natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samazinātam energopatēriņam un no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas pastiprinātai izmantošanai ir liela nozīme arī energoapgādes drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības iespēju un reģionālās attīstības nodrošināšanā, jo īpaši lauku apvidos.
Reduced energy consumption and an increased use of energy from renewable sources also has an important part to play in promoting security of energy supply, technological development and providing opportunities for employment and regional development, especially in rural areas.
(5) Eiropadome 2007. gada martā uzsvēra, ka Kopienā jāpaaugstina energoefektivitāte, lai līdz 2020. gadam sasniegtu mērķi samazināt Kopienas energopatēriņu par 20 %, un aicināja drīz un pilnībā īstenot prioritātes, kas noteiktas Komisijas paziņojumā „Energoefektivitātes rīcības plāns: potenciāla izmantošana”.
(5) The European Council of March 2007 emphasised the need to increase energy efficiency in the Community so as to achieve the objective of reducing by 20 % the Community's energy consumption by 2020 and called for a thorough and rapid implementation of the priorities established in the Communication of the Commission "Action Plan for Energy Efficiency: Realising the Potential" .
Minētajā rīcības plānā konstatēja, ka būtisks potenciāls rentablam enerģijas ietaupījumam ir ēku sektorā.
This Action Plan identified the significant potential for cost-effective energy savings in the buildings sector.
Eiropas Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā aicināja padarīt stingrākus Direktīvas 2002/91/EK noteikumus.
The European Parliament, in its resolution of 31 January 2008, has called for strengthening the provisions of Directive 2002/91/EC.
Eiropas Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā aicināja padarīt stingrākus Direktīvas 2002/91/EK noteikumus un jau vairākkārt, tostarp rezolūcijā par otro stratēģisko pārskatu enerģētikas jomā, ir aicinājis noteikt par saistošu mērķi līdz 2020. gadam panākt 20 % energoefektivitāti .
The European Parliament, in its resolution of 31 January 2008, has called for strengthening the provisions of Directive 2002/91/EC, and has called at various times, on the latest occasion in its resolution on the Second Strategic Energy Review, for the 20% energy efficiency target in 2020 to be made binding.
Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. .../2009/EK par pienākumu sadali, kurā būtiska nozīme būs energoefektivitātei ēku sektorā, ir noteikti dalībvalstīm saistoši mērķi CO 2 samazinājumam, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā Nr. .../2009/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu ir prasīts sekmēt energoefektivitāti, ņemot vērā saistošo mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt, ka 20 % no ES kopējā energopatēriņa veido no atjaunojamiem avotiem iegūta enerģija.
Moreover, D ecision No .../2009/EC of the European Parliament and of the Council on effort sharing, for which energy efficiency in the building sector will be crucial, sets national binding targets for CO 2 reduction, and Directive 2009/.../EC of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources calls for the promotion of energy efficiency in the context of a binding target for energy from renewable sources accounting for 20% of total EU energy consumption by 2020.
(5a) Eiropadome 2007. gada martā atkārtoti apstiprināja Kopienas apņemšanos visā Kopienā attīstīt enerģijas ieguvi no atjaunojamiem avotiem, atbalstot saistošu mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt, ka 20 % enerģijas iegūst no atjaunojamiem avotiem.
(5a) The European Council of March 2007 reaffirmed the Community's commitment to the Community-wide development of energy from renewable sources by endorsing a mandatory target of a 20% share of energy from renewable sources by 2020.
Ar Direktīvu Nr. .../2009/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu ir izveidota kopēja struktūra enerģijas ieguves veicināšanai no atjaunojamiem avotiem.
Directive 2009/.../EC [ on the promotion of the use of energy from renewable sources ] establishes a common framework for the promotion of energy from renewable sources .
Tajā uzsvērta nepieciešamība iekļaut no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas aspektu Direktīvā 2002/91/EK noteikto minimālo energoefektivitātes prasību izpildē, lai paātrinātu minimālo līmeņu noteikšanu no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas izmantošanai ēkās.
It underlines the need to incorporate a factor for energy from renewable sources in meeting minimum energy performance requirements under Directive 2002/91/EC in order to speed up the setting of minimum levels for the use of energy from renewable sources in buildings.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā Nr. .../2009/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu ir iekļauta prasība noteikt minimālos līmeņus no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas izmantošanai ēku sektorā līdz 2015. gadam un prasīts EĒED iekļaut atjaunojamo enerģijas avotu aspektu.
Directive 2009/(...)/EC of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources requires the use of minimum levels of renewables in the buildings sector by 2015 and asks in addition for the incorporation of a factor for renewables in the EPBD.
