natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu regulāru to katlu inspicēšanu, kuru lietderīgā nominālā jauda ir vairāk nekā 20 kW.
Member States shall lay down the necessary measures to establish a regular inspection of heating systems with boilers of an effective rated output of more than 20 kW.
Šāda inspicēšana ietver katla efektivitātes novērtējumu un tā lieluma novērtējumu salīdzinājumā ar siltumenerģijas pieprasījumu ēkā.
The inspection shall include an assessment of the boiler efficiency and the boiler sizing compared to the heating requirements of the building.
Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu regulāru to katlu inspicēšanu, kuros izmanto neatjaunojamu šķidro kurināmo vai cieto kurināmo un kuru lietderīgā nominālā jauda ir vairāk nekā 20 kW.
Member States shall lay down the necessary measures to establish a regular inspection of heating systems with boilers fired by non-renewable liquid or solid fuel of an effective rated output of more than 20 kW.
Dalībvalstis var atcelt inspicēšanu, ja pastāv elektroniska uzraudzības un kontroles sistēma.
Member States may suspend these inspections where an electronic monitoring and control system is in place.
Elektroniska uzraudzības un kontroles sistēma uzlabo energoefektivitātes novērtēšanas iespējas iekārtām un ierīcēm, kas patērē elektrību, tādējādi novēršot nepieciešamību veikt papildu inspicēšanu.
Electronic monitoring and control system helps assess the energy performance of electricity-consuming equipment and installations thus possibly eliminating the need for additional inspections.
Dalībvalstis var noteikt, ka inspicēšanu veic dažādos intervālos , atkarībā no apkures sistēmas katla tipa un lietderīgās nominālās jaudas.
The Member States may set different frequencies of inspections depending on the type and effective rated output of the boiler of the heating system.
Nosakot minētos intervālus, dalībvalstis ņem vērā apkures sistēmas inspicēšanas izmaksas un aplēstos enerģijas izdevumu ietaupījumus, kas var rasties no inspicēšanas.
When setting the frequencies Member States shall take into account the costs of the inspection of the heating system and the estimated energy cost savings that may result from the inspection.
Dalībvalstis var noteikt, ka inspicēšanu veic dažādos intervālos atkarībā no apkures sistēmas tipa un lietderīgās nominālās jaudas.
The Member States may set different frequencies of inspections depending on the type and effective rated output of the heating system.
Visas apkures sistēmas, tostarp katla, inspicēšana ļautu izvairīties no nevajadzīgiem administratīviem šķēršļiem un būtu efektīvāka.
Inspections of the entire heating system, including boilers, will avoid unnecessary administrative burdens and would be more effective.
13. pants – 4. punkts – 2.a daļa (jauna)
Article 13 – paragraph 4 – subparagraph 2 a (new)
Ja Komisija uzskata, ka šā punkta otrajā daļā minētajā dalībvalsts ziņojumā nav pierādīts šā punkta pirmajā daļā minētā pasākuma līdzvērtīgums, tā sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma saņemšanas var prasīt dalībvalstij vai nu sniegt vēl citus pierādījumus, vai ieviest īpašus papildu pasākumus.
Where the Commission considers that the report by the Member State referred to in the second subparagraph does not demonstrate the equivalence of a measure referred to in the first subparagraph, it may, within six months of receiving the report, request that the Member State either produce further evidence or implement specific additional measures.
Ja gada laikā pēc šā pieprasījuma izdarīšanas iesniegtie pierādījumi vai veiktie papildu pasākumi Komisijai nešķiet apmierinoši, tā var atcelt minēto atkāpi.
If, within one year of making this request, the Commission is not satisfied with the evidence provided or additional measures implemented, it may withdraw the derogation.
Svarīgi ir skaidri noteikt procedūru, kas piemērojama gadījumos, kad tiek izmantota atkāpe no 1., 2. un 3. punkta.
It is important to define a clear procedure for the approval in the case of the use of the derogation from paragraphs 1, 2 and 3.
Dalībvalstīm ir vajadzīga noteiktība, lai piemērotu šīs atkāpes.
Member States need certainty when applying these derogations.
Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai tiktu ieviesta regulāra to gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšana, kuru faktiskā nominālā jauda pārsniedz 12 kW .
Member States shall lay down the necessary measures to establish a regular inspection of air-conditioning systems of an effective rated output of more than 12 kW .
