natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Galvenais ir saglabāt līdzsvaru starp efektīvu ES finansiālo interešu aizsardzību un vajadzības pēc vadības pilnvaru nodošanas anulēšanu ex-post samazināšanu saņēmējvalstu iestādēm, ja tās nespēj īstenot šīs pilnvaras efektīvā veidā.
The key issue at stake is how to strike a balance between effectively safeguarding the EU's financial interests and minimizing the need to withdraw ex-post the conferral of management powers to the authorities of the beneficiary countries, in case that the latter fail to exercise effectively these powers.
IPA novērtēšana un pārskatīšana
Evaluation and review of IPA
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka IPA jēdzieniski un strukturāli ir ļoti elastīgs finanšu instruments, kas nodrošina regulāru programmu un IDFS pārskatus, kā arī pašas IPA regulas starpposmu novērtēšanu, ir būtiski, lai Eiropas Parlaments regulāri uzraudzītu IPA īstenošanu, tādējādi mācoties no iepriekšējos instrumentos pieļautajām nepilnībām un pašreizējās IPA īstenošanas, un nodrošinātu IPA sniegto iespēju pilnīgu izmantošanu.
In view of the above, and given that IPA is in its conception and structure a very flexible financial instrument, providing for frequent review of the programmes and MIPDs as well as a mid-term evaluation of IPA Regulation itself, it is vital that Parliament regularly monitors the implementation of IPA, so as to build upon the lessons learnt from the previous instruments and current implementation of IPA and ensure that its full potential will be developed.
Pirmajā programmas plānošanas un īstenošanas gadā IPA šķiet pietiekami vērsta uz saņēmējvalstu progresa ziņojumos un vispārējā paplašināšanās stratēģijā noteiktajām prioritātēm.
In its first year of programming and implementation, IPA appears to be sufficiently focused on the priorities identified in the progress reports of the beneficiary countries and the overall enlargement strategy.
Turklāt tādi jautājumi kā korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, bezdarbs un sieviešu tiesības ir jārisina efektīvāk un jāvirza gan nacionālā, gan reģionāli horizontālā līmenī.
Nevertheless, certain issues, such as the fight against corruption and organized crime, unemployment and women's rights, need to be addressed more effectively and mainstreamed, both at the national level and at the regional-horizontal level.
Pārrobežu sadarbības komponentu tāpat kā daudzu saņēmēju reģionālās un horizontālās programmas ir nepieciešams attīstīt.
Furthermore, the cross-border cooperation component as well as the multi-beneficiary regional and horizontal programmes need to be developed further.
Turpmākajā tabulā aplūkots 2007. gada asignējums miljonos EUR skatījumā pēc valsts un komponenta, kā arī pēc reģionālajām un daudzvalstu programmām, kas ir atjauninātas pēc 2008.–2010. gada IDFS (COM(2007)689, pieņemts 2007. gada 6. novembrī).
The following table provides the 2007 IPA allocations in million euros by country and by component, as well as for the regional and multi-country programmes as updated in the 2008-2010 MIFF (COM(2007)689 adopted on 6 November 2007).
IPA komponents
Component IPA
Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija
former Yugoslav Republic of Macedonia
Reģionālās un horizontālās programmas
Regional & Horizontal programmes
I komponents
Component I
II komponents
Component II
III komponents
Component III
IV komponents
Component IV
V komponents
Component V
IV daļa: Finanšu dati no IPA 2007. gada ziņojuma pielikuma ir atveidoti šeit:
Part IV: Financial Data, from the annex to the IPA 2007 report, is reproduced here:
2007. gadā no ES budžeta EUR 1218,4 miljoni tika piešķirti darbības programmām atbilstīgi pirmspievienošanās palīdzības instrumenta noteikumiem.
In 2007, € 1218.4 million was allocated from the EU budget to operational programmes under the Instrument for Pre-Accession assistance.
Kopumā izpildes rādītājs ir 100 %, lai gan EUR 50,2 miljoni (4 %) no summas tika pārnesti uz 2008. gada budžetu un īstenoti līdz 2008. gada martam.
Overall the execution rate was 100 %, although € 50.2 million (4 %) of this was carried forward to the 2008 Budget and committed by March 2008.
Tas attiecas uz 8 programmām
This related to 8 programmes
Pārnestās programmas: pārrobežu sadarbības programmas starp Ungāriju un Horvātiju, Slovēniju un Horvātiju, Ungāriju un Serbiju, Rumāniju un Serbiju, Bulgāriju un Serbiju, Adrijas jūras valstīm; SIGMA 2007; papildu finansējums par dalību Eiropas Fondā Dienvidaustrumu Eiropai ( EFSE ).] , kas tika pabeigtas pašās gada beigās, ko nevarēja iekļaut 2007. gada aprēķinos.
