natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā ASV 2009. gada Arktikas jūras kuģniecības novērtējuma īstenošanas aktu,
– having regard to the USA’s Arctic Marine Shipping Assessment Implementation Act of 2009,
– ņemot vērā 2008. gada novembra Monako deklarāciju,
– having regard to the Monaco Declaration of November 2008,
– ņemot vērā Ziemeļu dimensijas 1. parlamentārajā forumā 2009. gada 26. septembrī Briselē pieņemto galīgo paziņojumu,
– having regard to the final statement adopted at the First Northern Dimension Parliamentary Forum in Brussels on 26 September 2009,
– ņemot vērā Arktikas reģiona valstu parlamenta deputātu 9. konferencē 2010. gada 15. septembrī pieņemto paziņojumu,
– having regard to the Conference Statement of the Ninth Conference of Parliamentarians of the Arctic Region of 15 September 2010,
– ņemot vērā gaidāmo NATO jauno stratēģisko koncepciju, ko pieņems valstu un valdību vadītāji Lisabonas samitā 2010. gada novembrī, un tās ietekmi uz drošības perspektīvām Arktikas reģionā, jo īpaši Tālo Ziemeļu militāros aspektus,
– having regard to NATO's upcoming new Strategic Concept, which will be approved by Heads of State and Government at the Lisbon Summit in November 2010, and its implications vis-à-vis the security prospects in the Arctic region, particularly the military aspects of the High North,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0377/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0377/2010 ),
A. tā kā Komisijas paziņojums ir oficiāls pirmais solis, lai atbildētu uz Eiropas Parlamenta aicinājumu formulēt ES politiku attiecībā uz Arktiku; tā kā Padomes secinājumi par Arktiku būtu jāatzīst kā turpmāks solis, lai noteiktu ES politiku attiecībā uz Arktiku,
A. whereas the Commission communication constitutes a formal first step towards responding to the European Parliament's call for the formulation of an EU Arctic policy; whereas the Council Conclusions on Arctic Issues should be recognised as a further step in the definition of an EU policy on the Arctic,
B. tā kā Eiropas Parlaments ar delegācijas attiecībām ar Šveici, Islandi un Norvēģiju starpniecību ir divas desmitgades aktīvi piedalījies Arktikas reģiona valstu parlamentāriešu pastāvīgās komitejas darbā, un šīs dalības augstākais punkts ir Arktikas reģiona valstu parlamentāriešu konferences organizēšana 2010. gada septembrī Briselē;
B. whereas the European Parliament has been an active participant in the work of the Standing Committee of Arctic Parliamentarians through its Delegation for relations with Switzerland, Iceland and Norway for a period of some two decades, culminating in the hosting of the full Conference of the Parliamentarians of the Arctic in Brussels in September 2010,
C. tā kā Dānija, Somija un Zviedrija ir Arktikas valstis un Somija un Zviedrija daļēji atrodas pie polārā loka; tā kā ES vienīgie pamatiedzīvotāji – sāmi – dzīvo Somijas un Zviedrijas, kā arī Norvēģijas un Krievijas Arktikas reģionos;
C. whereas Denmark, Finland and Sweden are Arctic countries and both Finland and Sweden are partially located within the Arctic Circle; whereas the EU's only indigenous people, the Sami people, live in the Arctic regions of Finland and Sweden as well as Norway and Russia,
D. tā kā Islandes pieteikums dalībai ES palielinās nepieciešamību ES ģeopolitiskajā perspektīvā ņemt vērā Arktikas reģionu;
D. whereas Iceland’s application to join the EU will increase the need for the EU to take account of the Arctic region in its geopolitical perspective,
E. tā kā Norvēģija, kas ir uzticama partnervalsts, ar ES ir saistīta ar EEZ līgumu;
E. whereas Norway, a reliable partner, is associated with the EU through the EEA Agreement,
F. tā kā ES ir apņēmusies ilgstoši līdzdarboties Arktikā, sadarbojoties kopējā Ziemeļu dimensijas politikā ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi, tostarp iesaistoties šīs politikas Arktiskajā logā, sadarbībā Barenca jūras reģionā un jo īpaši Barenca Eiroarktiskajā padomē, kā arī ņemot vērā stratēģisko partnerattiecību ar Kanādu, ASV un Krieviju ietekmi un aktīvo līdzdalību ad hoc novērotāja statusā Arktikas Padomē (AP);