(9) Ēku energoefektivitāte būtu aprēķināma , pamatojoties uz metodi, ko var diferencēt valsts vai reģionālā mērogā , un kas papildus termiskajiem parametriem aptver citus faktorus, kam ir arvien lielāka nozīme, piemēram, apkures un gaisa kondicionēšanas ierīces , atjaunojamu enerģijas avotu izmantojums, pasīvās apkures un dzesēšanas elementi, aizēnojums, gaisa kvalitāte telpās, piemērots dabiskais apgaismojums un ēkas konstrukcija.
(9) The energy performance of buildings should be calculated on the basis of a methodology, which may be differentiated at national and regional level, and that includes, in addition to thermal characteristics, other factors that play an increasingly important role such as heating and air-conditioning installations , application of renewable energy sources, passive heating and cooling elements, shading, indoor air-quality, adequate natural light and design of the building.
Energoefektivitātes aprēķināšanas metodes pamatā nav jābūt tikai apkures sezonai, bet tajā jāiekļauj ēkas gada kopējā energoefektivitāte.
The methodology for calculating energy performance should not only be based on the season where heating is required, but should cover the annual energy performance of a building.
(9) Ēku energoefektivitāte būtu jāaprēķina , pamatojoties uz vienotu metodi ar objektīviem mainīgajiem parametriem , kur ņemtas vērā reģionālās klimata atšķirības , un kas papildus termiskajiem parametriem aptver citus faktorus, kam ir arvien lielāka nozīme, piemēram, apkures , dzesēšanas un ventilācijas sistēmas, siltuma atgūšana, zonu kontrole , atjaunojamu enerģijas avotu izmantojums, pasīvās apkures un dzesēšanas elementi, aizēnojums, gaisa kvalitāte telpās, piemēroti dabiskā apgaismojuma mērījumi, izolācijas un apgaismojuma sistēmas, uzraudzības un kontroles sistēmas un ēkas konstrukcija.
(9) The energy performance of buildings should be calculated on the basis of a common methodology , with objective variables that take into account regional climatic differences , and that includes, in addition to thermal characteristics, other factors that play an increasingly important role such as heating, cooling and ventilation systems, heat recovery, zone control, application of renewable energy sources, passive heating and cooling elements, shading, indoor air-quality, adequate natural light measurements , insulation and lighting systems, monitoring and control systems and design of the building.
Metodē būtu jāņem vērā pastāvošie Eiropas standarti.
The methodology should take into account existing European standards.
(12) Komisijai jāizstrādā salīdzinoša metode izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa aprēķināšanai.
(12) The Commission should lay down a comparative methodology for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Dalībvalstīm jāizmanto šāda salīdzinošā metode, lai salīdzinātu iegūtos rezultātus ar pieņemtajām minimālajām energoefektivitātes prasībām .
Member States should use this comparative methodology to compare the results with the minimum energy performance requirements which they have adopted .
Šāda salīdzinājuma rezultāti un dati, kas izmantoti minēto rezultātu ieguvei, regulāri jāiesniedz Komisijai.
The results of this comparison and the data used to reach these results should be regularly reported to the Commission.
Izmantojot šādus ziņojumus, Komisijai jānovērtē, cik lielā mērā dalībvalstis sasniegušas izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeni, un jāsagatavo par to ziņojums.
These reports should enable the Commission to assess the progress of Member States in reaching cost-optimal levels of minimum energy performance requirements and to report on it.
Pēc pārejas perioda dalībvalstīm jāizmanto šāda salīdzinošā metode, kad tās pārskata minimālās energoefektivitātes prasības.
After a transitional period Member States should use this comparative methodology when they review their minimum energy performance requirements.
(12) Komisijai jāizstrādā vienota metode izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa aprēķināšanai.
(12) The Commission should lay down a common methodology for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Šai metodei jābūt saderīgai ar metodi, kas izmantota Kopienas tiesību aktos, kurus piemēro, nosakot efektivitātes prasības ēkā izmantotajiem ražojumiem, būvelementiem un inženiertehniskajām sistēmām.
This methodology should be consistent with that used in Community legislation applicable to performan ce requirements for the product s, components and technical building systems which comprise the building.
Dalībvalstīm jāizmanto šāda vienotā metode, lai pieņemtu minimālās energoefektivitātes prasības .
Member States should use this common methodology to adopt the minimum energy performance requirements.
Šāda aprēķina rezultāti un dati, kas izmantoti minēto rezultātu ieguvei, regulāri jāiesniedz Komisijai.
The results of this calculation and the data used to reach these results should be regularly reported to the Commission.
