natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Trīs visnozīmīgākie lēmumi manā profesionālajā karjerā ir saistīti ar iepriekš izklāstīto profesionālo pieredzi.
The three most important decisions in my professional career are linked to the professional experience described above.
Hronoloģiskā secībā (nevis pēc nozīmīguma) šie lēmumi ir bijuši šādi.
In chronological order (not by order of importance), they were as follows:
Pirmkārt, sagatavošanas darbi Slovēnijas Republikas ekonomiskās un jo īpaši monetārās neatkarības nodrošināšanai, kuri bija saistīti gan ar tehniskiem priekšnosacījumiem (naudas piedāvājuma aprēķināšana kā priekšnosacījums, lai noteiktu iespiežamo banknošu nominālvērtību un daudzumu neatkarīgajā valstī), gan neatkarīgās valsts tiesību aktu izstrādi centrālās bankas un finanšu jomā 1990.–1991. gada laikposmā.
First, preparing the economic and, particularly, monetary independence of the Republic of Slovenia, which included both the technical preconditions (calculating the money supply as a precondition for determining the nominal value and quantity of banknotes to be printed for the independent country) and drawing up the central banking and financial legislation for the independent country in the period 1990-91.
Otrkārt, Eiropas publisko finanšu tiesību aktu transponēšana Slovēnijas tiesību aktos, ieviešot mūsdienīgu metodoloģiju un valsts finanšu tiesisko regulējumu, tostarp budžeta sagatavošanas, īstenošanas un uzraudzības budžeta ciklu 1998.–1999. gada laikposmā, kura sākumā tika sagatavots un pieņemts Valsts finanšu akts un ieviesta mūsdienīga pieeja centrālās valdības budžeta sagatavošanai.
Second, the transposition of European public finance legislation into Slovenian law with the introduction of a modern methodological and legislative public finance framework, including the budget cycle of preparation, implementation and budgetary supervision in the period 1998-99, which began with the preparation and adoption of the Public Finance Act and the introduction of a modern approach to the preparation of the central government budget.
Minētais ietvēra budžetam piemērojamas jaunas institucionālās, ekonomiskās un programmu klasifikācijas ieviešanu atbilstoši GFS un COFOG metodoloģijai un valsts ieņēmumu un izdevumu vidēja termiņa plānošanu.
That included the introduction of the new institutional, economic and programming classification for the budget in line with the GFS and COFOG methodology and medium-term planning of public revenues and expenditure.
Jaunieviestā klasifikācija un tiesiskais regulējums arī ļāva ieviest visaptverošu iekšējo un ārējo finanšu uzraudzību, kā arī uzlabot Slovēnijā finanšu pārredzamību.
The newly introduced classification and legislative framework also made it possible to put in place comprehensive internal and external financial supervision and increased public finance transparency in Slovenia.
Treškārt, apstākļu nodrošināšana, lai ieviestu Slovēnijas Republikas Nacionālās asamblejas īstenotu valsts izdevumu uzraudzību, tādējādi ļaujot pēc apvienotās darbības principa izskatīt Slovēnijas Republikas Revīzijas palātas (augstākā revīzijas iestāde) atzinumus par atsevišķu revidējamo budžeta izmantotāju struktūru valsts izdevumiem un koncentrēt palātas revīzijas darbības uz līdzekļu pienācīgas izmantošanas revīziju.
Three, establishing the conditions for introducing supervision of public spending by the National Assembly of the Republic of Slovenia, which enabled the findings of the Court of Audit of the Republic of Slovenia (the supreme audit institution) concerning public spending by individual audited budget users to be dealt with on a cross-party basis and the court’s auditing to be shifted towards auditing the proper use of funds.
Eiropas Revīzijas palātas locekļu „pilnīga neatkarība”, pēc manām domām, ir cieši saistīta ar obligāto neatkarību, kas attiecināma uz revidentiem, kuriem ir jābūt neatkarīgiem, lai viņu spriedumi būtu pēc iespējas objektīvi un taisnīgi.