F. whereas there has been a longstanding engagement of the EU in the Arctic by way of its involvement in the Common Northern Dimension Policy with Russia, Norway and Iceland, including its Arctic Window, in the Barents cooperation and particularly in the Barents Euro-Arctic Council, the implications of the strategic partnerships with Canada, the United States and Russia and its participation as an active ad hoc observer in the AC,
G. tā kā ES politika attiecībā uz Arktiku ir pakāpeniski jāformulē, balstoties uz pašreizējo starptautisko, daudzpusējo un divpusējo tiesisko regulējumu, piemēram, UNCLOS noteiktā plašā noteikumu kopuma atzīšanu un vairākiem nozaru, divpusējiem un daudzpusējiem nolīgumiem, kuri jau reglamentē noteiktus Arktikai nozīmīgus jautājumus;
G. whereas the gradual formulation of an EU policy on the Arctic should be based on the recognition of the existing international, multilateral and bilateral legal frameworks such as the comprehensive set of rules laid down in UNCLOS and several sectoral, bilateral and multilateral agreements which already regulate certain issues of importance to the Arctic,
H. tā kā ES un tās dalībvalstis sniedz ievērojamu ieguldījumu pētniecībā Arktikā un ES programmās, tostarp pašreizējā Septītajā pamatprogrammā, un atbalsta vērienīgus pētniecības projektus reģionā;
H. whereas the EU and its Member States make a major contribution to research in the Arctic and whereas EU programmes, including the current Seventh Framework Programme, support major research projects in the region,
I. tā kā tiek lēsts, ka aptuveni piektdaļa neatklāto ogļūdeņraža resursu atrodas Arktikas reģionā, tomēr ir vajadzīgi plašāki pētījumi, lai precīzāk noteiktu, kāds gāzes un naftas apjoms atrodas šajā reģionā un cik ekonomiski dzīvotspējīga būtu šo rezervju izmantošana;
I. whereas it is estimated that about a fifth of the world’s undiscovered hydrocarbon resources are located in the Arctic region, although more extensive research is needed to establish more accurately how much gas and oil there is in the region and how economically viable it would be to exploit these reserves,
J. tā kā arī pastāv spēcīgas globālas intereses attiecībā uz citiem Arktikas atjaunojamiem un neatjaunojamiem resursiem, piemēram, izrakteņiem, mežu, zivīm un neskartām ainavām tūrisma vajadzībām;
J. whereas there is also strong global interest in other Arctic renewable and non-renewable resources such as minerals, forests, fish and pristine landscapes for tourism,
K. tā kā pieaug citu ārpus Arktikas dalībnieku, piemēram, Ķīnas, interese par Arktikas reģionu, uz ko norāda Ķīnas pasūtītais pirmais ledlauzis, to finansējuma piešķiršana polārpētniecībai, kā arī Dienvidkorejas, Ķīnas, Itālijas, ES, Japānas un Singapūras pieteikumi, lai iegūtu pastāvīgā novērotāja statusu AP, kas liecina par Arktikas daudzveidīgu ģeopolitisko novērtējumu plašākā mērogā;
K. whereas the growing interest in the Arctic region of other non-Arctic actors such as China, illustrated by China's commissioning of a first icebreaker, their allocation of funding to polar research and not least the applications by South Korea, China, Italy, the EU, Japan and Singapore for status as permanent observers at the AC, indicates a different geopolitical appreciation of the Arctic on a larger scale,
L. tā kā nesen noteiktā Grenlandes autonomija attiecībā uz nozīmīgām politikas jomām, tostarp vides tiesību aktiem un resursiem, un nesen atjauninātais ES un Grenlandes partnerattiecību nolīgums ir palielinājis interesi par Grenlandes un tās kontinentālā šelfa resursu izpēti un izmantošanu;
L. whereas the recently established self-government in Greenland with regard to relevant policy areas including environmental legislation and resources and the recent update of the EU-Greenland Partnership Agreement has led to an increased interest in the exploration and exploitation of resources in Greenland and on its Continental shelf,
