natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā atsevišķu bišu un saimju veselību ietekmē daudzi letāli un subletāli faktori, daudzi no tiem savstarpēji saistīti; tā kā nedaudzās tirgū pieejamās zāles, lai cīnītos pret Varroa destructor ērci, vairumā gadījumu vairs nav pietiekami efektīvas, jo veidojas rezistence; tā kā pesticīdu izmantošana, pārmaiņas klimatiskajos un vides apstākļos, augu bioloģiskās daudzveidības zudums, zemes izmantojuma maiņa, nepareizas biškopības prakses un invazīvu sugu klātbūtne var novājināt saimju imūnsistēmu un veicināt oportūnistiskas patoloģijas; tā kā medus bites var saskarties ar augu aizsardzības līdzekļiem gan tieši, gan netieši, piemēram, ar vēja pūsmas, virszemes ūdens, gutācijas pilienu, nektāra un ziedputekšņu starpniecību;
E. whereas the health of individual bees and colonies is affected by numerous lethal and sub-lethal factors, many of them interconnected; whereas the limited number of marketed medicines to fight the Varroa destructor mite are in many cases no longer sufficiently efficient, owing to the emergence of resistance; whereas the use of pesticides, changing climatic and environmental conditions, loss of plant biodiversity, land use change, mismanaged beekeeping practices and the presence of invasive species may weaken colonies’ immune systems and favour opportunistic pathologies; whereas honeybees can be exposed to plant protection products via direct and indirect pathways such as wind drifting, surface water, droplet guttation, nectar and pollen,
F. tā kā biškopji var sniegt savu ieguldījumu un palīdzēt uzturēt savu bišu veselību un labturību, tomēr vides kvalitāte lielā mērā nosaka, vai viņu darbība būs veiksmīga;
F. whereas beekeepers can contribute to, and help maintain, the health and well-being of their bees, although the quality of their environment plays a large role in determining how successful they are.
G. tā kā tiek atbalstīta minimāla veterināro zāļu un aktīvo vielu izmantošana, tāpat kā veselīgas bišu saimes imūnsistēmas saglabāšana, bet tā kā jāsaskaras ar rezistences problēmu; tā kā bites nepārstrādā aktīvas vielas un zāles, un Eiropas ražotāju pastāvēšana ir atkarīga no tā, lai medus būtu tīrs, no atliekvielām brīvs un augstas kvalitātes;
G. whereas minimal use of veterinary products and active substances is advocated, as is maintaining a healthy colony immune system, but whereas resistance problems exist; whereas active substances and medicines are not metabolised by bees, and European producers rely on clean, residue-free, high-quality honey,
H. tā kā lielākā daļa Eiropas biškopju ir amatieri, nevis profesionāli dravnieki;
H. whereas a large number of European beekeepers are amateur and not professional apiarists,
Pētniecība un zinātnisko atziņu izplatīšana
Research and dissemination of scientific knowledge
2. uzskata, ka ir svarīgi veikt steidzamus pasākumus, lai aizsargātu bišu veselību, ievērojot biškopības īpatnības, iesaistīto dalībnieku atšķirības un proporcionalitātes un subsidiaritātes principus;
Considers it important to take urgent measures to protect bee health, taking into account the specificities of beekeeping, the diversity of actors involved and the principles of proportionality and subsidiarity;
6. aicina Komisiju izstrādāt trīsgadu programmu, pamatojoties nevis uz pieņēmumiem, bet uz visu dalībvalstu faktiski deklarēto reģistrēto bišu saimju skaitu;
Calls on the Commission to draw up three-year programmes based on a declaration by all Member States of the number of hives actually registered rather than on estimated figures;
11. aicina Komisiju novērst pārklāšanos fondu izmantojumā, lai palielinātu to efektivitāti un nodrošinātu ekonomisku un ekoloģisku pievienoto vērtību gan biškopjiem, gan lauksaimniekiem; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis palielināt pētniecībai paredzēto finansējumu;
Calls on the Commission to rule out overlaps in the use of funds in order to increase their effectiveness in guaranteeing economic and ecological added value for both bee-keepers and farmers; calls on the Commission to encourage Member States to raise their level of funding for research;
14. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu „Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”, bet aicina pagarināt programmu pēc 2011. gada un palielināt dalībnieku skaitu no valsts varas iestādēm;
Welcomes the Commission’s ‘Better Training for Safer Food’ initiative, but calls for the exercise to be extended beyond 2011 and the number of participants from national authorities to be increased;
17. uzsver, ka ir jānodrošina pienācīgas mācības veterinārārstiem, kā arī iespējas biškopjiem saņemt veterināras konsultācijas un biškopības speciālistiem iesaistīties valsts veterināro iestāžu darbā;
Stresses the need to ensure adequate training for veterinarians, as well as the possibility for beekeepers to consult veterinarians and the involvement of apiculture specialists in national veterinary authorities;
Veterinārās zāles
Veterinary products
28. aicina Komisiju uzlabot riska novērtēšanas metodiku attiecībā uz pesticīdiem nolūkā aizsargāt bišu saimju veselību un attīstību un nodrošināt atbilstīgu piekļuvi atļauju dokumentos ietverto ekotoksikoloģisko pētījumu rezultātiem un metodoloģijai;
Invites the Commission to improve risk assessment methodology for pesticides in order to protect colony health and population development and to ensure appropriate access to the findings and methodology of ecotoxicological studies included in the authorisation dossiers;
31. atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes speciālisti veic neatkarīgu novērtējumu attiecībā uz nozarei izvirzītajām prasībām sniegt informāciju par dažādiem pesticīdiem;
Welcomes the fact that experts from the European Food Safety Authority are carrying out an independent assessment of the requirements placed on the industry as regards supplying data on the various pesticides;
34. īpaši attiecībā uz EFSA 2009. gada projektu „Bišu mirstība un uzraudzība Eiropā” aicina Komisiju veikt objektīvu pētījumu par iespējamo ĢMO kultūraugu un monokultūru negatīvo ietekmi uz medus bišu veselību;
With special regard to the 2009 EFSA project entitled ‘Bee Mortality and Bee Surveillance in Europe’, calls on the Commission to conduct objective research on the possible negative effects of GMO crops and monocultures on honeybee health;
35. aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt dzīvnieku veselības stāvokli izcelsmes valstīs, piemērot visstingrākās dzīvnieku veselības prasības un ieviest atbilstošu uzraudzības sistēmu attiecībā uz tādu pavairošanas materiālu, kas iegūts no trešām valstīm, lai izvairītos no tādu eksotisku bišu slimību/parazītu ievešanas ES kā Aethina tumida vaboles un Tropilaelaps ērces; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar biškopības organizācijām uzlabot pārredzamību attiecībā uz robežkontroles punktos veiktās drošības kontroles biežumu, procentuālo daļu, rādītājiem un it īpaši uz tās rezultātiem;
Calls on the Commission constantly to monitor the animal health situation in source countries, to apply the strictest animal health requirements and to put in place an appropriate monitoring system for the propagation material coming from third countries, in order to avoid introducing exotic bee diseases/parasites such as Aethina tumida beetles and Tropilaelaps mites into the EU; calls on the Commission and Member States, in cooperation with beekeeping organisations, to increase transparency regarding the frequency, percentage, characteristics and, above all, the results of the security checks performed at border control posts;
39. aicina Komisiju saskaņot marķēšanas noteikumus ar noteikumiem Regulā par lauksaimniecības produktu kvalitātes sistēmām un ieviest obligātu izcelsmes valsts marķējumu importētiem un ES ražotiem biškopības produktiem vai — dažādas izcelsmes produktu maisījumu gadījumā — obligātu katras izcelsmes valsts marķējumu;
Calls on the Commission to harmonise rules on labelling with the provisions of the Regulation on Agricultural Quality Schemes and to introduce obligatory labelling with the country of origin for imported and EU-produced apicultural products or, in the case of mixtures of products with different origins, obligatory labelling with every country of origin;