Šāda inspicēšana aptver gaisa kondicionēšanas sistēmas efektivitātes un tās lieluma novērtējumu salīdzinājumā ar dzesēšanas pieprasījumu ēkā.
The inspection shall include an assessment of the air-conditioning efficiency and the sizing compared to the cooling requirements of the building.
Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai tiktu ieviesta regulāra to gaisa kondicionēšanas un ventilācijas sistēmu un reversīvo siltumsūkņu inspicēšana, kuru faktiskā nominālā jauda pārsniedz 5 kW .
Member States shall lay down the necessary measures to establish a regular inspection of air-conditioning and ventilation systems, and reversible heat pumps with an effective rated output of more than 5 kW .
Ventilācijas sistēmu inspekcijā ietilpst arī gaisa plūsmas novērtējums.
The inspection of ventilation systems shall also include an assessment of the airflows.
Dalībvalstis var noteikt, ka inspicēšanu veic dažādos intervālos , atkarībā no gaisa kondicionēšanas sistēmas tipa un lietderīgās nominālās jaudas.
The Member States may set different frequencies of inspections depending on the type and effective rated output of the air-conditioning system.
Nosakot minētos intervālus, dalībvalstis ņem vērā gaisa kondicionēšanas sistēmas inspicēšanas izmaksas un aplēstos enerģijas izdevumu ietaupījumus, kas var rasties no inspicēšanas.
When setting the frequencies Member States shall take into account the costs of the inspection of the air-conditioning system and the estimated energy cost savings that may result from the inspection.
Dalībvalstis var noteikt, ka inspicēšanu veic dažādos intervālos atkarībā no gaisa kondicionēšanas sistēmas , ventilācijas sistēmas vai reversīvā siltumsūkņa tipa un lietderīgās nominālās jaudas.
The Member States may set different frequencies of inspections depending on the type and effective rated output of the air-conditioning system, the ventilation system or reversible heat pumps .
Nosakot minētos intervālus, dalībvalstis ņem vērā inspicēšanas izmaksas un aplēstos enerģijas izdevumu ietaupījumus, kas var rasties no inspicēšanas.
When setting the frequencies Member States shall take into account the costs of the inspection and the estimated energy cost savings that may result from the inspection.
Šī pieeja kopumā ir līdzvērtīga tam, kas izriet no 1. un 2. punkta noteikumiem.
The overall impact of this approach sh all be equivalent to that arising from the provisions set out in paragraphs 1 and 2.
Ja dalībvalstis piemēro šā punkta pirmajā daļā minētos pasākumus, tās vēlākais līdz 2011. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumus par šo pasākumu līdzvērtīgumu 1. un 2. punktā noteiktajiem pasākumiem.
Where Member States apply the measures referred to in the first subparagraph, they shall by 30 June 2011 at the latest, submit to the Commission a report on the equivalence of those measures to measures laid down in paragraphs 1 and 2.
Minētos ziņojumus dalībvalstis Komisijai iesniedz reizi trijos gados.
Member States shall submit these reports to the Commission every three years.
Šos ziņojumus var ietvert energoefektivitātes rīcības plānos, kuri minēti Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā.
The reports may be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Dalībvalstis gādā par to, ka ēku energoefektivitātes sertificēšanu, kā arī apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanu veiktu neatkarīgi, kvalificēti un akreditēti eksperti neatkarīgi no tā, vai viņi darbojas kā pašnodarbinātie vai viņus nodarbina publiskā sektora iestādes vai privātuzņēmumu struktūras.
Member States shall ensure that the energy performance certification of buildings, the inspection of heating systems and air-conditioning systems are carried out in an independent manner by qualified and accredited experts, whether operating as self-employed or employed by public bodies or private enterprises bodies.
Dalībvalstis gādā par to, ka ēku energoefektivitātes sertificēšanu, kā arī apkures sistēmu un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanu veic neatkarīgi, kvalificēti un akreditēti eksperti neatkarīgi no tā, vai viņi darbojas kā pašnodarbinātie vai viņus nodarbina publiskā sektora iestādes vai privātuzņēmumu struktūras.
Member States shall ensure that the energy performance certification of buildings, the inspection of heating systems and air-conditioning systems are carried out in an independent manner by qualified and accredited experts, whether operating as self-employed or employed by public bodies or private enterprises bodies .
Ekspertus akreditē, ņemot vērā to kompetenci un neatkarību.
Experts shall be accredited taking into account their competence and their independence.
