natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atgādina, ka ekonomikas izaugsme nav pašmērķis un ka datus par IKP/NKI nevar uzskatīt par piemērotu labklājības etalonu; atgādina, ka izaugsmei jābūt instrumentam, ar kura palīdzību uzlabot mūsu paaudzes un nākamo paaudžu dzīves kvalitāti; tāpēc mudina pieņemt piemērotus etalonus un aicina Padomi, dalībvalstis un Komisiju novērtēt savus politikas pasākumus un valstu plānus arī, ņemot vērā tādus rādītājus kā CO2 emisija, ekonomikas energoietilpība, nabadzības riska līmenis un bioloģiskās daudzveidības zudums;
Recalls that economic growth is not an end in itself and GDP/GNI figures cannot be seen as an appropriate benchmark for welfare; recalls that growth should be instrumental in improving the quality of life of our generation and future generations; urges, therefore, the adoption of appropriate benchmarks and calls upon the Council, Member States and the Commission to assess their policy measures and national plans also in the light of indicators such as CO2 emissions, energy intensity of the economy, risk-of-poverty rate and loss of biodiversity;
uzskata, ka pasaulē ar ierobežotiem resursiem un trauslu ekoloģisko sistēmu Eiropas Savienībai jācenšas kļūt par resursu un enerģijas izmantošanas ziņā visefektīvāko ekonomikas zonu; atgādina Stern ziņojuma secinājumus, kuros izklāstītas izmaksas, kas saistītas ar bezdarbību vai novēlotu rīcību šajā jomā, un uzsver energoefektīvu tehnoloģiju un atjaunīgo enerģijas avotu milzīgo ekonomikas potenciālu pasaules tirgū, kuru izmantošanā Eiropai ir visizdevīgākā pozīcija;
Believes that, in a world with limited resources and a fragile ecological system, the European Union should strive to become the most resource- and energy-efficient economic area in the world; recalls the findings of the Stern report, which outlined the costs of inaction or delayed action in this respect, and emphasises the huge economic potential for energy-efficient technologies and renewable energies on the world market, which Europe is best placed to exploit;
šajā kontekstā atgādina Komisijas (DG ENVI) uzdevumā nesen veiktā pētījuma rezultātus, kuros izklāstīta ekoloģiskās rūpniecības nozīme Eiropas ekonomikā, tostarp arī no nodarbinātības un eksporta viedokļa, šīs rūpniecības nozaru novērtētajam kopējam apgrozījumam ES-25 sasniedzot EUR 227 miljardus gadā (2,2% no IKP) un kopējam tiešās un netiešās nodarbinātības rādītājam, kas izteikts pilna darbalaika ekvivalentās vienībās, sasniedzot 3,4 miljonus;
Recalls in this context the results of a recent study carried out for the Commission (DG ENVI, August 2006), which set out the important role of eco-industries for the European economy also in terms of employment and for exports, with an estimated total turnover of € 227 billion per annum in these industries in the EU-25 (2.2% of GDP) and a total direct and indirect employment of 3.4 million full-time job equivalents;
uzskata, ka vienotajam tirgum ar tā četrām brīvībām ir vajadzīga stipra sociālā dimensija; norāda uz trūkumiem sociālajos un nodarbinātības mērķos, kas Lisabonas stratēģijā noteikti saistībā ar cīņu pret nabadzību un bezdarbu; aicina rīkoties, reaģējot uz apgalvojumu, ka cīņa pret sociālo atstumtību un nabadzību ir Lisabonas stratēģijas pamatā; aicina Komisiju apsvērt veidus, kā visiem nodrošināt pienācīgus ienākumus, lai cīnītos pret nabadzību un pieaugošo sociālo atstumtību;
Believes that the single market with its four freedoms needs a strong social dimension; points to the shortcomings in the social and employment goals set in the Lisbon Agenda concerning the fight against poverty and unemployment; calls for the statement that the fight against social exclusion and poverty is again at the core of the Lisbon Strategy to be followed by action; calls on the Commission to consider models to develop a decent income for all as a means of combating poverty and increasing social inclusion;
uzsver, ka vispārējas nozīmes pakalpojumi ir ilgtspējīgas attīstības modeļa pamats; uzsver, ka attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem ir nepieciešams transversāls juridisks instruments, lai saglabātu iespēju valsts varas iestādēm plānot, finansēt un organizēt šo pakalpojumu sniegšanu, neskarot subsidiaritātes principu; uzsver, ka padziļināti jāizvērtē pašreizējo, konkrētu nozari reglamentējošo, tiesību aktu ietekme uz vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanas kvalitāti;