Pasākumi saistībā ar bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un gaidāmo kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu
Measures in connection with the conservation of biodiversity and the forthcoming reform of the Common Agricultural Policy
44. aicina Komisiju gaidāmajā KLP reformā precizēt atbalsta pasākumus un palīdzību, kas paredzēta Eiropas biškopības nozarei, ņemot vērā medus bišu saimju kā apputeksnētāju radīto labumu videi un sabiedrībai un biškopju sniegtos vides pakalpojumus, apsaimniekojot savas bišu saimes;
Calls on the Commission to clarify, in the forthcoming reform of the CAP, the support measures and aid to be assigned to the European beekeeping sector, taking account of the environmental and social public goods that honeybee colonies provide via pollination and of the environmental service performed by beekeepers in managing their bee colonies;
46. aicina Komisiju apsvērt iespēju radīt īpašu palīdzības shēmu biškopjiem pašreizējā tiešā atbalsta shēmas struktūrā, piemēram, maksājumus par bišu saimēm, kuri palīdzētu aizsargāt ES biškopības nozari, sekmētu biškopju palikšanu savā profesijā, mudinātu jauniešus kļūt par biškopjiem un nodrošinātu, ka bites turpina veikt apputeksnēšanu;
Calls on the Commission to consider the possibility of creating a special scheme for assistance to beekeepers within the framework of the direct aid scheme, for example through bee colony payments, which will help safeguard the beekeeping sector in the EU, keep beekeepers in beekeeping, encourage young people to become beekeepers and ensure bees continue to act as pollinators;
49. aicina visas biškopības nozarē ieinteresētās puses izmantot pašreizējās kopējās lauksaimniecības politikas piedāvātās iespējas un arī gaidāmās reformas iespējas, kas pienācīgi ņem vērā ražotājorganizācijas visā lauksaimniecības nozarē;
Calls on all stakeholders in the beekeeping sector to take advantage of the opportunities offered by the current common agricultural policy and the upcoming reform thereof, which take proper account of producer organisations throughout the agricultural sector;
Bišu daudzveidības saglabāšana
Conservation of bee biodiversity
51. mudina Komisiju saistībā ar Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK aizliegt, vismaz uz laiku, Bombus sp . ģints dzīvu bišu un sugu importu no trešām valstīm, lai novērstu eksotisku slimību ievazāšanu, jo īpaši ņemot vērā, ka Eiropas Savienībā biškopībai netrūkst ģenētisko resursu, paturot prātā tās galvenās pasugas, no kurām radās patlaban biškopībā izmantotās šķirnes un paveidi;
Urges the Commission, within the framework of Council Directive 92/65/EEC of 13 July 1992, to ban, at least temporarily, the import from third countries of live bees and species of the genus Bombus sp. in order to prevent the introduction of exotic diseases, particularly given that there is no shortage of genetic resources for apiculture in the European Union, bearing in mind the main subspecies from which the breeds and varieties currently used in apiculture originated;
Biškopības nozare ir neatņemama Eiropas lauksaimniecības daļa.
The beekeeping sector is an integral part of European agriculture.
Tā nodrošina pamatienākumus vai papildu ienākumus vairāk nekā 600 000 Eiropas Savienības pilsoņu.
It provides primary or additional income for more than 600.000 citizens of the European Union.
Tā piedāvā būtiskus pakalpojumus lauksaimniecībā, izmantojot apputeksnēšanu, un veicina bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu.
It offers vital services for agriculture through pollination and contributes to the maintenance of biodiversity.
Aprēķināts, ka 84 % no augu sugām un 76 % no pārtikas ražošanas Eiropā ir atkarīgi no apputeksnēšanas, ko veic bites, kuru ekonomiskā vērtība ir daudz lielāka nekā saražotā medus vērtība un tiek lēsta ES EUR 15 miljardi gadā.
It is estimated that 84% of the plant species and 76% of food production in Europe are dependent on pollination by bees, the economic value of which is much greater than the value of the honey produced and is estimated at € 15 billion per year in the EU.