Programmes carried-forward were: CBC Hungary-Croatia; CBC Slovenia-Croatia; CBC Hungary-Serbia; CBC Romania-Serbia; CBC Bulgaria-Serbia; CBC Adriatic; SIGMA 2007; additional funds for participation in the European Fund for Southeast Europe. for which preparations were finalised towards the very end of the year following which there was no time for adoption in 2007.
Tā kā lielāko daļu IPA programmu apstiprina gada beigās, maksājuma kredītu patēriņš bija zemāks par prognozēto PDB 2007. gadā.
Due to the adoption of most of the IPA programmes late in the year, the consumption of payment credits was lower than the forecasts made in the PDB 2007.
Rezultātā vairāku IPA budžeta līniju maksājumu kredīti tika nodoti starptautisko pārvedumu izpildei.
As a result of this, payment credits of several IPA budget lines were returned in the Global Transfer exercise.
Netika veikts neviens pārrobežu sadarbības maksājums, jo Komisijas lēmums, ar ko apstiprina šīs programmas, tika pārnests uz 2008. gadu.
No payments were executed under the IPA CBCs since the Commission Decision adopting these programmes was carried forward to 2008.
Attiecībā uz IPA iestāžu veidošanas komponentu Bosnijai un Hercegovinai tika izmaksāti EUR 2,7 miljoni, Kosovai — EUR 18,6 miljoni, kā arī EUR 8 miljoni IPA reģionālo programmu ietvaros.
Concerning the IPA Institutional Building component, € 2.7 million were paid for Bosnia & Herzegovina, € 18.6 million for Kosovo
IPA LĪDZEKĻI PĒC GADIEM
IPA funds by year
Piešķirtie līdzekļi
Funds Committed
EUR 1 218 407 miljoni
€ 1,218,407 million
IPA līdzekļi pēc valstīm 2007. gadā (EUR)
IPA funds by country 2007 (in euro)
Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija
Former Yugoslav Republic of Macedonia
Ārlietu komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Foreign Affairs (* )
par pirmspievienošanās instrumenta ( IPA ) 2007. gada budžeta izpildes kontroli
on control of the budgetary implementation of the Instrument for Pre–Accession (IPA) in 2007
Atzinumu sagatavoja (*): István Szent–Iványi
Rapporteur (*): István Szent–Iványi
2. atgādina Komisijai, ka ES leģitimitāti un spēju veicināt reformas var ievērojami palielināt, ja IPA palīdzība tiek mērķtiecīgi sniegta jomās, kurās kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu iedzīvotāji gūst tiešu labumu, jo īpaši ņemot vērā vajadzības un problēmas, ko radījusi globālā finanšu krīze;
Reminds the Commission that the Union's legitimacy and capacity to promote reforms can be greatly enhanced if the IPA targets its assistance to areas of direct benefit for the citizens of the candidate and potential candidate countries, particularly in view of the needs and challenges generated by the global financial crisis;
5. uzsver nepieciešamību IPA finansēto projektu izstrādē un īstenošanā iesaistīt arvien vairāk nevalstisko organizāciju, lai nodrošinātu, ka IPA palīdzība atbilst reālajām vajadzībām un vēlmēm, lai IPA projekti kļūtu atpazīstamāki un lai saņēmējvalstīs veicinātu možas un aktīvas pilsoniskās sabiedrības attīstību.
Emphasises the need to involve more and more non-governmental organisations in the design and implementation of IPA-funded projects so as to ensure that IPA assistance reflects real needs and expectations, to contribute to a greater visibility of IPA projects and to promote the development of a lively and proactive civil society in the beneficiary countries.
par Eiropas Savienības pilsonības problēmām un nākotnes izredzēm
on Problems and prospects concerning European Citizenship
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 14
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās V sadaļu „Pilsoņu tiesības”,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Chapter V thereof entitled 'Citizens' Rights',
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Piektais ziņojums par Eiropas Savienības pilsonību (2004. gada 1. maijs – 2007. gada 30. jūnijs)” ( COM(2008)0085 ),
– having regard to the Report from the Commission entitled "Fifth Report on Citizenship of the Union (1 May 2004 – 30 June 2007)" ( COM(2008)0085 ),
OV, L 158, 30.04.2004., 77. lpp.
OJ L 158, 30.4.2004, p.
