natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VPS jau kopš tās izveidošanas ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības un attīstības politikas instrumentiem, ar ko var palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt nabadzību, radot starptautiskās tirdzniecības ieņēmumus.
Since its creation, the GSP has been one of the key EU trade and development policy instruments to assist developing countries reduce poverty by generating revenue through international trade.
Šādu attīstīto valstu sistēmu lokā tā ir visvairāk izmantotā.
It is the most used of such developed countries systems.
Eiropas Savienības VPS ražojumiem, ko ieved no VPS saņēmējvalstīm, piešķir vai nu beznodokļu piekļuvi, vai tarifa samazinājumu atkarībā no tā, kāds VPS nolīgums ar valsti ir noslēgts.
The EU's GSP grants products imported from GSP beneficiary countries either duty-free access or a tariff reduction, depending on which of the GSP arrangements a country enjoys.
Patlaban saņēmējvalstīm ir spēkā trīs režīma veidi:
There are three types of arrangement in force for beneficiary countries:
1) visas saņēmējvalstis izmanto vispārējā režīma priekšrocības;
1) all beneficiary countries enjoy the benefit of the general arrangement;
2) īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+) nodrošina papildu ieguvumus valstīm, kuras ratificē un īsteno 27 patlaban spēkā esošās starptautiskās konvencijas un protokolus cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības, narkomānijas apkarošanas un korupcijas apkarošanas jomā;
2) the special incentive arrangement for sustainable development and good governance (the "GSP+") provides additional benefits for countries ratifying and implementing a list of currently 27 international conventions and protocols on human and labour rights, environmental protection, drugs and the fight against corruption;
VPS īsteno ar secīgām regulām, kuras ir spēkā trīs gadus.
The GSP is implemented through successive Regulations with a period of application of three years at a time.
Pirmā daudzgadu īstenošanas regula bija spēkā no 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim.
The first multi-annual implementing regulation was valid from 1 January 2006 to 31 December 2008.
Otrā regula ir spēkā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.
The second is valid from 1 January 2009 to 31 December 2011.
2008. gadā patlaban spēkā esošās regulas priekšlikums tika iesniegts Parlamentam saskaņā ar apspriežu procedūru.
In 2008, the proposal for the regulation in force at this moment was referred to the Parliament under the consultation procedure.
Iepriekšējās VPS regulas pamatnosacījumi netika grozīti, taču tos pārskatīja, lai veicinātu sistēmas piemērošanu.
The basic provisions of the previous GSP Regulation remained unchanged but had been reviewed to facilitate the application of the scheme.
Diemžēl un pretēji Parlamenta paustajām vēlmēm Komisija nenosūtīja savu priekšlikumu savlaicīgi (līdz 2007. gada 1. jūnijam), lai dotu iespēju Eiropas Parlamentam veikt apspriedes pilnā apjomā samērīgā laika posmā.
Regrettably, and contrary to the wishes expressed by Parliament, the Commission did not transmit its proposal sufficiently in advance (by 1 June 2007) to enable the European Parliament to be fully consulted within a reasonable timescale.
Patiesībā Komisija savu priekšlikumu iesniedza tikai 2007. gada 21. decembrī.
In fact, the Commission presented its proposal only on 21 December 2007.
Tādējādi Eiropas Parlamenta apspriežu process bija pārlieku sasteigts.
Therefore, the process of consultation of the European Parliament was over-hasty.
2008. gada 5. jūnija rezolūcijā Parlaments skaidroja, ka tas nav pieņemami un ka turpmāk Eiropas Parlamentam ir nepieciešams vairāk laika savu uzdevumu veikšanai, un pieprasīja, lai „Komisija pārskatītās regulas priekšlikumu laika posmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai līdz 2010. gada 1. jūnijam”.
In its resolution of 5 June 2008, Parliament made clear that this was not satisfactory, that in the future more time would be necessary for the Parliament to play its role and asked that "The proposal for a revised regulation covering the period from 1 January 2012 to 31 December 2014 shall be transmitted by the Commission to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee by 1 June 2010."
