natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bezprecedenta interese par projektu, kā arī tā potenciāli spēcīgā ietekme uz ES darbības pamatjomām, īpaši, sabiedrības veselības, apkārtējās vides aizsardzības un enerģētikas drošības, kā arī gāzes cenu paaugstināšanās jomu, ko gala rezultātā izjutīs patērētāji, devusi ierosmi ar šo riskanto pasākumu saistīto problēmu padziļinātai izpētei.
The unprecedented level of interest in the project and its potentially powerful impact on fundamental areas of EU activity, in particular public health, environmental protection and energy security, as well as an increase in gas prices which would ultimately be borne by consumers, provided an incentive for an in-depth examination of the problems related to this venture.
Šajā sakarā Eiropas Parlaments organizēja atklātu uzklausīšanu, kurā piedalījās un savus viedokļus izteica visas puses un interešu grupas.
With this in view, the European Parliament held a public hearing at which all parties and interest groups were present and expressed their points of view.
Pēc dažādu viedokļu un vērtējumu izskatīšanas un pēc dalībnieku uzklausīšanas atklātajā uzklausīšanā referents guvis pārliecību, ka Eiropas Savienībai jāizturas pret šo projektu ar vislielāko piesardzību un uzmanību, tā kā tas rada tiešus draudus Baltijas jūras baseinam kā videi kopumā.
After examining the various opinions and assessments and after hearing the participants in the public hearing, your rapporteur is convinced that the European Union must treat this project with the utmost caution and concern, since it poses a direct threat to the environment of the Baltic Sea basin as a whole.
Šai problēmai ir Eiropas dimensijas raksturs, jo tā nopietni skar astoņas Eiropas Savienības valstis, proti, Vāciju, Zviedriju, Somiju, Latviju, Lietuvu, Igauniju, Dāniju un Poliju.
The problem has a genuine European dimension since it seriously affects eight European Union countries, namely Germany, Sweden, Finland, Latvia, Lithuania, Estonia, Denmark and Poland.
Tādēļ referents aicina Padomi un Komisiju izmantot visus iespējamos likumīgos līdzekļus, lai neļautu būvēt Ziemeļeiropas gāzesvadu tādā veidā, kā to piedāvā investori.
The rapporteur therefore calls on the Council and Commission to use all available legal means to prevent the construction of the Northern European gas pipeline on the scale proposed by the investors.
Referents ļoti cer, ka, būvējot ziemeļu zemes gāzesvadu ES teritorijā, būs iespējams īstenot EK Lēmumā Nr.1364/2006 iekļautos stratēģiskos un ekonomiskos mērķus, tajā pat laikā brīdinot par nopietniem draudiem apkārtējai videi un cenu kāpumu, ko izjutīs patērētāji.
Your rapporteur firmly believes that routing the northern gas pipeline overland through EU territory will make it possible to meet the strategic and economic objectives set out in Decision 1364/2006/EC, while at the same time averting the serious threat to the environment and an increase in prices that would have to be borne by consumers.
Referents ir nopietni norūpējies par to, ka pēdējo mēnešu laikā faktiski visās Baltijas valstīs ekspertu aģentūras, valsts organizācijas, kas ir atbildīgas par apkārtējo vidi, un vides asociāciju pārstāvji ir pētījuši projekta uzstādījumus un secinājuši, ka tas var radīt nopietnus draudus apkārtējai videi, starp tiem arī:
Your rapporteur is gravely concerned that in recent months, in virtually all the Baltic countries, expert agencies, government bodies responsible for the environment and representatives of environmental associations have examined the fundamentals of the project and concluded that it would pose serious threats to the environment, including:
3. vēl nepieredzēti plašu būvniecības zonu (2400 km 2 ir tikpat liela platība kā Luksemburgas Lielhercogiste) relatīvi mazajā un noslēgtajā Baltijas jūrā;
The unprecedented size of the construction zone (2400 km 2 - the same size as the Grand Duchy of Luxembourg), in a sea such as the Baltic, which is relatively small and enclosed;
Referents nevar piekrist viedoklim, ka projekts, kas ietekmē Baltijas jūras dibenu, būtu tikai Vācijas un Krievijas abpusēja lieta.