I understand the ‘complete independence’ of Members of the European Court of Auditors as being closely connected with the essential independence of auditors, who must be independent in order for their judgements to be as objective and fair as possible.
Tādēļ, manuprāt, Eiropas Revīzijas palātas locekļu neatkarība ietver institucionālo neatkarību (neatkarība no dalībvalstu valdībām, kā arī neatkarība no jebkādas Eiropas vai valsts iestādes), neatkarību no izcelsmes dalībvalsts (tādējādi skaidrojama nepieciešamība rūpīgi uzraudzīt, lai locekļa darbība būtu neatkarīga un objektīva šādos revīzijas gadījumos), kā arī politisko un finanšu neatkarību.
For that reason I understand that the independence of Members of the European Court of Auditors includes institutional independence (independent of the Member States’ governments and independent of any European or national institution), independent of the Member’s country of origin, (hence the need for particularly attentive monitoring that the Member’s actions are independent and objective in such audit cases) and political and financial independence.
Ar pilnīgu pārliecību es varētu sacīt, ka visā savā profesionālajā karjerā Slovēnijā — centrālajā bankā, finanšu iestādē vai Finanšu ministrijā es strādāju, lai izveidotu pašierobežojošus mehānismus un veicinātu valsts izdevumu pārredzamību, un tādēļ mans pamatuzskats vienmēr ir bijis tāds, ka tieši procedūra — spēles noteikumi — ir demokrātijas augstākais sasniegums.
I would state strongly that throughout my professional career in Slovenia in the central bank, the financial institution or the Ministry of Finance I worked to set up self-restrictive mechanisms and enhance the transparency of public spending, and so for me the basic guideline has always been that it is the procedure - the rules of the game - which is the pinnacle of democracy.
Pēc šāda principa es vadījos arī savā ārpus valsts veiktajā darbā — Pasaules Bankā, strādājot par neatkarīgo ekspertu un veicinot tehnokrātiju.
That too was my guiding principle when I worked abroad, in the World Bank, as an independent expert and technocrat.
Tādēļ Eiropas Revīzijas palātas locekļa amatā es ievērošu pilnīgas neatkarības prasību un centīšos izvairīties no jebkādām situācijām, kas varētu kompromitēt manu neatkarību.
Therefore, as a Member of the European Court of Auditors I will honour the requirement for complete independence and avoid any situation which could prejudice my independence.
Es jo īpaši centīšos vienlīdz rūpīgi pievērsties visiem nopietnu pārkāpumu gadījumiem neatkarīgi no šajā pārkāpumā iesaistītajām privātpersonām, iestādēm vai valstīm.
I shall take particular care to deal with all cases of major irregularities in exactly the same way, irrespective of the individual, institution or country involved.
Nekāda apstiprinājuma procedūra par lielāko daļu uzdevumu, kurus veicu publiskajā sektorā, netika īstenota.
No discharge procedure was used for most of the tasks I performed in the public sector.
Laikposmā, kad strādāju par „Nova Ljubljanska banka d.d.” finanšu direktoru, bankas ikgadējās vispārējās sanāksmēs apstiprinājumu saņēmu plašākas vadības grupas ietvaros attiecībā uz revidēto finanšu pārskatu pieņemšanu par konkrētajiem finanšu gadiem.
In the period when I was the CFO of Nova Ljubljanska banka d.d., I was granted discharge, as part of the broader management team, on the adoption of the audited financial statements for individual financial years at the bank’s annual general meetings.
Man nepieder neviens uzņēmums un nekādas uzņēmuma daļas un nav arī nekādu citu saistību, kas varētu būt nesavienojamas ar maniem paredzamajiem Revīzijas palātas locekļa pienākumiem.
I do not have any business or financial holdings or any other commitments that might conflict with my prospective duties as a Member of the Court of Auditors.
Kad veicu savus pienākumus Slovēnijā, man bija pienākums atskaitīties attiecīgajai valsts komisijai, un arī tagad esmu gatavs atklāt Revīzijas palātas priekšsēdētājam visas savas finansiālās intereses un citas saistības un tās publiskot.