Spēkā esošās sistēmas darbības termiņš beidzas 2011. gada 31. decembrī.
The current scheme will expire on 31 December 2011.
Komisija priekšlikumu iesniedza 2010. gada 26. maijā.
On 26 May 2010 the Commission presented a proposal.
Taču šis priekšlikums nav jaunās regulas priekšlikums, bet gan tikai spēkā esošās regulas darbības termiņa pagarināšanas priekšlikums.
However, this proposal is not the requested proposal for a new regulation, but only an extension of the existing one.
Lai sagatavotu jaunu priekšlikumu, Komisija sabiedrisko apspriešanu sāka tikai 2010. gada martā.
With a view to the preparation of a new proposal, the Commission only launched a public consultation in March 2010.
Bija jāizskata tās rezultāti, jāapkopo statistikas dati un jāveic ietekmes novērtējums.
The results had to be examined, the statistics to be collected and an impact assessment study to be done.
Tādēļ saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju piemērošanas laika pagarināšana ir nepieciešama, jo VPS regulas atlikušais piemērošanas laiks nav pietiekams, lai Komisija varētu sagatavot priekšlikumu jaunai regulai un lai Parlaments un Padome parastā likumdošanas procedūrā varētu panākt vienošanos par nākamo regulu pirms pašreiz spēkā esošās VPS regulas piemērošanas laika beigām.
Therefore, according to the Commission, the extension is necessary as the remaining period of application of the GSP Regulation is insufficient to permit to the Commission to introduce a proposal for a new regulation and to the Parliament and the Council to reach an agreement on a successor regulation through the ordinary legislative procedure before the expiry of the current GSP Regulation.
Referents piekrīt, ka piemērošanas laika pagarināšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un garantētu ES dalībvalstu un saņēmējvalstu interešu ievērošanu.
Your Rapporteur can agree that this extension is necessary to ensure legal certainty and guarantee the interests of both the EU and the beneficiary countries.
Tomēr referents uzsver, ka regulas piemērošanas laika pagarināšana nebūt nenozīmē to, ka pašreizējā neapmierinošā situācija tiek pagarināta vēl uz diviem gadiem.
Nevertheless, your Rapporteur stresses that the extension shall not imply that the current - unsatisfactory - situation is extended for two more years.
Tā kā tas ir pagarinājums, priekšlikumā — lai arī tas ticis publicēts ilgu laiku pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā — netika ņemtas vērā Līgumā noteiktās informācijas apmaiņas un lēmumu pieņemšanas procedūras, kas paplašina Eiropas Parlamenta pilnvaras attiecībā uz tirdzniecības jautājumiem.
Being an extension, the proposal, although published long after the entry into force of the Lisbon Treaty, did not take into account the information sharing and decision making procedures required by the Treaty, which enhanced powers of the European Parliament in trade issues.
Spēkā esošās regulas piemērošanas laiks beidzas divus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.
The current regulation expires two years after the entry into force of the Lisbon Treaty.
Līdz ar ierosināto piemērošanas laika pagarināšanu šāda situācija turpinātos vēl divus gadus līdz 2013. gada 31. decembrim — četrus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.
With the extension proposed, this situation would continue for two more years, until 31 December 2013, four years after the entry into force of the Lisbon Treaty.
Saskaņā ar spēkā esošo regulu Parlamentam nav tiesību paust nostāju par piešķiršanas kritērijiem, saņēmējvalstu sarakstu, VPS+ saņēmēju sarakstu, konvenciju efektīvu īstenošanu, preferenču režīma pagaidu atcelšanu utt.
Under the current regulation, the Parliament has no say on the criteria for eligibility, on the list of the beneficiary countries, on the list of GSP+ beneficiaries, on the effective implementation of the conventions, on the temporary withdrawal of preferential arrangements, etc.
Parlamenta deputātu pienākums ir nodrošināt, ka tiek ievērotas tiesības un pilnvaras, kuras Eiropas Savienības iedzīvotāju vēlētie pārstāvji ieguva līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā.
In fact, it is the duty of the Members of the Parliament to ensure that rights and powers which the elected representatives of the people of the European Union acquired with the Lisbon Treaty are respected.