(Brīvas pārvietošanās direktīva),
77. (the Free Movement Directive),
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2008. gada 9. oktobra atzinumu „Iedzīvotāju tiesības: pamattiesību un no Eiropas Savienības pilsonības izrietošo tiesību veicināšana”
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 9 October 2008 on Citizens' Rights: Promotion of Fundamental Rights and Rights Derived From European Citizenship
– ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu un 112. panta 2. punktu,
– having regard to Rule 45 and Rule 112(2) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6‑0000/2009),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on the Internal Market, Committee on Legal Affairs, Committee on Constitutional Affairs and Committee of Women's Rights and Gender Equality ( A6-0182/2009 ),
A. tā kā kopējā tirgus un ekonomikas integrācija tuvojas noslēgumam, bet Eiropas Savienības pilsonības tiesiskais pamats joprojām ir attīstības stadijā;
A. whereas the common market and economic integration are nearing true completion, although the legal basis for Union citizenship is still at the development stage,
B. tā kā saskaņā ar EK līguma 17. pantu, ko ar Māstrihtas līgumu pievienoja EK līgumam, „ikviena persona, kam ir kādas dalībvalsts pilsonība, ir Savienības pilsonis”, un šo principu vēl vairāk nostiprina Amsterdamas līgums, kurš nosaka, ka „Savienības pilsonība papildina, nevis aizstāj valsts pilsonību”;
B. whereas Article 17 of the EC Treaty introduced by the Maastricht Treaty states that 'every person holding the nationality of a Member State shall be a citizen of the Union', and that principle was further developed by the Treaty of Amsterdam which stipulates that 'citizenship of the Union shall complement and not replace national citizenship',
C. tā kā tādēļ ES pilsonība papildina dalībvalsts pilsonību, un tās kā tādas piešķiršanu nosaka katra dalībvalstis, pamatojoties uz tās tiesību aktiem, kas dalībvalstīs atšķiras;
C. whereas Union citizenship is therefore an addition to the citizenships of the Member States and, as such, its granting is regulated by each Member State on the basis of its own laws, which differ among the Member States,
D. tā kā Eiropas Savienības pilsoņa identitātes pamatā var būt vienīgi nacionālā identitāte, un Komisijai uzmanību vajadzētu vērst uz to, ka dziļā nabadzībā dzīvojošiem cilvēkiem un cilvēkiem ar zemu izglītības līmeni, arī romiem, nav pieejams tāds informācijas daudzums, kas varētu palielināt viņu informētību par ES jautājumiem; tā kā šo personu aizvien lielākā atstumtība no ES sabiedrībā samazina gan viņu pilsonības, gan Eiropas Savienības pilsonības vērtību;
D. whereas identity as a Union citizen can be based only on national identity, and the Commission's attention should be drawn to the fact that people living in deep poverty, and people with a low level of schooling - among them Roma - do not have access to the amount of information that could motivate their European awareness; whereas their growing exclusion from European societies devalues both their citizenship and Union citizenship,
E. tā kā tomēr, neskarot atsevišķu dalībvalstu pilnvaras noteikt pilsonības iegūšanas un atņemšanas veidus, 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadome atbalstīja „mērķi, ka trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ilgtermiņā likumīgi uzturas kādā dalībvalstī, ir jāpiedāvā iespēja iegūt tās dalībvalsts pilsonību, kurā viņi uzturas”;
E. whereas, however, without prejudice to the power of individual Member States to determine the ways of acquiring and losing citizenship, the Tampere European Council of 15 and 16 October 1999 endorsed ‘the objective that long-term legally resident third-country nationals be offered the opportunity to obtain the nationality of the Member State in which they are resident’,
F. tā kā ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības balsot un kandidēt pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanās dalībvalstī, kas ir tā pastāvīgā dzīves vieta, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā šīs valsts pilsoņiem;
F. whereas all Union citizens are entitled to vote and stand for election in local and European elections in the Member State of their residence under the same conditions as citizens of that Member State,
G. tā kā ir svarīgi Eiropas Savienības pilsoņiem piešķirt tiesības balstot un kandidēt vietējo pašvaldību vēlēšanās dzīvesvietas dalībvalstī, lai radītu patiesu piederības sajūtu šai valstij;
G. whereas granting the right to vote and stand for election in local elections in the Member State of residence is essential for Union citizens in order to create a sense of genuinely belonging in that country,
