natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paziņojums par pārkāpumu ietver paziņojuma iemeslu, atbildīgās iestādes nosaukumu, kura piemēro sodu, un paziņojuma mērķi, kompetentās iestādes nosaukumu, kurai uzdots piemērot šo direktīvu, attiecīgā pārkāpuma detalizētu aprakstu un turētājam piespriestā naudas soda apjomu, datumu līdz kuram tas jānomaksā, informāciju par iespēju turētājam apstrīdēt paziņojuma par pārkāpumu pamatojumu, par tiesībām neliecināt pret sevi, kā arī par tiesībām pārsūdzēt lēmumu par uzlikto naudas sodu un procedūru, kas jāievēro strīda vai pārsūdzības gadījumā.
The offence notification shall contain the subject of the notification, the name of the authority responsible for enforcing the sanctions and the purpose of the notification, the name of the competent authority responsible for applying this Directive, a description of the relevant details of the offence concerned and the amount of the financial penalty that the holder is required to pay, the date by which it must be paid, the possibilities for the holder to contest the grounds for the offence notification , a statement of her/his privileges against self-incrimination and of his/her right to appeal against a decision imposing a financial penalty, and the procedure to be followed in case of dispute or appeal.
Paziņojuma adresātam ir jāgūst skaidrs priekšstats par izdarīto pārkāpumu, iestādi, kas to konstatējusi, un par paziņojuma mērķi.
It seems relevant for the addressee of the notification that he/she is clearly informed about the offence, the authority that has detected it and about the object of the notification.
Viena no tiesiskuma pamatvērtībām ir princips „nemo tenetur se detegere”.
The principle of nemo tenetur se detegere is one of the fundamental values of the rule of law.
Tas ir jāievēro ikvienā kriminālās/administratīvās tiesvedības gadījumā, arī šeit aplūkotajā.
It should be respected in any criminal/administrative proceeding, including this one.
5. pants - 4.a punkts (jauns)
Article 5 - paragraph 4 a (new)
4.a Jebkurā gadījumā ir jānodrošina tiesības neliecināt pret sevi.
(4a) In any event privilege against self-incrimination shall be granted.
Atbildība neiestājas, ja turētājs pats nebija pie stūres un viņam nav zināma vadītāja personība.
The holder shall not be held liable if he/she was not driving and he/she is unable to indicate the identity of the driver.
Pielikums – 3. lappuse (Detalizēta informācija attiecībā uz pārkāpumu) - b punkts - 3. daļa
Annex – page 3 (Relevant details concerning the offence) - point b - subparagraph 3
atļautā ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas vai bērnu drošības sēdeklīša nelietošana, sarkanā gaismas signāla neievērošana
speeding, drink-driving, non-use of seatbelt or child restraint system, failing to stop at a red traffic light.
atļautā ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas vai bērnu drošības sēdeklīša nelietošana, sarkanā gaismas signāla neievērošana , satiksmes kustības pārkāpumi, nozīmīgi satiksmes drošības pārkāpumi.
speeding, drink-driving, non-use of seatbelt or child restraint system, failing to stop at a red traffic light, moving traffic offences, major road safety offences.
Paplašinot direktīvas darbības jomu, paziņojumā ir jāizdara attiecīgās izmaiņas.
If the scope of the directive is extended, the notice needs to reflect this change.
Pielikums - Paziņojuma par pārkāpumu veidlapa - 4. lappuse
Annex - form for the offence notification - page 4
(1) Vai transportlīdzeklis (marka... , reģistrācijas numurs…) ir reģistrēts uz jūsu vārda ?
(1) Is the vehicle, make... registration number...registered in your name?