Dalībvalstis nodrošina kvalifikāciju un akreditācijas savstarpēju atzīšanu.
Member States shall ensure mutual recognition of national qualification and accreditation.
Komisija līdz 2011. gadam izstrādā pamatnostādnes regulārai ekspertu apmācībai, tostarp arī ieteikumus attiecībā uz minimālajiem standartiem.
By 2011 the Commission shall establish guidelines including recommendations for minimum standards for the regular training of experts.
Dalībvalstis nodrošina publisku piekļuvi informācijai par apmācību un akreditāciju.
Member States shall make available to the public information on training and accreditation.
Tās izveido un dara pieejamu kvalificēto un akreditēto ekspertu sarakstu.
Member States shall also set up and make available a register of qualified and accredited experts.
Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar II pielikumu ievieš neatkarīgu kontroles sistēmu, ko izmanto, lai pārbaudītu energoefektivitātes sertifikātus un ziņojumus par apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanu.
Member States shall ensure that an independent control system for energy performance certificates and reports on the inspection of heating and air conditioning systems is established in accordance with Annex II.
Dalībvalstis izveido atsevišķus īstenošanas mehānismus organizācijām, kuras atbild par energoefektivitātes sertifikātiem un apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspicēšanas ziņojumiem.
Member States shall establish split enforcement mechanisms for organisations which have responsibility for the enforcement of energy performance certificates and reports on the inspection of heating and air conditioning systems.
Atsevišķi īstenošanas mehānismi (organizācijām, piemēram, vietējām pašvaldībām, kuras atbild par energoefektivitātes sertifikātiem un ziņojumiem par apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspekcijām) ir būtiski nepieciešami, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu īstenošanu un izvairītos no neizbēgamiem interešu konfliktiem, kas rastos tad, ja kādai iestādei pašai sev būtu jānosaka soda sankcijas.
Split enforcement mechanisms (for organisations, e.g. local authorities, which have responsibility for the enforcement of energy performance certificates and report on the inspection of heating/air conditioning systems) is essential for the effective implementation of the Directive and to avoid inevitable conflicts of interest where an organisation may be required to issue a penalty notice against itself.
Komisija, kam palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu, novērtē šo direktīvu, ņemot vērā tās piemērošanas laikā gūto pieredzi, un vajadzības gadījumā sagatavo priekšlikumus, kuri cita starpā attiecas uz:
The Commission, assisted by the Committee established by Article 21, shall evaluate this Directive in the light of experience gained during its application, and, if necessary, make proposals with respect to, inter alia:
Komisija, kam palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu, novērtē šo direktīvu un apsver iespēju to pārskatīt līdz 2015. gadam , ņemot vērā tās piemērošanas laikā gūto pieredzi un progresu , un vajadzības gadījumā sagatavo priekšlikumus, kuri cita starpā attiecas uz:
The Commission, assisted by the Committee established by Article 21, shall evaluate this Directive and consider a revision by 2015, in the light of experience gained and progress made during its application, and, if necessary, make proposals with respect to, inter alia:
18. pants – b a apakšpunkts (jauns)
Article 18 – point b a (new)
ba) Kopienas līmeņa prasību noteikšanu attiecībā uz esošo ēku pārveidi par nulles enerģijas ēkām.
(ba) establishing a Community-wide requirement for existing buildings to be net zero energy buildings.
Komisijas sagatavotajā progresa ziņojumā jāanalizē aktuālais direktīvas ieviešanas stāvoklis un jāierosina pasākumi par nulles enerģijas ēku procentuālā daudzuma palielināšanu esošo ēku kopskaitā.
The progress report presented by the Commission should analyse the current status of the implementation of the directive and shall propose measures for the increase of the percentage of existing buildings that are net zero energy buildings.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu ēku vai to daļu īpašniekus vai īrniekus par dažādām metodēm un praksi, kas kalpo energoefektivitātes palielināšanai.
Member States shall take the necessary measures to inform the owners or tenants of buildings or parts thereof as to the different methods and practices that serve to enhance energy performance.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu ēku vai to daļu īpašniekus un īrniekus par dažādām metodēm un praksi, kas kalpo energoefektivitātes palielināšanai.
Member States shall take the necessary measures to inform the owners and tenants of buildings or parts thereof as to the different methods and practices that serve to enhance energy performance.