Your rapporteur cannot accept the viewpoint that a project affecting the Baltic seabed is a bilateral matter for Germany and Russia.
Baltijas jūras apkārtējās vides aizsardzība ir viens no galvenajiem uzdevumiem attiecībā uz tā saukto, ES Ziemeļu dimensiju, tā ir arī daudzo Kopienas lēmumu un tiesisko instrumentu objekts.
Protection of the Baltic Sea environment is one of the most important tasks facing the so-called Northern dimension of the EU, and one which is addressed in a series of Community resolutions and legal instruments dealing with this issue.
Šajā sakarā Eiropas Savienībai ir pienākums veltīt īpašas rūpes Baltijas jūras apkārtējai videi, neaizmirstot arī solidaritāti, enerģētikas drošību un patērētāju aizsardzību.
In this connection, the European Union has a duty to devote special care to the Baltic Sea environment, not forgetting also the need for solidarity, energy security and consumer protection.
Ir bijuši gadījumi, kad Eiropas iestādes ir stingri vērsušās pret starpvalstu projektiem ar apšaubāmu iedarbību uz apkārtējo vidi pat tad, ja tie skāra tikai vienu valsti.
There have been cases where European institutions have reacted firmly to inter-state projects with dubious effects on the environment where these ultimately affected only one state.
Grūti iedomāties, ka ES iestādes varētu viegli izturēties pret gadījumu, kas faktiski ietekmētu vienu trešo daļu no tās dalībvalstīm un vienīgo noslēgto jūru.
It is hard to imagine that the EU institutions will treat lightly a case which in practice affects one third of its Member States and its only enclosed sea.
Īpaši jāuzsver, ka, pirmkārt, investori nav ņēmuši vērā to, ka vispirms jāizpēta alternatīvi maršruti gāzesvadam, kas nenodarītu postu jūras videi, ka iespējams gāzes vada maršruts pa zemi, kas ietu no Krievijas robežas tikai cauri Eiropas Savienības valstīm.
It should be stressed in particular that the investors took no account of the need first of all to examine alternative routes for the gas pipeline which would not damage the marine environment, bearing in mind that the possibility exists for a land route running from the Russian border and passing solely through European Union countries.
Šajā sakarā referents mudina Komisiju veikt analīzi kā daļu no dialoga ar ieinteresētajām valstīm, investoriem, Helsinku komisiju un ieinteresēto NVO piedalīšanos.
In this connection, your rapporteur urges the Commission to undertake such an analysis, as part of a dialogue with the countries concerned, the investors and the Helsinki Commission and with the participation of interested NGOs.
Referents atbalsta Zviedrijas Karalistes valdības 2008. gada 12. februāra lēmumu liegt kompānijai Nord Stream AG atļauju būvēt gāzesvadu svarīgu, būtisku un procesuālu trūkumu dēļ, īpaši tādēļ, ka netika iesniegta neviena izpēte par alternatīviem maršrutiem vai par iespēju atteikties no gāzesvada būvēšanas.
Your rapporteur supports the decision of 12 February 2008 by the Government of the Kingdom of Sweden refusing to grant the company Nord Stream permission to build the pipeline because of significant substantive and procedural shortcomings and, in particular, the failure to submit any study of alternative routes or the option of abandoning the construction of the pipeline.
Referents arī atbalsta Lietuvas Republikas parlamenta 2007. gada 27. martā pieņemto nostāju, norādot, ka jāatliek plaša mēroga infrastruktūras projekti Baltijā līdz alternatīvu iespēju detalizētu pētījumu uzsākšanai kopā ar neatkarīgu un pamatīgu iedarbības uz vidi izvērtējumu.
Your rapporteur also supports the position adopted by the Parliament of the Republic of Lithuania on 27 March 2007, pointing to the need to suspend large-scale infrastructure projects in the Baltic until detailed studies of alternative options have been undertaken together with independent and comprehensive environmental impact assessments.
Referents arī atzīmē Igaunijas valdības 2007. gada 21. septembra lēmumu atteikt Nord Stream atļauju veikt zemūdens izpētes darbus tās ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā.
The rapporteur also takes note of the decision of 21 September 2007 by the Government of Estonia refusing Nord Stream permission to carry out underwater studies in its exclusive economic zone.