Just as I was obliged to report to the relevant national commission while I was performing my duties in Slovenia, so too am I now prepared to disclose all my financial interests and other commitments to the President of the Court and make them public.
Es uzskatu, ka šāda rīcība ir pārredzamas pienākumu veikšanas neatņemama sastāvdaļa un objektivitātes priekšnosacījums.
I believe that this is a fundamental part of the transparent performance of duties and a precondition for objectivity.
Es neesmu iesaistīts nekādos notiekošos tiesas procesos.
I am not involved in any current legal proceedings.
Manas laulības šķiršanas civilprocess, kuru oficiāli noslēdza ar tiesas lēmumu 2008. gada augustā, ir gandrīz beidzies.
The civil proceedings connected with my divorce, which was formally concluded with a court decision in August 2008, are coming to a close.
Nesen bijušais valdības ģenerālsekretārs paziņoja, ka iesniegs pret mani civilprasību par jautājumu, kuru es viņam uzdevu kā parlamenta deputāts, un par publisko paziņojumu saistībā ar pārkāpumiem, ko arhīva iestādes konstatēja viņa termiņa laikā.
Recently, the former Secretary-General of the Government announced that he was launching a civil action against me because of a question I addressed to him as a Member of Parliament, and because of a public statement on irregularities established by the archiving authorities during his term of office.
Es neieņemu nekādu vēlētu amatu un neesmu nevienas politiskas partijas biedrs.
I do not hold any elected office and I am not member of any political party.
Kā Jūs rīkotos gadījumā, ja nopietna pārkāpuma vai pat liela mēroga krāpšanas un/vai korupcijas lietā būtu iesaistītas personas no Jūsu dalībvalsts?
How would you deal with a major irregularity or even fraud and/or corruption case involving actors in your Member State of origin?
Kā norādīts atbildē uz 3. jautājumu, šādos gadījumos es rīkotos tieši tāpat kā jebkurā un ar jebkuru dalībvalsti saistītā nopietna pārkāpuma, krāpšanas un/vai korupcijas gadījumā.
As stated in the answer to Question 3, I would deal with such cases in exactly the same way as with any major irregularity, fraud and/or corruption involving any Member State.
Es pievērstu īpašu uzmanību, lai nodrošinātu atbilstību Revīzijas palātas uzdevumiem un noteikumiem.
I would pay particular attention to full compliance with the role and rules of the Court of Auditors.
Jo īpaši krāpšanas un/vai korupcijas gadījumā es noteikti gādātu par OLAF pilnīgu iesaistīšanu.
Particularly in a fraud and/or corruption case, I would certainly ensure that OLAF would be fully involved.
Turklāt es uzraudzītu šādus (tāpat kā citus) gadījumus, lai nodrošinātu, ka ir ievēroti noteikumi par Eiropas Revīzijas palātas locekļu pilnīgu neatkarību.
Moreover, I would monitor such cases (as I would other cases) to ensure that the provisions on the complete independence of the Court of Auditors were complied with.
Kādām jābūt galvenajām pareizas finanšu pārvaldības kultūras iezīmēm jebkurā valsts dienestā?
What should be the main features of a sound financial management culture in any public service?
Šo jautājumu es iztirzāju 2007. gadā publicētajā grāmatā „Budžeta tiesības”, kuras mērķis bija uzlabot pareizas finanšu pārvaldības un valsts izdevumu kultūru Slovēnijas valsts dienestos.
This is a topic I addressed in the book ‘Budget Law’, published in 2007, which aimed to enhance the culture of sound financial management in public services and public spending in Slovenia.
Pareizas finanšu pārvaldības kultūra ir tāda kultūra (normatīvā sistēma, metodoloģija, budžeta cikla procedūras), kas nodrošina valsts līdzekļu ekonomisku un efektīvu izlietojumu saskaņā ar likumdošanas iestādes mērķiem un kas īstenota tādā veidā, lai nodrošinātu plānoto rezultātu sasniegšanu.