Dalībvalstīm jāizmanto šāda metode, kad tās pārskata un nosaka minimālās energoefektivitātes prasības.
Member States should apply this methodology when they review and set their minimum energy performance requirements.
Direktīvai jānodrošina atbilstība spēkā esošajiem tiesību aktiem.
The Directive should ensure consistency with existing legislation.
Nepieciešama nevis salīdzinoša metode, bet gan vienota aprēķina metode, kurā izmanto objektīvus rādītājus, ņemot vērā reģionālās klimata atšķirības, un kura atbilst vienota tirgus pieejai.
There is a need for a single calculation method with objective variables that would take into account regional variations based on a single market approach rather than a comparative methodology.
(13) Ēkas ietekmē ilgtermiņa enerģijas patēriņu, un tādēļ jaunām būvēm jāatbilst minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas pielāgotas vietējiem klimatiskajiem apstākļiem.
(13) Buildings have an impact on long-term energy consumption and new buildings should therefore meet minimum energy performance requirements adapted to the local climate.
Ņemot vērā to, ka pilnīgi netiek izmantotas visas tās iespējas, ko sniedz alternatīvu energoapgādes sistēmu izmantojums, būtu jāpēta alternatīvo energoapgādes sistēmu tehniskais, vides un ekonomiskais pamatojums, neatkarīgi no ēkas platības.
As the application of alternative energy supply systems is generally not explored to its full potential, the technical, environmental and economic feasibility of alternative energy supply systems should be considered, regardless of the size of the building .
(13) Ēkas būtiski ietekmē ilgtermiņa enerģijas patēriņu .
(13) Buildings have a major impact on long-term energy consumption .
Ņemot vērā esošo ēku ilgo atjaunošanas ciklu, jaunbūvēm un esošajām ēkām, kurām veic nozīmīgu atjaunošanu, jāatbilst minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas pielāgotas vietējiem klimatiskajiem apstākļiem.
Given the long renovation cycle for existing buildings, new , and existing buildings that are subject to major renovation , should therefore meet minimum energy performance requirements adapted to the local climate.
Ņemot vērā to, ka pilnīgi netiek izmantotas visas tās iespējas, ko sniedz alternatīvu energoapgādes sistēmu izmantojums, būtu jāizskata alternatīvu energoapgādes sistēmu izmantošanas iespējas jaunbūvēs un esošās ēkās neatkarīgi no to platības , ievērojot principu, ka vispirms jānodrošina apkurei un dzesēšanai nepieciešamās enerģijas daudzuma samazinājums uz izmaksu ziņā optimālu minimālo līmeni .
As the application of alternative energy supply systems is generally not explored to its full potential, alternative energy supply systems should be considered for new and existing buildings , regardless of their size, pursuant to the principle of first ensuring that energy needs for heating and cooling are reduced to a minimum cost-optimal level .
Tā kā esošo ēku atjaunošanas cikls ir aptuveni 25 gadi, prasībai izmantot atjaunojamo enerģijas avotu sistēmas vai koģenerāciju būtu tikai ierobežota ietekme, ja esošās ēkas būtu izslēgtas no darbības jomas.
As the renovation cycle for existing buildings is about 25 years, the requirement for the use of renewable energy systems or cogeneration would have only a limited impact if existing buildings would be excluded.
Tā kā esošās ēkas veido 95 % no kopējām ēkām, šī būtu neizmantota iespēja.
Given that existing buildings represent 95% of the entire buildings stock this would be a missed opportunity.
(14) Nozīmīga atjaunošana, ko veic esošajās ēkās, neraugoties uz to platību, nodrošina iespēju veikt rentablus pasākumus, lai palielinātu energoefektivitāti.
(14) Major renovations of existing buildings, regardless of their size, provide an opportunity to take cost-effective measures to enhance energy performance.
Rentabilitātes nolūkā jārada iespēja ierobežot minimālās energoefektivitātes prasības attiecībā uz tām atjaunotajām ēkas daļām, kuras ir vissvarīgākās ēkas energoefektivitātei.
For reasons of cost-efficiency, it should be possible to limit the minimum energy performance requirements to the renovated parts that are most relevant for the energy performance of the building.
(14) Nozīmīga atjaunošana, ko veic esošajās ēkās, neraugoties uz to platību, nodrošina iespēju veikt rentablus pasākumus, lai palielinātu visas ēkas energoefektivitāti.
(14) Major renovations of existing buildings, regardless of their size provide an opportunity to take cost-effective measures to enhance energy performance of the whole building .