(3) Ja neatzīstat to vai nevēlaties izpaust vadītāja personību , lūdzu , paskaidrojiet iemeslu:
(3) If you do not acknowledge this, or if you refused to reveal the identity of the driver, please explain why:
(*) tiks publicēts atsevišķi kā PAPILDINĀJUMS šim ziņojumam
(*) will be published separately as ADDENDUM to this report
Eiropas Parlaments ,
- The European Parliament ,
- ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 255. pantu,
- having regard to Article 255 of the EC-Treaty,
- ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par jaunu sadarbības sistēmu pasākumiem, kuri ir saistīti ar Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju
- having regard to its resolution of 13 March 2002 on the Commission communication on a new framework for co-operation on activities concerning the information and communication policy of the European Union
- ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par informācijas un saziņas stratēģiju Eiropas Savienībai
- having regard to its resolution of 10 April 2003 on an information and communication strategy for the European Union
- ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu
- having regard to its resolution of 12 May 2005 on the implementation of the European Union’s information and communication strategy
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Balto grāmatu attiecībā uz Eiropas Savienības komunikācijas politiku
- having regard to its resolution of 16 November 2006 on the White Paper on a European communication policy
OV C 314 E, 21.12.2006., 369. lpp. ,
OJ C 314 E, 21.12.2006, p.369. ,
- ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2008. gada 25. septembra lēmumu,
- having regard to the decision of the Conference of Presidents of 25 September 2008,
- ņemot vērā priekšlikumu par kopīgo deklarāciju attiecībā uz partnerību informācijas sniegšanā par Eiropu,
- having regard to the proposed joint declaration on Communicating Europe in Partnership,
- ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu un 43. panta 1. punktu,
- having regard to Rule 120(1) and 43(1) of its Rules of Procedure,
- ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A6-0372/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0372/2008 ),
B. tā kā viena no ES demokrātijas elementu priekšrocībām ir Eiropas līmeņa saziņas struktūras, kas vieno iestādes un pilsoņus;
B. whereas one of strengths of the democratic elements of the EU is connected to communication structures at the European level which link the institutions with citizens,
C. tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanās un ES referendumos gūtā pieredze liecina, ka izpratne un interese par ES jautājumiem veicina līdzdalību, bet informācijas trūkums to mazina; to vēlreiz apstiprināja saistībā ar Īrijas referendumu veiktie pētījumi;
C. whereas the experience gained from past European elections and referendums suggest that those who are aware of, and interested in, EU issues are more likely to participate, while those who are not as well informed are less likely to do so; whereas this was once again confirmed by research done following the Irish referendum,
D. tā kā informācijas sniegšanai par Eiropas Savienību ir vajadzīga ES iestāžu un dalībvalstu politiska apņemšanās visos līmeņos,
D. whereas communicating on the European Union requires a political commitment of EU Institutions and Member States at all levels,
tiks publicēts atsevišķi kā papildinājums šim ziņojumam
will be published separately as Addendum to this report
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (10599/2/2008 – C6‑0327/2008 ),
– having regard to the Council common position (10599/2/2008 – C6‑0327/2008 ),
– ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu ( COM(2002)0701 ),
– having regard to the amended Commission proposal ( COM(2002)0701 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0373/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0373/2008 ),
2002. gada 20. martā Lisabonas stratēģijas ietvaros Komisija pieņēma priekšlikumu direktīvai par „darba apstākļiem darba ņēmējiem no pagaidu nodarbinātības aģentūrām” ar mērķi sniegt minimālu aizsardzību strādājošiem, kas nodarbināti pagaidu darbā, un palīdzēt pagaidu nodarbinātības sektoram rast piemērotu un kontrolētu risinājumu darba devējiem un strādājošajiem.
On 20 March 2002 the Commission adopted, as part of the Lisbon Strategy, a proposal for a directive on ‘working conditions for temporary workers’ seeking to guarantee a minimum level of protection for temporary workers and help the temporary employment sector to work out appropriate options for employers and workers and a framework for them to operate in.
Direktīvas priekšlikums iedibināja nediskriminācijas principu starp darba ņēmējiem no pagaidu nodarbinātības aģentūrām un attiecīgajiem darba ņēmējiem no izmantotājiem uzņēmumiem, tai skaitā jautājumā par algām, ar nosacījumu, ka darba attiecības ar to pašu darba devēju pārsniedz sešas nedēļas.
The proposal for a directive established the principle of non-discrimination between temporary agency workers and comparable workers in the user undertakings, including in the matter of pay, provided that the employment relationship with the same employer lasts for more than six weeks.
Taču tika paredzēts izņēmums koplīgumu gadījumā.
However, a derogation from this principle was provided for in the case of collective agreements.
Direktīvas priekšlikums bija turpinājums neveiksmīgajām sarunām starp sociālajiem partneriem, kas ilga vienu gadu — no 2000. līdz 2001. gadam.
The proposal for a directive followed the failure of a year of negotiations between the social partners in 2000-2001.
Rīkojoties saskaņā ar EK līguma 251. pantu, Eiropas Parlaments izteica savu viedokli pirmajā lasījumā 2002. gada 21. novembrī.
Acting in accordance with Article 251 of the Treaty, the European Parliament gave its opinion at first reading on 21 November 2002.
Komisijas priekšlikumā tika ieviests liels skaits grozījumu ar mērķi nodrošināt nepieciešamo aizsardzību pagaidu darba ņēmējiem un ierobežot un kontrolēt atbrīvošanas iespējas atbilstīgi nediskriminācijas principam.