The culture of sound financial management is a culture (legislative framework, methodology, budget cycle procedures) which ensures that public funds are used economically and efficiently in accordance with the legislator’s aims and in a manner that ensures that the planned results are achieved.
Iepriekšējos gados aizvien lielāka uzmanība pievērsta valsts izdevumu ietekmes uz vidi mazināšanai, lai nodrošinātu videi labvēlīgu ilgtspējīgu attīstību.
In recent years there has been an increasing focus on minimising the environmental impact of public spending in order to ensure environmentally sustainable development.
Līdz ar to, ikdienā pildot valsts dienesta uzdevumus, būtiskākie pareizas finanšu pārvaldības elementi publiskajā sektorā ir šādi:
Therefore, in everyday life – in performing public duties – the main elements of sound financial management in the public sector are:
- jauno programmu un noteikumu rūpīga sagatavošana un formulēšana, iekļaujot šo programmu un noteikumu ietekmes novērtējumu, kas ietver pašreizējo programmu un noteikumu pastāvīgu pārskatīšanu attiecībā uz to īstenošanas lietderību;
- careful preparation and formulation of new programmes and regulations, including impact assessments for those programmes and regulations, which incorporates an ongoing review of the rationality of the implementation of current programmes and rules;
- jauno programmu un noteikumu ekonomiska, efektīva un pārredzama īstenošana, kā arī īstenošanas uzraudzība, tostarp iekšējā un ārējā kontrole un revīzijas procedūras, nodrošinot parlamentāru pārraudzību;
- their economical, efficient, effective and transparent implementation, as well as supervision of implementation, including internal and external control and audit procedures, with parliamentary supervision;
- skaidri formulēti mērķi un plānotie rezultāti, paredzot izmērāmus rādītājus, un atbildības sadale attiecībā uz sasniedzamajiem rezultātiem.
- clearly-defined objectives and planned outcomes with measurable indicators, and allocation of responsibility for achieving results.
Valsts pārvaldes darbiniekiem jāsaglabā augsti ētikas standarti un liels godīgums, kā arī jāapzinās, ka viņi rīkojas ar nodokļu maksātāju naudu.
Public administration employees must maintain high ethical standards and have a high degree of integrity, and also be aware that they are dealing with taxpayers’ money.
Viņu darbības mērķim jābūt sabiedrības vajadzību apmierināšanai, un veiktajiem pasākumiem jābūt orientētiem uz rezultātu sasniegšanu.
Their activities must focus on meeting public needs and must be results-orientated.
Iepriekšējos desmit gados es esmu tieši piedalījies pareizas finanšu pārvaldības kultūras ieviešanā Slovēnijas valsts dienestos.
In the last 10 years I have directly participated in the introduction of a culture of sound financial management in the public services in Slovenia.
Šajā ziņā vispirms bija jāizveido kopējā normatīvā sistēma, sākot ar Valsts finanšu akta, publisko iepirkumu un publisko iepirkumu revīzijas tiesību aktu un Valsts dienestu grāmatvedības akta pieņemšanu un beidzot ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju institucionālu saskaņošanu.
To that end, the entire legislative framework first had to be established, from the Public Finance Act, legislation on public procurement and public procurement auditing, and the Public Services Accounting Act to the institutional harmonisation of public service providers.
Vienlaikus tika ieviesta jauna metodoloģija, tostarp jauna budžeta izdevumu klasifikācija, kas sniedza atbildi uz trim būtiskiem jautājumiem par valsts izdevumiem: kurš nodokļu maksātāju vārdā rīkojas ar valsts līdzekļiem; kas iegādāts par valsts līdzekļiem, tostarp, kam samaksāts par atsevišķām precēm un pakalpojumiem; un, pats galvenais jautājums, kāpēc ir veikti konkrēti sabiedriskie pakalpojumi, citiem vārdiem, kādi ir mērķi un paredzamie rezultāti, kas šo pakalpojumu rezultātā ir sasniegti?
At the same time a new methodology was introduced, including new budget classifications which make it possible to answer three important questions about public spending: who is using public funds on the taxpayers’ behalf; what is being bought with public funds, including who is being paid for individual goods and services; and, above all, why are individual public services carried out, in other words what are the goals and expected results that are being achieved by doing so?