Stresses that Services of General Interest constitute a core of the Sustainable Development Model; emphasises the need for a transversal legal instrument on services of general interest in order to preserve the possibility for public authorities to develop, finance and organise these services, without prejudice to the subsidiarity principle; underlines the need for an in-depth evaluation of the impact of the current sector-specific legislation on the quality of the provision of services of general interest;
kritiski vērtē to, ka ierobežojumi, ko dalībvalstis turpina piemērot attiecībā uz strādājošo brīvu pārvietošanos, ir pretrunā ar Lisabonas stratēģijas strādājošo mobilitātes mērķi un Eiropas Savienībā rada situāciju, ka vienlīdzīgas tiesības netiek piešķirtas visiem Eiropas pilsoņiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamību kā patiesu soli uz priekšu darbaspēka mobilitātes atbalstīšanā; stingri kritizē Padomes nodomu no šīs direktīvas darbības jomas svītrot tās pamatelementu — pārvedamību, un aicina Eiropadomes pavasara sanāksmē sniegt skaidras pamatnostādnes, lai izvairītos no šī strupceļa;
Criticises the fact that the restrictions which Member States continue to impose on the free movement of workers run counter to the Lisbon goal of workers' mobility and create a European Union in which not all European citizens are granted equal rights; welcomes the Commission's proposal for a Directive on the Portability of Supplementary Pension Rights as a true step towards supporting workers' mobility; strongly criticises the Council for its intention to remove from the scope of the Directive its core, i.e. portability, and calls on the Spring Council to give clear guidelines in order to escape from this impasse;
uzsver Pakalpojumu direktīvas īstenošanas uzraudzības nozīmi un nepieciešamību pilnībā un ātri izvērtēt šīs direktīvas ietekmi uz darba, vides un patērētāju aizsardzības standartiem visās dalībvalstīs un vajadzības gadījumā ierosināt papildu saskaņošanas pasākumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu iekšējā tirgū;
Underlines the importance of monitoring the implementation of the Services Directive and the need to fully and quickly assess the impact of the Directive on labour, environmental and consumer protection standards in all Member States, and to propose, if justified, additional harmonisation measures regarding the provision of services in the internal market;
aicina Lisabonas stratēģijā, ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes vairāk ņemt vērā dzimumu līdztiesības skatījumu; aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veikt stingrākus pasākumus to ES tiesību aktu īstenošanā, kuru mērķis ir samazināt darba samaksas atšķirību un izskaust dzimumu segregāciju darba tirgū;
Calls for better account to be taken of the gender perspective in the Lisbon Strategy and the 'broad economic policy guidelines' and 'employment guidelines'; calls on the Council, Commission and Member States to pursue more vigorous measures to implement EU legislation aimed at reducing the pay gap, and to eliminate gender segregation on the labour market;
uzskata, ka imigrācija ir jāatbalsta, tomēr uzsver, ka legālās imigrācijas politika jāpilnveido tā, lai nodrošinātu migrantu sekmīgu ekonomisko, sociālo un juridisko integrāciju; aicina rīkoties, lai Eiropā novērstu speciālistu aizplūšanu; norāda, ka jebkura imigrācijas politika, kuras mērķis ir piesaistīt kvalificētus darbiniekus, rada speciālistu aizplūšanas risku viņu izcelsmes valstīs, kurš jānovērš ar atbilstīgiem pasākumiem;
Considers immigration a necessity but emphasises that policies for legal immigration must be developed in such a way as to ensure successful economic, social and legal integration of migrants; calls for action against the ‘brain drain’ in Europe; points to the fact that any immigration policy focussing on attracting highly skilled workers runs the risk of creating a brain drain in source countries, which has to be countered by appropriate measures;
uzskata, ka ekonomikas un nodarbinātības problēmas — kā arī demogrāfiskās un vides problēmas —nevar atrisināt, ja dalībvalstu un Eiropas līmenī neizveido atbilstīgu makroekonomikas pamatsistēmu; uzsver nodokļu sistēmas izšķirošo lomu ekonomikas un sociālās infrastruktūras, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, finansēšanā; tāpēc aicina Eiropadomes pavasara sanāksmes dalībniekus ierosināt:
Believes that the economic and employment problems cannot be solved – and neither the demographic nor the environmental challenge can be met – unless an appropriate macroeconomic framework is put in place at Member-State and European level; stresses the crucial role of taxation in financing economic and social infrastructure, including public services; calls, therefore, on the Spring Council to make proposals for
īstenojot kopīgus centienus, nodokļu slogu pārcelt no darbaspēka uz vides degradāciju un resursu izmantošanu, lai pareizi pielietotu stimulus un padarītu pievilcīgāku regulāru nodarbinātību,
shifting, in a common effort, the tax burden from labour to environmental degradation and resource use in order to put the incentives right and to make regular employment more attractive;
vidēji ilgā termiņā noteikt uzņēmuma peļņas nodokļa minimālo likmi, lai novērstu nodokļu konkurenci dalībvalstu starpā un to lielo uzņēmumu izvairīšanos no nodokļiem, kuri bieži vien nesamaksā savu pienācīgo daļu un cenšas sakūdīt valstis citu pret citu (vidēji ilgā termiņā vides nodokļu sistēma tādās nozarēs kā transports jāsaskaņo ES līmenī),
establishing, in the medium term, a minimum corporate tax to prevent tax competition between Member States and tax evasion by big companies, which often escape paying their fair share and tend to play countries off against each other (environmental taxation for sectors like transport needs to be harmonised at EU level in the medium term);
īstenot stratēģisku jauninājumu politiku, kas visās politikas jomās par galvenajiem mērķiem nosaka energoefektivitāti, energotaupīgumu un atjaunīgo enerģijas veidu un materiālu izmantošanu, cita starpā palielinot budžeta līdzekļus pētījumiem atjaunīgās enerģijas jomā, it īpaši Septītās pamatprogrammas vidusposma pārskatīšanas laikā, un koncentrējot valsts subsīdijas tiem pasākumiem un tehnoloģijām, kuras ir atzītas par videi īpaši draudzīgām; aicina izmantot valsts iepirkumu kā ietekmīgu instrumentu energoefektīvu ēku, produktu un pakalpojumu atbalstīšanai;
implementing a strategic innovation policy which mainstreams energy efficiency, energy saving and use of renewable energies and materials into all political areas, inter alia by increasing the budget for renewable energy research, especially in the mid-term review of the 7th Framework Programme, and concentrating public subsidies on those activities and technologies which have been assessed as particularly environmentally friendly; calls for public procurement to be made a prominent tool for fostering energy-efficient buildings, products and services;
Starptautiskā tirdzniecība un PTO politika
International Trade and WTO Policy
uzskata, ka ikvienai ES tirgus piekļuves un ārējās konkurētspējas stratēģijas uzmanības centrā jābūt godīgiem daudzpusējas tirdzniecības un konkurences noteikumiem, kas pamatojas uz SDO darba pamatstandartiem, starptautisko vides nolīgumu ievērošanu visā pasaulē un atbilstību ANO attīstības politikas mērķiem; aicina Komisiju īstenot atbilstīgus tirgus pasākumus, tostarp robežšķērsošanas nodokļa korekcijas, pret tām rūpnieciski attīstītajām un jaunās ekonomikas valstīm, kuras nedomā sniegt savu pienācīgo ieguldījumu globālo klimata pārmaiņu apkarošanā;
Considers that fair multilateral trade and competition rules, based on the promotion of ILO core labour standards, respect for international environmental agreements worldwide and coherence with UN development policy objectives, must be at the centre of any EU market access and external competitiveness strategy; calls on the Commission to take appropriate trade measures, including border tax adjustments, against industrialised and emerging countries which do not intend to bear their fair share of the burden of combating global climate change;
ir nobažījies par pašreizējo krīzi daudzpusējās tirdzniecības sistēmā; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus PTO reformai, lai palielinātu daudzpusējās tirdzniecības sistēmas leģitimitāti un demokrātisko atbildību; aicina Komisiju un Padomi negraut daudzpusības principu, noslēdzot divpusējus un reģionālus brīvas tirdzniecības nolīgumus;