Numerous amendments were made to the Commission proposal with a view to guaranteeing essential protection to temporary workers and to restricting, and providing a framework for, any derogations from the non-discrimination principle.
2002. gada 28. novembrī Komisija pieņēma grozīto priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta viedokli.
On 28 November 2002 the Commission adopted an amended proposal taking account of Parliament's opinion.
Grozītais direktīvas priekšlikums sešus mēnešus tika bloķēts Ministru padomē, līdz visbeidzot 2008. gada 9. un 10. jūnija sesijas laikā Padome panāca politisku vienošanos par kopēju nostāju.
This amended proposal for a directive was held up for six years in the Council of Ministers, but the Council eventually reached political agreement on a common position at its meeting of 9-10 June 2008.
Saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu 2008. gada 15. septembrī tā oficiāli pieņēma savu nostāju.
In accordance with Article 251(2) of the EC Treaty, it formally adopted its common position on 15 September 2008.
Pirmā lasījuma ieguldījums
Contributions of the first reading
Referente Ieke van den Burg uzsver pirmajā lasījumā ieguldītā darba nozīmi 2002. gadā.
Your rapporteur is anxious to underline the importance of the work carried out at first reading in 2002 by the rapporteur Ieke van den Burg.
Komisijas priekšlikumā ieviestie grozījumi tika veikti trīs būtisku mērķu dēļ, tiecoties uz vienlīdzīgu attieksmi starp strādājošajiem.
The amendments made to the Commission proposal were guided by three major objectives arising from the principle of equal treatment between workers:
„Vienlīdzīga attieksme pret pagaidu darba ņēmējiem salīdzinājumā ar citiem darba ņēmējiem jautājumā par statusu un drošību”.
• ‘equal treatment for agency workers compared with other workers as regards employment status and security’;
„Sociālo standartu ievērošana attiecībā uz darba algu un apstākļiem starp pagaidu darba ņēmējiem un darba ņēmējiem no izmantotājiem uzņēmumiem, kas tajos ieviesti ar vienlīdzīgas attieksmes principu”.
• respect for ‘established social standards in user firms through equal treatment as regards pay and conditions between agency workers and comparable workers in user firms’; and finally
Visbeidzot „pagaidu nodarbinātības aģentūru sektora atzīšana par likumīgu un profesionālu komercdarbību, atceļot nelietderīgus ierobežojumus un aizliegumus”.
• ‘recognition of the temporary agency sector as legitimate and professional business by removing unnecessary restrictions and permits/bans’.
Tādējādi Parlaments ir pieņēmis grozījumus ar mērķi skaidri noteikt, ka visiem darba ņēmējiem no pagaidu darba aģentūrām ir tiesības saņemt nepieciešamo aizsardzību, ar ko rēķināties no savas pirmās darba dienas, un tiesības izmantot šīs aizsardzības sniegtās darba tiesības un atalgojuma vienlīdzību salīdzinājumā ar citiem strādājošajiem, kā arī sociālo aizsardzību.
Parliament accordingly adopted amendments seeking to make clear that all temporary agency workers should have the right to basic protection from day one and that this protection includes the right to benefit from labour law, equal pay with other staff and social protection.
Tāpat Parlaments pieņēma grozījumus, lai saskaņā ar atceltu atbrīvošanu no nediskriminācijas klauzulas ar dažiem izņēmumiem (piemēram, gadījumā, ja noslēgts darba līgums uz nenoteiktu termiņu ar pagaidu darba vietu vai ja koplēmumi nodrošina pienācīgu aizsardzību).
Parliament also adopted amendments seeking to reject exemptions from the non-discrimination provision except in particular cases (e.g. in the case of an open-ended contract with a temporary employment agency or where collective agreements ensure adequate protection).
Kopējās nostājas analīze
T he common position
Kopējā nostājā ievērota nepieciešamība izveidot piemērotu sistēmu pagaidu nodarbinātības aģentūrām ar mērķi sniegt ieguldījumu darba vietu radīšanā un elastīgu darba formu izveidē, vienlaikus aizsargājot darba ņēmējus.
The common position takes account of the need to establish a suitable framework for the use of temporary agency work with a view to contributing effectively to the creation of jobs and to the development of flexible forms of working, while protecting workers.
Šajā kopējā nostājā ir ņemta vērā lielākā daļa grozījumu, ko Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā, piemēram, grozījumi, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi, tostarp attiecībā uz darba ņēmēju atalgojumu izmantotājā uzņēmumā.
This common position has incorporated the great majority of the amendments adopted by Parliament at first reading, among them the amendments guaranteeing equal treatment (including equal pay) between the workers of the user undertaking.