Dalībvalstis jo īpaši sniedz informāciju ēku īpašniekiem vai īrniekiem par energoefektivitātes sertifikātiem un inspekcijas ziņojumiem, to nolūkiem un mērķiem, par rentabliem veidiem, kā uzlabot attiecīgo ēku energoefektivitāti un par finansiālajām sekām vidusposmā un ilgtermiņā, ja nekas netiks darīts, lai uzlabotu attiecīgās ēkas energoefektivitāti.
Member States shall in particular provide information to the owners or tenants of buildings on energy performance certificates and inspection reports, their purpose and objectives, on cost-effective ways to improve the energy performance of the building and on mid- and long-term financial consequences if no action is taken to improve the energy performance of the building.
Dalībvalstis jo īpaši sniedz informāciju ēku īpašniekiem un īrniekiem par energoefektivitātes sertifikātiem un inspekcijas ziņojumiem, to nolūkiem un mērķiem, par rentabliem veidiem, kā uzlabot attiecīgo ēku energoefektivitāti un par finansiālajām sekām vidusposmā un ilgtermiņā, ja nekas netiks darīts , kā arī par finanšu instrumentiem, kas pieejami, lai uzlabotu attiecīgās ēkas energoefektivitāti.
Member States shall in particular provide information to the owners and tenants of buildings on energy performance certificates and inspection reports, their purpose and objectives, on cost effective ways to improve the energy performance of the building and on mid- and long-term financial consequences if no action is taken and on financial instruments available to improve the energy performance of the building.
Izmantojot informācijas kampaņas, īpašniekus un īrniekus mudina pildīt vismaz minimālās prasības, kas noteiktas 4. un 9. pantā.
Information campaigns shall aim to encourage owners and tenants to meet at least the minimum requirements set out in Articles 4 and 9.
Dalībvalstis nodrošina vietējo un reģionālo iestāžu iesaistīšanos informēšanas, apmācības un izpratnes veicināšanas programmu izstrādē.
Member States shall ensure that local and regional authorities are involved in the development of programmes to provide information and training and to raise awareness.
Jo īpaši šādi norādījumi un apmācība pastiprina energoefektivitātes uzlabošanas nozīmi un, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus, ļauj apsvērt optimālo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, atjaunojamo energoresursu izmantošanas un centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas kombināciju.
In particular such guidance and training shall reinforce the importance of improving energy performance and shall enable consideration of the optimal combination of improvements in energy efficiency, use of renewable energy and use of district heating and cooling when planning, designing, building and renovating industrial or residential areas.
Ir svarīgi, ka ir pieejami atbilstoši norādījumi un apmācība, piedāvājot būvniecības standartu plānošanu un izpildi.
It is important that suitable guidance and training to be made available through planning and enforcement of building standards.
Šādiem norādījumiem un apmācībai jo īpaši jāpastiprina energoefektivitātes uzlabošanas nozīme un jāļauj apsvērt optimālo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, atjaunojamo energoresursu izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas kombināciju, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus.
In particular such guidance and training should reinforce the importance of improving energy performance and should enable consideration of the optimal combination of improvements in energy efficiency, use of renewable energy and use of district heating and cooling when planning, designing, building and renovating industrial or residential areas.
19. pants – 3.b punkts (jauns)
Article 19 – paragraph 3 b (new)
Tā kā energoefektivitāti būtiski ietekmē ēkas izmantošanas veids un īrnieku energopatēriņa paradumi, GAN īpašniekiem, GAN īrniekiem ir nepieciešama iespēja gūt informāciju par to, kā uzlabot energoefektivitāti.
Since the energy performance is influenced significantly by the way a building is used and the energy choices of tenants, both owners AND tenants need to have access to information about making energy efficiency improvements.
Komerciālo ēku īpašniekiem un īrniekiem jānosaka arī prasība apmainīties ar informāciju par reālo ēkas vai tās daļu izmantojumu, lai nodrošinātu, ka ir pieejami visi dati, kas nepieciešami pamatotu lēmumu pieņemšanai par nepieciešamajiem uzlabojumiem.
Owners and tenants of commercial buildings should also be obliged to exchange information about the actual use of the building or part thereof in order to ensure all the data is available to make informed decisions about necessary improvements.
