācija, pārvietoto iedzīvotāju situācija un demokrātiskās varas mazināšanās;
I. whereas many developments have taken place in the Black Sea region since 2008, and while regional cooperation seems to be advancing in some technical fields, such as environment, education, research and technology, as well as in normative approximation, a number of challenges, such as protracted conflicts in the Caucasus and Transnistria, maritime security and search and rescue operations, militarisation, displaced populations and the deterioration of democratic rule, persist and have even gained in intensity,
J. tā kā Francijas prezidentūras misija un dalībvalstu rīcība apliecināja ES apņemšanos pārtraukt un atrisināt konfliktsituāciju Gruzijā;
J. whereas the French Presidency’s mission, together with action by the Member States, demonstrated the EU’s commitment to containing and resolving the conflict in Georgia,
K. tā kā Melnās jūras reģions ir ģeostratēģiski svarīgs ES energoapgādes drošībai un jo īpaši energoapgādes avotu dažādošanai;
K. whereas the Black Sea region is of geo-strategic importance for the energy security of the EU, with regard, in particular, to the diversification of energy supplies,
L. tā kā citas ES iniciatīvas, kurās iesaistītas Melnās jūras reģiona valstis, vajadzētu uzskatīt nevis par MJRS sāncensēm, bet gan par tās papildinājumu;
L. whereas other EU initiatives involving the countries of the Black Sea region should not be seen as competing with, but rather as complementary to, the BSS,
M. tā kā Komisijai prasīja izstrādāt ES stratēģiju attiecībā uz Donavas reģionu, kurā būtu jāņem vērā tā ciešā sadarbība ar Melnās jūras reģionu,
M. whereas the Commission has been asked to develop an EU Strategy for the Danube Region, which should take into account its close interconnection with the Black Sea region,
3. atkārtoti aicina Komisiju un EĀDD regulāri pārskatīt stratēģijas īstenošanu, ieviešot konkrētus uzraudzības, novērtēšanas, turpmākās attīstības un ziņošanas mehānismus; mudina šā procesa svarīgākajos posmos apspriesties ar attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām;
Reiterates its call on the Commission and the EEAS to carry out regular reviews of the implementation of the strategy by establishing concrete monitoring, evaluation, follow-up and reporting mechanisms; urges that the relevant European Parliament committees be consulted at key stages of this process;
6. uzsver, ka jaunās stratēģijas mērķu sasniegšanā jāiesaista pienācīgi cilvēkresursi, jo īpaši skaidri ņemot vērā šo stratēģiju, veidojot EĀDD organizatorisko struktūru un pieņemot darbā personālu;
Stresses that adequate human resources must be devoted to the task of achieving the objectives of the new strategy, particularly by taking visible account of that strategy in the organisational structure and staffing of the EEAS;
9. tāpēc pauž pārliecību, ka stratēģijas izdošanās ir atkarīga no pienācīga un nosakāma finansējuma; aicina izveidot īpašu budžeta pozīciju Melnās jūras stratēģijai un izstrādāt efektīvas līdzekļu izmaksas metodes, kas pielāgotas reģiona specifiskajām iezīmēm, un finansējuma izmantošanas stingras kontroles pasākumus; mudina par prioritāti noteikt maza mēroga attīstības projektu finansēšanu; aicina Komisiju un reģionus pārrobežu sadarbībā veicināt projektus tiešo personisko kontaktu veidošanai, kā arī paredzēt un atbalstīt Mazo projektu fonda finansēšanas instrumentu;
Is convinced, therefore, that the success of the strategy depends on the provision of appropriate and identifiable funding; calls for the creation of a specific budget line for the Black Sea Strategy, and for the development of efficient disbursement methods, tailored to the specific characteristics of the region, and controls on the use of the funds; encourages priority financing of small-scale development projects; calls on the Commission and regions to promote people-to-people projects in the framework of cross-border cooperation and to provide for and enhance the financing instrument of the Small Project Fund;