Padome uzskatīja, ka vienlīdzīgai attieksmei, sākot no pirmās darba dienas, vajadzētu būt vispārējam noteikumam un ka jebkurš šī principa pārkāpums būtu jāsaskaņo ar sociālajiem partneriem kopīgās sarunās vai valsts līmenī (5. pants).
The Council has thus taken the view that equal treatment from day one should be the general rule, and that any derogation from that principle should be agreed by the social partners, by collective negotiations or by agreements with the social partners at national level (Article 5).
Tāpat kopējā nostājā ietverti Parlamenta grozījumi attiecībā uz definīcijām par darba un pagaidu darba ņēmēju nodarbinātības pamatapstākļiem, īpaši iekļaujot jautājumu par atalgojumu (3. pants).
Parliament’s amendments on the definitions of the basic working and employment conditions of temporary agency workers, particularly the insertion of ‘pay’ (Article 3), have also been incorporated in the common position.
Visbeidzot Padomes kopējā nostāja saglabāti grozījumi attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, kolektīviem objektiem un profesionālai apmācībai (6. pants), kā arī par pagaidu darba ņēmēju pārstāvniecību (7. pants).
Finally, the Council's common position has retained the amendments on access to employment, collective facilities and vocational training (Article 6) and on the representation of temporary agency workers (Article 7).
Jūsu referents cita starpā uzsver, ka gadījumā, ja veselības aizsardzība, drošība un higiēna darbā netiek uzskatīti par darba un nodarbinātības svarīgākajiem apstākļiem, kā to pieprasa Eiropas Parlaments, tos jebkurā gadījumā nodrošina Padomes 1999. gada 25. jūnija Direktīva 91/383/EEK, kas papildina pasākumus, kuru mērķis ir veicināt uzlabojumus darba drošībā un veselības aizsardzībā attiecībā uz darba ņēmējiem, kas pieņemti darbā uz noteiktu laiku vai arī īslaicīgā darbā.
Your rapporteur also stresses that, while health, safety and hygiene at work have not been incorporated as basic working and employment conditions as Parliament had asked, they are in practice already guaranteed by Council Directive No 91/383/EEC of 25 June 1991 supplementing the measures to encourage improvements in the safety and health at work of workers with a fixed-duration employment relationship or a temporary employment relationship.
Ieteikumi otrajam lasījumam
Recommendations for second reading
Šodien vēl pastāv lielas atšķirības valsts tiesību aktos par pagaidu nodarbinātību.
Large disparities still exist today between different countries’ national legislations on temporary agency work.
Turklāt dažkārt pastāv būtiska nevienlīdzība jautājumā par atlīdzību, kā arī sliktāki darba apstākļi pagaidu darba ņēmējiem.
There are also sometimes major inequalities in pay, and tougher working conditions, for temporary workers.
Proti, pagaidu darba ņēmēji vairāk saskaras ar fiziskiem riskiem, intensīvāku darbu un viņu darba temps bieži ir ātrāks nekā citiem darba ņēmējiem.
In particular, such workers are more exposed to physical risks, and the intensity and pace of their work are often higher than for other workers.
Vācijā, Nīderlandē vai Spānijā šī sektora regulējums galvenokārt ir pakļauts vispārējiem tiesību aktiem bez specifiskiem noteikumiem.
In Germany, the Netherlands and Spain, the regulation of the sector is essentially covered by general legislation, and there is no specific body of rules.
Apvienotajā Karalistē vai Īrijā pastāvošais tiesiskais regulējums ir ļoti elastīgs.
In the United Kingdom and Ireland, the legislative framework in place is very flexible.
Beļģijā, Francijā vai Itālijā pastāv specifisks regulējums, kas nosaka attiecības starp pagaidu nodarbinātības aģentūru, izmantotāja uzņēmumu un darba ņēmēju un darba ņēmēja statusu.
In Belgium, France and Italy, there is specific interim legislation covering the relationship between the temporary employment agency, the user undertaking and the worker, and the status of the worker.
Taču visās Eiropas Savienības valstīs vērojama pagaidu nodarbinātības attīstība, lai gan tajā iesaistīto darba ņēmēju proporcija dažādās valstīs ievērojami atšķiras.
Nonetheless, in all countries of the European Union, temporary agency work is on the increase, even though the proportion of workers concerned varies considerably from one country to another.
Tiesību aktu, kas aizsargā pagaidu darba ņēmējus un kas skaidri nosaka pagaidu nodarbinātības aģentūru uzbūvi, pieņemšana šodien ir vēl pamatotāka un nepieciešamāka nekā pirms sešiem gadiem.