H. tā kā dažās dalībvalstīs patlaban ir apdraudētas EK līguma 19. pantā noteiktās Eiropas Savienības pilsoņu tiesības balsot un kandidēt vietējo pašvaldību un Eiropas Parlamenta vēlēšanās, jo Eiropas Savienības iedzīvotājiem, kuri ir citas dalībvalsts pilsoņi, nav tiesību kļūt par politisko partiju biedriem tajā valstī, kur viņi varētu izmantot šīs tiesības;
H. whereas in some Member States, the right conferred on Union citizens by Article 19 of the EC Treaty to vote and stand in local and European elections is currently undermined to the extent that Union citizens who are nationals of another Member State are not entitled to become members of political parties in the country where they are supposed to exercise that right,
I. tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komitejai un vērsties pie Eiropas Ombuda ir būtisks Eiropas Savienības pilsoņiem pieejams līdzeklis strīdu izšķiršanai ārpustiesas ceļā,
I. whereas recourse to Parliament's Committee on Petitions and to the European Ombudsman is an important non-judicial means of redress available to Union citizens,
J. tā kā pēc Eiropas Savienības paplašināšanās ievērojami ir pieaudzis Eiropas Savienības pilsoņu skaits, kas dzīvo dalībvalstī, kas nav to izcelsmes valsts,
J. whereas the enlargement of the European Union has resulted in a considerable increase in the number of Union citizens residing outside their Member State of origin,
K. tā kā EK līguma 20. pants — lai arī diemžēl ierobežots, jo attiecas tikai uz tām situācijām, kad kādas dalībvalsts pilsonis uzturas trešā valstī, kurā nav šīs dalībvalsts pārstāvniecības — ikvienam Eiropas Savienības pilsonim paredz tiesības uz jebkuras šajā trešā valstī pienācīgi pārstāvētas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību; tā kā šīs tiesības nevar atbilstīgi izmantot, ja nav skaidri noteiktu un saistošu praktisku noteikumu un protokolu, kas jāievēro konsulārajām iestādēm;
K. whereas Article 20 of the EC Treaty, although unfortunately restricted to the situation where a citizen of a Member State is in the territory of a third country where that Member State is not represented, entitles every Union citizen to the diplomatic or consular protection of any Member State which is duly represented in that third country; whereas, that right cannot be properly exercised in the absence of clear and binding practical rules and protocols to be followed by the consular authorities,
L. tā kā līdz šim ir pieņemts tikai viens saistošs tiesību akts, proti, Lēmums 95/553/EK
L. whereas although that same Article 20 of the EC Treaty imposes an obligation on the Member States to “establish the necessary rules among themselves and start the international negotiations required to secure this protection”, the fact is that only one binding act has so far been adopted, namely Decision 95/553/EC
3. ņemot vērā Līgumā ietvertos brīvas pārvietošanās, nediskriminācijas un pilsoņu tiesību pamatprincipus, ierosina Komisijai turpināt izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai pēc iespējas drīz panāktu visu jaunajām dalībvalstīm piemēroto pārejas režīmu atcelšanu;
Recommends, in the light of the fundamental EC Treaty principles of free movement, non-discrimination and citizens' rights, that the Commission continue to use all available means to achieve the lifting of the remaining transitional arrangements imposed on new Member States as soon as possible;
5. aicina Komisiju sagatavot to šķēršļu sarakstu, ar ko saskaras Eiropas Savienības pilsoņi, kuri vēlas pilnībā un netraucēti izmantot personu brīvas pārvietošanās tiesības un citas ES pilsoņu priekšrocības, turklāt aicina Komisiju rezultātus iekļaut pārskatā, lai nodrošinātu šo šķēršļu pilnīgu un efektīvu likvidēšanu;
Calls on the Commission to produce a list of the obstacles facing Union citizens wishing to make full and unhindered use of the free movement of persons and other established advantages for EU citizens, and asks the Commission to incorporate the results in a scoreboard so as to ensure that such obstacles are dealt with thoroughly and effectively;
8. pauž neapmierinātību ar to, ka Komisija, sagatavojot Piekto ziņojumu, nav apspriedusies ar pilsonisko sabiedrību, un cer, ka šāda apspriešanās notiks, sagatavojot Sesto ziņojumu, ko Komisija apsolījusi;
Expresses its disappointment at the Commission's failure to consult civil society in the preparation of the Fifth Report, and expects such consultation to take place as part of the preparation of the Sixth Report, as pledged by the Commission;
12. norāda, ka steidzami jāuzsāk labākas un efektīvākas informēšanas kampaņas, kas jauniešu vidū sekmē Eiropas Savienības pilsoņu tiesības, piemēram, „pilsoņu programmas” izveidi skolās un universitātēs, lai sagatavotu jauno paaudzi aktīvai pilsoniskai līdzdalībai;