11. mudina veidot sinerģiju starp dažādām Savienības politikas jomām, kas skar šo stratēģiju, jo īpaši struktūrfondiem, pētniecības un izstrādes pamatprogrammu un Eiropas transporta tīkliem, lai nodrošinātu finansēto pasākumu ilgtspējību; tādējādi iespējas, ko radījusi viena ekonomikas attīstības iniciatīva, var izmantot citā papildu iniciatīvā;
Encourages the development of synergies between the various Union policies that come into play in the Strategy, particularly the Structural Funds, the Research and Development Framework Programme and the Trans-European Transport Networks, in order to ensure the sustainability of the actions financed; in that way opportunities created by one economic development initiative can be taken up by another, complementary initiative;
15. uzskata, ka stratēģija attiecībā uz Melno jūru ir jāattīsta visos reģionālās sadarbības līmeņos; tādēļ atzinīgi vērtē ES un Melnās jūras reģiona valstu parlamentu izveidoto sadarbību;
Believes that the Black Sea Strategy should be developed at all levels of regional cooperation; welcomes the parliamentary cooperation established between the EU and the Black Sea countries,
18. uzsver to, ka MJRS un Austrumu partnerība papildina viena otru, un aicina Komisiju lietderīgi izmantot abu iniciatīvu atšķirīgās pieejas un visos līmeņos precizēt, kā izmantot šo ievērojamo papildināmību; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošināt, ka EĀDD efektīvi koordinē dažādās iniciatīvas un instrumentus, ko ES izmanto plašākā Melnās jūras reģionā;
Stresses the complementary nature of the BSS and the Eastern Partnership, and calls on the Commission to make positive use of the differing approaches of the two initiatives and to clarify, at all levels, how this substantial degree of complementarity is to be exploited; calls on the Vice-President/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy to ensure that the EEAS effectively coordinates the various initiatives and instruments deployed by the EU in the wider Black Sea region;
20. uzsver, ka par galveno mērķi ES stratēģijā attiecībā uz Melnā jūras reģionu būtu jānosaka tas, ka, pamatojoties uz cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un panākot ES energoapgādes drošību, tiek izveidota teritorija, kurā valda miers, demokrātija, labklājība un stabilitāte; uzskata, ka par prioritāti jānosaka laba pārvalde, tiesiskums, cilvēktiesību ievērošanas sekmēšana, migrācijas pārvaldība, enerģētika, transports, vide, ekonomiskā un sociālā attīstība;
Stresses that the main objective pursued by the EU and the Member States in the EU Strategy for the Black Sea Region should be to establish an area of peace, democracy, prosperity and stability, founded on respect for human rights and fundamental freedoms and providing for EU energy security; considers that good governance, the rule of law, promotion of respect of human rights, migration management, energy, transport, the environment, and economic and social development should constitute priority actions;
Drošība un laba pārvalde
Security and good governance
22. uzsver to, cik svarīgi ir izveidot, sekmēt un pilnveidot Melnās jūras reģiona valstu labas kaimiņattiecības, kas kalpo kā priekšnoteikums veiksmīgai sadarbībai, un uzskata par nepieņemamu to, ka starp reģiona kaimiņvalstīm joprojām ir slēgtas robežas;
Stresses the vital importance of establishing, encouraging and developing good- neighbourly relations between the Black Sea countries as a premise for successful cooperation, and regards it as unacceptable that the region should still be facing the problem of closed borders between neighbours;
28. uzsver nepieciešamību labāk pārvaldīt imigrāciju Melnās jūras reģionā un emigrāciju no tā, pastiprinot imigrantu politisko, ekonomisko un sociālo integrāciju, pamatojoties uz principiem, kas iekļauti ES vispārējā pieejā migrācijai;
Stresses the need for better management of migration in and from the Black Sea region through the enhancement of the political, economic and social integration of immigrants, on the basis of the principles of the EU's Global Approach to Migration;