There is thus even more justification and need for the adoption of legislation to protect temporary agency workers and clarify the framework within which temporary employment agencies operate than there was six years ago.
Ziņojuma izskatīšanai otrajā lasījumā jūsu referents ir ticies ar visu ieinteresēto pušu pārstāvjiem, konkrēti Eiropas Arodbiedrību konfederācijas un Eurociett (Pagaidu nodarbinātības aģentūru darba devēju asociācija) un UNI-Europa (Starptautiskā Arodbiedrību apvienība) locekļus, pārstāvjus no pagaidu nodarbinātības aģentūrām ES līmenī.
In preparing the second reading report, your rapporteur met representatives of all the interested parties, and in particular of the European Trade Union Confederation (ETUC) as well as members of Eurociett and Uni-Europa, which represent temporary employment agencies at European level.
Eiropas Arodbiedrību konfederācija jūsu referentam ir paudusi savu pozitīvo nostāju attiecībā uz Padomes kopējo nostāju.
ETUC gave your rapporteur a positive assessment of the Council’s common position.
Kā uzskata šī konfederācija, šim lēmumam ir izšķiroša nozīme, jo tas ievēro un nostiprina vienlīdzīgas attieksmes principu, kā arī principu, saskaņā ar kuru atkāpties no līguma prasībām būs iespējams tikai ar koplēmumu starpniecību.
In its view, this agreement is decisive, particularly since it respects and enhances the principle of equal treatment and the principle that derogations should be possible only via collective agreements.
Eiropas Arodbiedrību konfederācija cita starpā izteica savu viedokli šajā sakarā 2008. gada 10. jūnija paziņojumā presei.
It also expressed its opinion on this matter in its press release of 10 June 2008.
Arī Eurociett un Uni-Europa jūsu referentam izteica atbalstu Padomes kopējai nostājai.
Eurociett and Uni-Europa also informed your rapporteur of their support for the Council’s common position.
Eurociett un Uni-Europa šo atbalstu pauda savā paziņojumā presei 2008. gada 10. jūnijā.
They had already expressed this support in their press release of 10 June 2008.
Tātad ir nepieciešams steidzami pieņemt Kopienas tiesību aktus, lai aizsargātu pagaidu darba ņēmējus Eiropā.
There is therefore an urgent need to adopt Community legislation to protect temporary agency workers in Europe.
Pēc jūsu referenta domām, Eiropas Parlamentam, kurš pauž atbalstu šai direktīvai jau sešu gadus un redz, ka Padome pārņēmusi tā izteiktos sākotnējā priekšlikuma uzlabojumus, līdz ar priekšlikuma apstiprināšanu otrajā lasījumā bez grozījumiem ir jānodrošina šī darba ņēmējus aizsargājošā tiesību akta pieņemšana.
In your rapporteur's view, the European Parliament – which has been speaking out in favour of this directive for six years and is now seeing its suggestions for improvements to the initial proposal taken over by the Council – is in a position to bring about the immediate adoption of this worker protection legislation by approving the report without amendment at second reading.
Līdz ar to jūsu referents ierosina ātru ziņojuma pieņemšanu bez grozījumiem, lai šis direktīvas priekšlikums pārtaptu par tiesību aktu.
Your rapporteur therefore recommends rapid adoption of the report without amendment, to enable this proposal for a directive to become law.
Pagaidu darbs: strādājošo aizsardzības sistēma, attiecības ar darba aģentūru
Protection for temporary workers and the relationship between the agency and the worker
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2008)0335 ),
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2008)0335 ),
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0320/2008 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0320/2008 ),
– ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu, un 43. panta 1. punktu,
– having regard to Rules 51, 83(7) and 43(1) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6‑0374/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0374/2008 ),
Lai uzraudzītu, kā tiek piemērots Čikāgas Konvencijas 17. pielikums, Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija ( ICAO ) kopš 2002. gada veic drošības kontroles visās Konvencijas dalībvalstīs, tostarp arī EK dalībvalstīs.
Since 2002, ICAO conducts security audits in all its Contracting States, including the EC Member States, in order to monitor the application of Annex 17 to the Chicago Convention.
Komisija, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2320/2002, kopš 2004. gada veic drošības pārbaudes, lai uzraudzītu minētās regulas piemērošanu dalībvalstīs.
Since 2004, on the basis of Regulation (EC) No 2320/2002, the Commission conducts security inspections in order to monitor the application by Member States of this Regulation.
Čikāgas Konvencijas 17. pielikumā un Regulā (EK) Nr. 2320/2002 ir ietverti lielā mērā līdzīgi standarti.
Annex 17 and Regulation (EC) No 2320/2002 contain, to a large extent, similar standards.