Referents arī vēlas pievērst uzmanību problēmai par gāzesvada būvēšanas un ekspluatācijas laikā nodarīto postījumu novēršanas izmaksām un tā demontēšanas izmaksām, beidzoties tā ekspluatācijas laikam.
Your rapporteur also wishes to draw attention to the problem of covering the cost of damage caused during the construction and use of the pipeline and the cost of dismantling it at the end of its period of operation.
Bez apkārtējās vides jautājumu izskatīšanas, ir jāapsver arī vadošo ekspertu un Eiropas plašsaziņas līdzekļu viedokļi, kas min investīciju izmaksu pieaugumu pat līdz 20 miljardiem eiro, un paredzēt būtiskus būvdarbu grafiku kavējumus tādēļ, ka jāveic plaši pētījumi un konsultācijas politiskā un sociālā līmenī.
Apart from looking at environmental questions, we also need to consider the opinions of leading experts and European media, who speak of an increase in investment costs of up to 20 billion euro and anticipate considerable delays in the building schedule caused by the need for extensive studies and consultations at political and social level.
Pēc viņu ieskatiem, pat tad, ja projektu pabeidz dažos gados, pieņemot ārkārtas drošības pasākumus un samaksājot postījumu kompensāciju Natura 2000 aizsargājamajām teritorijām, milzīgās izmaksas ietekmēs Eiropas gāzes cenas, īpaši Vācijas patērētājus un kompānijas, kas būvē gāzesvadu.
In their opinion, even if the project is completed within a number of years, after taking exceptional security measures and paying compensation for damage to Natura 2000 protected areas, the enormous cost is bound to affect European gas prices, particularly German consumers and the companies building the pipeline.
Šie eksperti uzskata, ka šīs izmaksas būs neskaitāmas reizes lielākas nekā virszemes gāzesvada alternatīvā varianta izmaksas.
These experts believe that the costs involved would be several times greater than the cost of a land-based alternative.
Lūgumrakstu komitejai
for the Committee on Petitions
par gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekmi uz vidi
on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lūgumrakstu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Petitions, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzsver, ka energoapgādes drošība ir jāuzskata par Eiropas Savienības vispārējās drošības svarīgu elementu, un, nosakot energoapgādes drošības definīciju, nevajadzētu aprobežoties tikai ar ES teritorijā saražoto energoresursu trūkumu, bet iekļaut tajā arī atkarības no importa ģeopolitiskos aspektus;
Underlines that energy security must be regarded as an essential component of the overall security of the European Union, whereby the definition of energy security should not be merely limited to the lack of internal EU production but should also take into account the geopolitical aspects of dependency on imports;
4. uzskata, ka visām dalībvalstīm savos lēmumos par enerģētikas infrastruktūras projektiem vajadzētu ņemt vērā ES solidaritāti enerģētikas jomā; pauž nožēlu par attīstības trūkumu kopīgās Eiropas enerģētikas politikas sasniegšanā un pauž bažas par vairāku dalībvalstu divpusējiem darījumiem, kas mazinātu Eiropas Savienības spēju ieņemt vienotu nostāju attiecībās ar lielākajām piegādātājvalstīm; atkārtoti aicina dalībvalstis informēt Komisiju un viena otru, pirms tiek pieņemti stratēģiski lēmumi saistībā ar svarīgiem divpusējiem nolīgumiem par enerģētikas projektiem, kas varētu ietekmēt citu dalībvalstu un visas ES intereses, kā tas būtu jādara saistībā ar visiem kopēju interešu ārpolitikas jautājumiem;
Considers that aspects of energy solidarity within the European Union should be taken into account by all Member States in their decisions on energy infrastructure projects; regrets the lack of progress towards a common European energy policy and is concerned about bilateral deals by several Member States, which would undermine the ability of the European Union to speak with a common voice with major supplier countries; calls once again on the Member States to keep the Commission and each other informed before strategic decisions are taken on major bilateral agreements on energy projects, which could affect the interests of other Member States and the EU as a whole, as should be done in respect of all foreign policy issues of common interest;