M. tā kā klimata pārmaiņu ietekme, kas galvenokārt rodas citos reģionos, un pasaules ekonomikas globalizācija skars Arktikas reģionu; tā kā jo īpaši jūras ledus atkāpšanās, kā arī resursu potenciāls un iespējamā jaunu tehnoloģiju izmantošana varētu radīt neparedzamu ietekmi uz vidi un izpausmes citās planētas vietās, kā arī palielināt kuģošanas apjomu starp Eiropu, Āziju un Ziemeļameriku, palielināt dabas resursu, proti, gāzes, naftas un citu minerālu, kā arī faunas, piemēram, zivju pētniecību un izmantošanu, jūras ģenētisko resursu izmantošanu, kalnrūpniecības un mežistrādes apjomu un tūrisma un pētniecības pasākumus; tā kā šī ietekme radīs jaunus uzdevumus, taču arī jaunas iespējas Arktikā un citur;
M. whereas the effects of climate change mainly originating from outside the Arctic and the globalisation of the world economy will impact the region; whereas in particular the retreat of the sea ice, as well as the potential for resources and the possible use of new technologies, is likely to produce unforeseeable environmental effects and repercussions in other parts of the planet as well as an increase in shipping in particular between Europe, Asia and North America, in exploration and exploitation of natural resources, namely gas, oil and other minerals but also natural resources such as fish, and exploitation of marine genetic resources, increased mining and logging activities and increased tourism and research activities; whereas those effects will produce new challenges but also new opportunities in the Arctic and elsewhere,
N. tā kā klimata pārmaiņas tiek regulētas ar uzraudzības, ierobežošanas un pielāgošanas metodēm; tā kā ilgtspējīgas attīstības veicināšana dabas resursu izmantošanā un jaunas infrastruktūras veidošanā tiek pārvaldīta ar stratēģiskās plānošanas procesa starpniecību,
N. whereas climate change is managed by monitoring, mitigation and adaptation methods; whereas the promotion of sustainable development in using natural resources and in building new infrastructures is managed by strategic planning processes,
I. ES un Arktika
I. The EU and the Arctic
2. ņem vērā, ka Eiropas Savienību ar tās ziemeļos esošo dalībvalstu un kandidātvalstu starpniecību skar Arktikas politika un līdz ar to tā arī pati ietekmē Arktikas politiku, un atzīst vairākās Ziemeļu dimensijas partnerattiecībās notiekošo darbu, ES kopējo politiku ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi;
Takes into account that through its Northern Member States and candidate countries the EU is affected by Arctic policies and likewise has an impact on Arctic policies, and recognises the ongoing work in the several partnerships of the Northern Dimension, a common policy of the EU with Russia, Norway and Iceland;
4. uzsver, ka ES ir apņēmusies veidot politikas pieeju Arktikā, balstoties uz vislabākajām pieejamām zināšanām un izpratni par Arktiku ietekmējošiem politikas procesiem, un jau pašlaik pieliek ievērojamas pūles pētniecības jomā, lai gūtu ticamus zinātniskus pierādījumus nolūkā atbalstīt politikas veidošanu;
Highlights that the EU is committed to devising its policy responses in the Arctic on the basis of the best available scientific knowledge and understanding of the processes affecting the Arctic, and is accordingly already devoting sizeable research efforts to generating sound scientific evidence to support policy-making;
7. uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar Arktikas kopienām un atbalstīt spēju veidošanas programmas, lai uzlabotu reģiona pamatiedzīvotāju un vietējo iedzīvotāju dzīves kvalitāti, un iegūt plašāku izpratni par šo kopienu dzīves apstākļiem un kultūrām; aicina ES veicināt aktīvāku dialogu ar Arktikas pamatiedzīvotājiem un vietējiem iedzīvotājiem;