Pateicoties apputeksnēšanai, biškopība arī sniedz svarīgu ekosistēmas pakalpojumu, kas veicina bioloģiskās daudzveidības uzlabošanu, saglabājot augu ģenētisko dažādību, un ekoloģiskā līdzsvara saglabāšanu.
Apiculture also provides an important ecosystem service via pollination, which contributes to the improvement of biodiversity by maintaining the genetic diversity of plants and the maintenance of the ecological balance.
Turklāt biškopība ir daļa no Eiropas lauksaimniecības mantojuma un valstu tradīcijām.
In addition, beekeeping is part of the European agricultural heritage and of national traditions.
Biškopība ir unikāla salīdzinājumā ar citām lopkopības nozarēm.
Beekeeping is unique compared to other animal husbandry sectors.
Tajā audzē kukaiņus, daļēji savvaļas dzīvniekus, kurus nevar pieradināt vai tieši kontrolēt kā citas sugas.
It breeds insects, semi-wild animals which cannot be domesticated or directly controlled like other species.
Biškopības pamatā nav atsevišķi dzīvnieki, bet vesela funkcionāla saime, kas sastāv no vairākiem tūkstošiem kukaiņu, kuri strādā kopīgi kā šūnas citos organismos.
Beekeeping is based not on the individual animal, but on the entire functional colony, which consists of several thousand insects working together like cells in other organisms.
Tādēļ zinātniskai pētniecībai un regulējumam ir jābūt vērstam gan uz atsevišķiem dzīvniekiem, gan visas saimes līmeni.
Therefore scientific research and regulation must be directed at both the individual animal and the entire colony levels.
Pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstu biškopības iezīmēm, piemēram, biškopju skaitu un to kvalifikāciju (amatieri un profesionāļi), stropu blīvumu vai biškopības darbības metodi (stacionāras vai pārvietojamas dravas, ganības).
There are significant differences between member states’ apicultural features, such as the number and the qualification of beekeepers (amateur versus professional), hive-density or the beekeeping operation method (stationary or mobile apiaries, transhumance).
Vairākās dalībvalstīs ir īpaši labvēlīgi vides un lauksaimniecības apstākļi biškopībai, piemēram, Francijā, Grieķijā, Ungārijā, Itālijā, Polijā, Portugālē, Rumānijā un Spānijā.
Several member states have especially favourable environmental and agricultural conditions for apiculture, such as France, Greece, Hungary, Italy, Poland, Portugal, Romania and Spain.
Pateicoties lielākam stropu blīvumam un profesionālu biškopju skaitam, šīs valstis bieži dēvē par „profesionālām biškopības dalībvalstīm”.
Due to higher hive density and number of professional beekeeper these countries are often referred to as the ‘professional beekeeper member states’.
Liela nozīme ir zināšanu plaisas mazināšanai starp profesionāliem un amatieriem biškopjiem un informācijas un zinātnisko atziņu izplatības uzlabošanai viņu starpā, organizējot efektīvas mācības.
Decreasing the knowledge gap between professional and amateur beekeepers and improving the spread of information and scientific knowledge among them with effective training is of great importance.
Precīzi iemesli nesenajam bišu mirstības pieaugumam joprojām nav skaidri.
The exact reasons of the recent increases in bee mortality are still unclear.
Ir vairāki šķēršļi, kas kavē jaunu produktu izstrādi bišu veselības jomā.
There are several obstacles stalling the development of novel bee-health product.
Šādu produktu tirgus ir relatīvi mazs salīdzinājumā ar citām mājlopu nozarēm, un ienākumi no investīcijām ir zemi.
The market of such products is relatively small compared to the other livestock sectors, and the return on investments is low.
Tādēļ veterināro zāļu ražotāji nav ieinteresēti jaunu, bišu veselībai paredzētu zāļu izstrādē.
Therefore producers of veterinary products are not interested in the development of new bee-health medicines.
Turklāt pašreizējais MRL sistēmas regulējums nenodrošina pienācīgu intelektuālo tiesību aizsardzību, kas attur novatoriskus ražotājus no zāļu izstrādes.