Texts adopted, P6_TA(2007)0413 . ; uzsver, ka pēdējās 2006. gada septembrī pieņemtajās Eiropas enerģētikas tīklu (TENE-E) vadlīnijās šis projekts tiek dēvēts par Eiropas intereses projektu un ka to vajadzētu plānot, ņemot vērā kopējas Eiropas ārpolitikas enerģētikas jomā būtību;
Texts adopted, P6_TA(2007)0413 . ; underlines that the project has been labelled a project of European interest in the latest guidelines on Trans-European Energy Networks (TENE-E), adopted in September 2006, and that it should be planned in the spirit of the common European foreign policy on energy;
9. pauž nožēlu par ES, jo īpaši Komisijas, nenozīmīgo lomu šajā projektā; norāda, ka lielāka ES iesaiste mazinātu daudzu dalībvalstu nedrošību saistībā ar Nord Stream projektu;
Regrets the marginal role of the EU in this project, in particular that of the Commission; points out that greater EU involvement would reduce the uncertainty felt by many Member States about the Nord Stream project;
– - novērtēt Nord Stream projekta dažādos pārredzamības, ekonomiskos, budžeta, reglamentējošos un juridiskos aspektus;
– to assess the various transparency-related, economic, budget-related, regulatory and legal aspects of the Nord Stream project;
– - veikt pētījumu par Nord Stream ieguldījumu Eiropas enerģijas vajadzību apmierināšanā, ietverot visu alternatīvu izskatīšanu;
– to undertake a study of Nord Stream’s contribution to Europe’s energy needs, including a consideration of all alternatives;
– - ka Nord Stream un ar to saistītās uzņēmējsabiedrības iesaistās atklātā un pārredzamā dialogā un ciešā sadarbībā ar visām iesaistītajām pusēm par visiem jautājumiem visos Nord Stream cauruļvada pirmsbūvniecības un pēcbūvniecības posmos;
– to ensure that Nord Stream and its affiliated companies engage in an open and transparent dialogue and cooperate closely with all parties concerned on all aspects throughout all stages before and after construction of the Nord Stream pipeline;
– - nodrošināt to, ka ietekmes uz vidi novērtējumā pienācīgi tiek ņemtas vērā visu piekrastes valstu bažas;
– to ensure that the concerns of all littoral states are duly taken into account in the independent environmental impact assessment;
– - atkārtoti aicināt Krieviju ratificēt Espo Konvenciju un Enerģētikas hartas nolīgumu, tai skaitā tās Tranzīta protokolu, un apņemties pilnībā ieviest to noteikumus;
– to reiterate its call for the ratification of, and commitment to full implementation of the provisions of, the Espoo Convention and the Energy Charter Treaty, including the Transit Protocol thereto, by Russia;
12. ierosina ieviest kopīgu cauruļvada pārraudzību, kurā iesaistītos visas Baltijas jūras reģiona valstis; turklāt uzskata, ka ir svarīgi, ka Komisija pievērš īpašu uzmanību plānotā cauruļvada būvniecības vides aspekta pārbaudei, izmantojot visus Komisijai pieejamos spēkā esošos juridiskos instrumentus un pēc jebkuras dalībvalsts lūguma tieši iesaistot HELCOM (Helsinku komisiju) un cieši sadarbojoties ar to;
Suggests the establishment of a common supervision of the pipeline including all the countries in the Baltic Sea region; furthermore, considers it essential for the Commission to pay close attention to the screening of an environmental aspect of the planned pipeline construction, by using all existing legal instruments available to the Commission, and, upon request by a Member State, through the direct involvement of, and in close cooperation with, HELCOM (the Helsinki Commission);
14. pauž spēcīgu atbalstu trešajai liberalizācijas paketei, kurā ietverta trešo valstu klauzula, jo tikai dinamisks un liberalizēts Eiropas enerģijas tirgus, kurā ir pieejami instrumenti monopolu darbības neitralizēšanai, var garantēt energoapgādes drošību.