Saskaņā ar LESD 207. panta 2. punktu VPS regulas pieņemšanas un grozīšanas procedūra tagad ir parastā likumdošanas procedūra, un tas ietekmē Parlamenta tiesības nodrošināt regulas īstenošanas demokrātisku kontroli.
Pursuant to Article 207(2) TFEU, the procedure for the adoption and amendment of the GSP Regulation is now the ordinary legislative procedure, which has consequences for the rights Parliament must enjoy in the democratic control of the regulation.
Referents uzskata, ka atsevišķi Regulas (EK) Nr. 732/2008 elementi ir jāgroza, lai ievērotu Lisabonas līgumā noteiktās Parlamenta jaunās pilnvaras un jo īpaši lai nodrošinātu LESD 290. pantā par deleģētajiem aktiem paredzēto Parlamenta jauno pilnvaru ievērošanu.
Your Rapporteur believes that there are elements of Regulation (EC) No 732/2008 which are necessary to amend in order to respect the new powers acquired by the Parliament with the Lisbon Treaty, in particular to ensure that Parliament's new powers under Article 290 TFEU on delegated acts are respected.
Referents ir konstatējis, ka šādi VPS regulas pasākumi ir uzskatāmi par deleģētiem aktiem: 10. panta 2. punkts, 11. panta 7. un 8. punkts, 16. panta 3. punkts, 19. panta 3., 4. un 5. punkts un 25. pants, ar ko Parlamentam nodrošina veto tiesības un tādējādi arī daudz stingrākas kontroles pilnvaras, nekā piemērojot pašreiz spēkā esošo procedūru.
In fact, your Rapporteur identifies the measures under the GSP Regulation that are to be considered delegated acts: Article 10(2), Article 11 (7) and (8), Article 16(3), Article 19 (3), (4) and (5), and Article 25, giving Parliament a veto right and thus much stronger scrutiny powers than under the procedure currently applied.
Lai izstrādātu deleģēto aktu īstenošanas, kontroles un iespējamās atcelšanas noteikumus, ir jāiekļauj 27.a, 27.b, 27.c, 27.d un 27.e pants.
In order to establish rules for the exercise, control and eventual revocation of delegated acts, Articles 27a, 27b, 27c, 27d and 27e should be inserted..
Tā kā šī regula ir jāpieņem nekavējoties, lai labumguvējiem nodrošinātu juridisko noteiktību un lai nepieļautu paralēlas apspriešanās, ir tomēr panākta vienošanās, ka Eiropas Parlamenta norādītos problemātiskos jautājumus risinās sarunās par horizontāliem likumdošanas priekšlikumiem (tā dēvētie omnibusa tiesību akti), kas saskaņotu ar Lisabonas līgumu visas tiesību aktu pieņemšanas procedūras attiecībā uz kopējo tirdzniecības politiku.
In view of the urgency of adopting this regulation, to ensure the legal certainty for the beneficiaries, and in order to avoid parallel negotiations, it has however been agreed that the concerns of the European Parliament will be addressed within the negotiations on the horizontal legislative proposals to align all procedures for the adoption of acts within the Common Commercial Policy with the Lisbon Treaty, the "omnibuses".
Savukārt Eiropas Komisija ir apņēmusies izpildīt daudzās likumīgās prasības par plašāku informācijas apmaiņu ar Eiropas Parlamentu.
The European Commission has in the meantime committed itself to meet many of the legitimate requests of increased information sharing with the European Parliament.
Jauna regula
New regulation
Līdz ar to pašlaik nav ierosināti nekādi citi grozījumi, lai gan referents uzskata, ka ir nepieciešama vispārēja VPS un VPS+ pārskatīšana.
No changes are therefore proposed at this point in time, although your Rapporteur believes that a general redrafting of the GSP and GSP+ schemes is necessary.
Referents piekrīt, ka regulas vispārēja pārskatīšana jāveic jaunas regulas priekšlikumā, kuru Parlaments vēlas nekavējoties saņemt.
Your Rapporteur agrees that the general review of the Regulation should be dealt with in the proposal for a new Regulation that the Parliament wants to be presented without delay.