Emphasises the importance of interacting with Arctic communities and supporting capacity-building programmes in order to improve the quality of life of indigenous and local communities in the region and gain more understanding of the living conditions and cultures of these communities; calls on the EU to promote a stronger dialogue with the indigenous peoples and the Arctic local inhabitants;
8 uzsver vajadzību pēc vienotas un saskaņotas politikas Arktikas reģionā, kurā būtu skaidri noteiktas gan ES prioritātes, gan iespējamie uzdevumi un stratēģija;
8 Stresses the need for a united, coordinated EU policy on the Arctic region, in which both the EU’s priorities and the potential challenges and a strategy are clearly defined;
9. uzsver Arktikā esošo pasaules jauno jūras tirdzniecības ceļu milzīgo nozīmi, jo īpaši ES un tās dalībvalstu ekonomikām, šīm valstīm kontrolējot 40 % no pasaules komerciālās kuģniecības; atzinīgi vērtē Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) paveikto darbu obligātā kuģniecības Polārā kodeksa jomā un AP darba grupu, jo īpaši meklēšanas un glābšanas darba grupas, paveikto; uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm būtu aktīvi jāatbalsta jūras brīva pieejamība un tiesības brīvi šķērsot starptautiskos ūdensceļus;
Underlines the major importance of the safety and security of new world trade routes through the sea in the Arctic, in particular for the EU and its Member States’ economies, these countries controlling 40% of world commercial shipping; welcomes the work in the International Maritime Organisation (IMO) on a mandatory Polar Code for shipping and the work in the Working Groups of the AC, particularly the Taskforce on Search and Rescue (SAR); underlines that the EU and its Member States should actively uphold the freedom of the seas and the right to free passage through international waterways;
11. ierosina ietvert AP meklēšanas un glābšanas darbu iniciatīvas rezultātos būtiskas ārpus Arktikas esošas kuģniecības valstis, kuras izmanto Ziemeļu ledus okeānu; tādēļ ierosina Komisijai un Padomei kopā ar Eiropas Jūras drošības aģentūru koordinēt ES un dalībvalstu politikas virzienus šajā konkrētajā jomā SJO, AP un citās organizācijās;
Suggests that important non-Arctic shipping nations using the Arctic Ocean should be included in the results of the Search and Rescue Work Initiative of the AC; therefore recommends that the Commission and the Council, together with the European Maritime Safety Agency (EMSA), coordinate EU and Member States’ policies in that particular field in the IMO, the AC and other organisations;
14. aicina reģiona valstis nodrošināt, ka visi pašreizējie un iespējamie nākotnes transporta ceļi ir atvērti starptautiskai kuģniecībai, un atturēties no jebkādu vienpusēju un patvaļīgu finansiālu vai administratīvu šķēršļu ieviešanas, kas varētu kavēt kuģošanu Arktikā un kas nav starptautiski pieņemti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt drošību un vides aizsardzību;
Calls on the States in the region to ensure that any current transport routes – and those that may emerge in the future – are open to international shipping and to refrain from introducing any unilateral arbitrary burdens, be they financial or administrative, that could hinder shipping in the Arctic, other than internationally agreed measures aimed at increasing security or protection of the environment;
Dabas resursi
Natural resources
16. uzsver, ka ietekmes uz vidi novērtējums, kā arī stratēģiskās un sociālās ietekmes novērtējuma process būs galvenie līdzekļi konkrētu projektu un programmu pārvaldībā Arktikā; vērš uzmanību uz Direktīvu 2001/42/EK
Highlights the fact that the Environmental Impact Assessment (EIA) as well as strategic and social impact assessment processes will be central tools in the management of concrete projects and programmes in the Arctic; draws attention to Directive 2001/42/EC