Tādējādi tika palielināta budžeta plānošanas pārredzamība un budžeta izpildes ekonomija, efektivitāte un lietderīgums, un pilnībā tika īstenota valsts naudas finanšu uzraudzība.
This has increased the transparency of budget preparation and the economy, efficiency and effectiveness of budget implementation, and made possible the full implementation of financial supervision of the use of public money.
Saskaņā ar Līgumu Revīzijas palāta palīdz Parlamentam īstenot tam piešķirtās budžeta izpildes kontroles pilnvaras.
According to the Treaty, the Court assists Parliament in exercising its powers of control over the implementation of the budget.
Kā Jūs raksturotu savus pienākumus attiecībā uz pārskata sniegšanu Eiropas Parlamentam un it īpaši tā Budžeta kontroles komitejai?
How would you describe your duties with regard to reporting to the European Parliament and its Committee on Budgetary Control, in particular?
Lisabonas līgumā ir skaidri noteikti Eiropas Revīzijas palātas uzdevumi.
The Lisbon Treaty lays down clearly the tasks of the European Court of Auditors.
Revidentiem ir jāiesniedz Parlamentam ticamības deklarācija ( DAS ) un gada pārskats, kā arī jāsniedz atbalsts attiecībā uz Parlamenta budžeta izpildes un kontroles pilnvarām.
We are required to submit to you a statement of assurance (DAS) and an annual report, and provide assistance as regards your budget implementation and control powers.
Turklāt Revīzijas palātas pienākums ir sniegt Eiropas Parlamentam palīdzību, norādot uz jautājumiem saistībā ar ziņojumos konstatētajām nepilnībām un ierosinot veidus, kā panākt uzlabojumu.
Moreover, the Court of Auditors has a duty to offer the European Parliament every assistance in presenting the topics dealt with in the reports and any fundamental weaknesses discovered, and to propose solutions for improvements.
Šāda prakse ir saskaņā ar pamatprincipu, ka visi katrā budžeta cikla posmā iegūtie konstatējumi ir jāņem vērā turpmākajos posmos kā izejas dati.
This is in line with the basic principle that the findings in each part of the budgetary cycle should be considered an input for the subsequent stage.
Piemēram, pašreizējā finanšu plāna (2007.–2013. gadam) programmu īstenošanas revīzijā gūtajiem konstatējumiem ir jābūt nākamā finanšu plāna iespējamās pārskatīšanas pamatā.
For example, the findings of the audit on the implementation of programmes in the current financial perspective (2007-2013) should provide the basis for a possible revision of the next financial perspective.
Personiski es, ņemot vērā Lisabonas līgumu, esmu par lielāku Komisijas atbildību ES līdzekļu pārvaldē un uzraudzībā, taču vienlaikus jāpalielina arī ES līdzekļu izlietotāju atbildība dalībvalstīs.
Personally, and taking into account the Lisbon Treaty, I advocate greater responsibility for the Commission in managing and supervising the use of EU funds, but at the same time this should be accompanied by increased responsibility on the part of end-users of EU funds in the Member States.
Šajā ziņā Eiropas Parlaments ir Revīzijas palātas stratēģiskais sabiedrotais, jo īpaši attiecībā uz labu risinājumu rašanu nolūkā sekmēt turpmāku attīstību.
In that sense the European Parliament is a strategic ally of the Court of Auditors, particularly in terms of seeking good solutions for further progress.
Taču tas jāsaprot abējādi.
But it also applies the other way round.
Kā liecina politiskās darbības komiteju labā prakse, Revīzijas palātai arī jābūt Eiropas Parlamenta sabiedrotajam un jāsniedz atbalsts tā darbā, un jo īpaši jāatbalsta Budžeta kontroles komitejas darbs.
As the Political Action Committees’ good practice shows, the Court of Auditors should also be an ally of the European Parliament and support it in its work, particularly the work of the Committee on Budgetary Control.