Prasību noteikšana rentabliem pasākumiem nodrošinās, ka netiek radīti šķēršļi, kas varētu negatīvi ietekmēt lēmumu veikt nozīmīgu ēkas atjaunošanu.
Setting requirements for cost-effective measures will ensure that no barriers are created which might discourage major renovations from being undertaken.
(14a) Pētījumi liecina, ka būvniecības nozare ir neefektīva un tādēļ galalietotāju izmaksas ievērojami pārsniedz optimālo izmaksu līmeni.
(14a) Studies show that the construction sector suffers from inefficiency, which leads to end-user costs that are significantly higher than the optimal costs.
Aprēķini rāda, ka būvdarbu izmaksas varētu samazināt pat par 30–35 %, ja lielākajā daļā būvniecības darbību un attiecībā uz lielāko daļu ražojumu samazinātu atkritumu apjomu.
Calculations show that the costs for construction could be reduced by as much as 30-35 % through reducing waste in most construction processes and for most products.
Būvniecības nozares neefektivitāte visvairāk apdraud šīs direktīvas mērķi un nolūku, jo nepamatoti augstās būvdarbu un atjaunošanas darbu izmaksas mazina rentabilitāti un tādējādi arī nozares energoefektivitāti.
The inefficiency in the construction sector poses a major threat to the aim and purpose of this Directive, since the unjustified high costs for construction and renovation reduces the cost-effectiveness and thereby the energy-effectiveness of the sector.
Lai garantētu šīs direktīvas pienācīgu darbību, Komisijai jāizvērtē būvniecības tirgus darbība un jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei secinājumi un ieteikumi.
In order to guarantee the proper functioning of this Directive, the Commission should evaluate the functioning of the construction market and report its conclusions and suggestions to the European Parliament and the Council .
Dalībvalstīm jācenšas nodrošināt cenu noteikšanas pārredzamību ēku būvniecības un atjaunošanas nozarē, kā arī jāveic atbilstoši pasākumi, lai novērstu šķēršļus, kas jaunajiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši MVU, traucē iekļūt tirgū un izmantot attiecīgās iespējas un infrastruktūru.
Member States should strive to ensure transparent pricing in the field of construction and renovation, and in addition take appropriate measures to remove barriers of entry to the market, and to relevant facilities and infrastructure, for new entrants, especially for SMEs.
Ja būvniecības sektorā tiktu samazinātas nevajadzīgās izmaksas, notiktu ievērojami vairāk ar ēku energoefektivitātes uzlabošanu saistītu atjaunošanas darbu, jo šāda atjaunošana galalietotājiem izmaksātu daudz lētāk.
A reduction of unnecessary costs in the construction sector would significantly increase the number of renovations that improves energy efficiency in buildings, since these renovations would be much cheaper for end-users.
(14b) Lai uzlabotu mājsaimniecības ierīču un apkures un dzesēšanas iekārtu energoefektivitāti, jāizstrādā un jāievieš informācijas tehnoloģijas, kā mērķi izvirzot „viedas ēkas”.
(14 b ) In order to improve the energy efficiency of domestic appliances and of heating and cooling, information technology should be developed and brought into use, the objective being 'intelligent buildings'.
(15) Vajadzīgi pasākumi, lai palielinātu tādu ēku skaitu, kas ne tikai atbilst pašreizējām minimālajām energoefektivitātes prasībām, bet ir arī energoefektīvākas .
(15) Measures are needed to increase the number of buildings which not only fulfill current minimum energy performance requirements, but are more energy efficient .
Šādā nolūkā dalībvalstīm jāizstrādā un regulāri jāiesniedz Komisijai valsts plāni par tādu ēku skaita palielināšanu, kurās gan oglekļa dioksīda emisija, gan primārās enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli .
For this purpose Member States should draw up national plans for increasing the number of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero and regularly report them to the Commission.
(15) Vajadzīgi pasākumi, lai palielinātu tādu ēku skaitu, kuras ne tikai atbilst pašreizējām minimālajām energoefektivitātes prasībām, bet nodrošina vismaz izmaksu ziņā optimālu energoefektivitātes līmeni .
(15) Measures are needed to increase the number of buildings which not only fulfill current minimum energy performance requirements, but ensure at least a cost-optimal level of energy performance .
Šādā nolūkā dalībvalstīm jāizstrādā un regulāri jāiesniedz Komisijai valsts plāni par nulles enerģijas ēku skaita palielināšanu.
For this purpose Member States should draw up national plans for increasing the number of net zero energy buildings and regularly report them to the Commission.
(16a) Lai sekmētu ēku energoefektivitātes uzlabošanu, jāmudina dalībvalstis līdzās šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem veikt papildu pasākumus.