Tomēr referents vēlētos uzsvērt, ka jaunajam regulas priekšlikumam jābūt šādiem pamatmērķiem: 1) izveidot efektīvāku sistēmu, kas labāk atbilstu saņēmējvalstu un uzņēmēju interesēm; 2) izstrādāt noteikumus, kas nodrošinās labāk regulētu reformu procesu, kurā ir garantēta saņēmēju iesaiste; 3) nodrošināt, ka regulā ir pienācīgi uzsvērts uzdevums īstenot Parlamenta demokrātisku kontroli.
Nevertheless, your Rapporteur would like to stress that the new proposal for a regulation should have the following basic objectives: (1) to produce an effective system more responsive to the interests of beneficiary countries and economic operators; (2) to develop rules that will provide for a better regulated reform process in which the involvement of the beneficiaries is guaranteed; (3) to ensure that the regulation gives due weight to the task of democratic control which Parliament is required to perform.
Kā Eiropas Parlaments 2008. gadā norādījis Helmuth Markov sagatavotajā ziņojumā, ES raksturīgai iezīmei ir jābūt labākai pārredzamībai un juridiskajai noteiktībai.
As underlined by the European Parliament in 2008 in the report by Helmuth Markov, greater transparency and legal certainty must be a hallmark of the EU.
Jaunā priekšlikuma mērķim ir jābūt VPS pārveidošanai par skaidrāku un pārredzamāku sistēmu.
The new proposal should aim at making the GSP a clearer and more transparent system.
Izcelsmes noteikumi un ar tiem saistītās pārvaldes procedūras ir vieni no galvenajiem iemesliem, kādēļ VPS piešķirtās tirdzniecības preferences neizmanto pienācīgi — it īpaši vismazāk attīstītās valstis.
Rules of origin and the administrative procedures that accompany them are one of the main reasons for the under-utilisation of the trade preferences granted by the GSP, particularly by the least developed countries.
Izcelsmes noteikumi var kavēt formāli pastāvošu preferenci sniegt pozitīvu ietekmi, un pastāv risks, ka šie noteikumi veido šķēršļus tirdzniecībai, nosakot komerciāli nesasniedzamus mērķus, un tādēļ preferences tiek izmantotas nepietiekami vai netiek izmantotas vispār.
Rules of origin can prevent a preference that exists on paper having a positive impact and the danger is that they form a barrier to trade setting commercially unattainable targets, so that the preference is under- or un-utilised.
Jauniem, pārskatītiem izcelsmes noteikumiem ir jāstājas spēkā vienlaicīgi ar jauno VPS.
New, revised, rules of origin should enter into force at least in parallel to the new GSP scheme.
Reformai ir jāļauj īstenoties reģionālai kumulācijai un arī jāietver iespēja horizontālai kumulācijai starp reģioniem vai globālai kumulācijai valstīm, kas izmanto īpašu režīmu saskaņā ar VPS.
The reform should allow regional cumulation and also include the possibility of horizontal cumulation between regions or global cumulation for the countries benefiting from special arrangements under the GSP.
Tādā pašā veidā ir jāapsver iespēja ieviest labvēlīgākus noteikumus par prasībām attiecībā uz ražojuma izcelsmes atzīšanu.
Along the same lines, consideration should be given to introducing more favourable rules on the requirements for granting recognition of origin to a product.
Ir ierosināts Eiropas Savienībai paust savu vēlmi piešķirt prioritāti VPS saistībā ar izcelsmes noteikumu saskaņošanas darbu, ko ir uzsākusi PTO.
It is proposed that the European Union voice its desire to give priority to the GSP in the context of the work being undertaken within the WTO on the harmonisation of rules of origin.
Ir saņemta kritika par iekļautajām valstīm gan no saņēmējvalstīm, gan no nevalstiskajām organizācijām, gan no pētniekiem.
Country coverage has been subject to criticism both from the beneficiary countries and NGOs, as well as researchers.
Nabadzīgas valstis, kurās ir daudzveidīga ekonomika, bieži tiek nekavējoties izslēgtas no visizdevīgākajām sistēmām.