Tā kā minētajai komitejai šajā procesā ir īpaša nozīme, ir būtiski saglabāt pastāvīgu, atklātu un draudzīgu dialogu.
As that Committee plays a specific role in this process, it is important that an ongoing, open and friendly dialogue be maintained.
Līdz ar to es apzinos, ka papildus regulārai ziņošanai viens no maniem uzdevumiem ir būt klāt sanāksmēs, kurās piedalās komitejas locekļi un citi Eiropas Parlamenta deputāti, kuriem varētu būt vajadzīga mana palīdzība nostāju apspriešanā vai sagatavošanā, kā arī risinājumu gūšanā, lai palielinātu Eiropas nodokļu maksātāju naudas izlietojuma pārredzamību, ekonomiju, efektivitāti un lietderīgumu.
Therefore I am aware that, along with regular reporting, one of my tasks is to be available for meetings with members of the Committee and other Members of the European Parliament who might seek my assistance in discussing or preparing positions, as well as in finding solutions for increasing the transparent, economical, efficient and effective use of European taxpayers’ money.
Pēc Jūsu domām, kāda ir darbības novērtējuma revīziju pievienotā vērtība, un kā revīziju konstatējumus iekļaut pārvaldībā?
What do you think is the added value of performance audits and how should the findings be incorporated into management?
Saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas ( INTOSAI ) revīzijas standartiem darbības novērtējuma revīzija ietver ekonomijas, efektivitātes un lietderīguma pārbaudi (tā dēvētā „3-e” pārbaude [ economy , efficiency , effectiveness ]).
In accordance with the auditing standards of the International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI), a performance audit includes an audit of economy, efficiency and effectiveness (the so-called ‘3 Es’).
Šiem trim kritērijiem nesen tika pievienots ceturtais „e”, proti, revīzija attiecībā uz veikto darbību atbilstību vides noteikumiem.
To these three has recently been added a fourth E, which is an audit of the compliance of operations with environmental rules.
Tādējādi darbības novērtējuma revīzija ietver
A performance audit therefore comprises:
- administratīvo darbību un pārvaldes procedūru — kam jābūt saskaņā ar labas pārvaldības principiem un praksi — ekonomijas pārbaudi;
- auditing the economy of administrative activities and management procedures, which must be in accordance with good management principles and practice;
- personāla, finanšu un citu resursu izlietojuma efektivitātes pārbaudi, tostarp informācijas sistēmu, efektivitātes rādītāju un kontroles pasākumu pārbaudi un to procedūru pārbaudi, kas īstenotas, lai izskaustu konstatētās nepilnības;
- auditing the efficiency of the use of human, financial and other resources, including the testing of information systems, efficiency indicators and control activities, and the auditing of procedures for eliminating any identified shortcomings;
- lietderīguma pārbaudi, t.i., attiecībā uz revidējamās iestādes vai attiecīgās programmas sasniegtajiem mērķiem vai darbību faktiskā rezultāta pārbaudi salīdzinājumā ar izvirzītajiem mērķiem.
- auditing effectiveness, i.e. the achievement of objectives in the audited institution or at the programme level or auditing the actual effect of activities compared with the objectives.
Darbības novērtējuma revīzija ir viens no veidiem, kā nodokļu maksātāji, kreditori, likumdevēji, administratori un iedzīvotāji var kontrolēt un ieraudzīt valdības dažādo darbību pārvaldību un rezultātus.
A performance audit is one of the ways in which taxpayers, creditors, legislators, administrators and citizens can exercise control over and view the management and results of various government activities.
Šāda revīzija sniedz atbildi uz jautājumu, vai līdzekļi izlietoti apdomīgi, vai tomēr valsts naudu varēja izlietot lietderīgāk?
It provides us with an answer to the question: Are we spending wisely or could public money be put to better use?
Divi galvenie jautājumi, uz kuriem, veicot darbības novērtējuma revīziju, cenšas gūt atbildi, ir šādi:
Two basic questions which we seek to answer with a performance audit are:
- vai darbības ir veiktas pareizi?
- are the activities being carried out correctly?