Moreover, the current regulation of the MRL system does not ensure the proper protection of intellectual property rights, discouraging innovative producers from the development.
Komisijai vajadzētu atrisināt šo problēmu ar līdzsvarotu jaunu regulu.
The Commission should deal with this problem in a balanced new regulation.
Bez jaunu zāļu izstrādes valsts līmenī papildus būtu jāatbalsta profilakses pasākumu izpēte, bišu audzēšanas programmas un gēnu saglabāšana, galveno uzmanību pievēršot slimībām un kaitēkļu tolerancei.
Besides developing new medicines prevention measures should be further examined, bee-breeding programmes and gene conservation concentrating on disease and pest tolerance should be supported on national level.
Viens no galvenajiem šķēršļiem efektīvai rīcībai pret bišu pārmērīgu mirstību ir ticamu un salīdzināmu datu trūkums par stropu un biškopju skaitu un bišu saimju zudumu ES.
One of the main barriers of effective action against excessive bee mortality is the lack of reliable and comparable data on the number of hives, beekeepers and colony losses in the EU.
Ir jāpiemēro efektīva saskaņota uzraudzības sistēma, lai novērtētu bišu mirstības apmēru un attīstītu daudz precīzākas zināšanas par saimju zudumu apmēru un tā iemesliem un citām bišu veselības problēmām.
There is strong need to apply effective harmonised surveillance system to estimate the extent of bee mortalities and to develop more accurate knowledge on the extent and the causes of colony losses and other bee health problems.
Kaut gan saskaņota uzraudzības sistēma ir nepieciešama Eiropas līmenī, arī dalībvalstīm ir jārīkojas, lai mazinātu riskus, kas ietekmē bišu veselību.
While a harmonised surveillance system is necessary on European level, member states also have to act in mitigating the risks affecting bee health.
Lai izvairītos no pārklāšanās, pētījumi ir jāsaskaņo un zinātniskie rezultāti jāizplata Eiropas līmenī.
Research has to be harmonised and the scientific results have to be shared on European level in order to avoid overlaps.
Valsts varas iestādēm un pārstāvošajām organizācijām dalībvalstīs ir jāatbalsta atbilstošu zinātnisko un tehnisko zināšanu par bišu veselību izplatība biškopju vidū.
National authorities and representative organisations in the member states have to support the spreading of appropriate scientific and technical knowledge about bee health among beekeepers.
Ir jāizveido pastāvīgs un strukturēts dialogs starp biškopjiem, lauksaimniekiem un attiecīgajām varas iestādēm.
A permanent and structured dialogue is needed between beekeepers, farmers and the relevant authorities.
Komisijai būtu jāveicina sekmīga šā dialoga īstenošana, padarot pieejamu savu attiecīgo tīmekļa lapu visu to dalībvalstu oficiālajās valodās, kurās biškopībai ir svarīga ekonomiska nozīme.
The Commission should contribute to the success of this dialogue by making available its relevant webpage on all official languages of those Member States’ where beekeeping plays an important economic role.
Ziņojumā atzinīgi novērtēta Komisijas pilota uzraudzības programma par bišu veselību un saskaņā ar Padomes secinājumiem pausts aicinājums Komisijai iepazīstināt visas ieinteresētās puses ar pieejamiem rezultātiem, bet uzsvērts, ka ir jāturpina strādāt, lai izveidotu atbilstošu uzraudzības sistēmu ES.
The report welcomes the Commission’s pilot surveillance programme on bee-health and in accordance with the Council’s conclusions, invites the Commission to make the outcome available to all interested parties, but emphasises that further efforts are needed to create an appropriate surveillance system in the EU.
Komisijai arī būtu jāatbalsta Eiropas bišu dravu references tīkla izveide, lai uzraudzītu bišu veselību, ņemot vērā vides apstākļus un biškopības/lauksaimniecības prakses.
The Commission should also support the establishment of a European network of reference apiaries to monitor the bee health in relation with the environmental conditions and beekeeping/agricultural practices.
Ziņojumā arī atzinīgi novērtēta ES references laboratorijas izveide.