17. aicina reģiona valstis atrisināt visus pašreizējos vai nākotnē iespējamos konfliktus attiecībā uz piekļuvi Arktikas dabas resursiem konstruktīva dialoga ceļā, iespējams, Arktikas Padomē, kas ir piemērots forums šādai diskusijai; uzsver ANO Kontinentālā šelfa robežu komitejas nozīmi konfliktu risinājumu atrašanā starp Arktikas valstīm par to ekskluzīvo ekonomikas zonu robežu noteikšanu;
Calls on the States in the region to resolve any current or future conflicts over access to natural resources in the Arctic in the way of constructive dialogue, possibly within the AC, which constitutes a good forum for such discussion; underlines the role of the UN Commission on the Limits of the Continental Shelf (CLCS) in finding solutions for conflicts between Arctic States over delimitation of their exclusive economic zones;
20. apzinās to, ka pastāv dažādas Svalbāras/Špicbergenas līguma interpretācijas attiecībā uz tā piemērojamību Svalbāras/Špicbergenas kontinentālajam šelfam un jūras teritorijām, un, ņemot vērā resursu salīdzinoši vieglo pieejamību kontinentālajā šelfā, atzinīgi vērtētu vienošanos par šelfa juridisko statusu, atzīstot piekrastes šelfa valstu juridiskās tiesības un pienākumus; pauž pārliecību, ka iespējamie strīdi tiks atrisināti konstruktīvi;
Is conscious of the different interpretations of the Svalbard/Spitsbergen Treaty with regard to its applicability to the continental shelf and the maritime zones of Svalbard/Spitsbergen, and, given the relatively good accessibility of resources in the continental shelf, would welcome an agreement on the legal status of the shelf acknowledging the legal rights and duties of the costal shelf states; is confident that any disputes which may arise will be dealt with in a constructive way;
Klimata pārmaiņu un piesārņojuma ietekme uz Arktiku
Climate c hange and pollution effects on the Arctic
30. uzsver ES un ap polu atrodošos valstu būtisko nozīmi piesārņojuma samazināšanā, kurš nonāk Arktikas reģionā ar liela attāluma transportu, piemēram, jūras transportu; šajā sakarībā uzsver Eiropas Savienības tiesību aktu, piemēram, Regulas (EK) Nr. 1907/2006
Stresses the important role the EU and the circumpolar nations have to play in the reduction of pollution in the Arctic region caused by long-range transport, e.g. shipping; highlights in this respect the importance of the implementation of European legislation such as Regulation (EC) No 1907/2006
OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.
OJ L 136, 29.5.2007, p.
3. , īstenošanas nozīmi; norāda, ka klimata pārmaiņas Arktikā būtiski ietekmēs piekrastes reģionus Eiropā un citur un no klimata atkarīgās nozares Eiropā, piemēram, lauksaimniecību un zivsaimniecību, atjaunojamo enerģiju, ziemeļbriežu audzēšanu, medības, tūrismu un transportu;
3. ; points out that the climatic changes in the Arctic will have a major impact on coastal regions in Europe and elsewhere and on climate-dependent sectors in Europe such as agriculture and fisheries, renewable energy, reindeer herding, hunting, tourism and transport;
Ilgtspējīga sociāli ekonomiskā attīstība
S ustainable socioeconomic development
32. uzsver, ka ir svarīgi, lai ES kopā ar šīs teritorijas reģionu pārstāvjiem diskutētu par attīstības un sadarbības strukrūrfondu nozīmi, lai, saskaroties ar globālām problēmām nākotnē, varētu gūt panākumus un izmantot teritorijas attīstības iespējas;
Underlines that it is important for the EU together with representatives of the regions in the area to discuss the importance of the Structural Funds for development and cooperation in order to face the future global challenges with a view to progress and to be able to seize the development potential of the area;
36. atzinīgi vērtē darbu, ko paveicis ANO īpašais referents par pamatiedzīvotāju cilvēktiesību un pamatbrīvību situāciju un ANO ekspertu mehānisms par pamatiedzīvotāju tiesībām;
Welcomes the work of the UN Special Rapporteur on the situation of human rights and fundamental freedoms of indigenous people and that of the UN Expert Mechanism on the Rights of Indigenous Peoples;
OV L 286, 31.10.2009., 36. lpp.
OJ L 286, 31.10.2009, p.