Often, we have situations where poor countries with diversified economies are immediately excluded from the most advantageous schemes.
Ievešanas robežlīmeni varētu aizstāt ar citiem kritērijiem, kas būtu konkrētāki un, galvenais, tiešāk saistīti ar attīstības līmeni (Džini koeficients ir labs šāda kritērija piemērs).
The import threshold could be substituted by other criteria, more straightforward and, especially, more directly related to the level of development (the Gini coefficient is a good example of such a criterion).
Papildus tam un lai novērstu „preferenču eroziju”, ir jāizvērtē iespēja nākamajā regulā ražojumus no paaugstināta riska kategorijas pārcelt uz zema riska kategoriju.
In addition and in order to prevent the erosion of preferences, the options for transferring products currently classified as "sensitive" to the "non-sensitive" category need to be evaluated for the next regulation.
Referents uzskata, ka ir nepieciešams palielināt pašreizējās sistēmas ietekmi un uzlabot VPS izmantošanas rādītāju, nodrošinot tehnisko palīdzību, kas ir īpaši plānota, lai palielinātu institucionālo un regulatīvo kapacitāti, kura savukārt ir nepieciešama visnabadzīgākajām valstīm, lai gūtu pēc iespējas lielāku labumu no starptautiskās tirdzniecības un VPS.
Your Rapporteur believes that it is necessary to increase the impact of the present system and improve the rate of utilisation of the GSP through the provision of technical assistance specifically designed to build the institutional and regulatory capacity required to allow the countries most in need to take maximum advantage of the benefits of international trade and the GSP.
Palīdzība jāsniedz arī, piemēram, sadraudzības programmu veidā, lai VPS+ saņēmējiem palīdzētu efektīvi īstenot starptautiskās konvencijas, kā pieprasa šis veicināšanas režīms un to saistības.
Assistance must also be provided, for instance in the form of twinning programmes, to help GSP+ beneficiaries with the effective implementation of the international conventions required by this incentive arrangement and their commitments.
Komisijai ir aktīvi jācenšas pārbaudīt, vai šādas saistības tiek ievērotas.
The Commission should actively seek to check that such commitments are upheld.
Tai automātiski ir jāsāk izmeklēšana visos gadījumos, kad SDO Standartu piemērošanas komiteja paredz „īpašu punktu” saņēmējvalstij, kura neievēro pamatnoteikumus darba attiecību jomā.
It should automatically open an inquiry in any case where the ILO Committee on the Application of Standards devotes a "Special paragraph" to a beneficiary country which does not comply with fundamental labour standards.
Izmeklēšanas procesā vienmēr jāiekļauj sadarbība ar Eiropas Parlamentu un attiecīgās valsts pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, tostarp ar sociālajiem partneriem.
Inquiries should always include co-operation with the European Parliament and representatives of civil society, including the social partners, of the respective country.
ES vispārējā tarifu preferenču sistēma (VPS) ir tirdzniecības mehānisms, kas, samazinot tarifus, ES ļauj piedāvāt jaunattīstības valstīm preferenciālu, vienpusēju piekļuvi tirgum.
The EU Generalised System of Preferences (GSP) is a trade mechanism allowing the EU to offer preferential non-reciprocal market access to developing countries through reduced tariffs.
Papildus „standarta” VPS, kas ir atvērta ikvienai jaunattīstības valstij, pastāv arī VPS+.
In addition to 'standard' GSP access, open to all developing countries, a number qualify for GSP+.
Tā paredz vēl lielākus tarifu samazinājumus jaunattīstības valstīm, kas atbilst noteiktiem kritērijiem.
This means additional tariff cuts for developing countries that meet certain conditions.
VPS piešķiršanas kritēriji ir neaizsargātība un atkarīgums, proti, uz VPS var pretendēt, ja valsts piecas lielākās eksporta uz ES pozīcijas, uz kurām attiecas VPS, veido vairāk nekā trīs ceturtdaļas no visa VPS eksporta un ja valsts VPS eksports uz ES ir mazāks par 1 % no ES VPS importa daļas.