19. pants – 3.c punkts (jauns)
Article 19 – paragraph 3 c (new)
a) valsts, reģionālā un vietējā līmeņa atbalsta shēmām, ka s paredzētas, lai veicinātu en ergoefektivitāti un no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas izmantošanu ēkās;
(a) support schemes at national, regional and local level for the promotion of energy efficiency and the use of energy from renewable sources in buildings ;
b) ēku sektorā izmantotās no atjaunojamiem avotiem iegūtās enerģijas daļu valsts un reģionālā līmenī, tostarp precizējot, vai atjaunojamā enerģija nāk no vietējām iekārtām, centralizētās apkures un dzesēšanas sistēmas vai koģenerācijas;
(b) the share of energy from renewable sources used in the buildings sector at national and regional level, including specific information about whether the renewable energy comes from on-site devices, district heating and cooling or cogeneration;
Minētā informācija iekļaujama Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā minētajos energoefektivitātes rīcības plānos.
This information shall be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
19. pants – 3.d punkts (jauns)
Article 19 – paragraph 3 d (new)
Ir svarīgi nodrošināt iekārtu uzstādītājiem piemērotus apmācības pasākumus.
It is important that suitable training to be made available to installerss.
Šāda apmācība sekmēs energoefektivitātes uzlabošanas nozīmi.
Such training should reinforce the importance of improving energy performance.
19. pants – 3.e punkts (jauns)
Article 19 – paragraph 3 e (new)
a) visu Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā minēto energoefektivitātes rīcības plānu jaunākās versijas;
(a) t he latest version of every Energy Efficiency Action Plan referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC ;
b) detalizētas ziņas par attiecīgajā brīdī Kopienā spēkā esošajiem pasākumiem, kuri paredzēti ēku energoefektivitātes uzlabošanai, tostarp piemērojamie finanšu un nodokļu instrumenti, to piemērošana un kontaktinformācija;
(b) d etails of measures currently in place at Community level to improve the energy performance of building s , including any applicable financial/fiscal instrument, appropriate application or contact details ;
c) detalizētas ziņas par valstu rīcības plāniem un attiecīgajā brīdī katrā dalībvalstī spēkā esošajiem valsts mēroga, reģionālajiem un vietējiem pasākumiem, kuri paredzēti ēku energoefektivitātes uzlabošanai, tostarp piemērojamie finanšu vai nodokļu instrumenti, to piemērošana un kontaktinformācija;
(c) d etails of national action plans and of national, regional and local measures currently in place in each Member State to improve the energy performance of buildings, including any applicable financial or fiscal instrument, any appropriate application or contact details ;
d) valsts, reģionālā un vietējā līmeņa paraugprakses piemēri par ēku energoefektivitātes uzlabošanu.
(d) e xamples of best practice at national, regional and local level on improving the energy performance of buildings.
Šā panta pirmajā daļā minētajai informācijai jābūt viegli pieejamai un saprotamai katram īrniekam, īpašniekam un uzņēmējam ikvienā dalībvalstī, kā arī visām vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm.
The information referred to in the first subparagraph shall be in a form which is easily accessed and understood by ordinary tenants, owners and businesses from all Member States, as well as by all local, regional and national authorities.
Informācija sniedzama tādā formā, kas ļautu minētajām personām un organizācijām bez grūtībām izvērtēt savas iespējas saņemt atbalstu ēku energoefektivitātes uzlabošanai un salīdzināt dalībvalstu piedāvātos atbalsta pasākumus.
It shall be in a form which will assist the se individuals and organi s ations easily to assess the support available to them to improve the energy performance of buildings, and to compare support measures between Member States.
Direktīvas ieviešanu paātrina, izveidojot tīmekļa vietni, kuru izstrādā un atjaunina Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un kuras mērķis ir sniegt dalībvalstīm un citām ieinteresētajām pusēm informāciju par paraugpraksi, valstu programmām un pieejamajiem finanšu un nodokļu instrumentiem un apmainīties ar šo informāciju.
The implementation of the Directive shall be accelerated by the creation of a web site, build and updated by the Commission together with Member States, aimed at helping Member States and other interested parties to receive and share information on best practices and on the national programs and on the financial/fiscal instruments available.
Paredzētajām sankcijām ir jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.
The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive.
Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim par šādiem noteikumiem ziņo Komisijai un nekavējoties ziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.
Member States shall communicate those provisions to the Commission by 31 December 2010 at the latest and shall notify it without delay of any subsequent amendment affecting them
Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim par šādiem noteikumiem ziņo Komisijai un nekavējoties ziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.
Member States shall communicate those provisions to the Commission by 31 December 2010 at the latest and shall notify it without delay of any subsequent amendment affecting them.