Expresses its strong support for the third energy liberalisation package, including the third-country clause, because only a vibrant and liberalised European energy market, equipped with the tools needed to counteract monopolist behaviour, can guarantee security of energy supplies;
Christopher Beazley, Angelika Beer, Colm Burke, Marco Cappato, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hanna Foltyn-Kubicka, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Michel Rocard, Libor Rouček, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, Konrad Szymański, Charles Tannock , Inese Vaidere, Kristian Vigenin, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Christopher Beazley, Angelika Beer, Colm Burke, Marco Cappato, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Hanna Foltyn-Kubicka, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Michel Rocard, Libor Rouček, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, Konrad Szymański, Charles Tannock, Inese Vaidere, Kristian Vigenin, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Laima Liucija Andrikienė, Alexandra Dobolyi, Carlo Fatuzzo, Evgeni Kirilov, Marios Matsakis, Rihards Pīks , Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Inger Segelström, Adrian Severin, Jean Spautz
Laima Liucija Andrikienė, Alexandra Dobolyi, Carlo Fatuzzo, Evgeni Kirilov, Marios Matsakis, Rihards Pīks, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Inger Segelström, Adrian Severin, Jean Spautz
par gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekmi uz vidi
on the Environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lūgumrakstu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Petitions, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz enerģijas dažādošanu, kas ir dalībvalstu kompetencē, daži valstu stratēģiskie lēmumi par divpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm kavē uzticamas, efektīvas, konsekventas kopējās enerģētikas politikas attīstību;
Regrets that, the energy mix falling within the competence of the Member States, some national strategic decisions concerning major bilateral agreements with third countries are undermining the development of a credible, effective and consistent common energy policy;
6. atgādina — lai arī zemūdens cauruļvadu izvietošana kontinentālajā šelfā ir saskaņā ar tiesībām attiecībā uz starptautiskajiem ūdeņiem, 1982. gada ANO Jūras tiesību konvencijas 79. pants paredz, ka "nosakot šādu cauruļvadu maršrutus ir jāsaņem piekrastes valsts piekrišana";
Recalls that, although the laying of submarine pipelines on the continental shelf is in accordance with the freedoms of the high seas, Article 79 of the 1982 UN convention on the law of the sea provides that 'the delineation of the course for the laying of such pipelines on the continental shelf is subject to the consent of the coastal State';
9. aicina Nord Stream AG publicēt pasākumus kaitīgas ietekmes uz vidi samazināšanai, ja šo projektu īstenotu; mudina Nord Stream AG izvietot dabasgāzes vadu vispiemērotākajā laikā, un izvairīties no potenciāli bīstamā glutāraldehīda lietošanas cauruļvada uzstādīšanā un apkopē, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz ekosistēmām;
Calls on Nord Stream AG to publish the measures for reducing the adverse effects on the environment, should this project be carried out; urges Nord Stream to lay the pipeline at the most appropriate time and to avoid using in installation and maintenance of pipeline potentially damaging glutaraldehyde to minimise the negative effects upon ecosystems;
11. uzskata, ka Krievijas armijas karabāzu darbību rezultātā radītais piesārņojums var radīt ekoloģiskas sekas, pēc tam, kad Nord Stream projekts tiks ieviests, un tāpēc aicina izvērtēt arī šo aspektu;
Considers that the pollution caused by the activities of Russian military bases may have ecological consequences once the Nord Stream project has been carried out, and therefore calls for this aspect also to be assessed;
16. aicina Eiropas Komisiju izvērtēt gāzes vada IVN, kuru veicis uzņēmums Nord Stream , tā atbilstību ES vides tiesību aktiem, kā arī tā precizitāti, vispusību un objektivitāti;
Calls on the European Commission to evaluate the EIA of the gas pipeline conducted by the Nord Stream company, its conformity with EU environmental legislation and its accuracy, thoroughness and objectivity;
18. ņemot vērā trešo likumdošanas paketi attiecībā uz iekšējo dabasgāzes tirgu, aicina Nord Stream AG nodrošināt vieglu piekļuvi Nord Stream gāzesvadam kaimiņos esošajām dalībvalstīm, ja tās vēlas tiešu pieslēgumu gāzes vadam atzaru veidā.
Mindful of the third legislative package on the internal market in gas, calls on Nord Stream to maintain easy access to the Nord Stream gas pipeline for neighbouring Member States if they wish to be directly connected to the pipeline by means of spur lines.
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................47
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................52
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS..............................................52
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............57
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS.............80
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 86
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0530 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0530 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6‑0318/2007 ),
– having regard to Articles 251(2) and 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0318/2007 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6‑0226/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0226/2008 ),
1.a un 1.b punkts (jauni)
Paragraphs 1 a and 1 b (new)