GSP eligibility criteria vulnerability/dependence — where the country's five largest GSP-covered EU exports account for more than three quarters of its total GSP exports — and where the country's GSP-covered EU exports represent less than 1% of total EU GSP imports.
VPS+ saņēmējiem jābūt arī ratificējušiem un īstenojušiem 27 starptautiskas konvencijas tādās jomās kā cilvēktiesības, nodarbinātības pamatstandarti, ilgtspējīga attīstība un laba pārvaldība.
GSP+ beneficiaries must also have ratified and implemented some 27 international conventions in the fields of human rights, core labour standards, sustainable development and good governance.
Ja valsts nepilda šos kritērijus, VPS+ piemērošanu pārtrauc.
When a country fails to satisfy these criteria, GSP+ can be suspended.
Visas 49 vismazāk attīstītās valsts var piedalīties „Viss, izņemot ieročus” sistēmā, kas nodrošina tām iespēju eksportēt visu produkciju uz ES bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām.
All 49 least-developed countries are eligible for the Everything but Arms scheme which offers them duty-free quota-free EU market access for all exports.
Pašreizējā VPS sistēma tika izveidota ar Padomes Regulu 732/2008/EK.
The current GSP scheme was established under Council Regulation EC 732/2008.
Tās termiņš beidzas 2011. gada beigās, pēc tam VPS sistēmas vairs nebūs, ja vien netiks izveidota sistēma, kas to aizstāj.
It expires at the end of 2011, after which GSP will lapse unless a substitute scheme is in place.
Komisija ir iecerējusi iesniegt jaunu priekšlikumu 2011. gada sākumā, kas nozīmē, ka VPS aizstājošā sistēma stāsies spēkā labākajā gadījumā 2012. gada vidū, un radīsies vairāk nekā sešus mēnešus ilgs pārtraukums.
The Commission expects to table a new proposal in early 2011, which would mean the replacement GSP scheme would only come into force in mid-2012 at the earliest, i.e. a legal void of over six months.
Tādēļ šī priekšlikuma mērķis ir pagarināt esošo VPS sistēmu par ne ilgāk kā vēl diviem gadiem, kamēr stāsies spēkā jaunā regula.
Therefore, the current proposal looks to extend the existing GSP scheme for a maximum two further years, until such time as the new Regulation enters into force.
Referente uzskata, ka šis risinājums nav ideāls; tas nozīmē, ka EP varēs ietekmēt šo sistēmu tikai četrus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.
Your rapporteur is of the view that this solution is not ideal — it means that EP has a say on the scheme only four years after the entry into force of the Lisbon Treaty.
Tomēr šī pieeja ir saprātīga, jo novērš nevajadzīgu pārtraukumu VPS programmā.
However, is a satisfactory approach inasmuch as it obviates unwanted discontinuity in the GSP programme.
Nav šaubu, ka jaunattīstības valstis ciestu, ja tām nāktos atgriezties pie ES lielākās labvēlības režīma (LLR) tarifiem un kaut uz laiku zaudētu preferenciālo režīmu.
It would obviously be harmful for developing countries if they were obliged to revert to the EU's MFN tariffs and ceased to enjoy preferential treatment, albeit temporarily.
Līdz ar to ir svarīgi, lai Komisija pēc iespējas ātrāk izstrādā jauno VPS priekšlikumu un lai likumdošanas procedūra tiek pabeigta tik ātri, cik vien iespējams.
Having said this, it is important that the Commission produces its new GSP proposal within the shortest possible timeframe and that the legislative procedure is concluded as speedily as possible.
Tomēr atšķirībā no iepriekšējās sistēmas par jauno VPS kopīgi lems Padome un Parlaments; steigas dēļ nedrīkst ziedot Parlamenta demokrātiskās prerogatīvas.
However, the new GSP scheme, unlike its predecessor, will be co-decided by Council and Parliament; time pressure must not be allowed to usurp Parliament's democratic prerogatives.
Parlamentam ir jāizmanto savas jaunās pilnvaras tirdzniecības jomā, kas tam ir saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Parliament must make use of its new post-Lisbon powers in the trade arena.