The report also welcomes the establishment of the EU Reference Laboratory.
References laboratorijai būtu jāpapildina esošais ekspertu tīkls un valstu laboratorijas un jāizmanto dati un pieredze, ko uzkrājusi COST COLOSS rīcība.
The Reference Laboratory should complement the activities of existing expert networks or national laboratories and should use the data and experiences collected in the COST Action COLOSS.
Uzsvērts, ka ir jāatbalsta diagnostiskas laboratorijas un lauka izmēģinājumi valsts līmenī.
In the meantime stresses the need to support diagnostic laboratories and field tests on national level.
Ņemot vērā teikto, Komisijai būtu jānodrošina finansējums tām laboratorijām, kas nodarbojas ar biškopības produktu kvalitātes un drošības analīzēm un izplata šo informāciju Eiropas līmenī.
Further to this the Commission should provide financing for laboratories dealing with quality and safety analysis of apicultural products and sharing this information on European level.
Viens no stresa faktoriem, kas ietekmē bišu veselību, ir toksisku vielu klātbūtne vidē, jo īpaši neatbilstoša vai pārmērīga dažu pesticīdu lietošana.
One of the stress-factors, affecting bee health is the presence of toxic agents in the environment, especially the inappropriate or excessive use of certain pesticides.
Komisija apņēmās pārskatīt datu prasības attiecībā uz tādu pesticīdu dokumentu iesniegšanu, kas ir labvēlīgi attīstībai, bet Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 noteikumi ir vēl jāpastiprina, lai nodrošinātu efektīvāku riska mazināšanu.
The Commission pledged to revise the data requirements for the submission of pesticide dossiers, which is a favourable development, but the provisions of the Regulation 1107/2009 of the European Parliament and the Council should be further strengthened in order to allow for more efficient risk mitigation.
Pašreizējā marķēšanas prasība attiecībā uz pesticīdu lietošanu ir neatbilstoša.
The current labelling requirement on the use of pesticides is inappropriate.
Toksisku produktu lietošanas atļaujā būtu skaidri jānorāda, kurā mērķa kultūrauga fenoloģiskajā stāvoklī aizsardzības produktus var vai nevar lietot, un tas būtu skaidri jānorāda uz produkta etiķetes.
The authorisation of the toxic products should clearly specify in which phenological status of the target crop the plant protection products can or cannot be used and this should be clearly stated on the label of the product.
Vēl viena problēma ir neatkarīgu pētījumu trūkums par toksisku augu aizsardzības līdzekļu aizstāšanu.
A further problem is the lack of independent research on the substitution of toxic plant protection products.
Nav zinātnisku pierādījumu par jebkādu tiešu negatīvu ĢMO kultūraugu ietekmi uz medus bitēm, tomēr 2009. gada EFSA pētījumā ĢMO ierindoti to stresa faktoru vidū, kas izraisa bišu populāciju samazināšanos.
There is no scientific proof of any direct negative effect of GM crops on honeybees, although an EFSA study from 2009 identified GMOs among other stress factors involved in the causes of the decline of bee populations.
Tādēļ ir svarīgi apkopot pamatotus datus no visām dalībvalstīm un nodrošināt objektīvus pētījumus šajā jomā.
It is therefore important to aggregate solid data from all member states and to ensure objective research in this field.
Bažas rada tas, ka ģenētiski modificētu sēklu ražotāji bieži traucē neatkarīgu pētījumu veikšanai, nenodrošinot attīrītus ģenētiski modificētus ziedputekšņus toksiskuma pārbaudēm.
It is indeed causing concern that GM seed producers often hamper independent research by not providing purified GM pollen for toxicity test.
Svarīgi un apsveicami ir tas, ka Komisija 2012. gada sākumā iepazīstinās ar visaptverošu dzīvnieku veselības tiesību aktu, kas aizstās pašreiz spēkā esošos pamata tiesību aktus veterinārijas jomā.
It is important and welcomed that he Commission will present a comprehensive ‘Animal Health Law’ in early 2012, which will replace the current basic veterinary legislation.