(16a) Member States should be encouraged to take measures additional to those laid down in this Directive to promote the increased energy efficiency of buildings.
Šādos pasākumos var ietilpt finanšu un nodokļu atvieglojumi uzņēmumiem, ēku īpašniekiem un īrniekiem, tostarp pazeminātas PVN likmes ēku atjaunošanas pakalpojumiem.
Such measures may include financial and fiscal incentives to businesses, homeowners and tenants including reduced rates of VAT for renovation services.
Ņemot vērā, ka parasti ieguldījumiem energoefektivitātē ir augstas sākotnējās izmaksas, uzņēmumiem, ēku īpašniekiem un īrniekiem nepieciešams finansiāls atbalsts, lai veiktu sākotnējo ieguldījumu.
In the face of an often high up-front cost of investments in energy efficiency, businesses, homeowners and tenants need financial assistance in making the initial investment.
To var nodrošināt, piešķirot ēku īpašniekiem bezprocentu aizdevumus vai nosakot samazinātu PVN likmi ēku atjaunošanas darbiem, kuri saistīti ar energoefektivitātes uzlabošanu.
This can come through zero interest loans to homeowners or reduced rates of VAT on services linked to energy efficient renovation.
Samazināta PVN piemērošana tikai ražojumiem vien varētu veicināt neprofesionāla darbaspēka izmantošanu, tādējādi mazinot veikto darbu efektivitāti un nenodrošinot enerģijas ietaupīšanu.
Applying of the reduced VAT to products alone may promote the use of unskilled labour that undermines the effectiveness of the works carried out which does not ensure energy savings.
(16b) Dalībvalstīm, nosakot enerģijas cenas patērētājiem, jāizvairās no konkurenci kropļojoša cenu regulējuma, kas nerada stimulus enerģijas taupīšanai.
(16b) Member States should avoid distortive energy price regulation for consumers which does not provide incentives to make energy savings.
Enerģijas cenu regulējumam piemīt tendence palielināt galalietotāju enerģijas patēriņu un izkropļot energoresursu tirgu.
Regulation of energy prices has a tendency to lead to increased energy consumption by final consumers and distortion of energy market.
Jāizvairās no šādu regulējošu apsākumu pieņemšanas un jāaizstāj tie ar pasākumiem, kas mudinātu galalietotājus taupīt enerģiju.
Such regulatory measures should be avoided and replaced by measures that would stimulate the final consumers to further energy savings.
(17) Izmantojot energoefektivitātes sertifikātu, jāsniedz precīza informācija par ēkas energoefektivitāti un praktiski padomi par tās uzlabošanu potenciālajam ēkas vai tās daļu pircējam vai īrniekam.
(17) The prospective buyer and tenant of building or parts thereof should be given correct information about the energy performance of the building and practical advice about improving it, through the energy performance certificate.
Sertifikātā jānorāda arī informācija par apkures un dzesēšanas faktisko ietekmi uz ēkas enerģijas pieprasījumu, uz tās primārās enerģijas patēriņu un uz oglekļa dioksīda emisijām.
The certificate should also provide information about the actual impact of heating and cooling on the energy needs of the building, on its primary energy consumption and on carbon dioxide emissions.
Turklāt jānosaka prasība komerciālo ēku īpašniekiem un īrniekiem apmainīties ar informāciju par reālo energopatēriņu, lai nodrošinātu, ka ir pieejami visi dati pamatotu lēmumu pieņemšanai par nepieciešamajiem uzlabojumiem.
Owners and tenants of commercial buildings should also be obliged to exchange information regarding actual energy consumption, in order to ensure that all the data is available to make informed decisions about necessary improvements.
Ēku īpašniekiem jābūt iespējai pieprasīt sertificēšanu vai sertifikāta atjaunināšanu jebkurā laikā, nevis tikai tad, kad ēku izīrē, pārdod vai atjauno.
Building owners should have the opportunity to request certification or an update d certificate at any time, not just at the time at which buildings are rented, sold or refurbished.
Jābūt iespējai saņemt energoefektivitātes sertifikātu ne vien tad, kad ēku vai tās daļu izīrē, pārdod vai atjauno, bet gan pēc pieprasījuma.
The energy performance certificate could be obtained not only when a building of part of it is rented, renovated or sold, but on demand, too.
(17a) Valsts iestādēm jārāda piemērs un jāievieš energoefektivitātes sertifikātā minētie ieteikumi tā darbības periodā.
(17a) Public authorities should lead by example and should implement the recommendations included in the energy performance certificate within its validity period.