(Lieta T-18/10, Inuit Tapiriit Kanatami pret Parlamentu un Padomi); norāda uz apspriežu procedūru PTO aizgādnībā, kuru pieprasīja Kanāda un Norvēģija; pauž cerību, ka nesaskaņas starp pusēm būs iespējams pārvarēt pēc EST nolēmumiem un PTO īstenotajām procedūrām;
(Case T-18/10, Inuit Tapiriit Kanatami v Parliament and the Council) pending before the General Court; notes the consultation procedure under the auspices of the World Trade Organisation (WTO) requested by Canada and Norway; expresses its hope that disagreements between the parties can be overcome following the rulings of the ECJ and the result of the WTO procedures;
Konvencija par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību. , Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisiju ( NEAFC ), Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām ( CITES )
Convention for the Protection of the Maritime Environment of the North-East Atlantic. , the North East Atlantic Fisheries Commission (NEAFC), CITES
Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām un Stokholmas konvenciju, kas pārvalda Arktikai svarīgas teritorijas, kā arī daudzos pašreizējos divpusējos nolīgumus un shēmas papildus Arktikas valstu ieviestajiem noteikumiem; līdz ar to secina, ka Arktikas reģions būtu jāuzskata nevis par tiesisku vakuumu, bet par teritoriju ar veiksmīgi izveidotiem pārvaldības līdzekļiem; tomēr norāda, ka klimata pārmaiņu problēmu un pieaugošās ekonomiskās attīstības dēļ visām iesaistītajām pusēm šie pašreizējie noteikumi ir turpmāk jāattīsta, jāstiprina un jāīsteno;
Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora. and the Stockholm Convention as well as the existing numerous bilateral agreements and frameworks, in addition to the national regulations in place in the Arctic States; thus concludes that the Arctic region is not to be regarded as a legal vacuum, but as an area with well developed tools for governance; nevertheless points out that, due to the challenges of climate change and increasing economic development, those existing rules need to be further developed, strengthened and implemented by all parties concerned;
44. uzskata, ka dažu novērotāju radītais iespaids par tā saukto cīņu par Arktiku neveicina konstruktīvu saprašanos un sadarbību reģionā; norāda, ka Arktikas valstis vairākos gadījumos paudušas apņēmību atrisināt un dažos gadījumos ir rīkojušās nolūkā atrisināt iespējamos interešu konfliktus saskaņā ar starptautisko tiesību principiem;
Believes that the impression given by some observers of a so-called scramble for the Arctic does not contribute to fostering a constructive understanding and cooperation in the region; points out that the Arctic States have on several occasions declared their commitment to resolve and in some cases have worked towards resolving possible conflicts of interests according to the principles of international law;
49. atzinīgi vērtē plašo sadarbību tādos jautājumos kā Arktikas jūras vides aizsardzība ( PAME darba grupa) ne vien reģionālā, bet arī divpusējā un starptautiskā līmenī; šajā sakarībā uzskata AP meklēšanas un glābšanas jomā paveikto darbu par pirmo soli uz mehānismiem arī saistošu lēmumu pieņemšanai;
Welcomes the broad cooperation on issues such as the protection of the Arctic marine environment (PAME Working Group), not only on a regional level but bilaterally and internationally; interprets in this respect the work done on SAR in the AC as a first step towards mechanisms also to take binding decisions;
51. pauž cerību, ka AP turpinās būtisko darbu un paplašinās lēmumu veidošanas procesa pamatu, iekļaujot citus dalībniekus Arktikā, kuri palielina savu līdzdalību šajā reģionā, un līdz ar to izmantos to zināšanas un spējas, un ņems vērā to likumīgās intereses saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tajā pašā laikā būtu jāuzsver, ka vajadzētu pievērst ievērojami vairāk uzmanības Arktikas valstu interesēm; atzinīgi vērtē AP iekšējo procedūru attiecībā uz novērotāja statusa pārskatīšanu un iespējamo turpmāko AP uzdevumu kompetences jomu;
Expresses its hope that the AC will further develop its important work and broaden the basis for decision-shaping processes to include other Arctic actors who are upgrading their presence in the Arctic region, and thus involve their knowledge and capacities and take into account their legitimate interests under international law, while at the same time the significantly greater importance of the interests of the Arctic States should be stressed; welcomes the internal procedure within the AC regarding a review of the status of observers and of the possible future scope of the tasks of the AC;