Points out the need to launch better and more effective information campaigns that promote Union citizenship rights among young people such as setting up a "citizenship programme" in schools and universities, with a view to preparing the younger generation for active citizenship;
18. uzskata, ka būtu vēlams sekmēt prakses apmaiņu attiecībā uz dažādās dalībvalstīs izveidotām naturalizācijas sistēmām, lai ciešāk saskaņotu atbilstības kritērijus un procedūras Eiropas Savienības pilsonības jomā — neskarot atsevišķu dalībvalstu pilnvaras noteikt pilsonības iegūšanas un atņemšanas veidus — un tādējādi samazinātu dažādām tiesību sistēmām raksturīgo diskrimināciju;
Considers that it would be desirable to encourage an exchange of experiences regarding the naturalisation systems existing in the various Member States with a view to achieving closer coordination of the eligibility criteria and procedures for Union citizenship – without encroaching on the power of individual Member States to determine the ways of acquiring and losing citizenship – and hence to reducing the instances of discrimination inherent in the different legal systems;
19 uzskata, ka bezvalstnieki, kas pastāvīgi dzīvo kādā no dalībvalstīm, Eiropas Savienībā atrodas unikālā pozīcijā; pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis piemēro tiem nepamatotas prasības vai prasības, kas nebūtu jāpiemēro, lai iegūtu pilsonību; šai saistībā aicina attiecīgās dalībvalstis sistemātiski rast taisnīgus risinājumus, kas pamatoti uz starptautisko organizāciju ieteikumiem; uzskata, ka tiem bezvalstniekiem, kas pastāvīgi uzturas dalībvalstīs, jāpiešķir balsošanas tiesības vietējo pašvaldību vēlēšanās;
19 Considers that stateless persons permanently resident in Member States are in a unique position in the European Union; is concerned that some Member States impose unwarranted demands on them or demands which may not be strictly necessary in order to obtain citizenship; in this regard calls on those Member States to systematically bring about just solutions, based on the recommendations of international organisations; believes that stateless persons permanently resident in the Member States should have the right to vote in local elections;
23. norāda, ka Eiropas Savienības pilsonība paredz arī pienākumus, nevis tikai tiesības; īpaši vērš uzmanību uz pienākumu ievērot tās valsts tiesības aktus, kurā Eiropas Savienības pilsonis dzīvo, un cienīt citu tautu kultūru;
Points out that Union citizenship involves duties and not only rights; draws particular attention to the duty to comply with the laws of the State in which the Union citizen concerned resides and to respect the cultures of other people;
26. atkārto aicinājumu dalībvalstīm ievērot Eiropas Savienības pilsoņu tiesības ceļot ES, uzrādot derīgu personas apliecību vai derīgu pasi, un neierobežot šādu pārvietošanos drošības vai citu apsvērumu dēļ, jo īpaši, ceļojot ar gaisa vai jūras transportu;
Re-iterates its call for Member States to respect the right of Union citizens to travel within the EU with either a valid national identity card or a valid passport and not to restrict such movement on the grounds of security or for other reasons, especially in the area of air and sea travel;
28. ierosina pabeigt Eiropas tiesiskuma telpas veidošanu, lai nodrošinātu, ka ar kopīgu noteikumu starpniecību starptautisko privāttiesību jomā iedarbīgi tiek aizsargāti pilsonības pārrobežu aspekti, kas saistīti ar personīgo un ģimenes dzīvi; tālab mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu pieeju un iesniegt vajadzīgos likumdošanas priekšlikumus;
Recommends that the European area of justice be completed in order to ensure that the cross-border aspects of citizenship relating to personal and family life can be effectively protected by common rules in the field of private international law; to that end, urges the Commission to develop a coherent approach and to put forward the necessary legislative proposals;
36. uzsver, ka pārvietošanās un uzturēšanās brīvībai, kas ir Eiropas Savienības pilsonības sastāvdaļa, ir milzīga ietekme uz ģimenes dzīvi, kā arī uz izvēli, ko sievietes izdara attiecībā uz izglītību un karjeru; tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā sieviešu īpašās vajadzības šajā jomā;
Stresses that the right of free movement and residence, which plays a full part in Union citizenship, has a tremendous impact on family life and women's educational and professional choices; therefore invites the Commission to take into consideration women's specific needs in this field;
Citu lietu starpā: lieta C-424/98, Komisija pret Itālijas Republiku, un lieta C-184/99, Grzelczyk . , kas saistībā ar šo direktīvu interpretē terminu „pietiekami resursi”;
Among others cases: C-424/98, Commission v Italian Republic , and C-184/99, Grzelczyk , , which have provided interpretation, for the purposes of the Directive, on the meaning of the expression "sufficient resources";