Is concerned about the current crisis in the multilateral trade system; calls on the Commission to draft proposals for a reform of the WTO geared to increasing the legitimacy and democratic accountability of the multilateral trading system; calls on the Commission and Council not to undermine multilateralism by concluding bilateral and regional Free Trade Agreements;
Lisabonas stratēģijas pārvaldība un labāka likumdošana
Lisbon Governance and Better Regulation
aicina pārredzamības palielināšanas un Lisabonas stratēģijas labākas izpratnes nolūkā izstrādāt valstu reformu programmu kopēju sistēmu un noteikt kopēju rādītāju sistēmu, kas ļautu uzraudzīt politikas jomu ietekmi uz vidi (piemēram, klimatu) un to sociālo ietekmi (piemēram, uz pilsoņu veselību un sociālo kohēziju); uzskata, ka dalībvalstu parlamentiem pilnībā jāiesaistās valstu reformu programmu novērtēšanā un Eiropas Parlamentam — Komisijas īstenotajā novērtēšanas metodoloģijas izstrādē un novērtēšanas procesā;
Calls, in the interests of increased transparency and better understanding of the Lisbon Strategy, for the development of a common system of National Reform Programmes (NRPs) and for common indicators to be set, which would allow monitoring of the environmental (e.g. climate) and social (e.g. effects on citizens' health and social cohesion) impact of policies; believes that national parliaments should be fully involved in the assessment of national reform programmes and the European Parliament in the process and methodology of evaluation by the Commission;
šajā kontekstā atgādina, ka „labāka likumdošana” nedrīkst negatīvi ietekmēt patērētāju aizsardzību un ka to nedrīkst kļūdaini interpretēt kā „mazāk intensīvu likumdošanu”, ka tā nozīmē nākotnē izstrādājamo tiesību aktu lielākas efektivitātes nodrošināšanu un pagātnē īstenotās politikas ietekmes atbilstīgu novērtēšanu;
Recalls, in this context, that 'better regulation' must not undermine consumer protection or be mistaken simply for 'less regulation', but means ensuring greater effectiveness and efficiency of forthcoming regulations and proper evaluation of the effects of past policies;
Lai noslēgtu debates par Padomes un Komisijas ziņojumiem,
to wind up the debate on statements by the Council and Commission
iesniedza Guntars Krasts
Guntars Krasts
par ieguldījumu Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju
on the input to the 2007 Spring Council in relation to the Lisbon Strategy
ņemot vērā Komisijas 2007. gada pavasara ziņojumu,
having regard to the Commission's Spring report 2007 ( reference) ,
ņemot vērā Komisijas izstrādāto Kopienas Lisabonas programmu un šīs programmas īstenošanu 2006. gadā (SEC(2006)1379),
having regard to Commission's Community Lisbon Programme and its implementation in 2006 (SEC(2006)1379),
ņemot vērā 25 dalībvalstu iesniegtās valsts līmeņa Lisabonas reformu programmas,
having regard to the 25 national Lisbon reform programmes as presented by the Member States,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par labāku regulējumu (COM(2006)689),
having regard to the Commission's Communication on Better Regulation (COM(2006)689),
ņemot vērā Komisijas Pamatnostādnes struktūrfondu izmantošanai saskaņā ar Lisabonas stratēģiju,
having regard to the Commission's Guidelines for the implementation of the Structural Funds in line with the Lisbon Strategy ( reference ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par globālo konkurētspēju (COM(2006)567),
having regard to the Commission's Communication on Global Competitiveness (COM(2006)567),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām” (COM(2005)141),
having regard to the Commission’s Communication on the Integrated Guidelines 2005-2008 on Growth and Jobs (COM(2005)141),
ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada marta, 2001. gada marta, 2005. gada marta un oktobra, kā arī 2006. gada marta sanāksmes secinājumus,
having regard to the European Council conclusions of March 2000, March 2001, March and October 2005 and March 2006,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu par energoresursu cenu pieauguma makroekonomisko ietekmi ( A6-0001/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Monetary and Economic Policy on the macro-economic impact of the increase in the price of energy ( A6-0001/2007 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei par enerģētikas politiku Eiropai (COM(2007)001),
having regard to the communication from the Commission to the European Council on an energy policy for Europe (COM(2007)001),
atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu centienus panākt Lisabonas stratēģijas sekmīgu īstenošanu un atzīmē, ka Lisabonas stratēģija ir Eiropas atbilde uz globalizācijas izaicinājumiem; turklāt atkārtoti uzsver, ka izaugsme un nodarbinātība, tāpat kā savstarpēji saistītas reformas ekonomikas, sociālajā un vides jomā, ir priekšnoteikums Lisabonas stratēģijas sekmīgai īstenošanai, lai izveidotu dinamisku un novatorisku ekonomiku un sabiedrību; brīdina par iespēju sašaurināt šo stratēģiju tikai līdz dažām prioritātēm, kas saistītas ar iekšējā tirgus izveides pabeigšanu un labāku regulējumu; vērš uzmanību uz to, ka jaunajai Ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un Lisabonas stratēģijai ir daudzi savstarpēji papildinoši elementi, piemēram, šo stratēģiju kopējie mērķi — konkurētspējas uzlabošana, jaunu un labākas kvalitātes darba vietu radīšana, labāka sociālā integrācija, vides aizsardzība un risku novēršana;
Welcomes the efforts by the Commission and the Member States to make the Lisbon Strategy a success and notes that the Lisbon Strategy is Europe’s response to the challenges of globalisation; moreover, emphasises once again that growth and employment are the prerequisites for the success of the Lisbon Strategy, together with the interdependence of economic, social and environmental reforms, with the aim of creating a dynamic and innovative economy and society; warns against reducing the strategy solely to a few priorities linked to the completion of the internal market and better regulation; draws attention to the many complementary features of the new Sustainable Development Strategy and the Lisbon Strategy, such as their common goals of improved competitiveness, the creation of more and better-quality jobs, greater social inclusion, environmental protection and risk prevention;
atzinīgi vērtē Eiropadomes 2005. gada marta sanāksmē pieņemtos lēmumus Lisabonas stratēģijas atjaunošanai, tai skaitā precizējot dalībvalstu un Kopienas pienākumu sadalījumu saistībā ar atsevišķu pasākumu īstenošanu;
Welcomes the steps taken at the March 2005 European Council to revive the Lisbon Strategy, including clarification of the division of responsibility for the implementation of individual measures between the Member States and the Community;
uzskata, ka pasaulē ar ierobežotiem resursiem un trauslu ekoloģisko sistēmu Eiropas Savienībai jācenšas kļūt par resursu un enerģijas izmantošanas ziņā visefektīvāko ekonomikas zonu; norāda, ka bezdarbība vai novēlota rīcība šajā jomā maksā dārgi, un uzsver, ka pasaules tirgū milzīgs ekonomikas potenciāls ir energoefektīvām tehnoloģijām un atjaunojamiem enerģijas avotiem, kuru izmantošanā Eiropai ir visizdevīgākās pozīcijas;
Believes that, in a world with limited resources and a fragile ecological system, the European Union should strive to become the most resource- and energy-efficient economic area in the world; points to the costs of inaction or delayed action in this respect and emphasises the huge economic potential for energy-efficient technologies and renewable energies on the world market, which Europe is best placed to exploit;
uzskata, ka jauninājumiem ir izšķiroši svarīga nozīme, lai Eiropa spētu efektīvi reaģēt uz pasaules ekonomikas izaicinājumiem un iespējām, kā arī uz citām nozīmīgām problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām;
Believes that innovation plays a critically important role in Europe's ability to respond effectively to the challenges and opportunities of the global economy, as well as other major challenges, such as climate change;
norāda, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana prasa pietiekamus un īstajam mērķim no Kopienas budžeta atvēlētus finanšu resursus; šajā sakarā pauž nožēlu, ka trūkst īpaši paredzētu finanšu resursu, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus;
Points out that implementing the Lisbon Strategy calls for the provision of sufficient and well targeted financial resources through the Community budget; regrets in this context the lack of financial resources earmarked to achieve the goals set by the Lisbon Strategy;
Aizvien jaunu darbavietu un nodarbinātības iespēju radīšana
Creating more employment and opportunities
uzskata, ka darba tirgus reforma jāveic, lai saskaņotu nozares prasības pēc lielākas elastības ar darba ņēmēju prasībām pēc lielākas drošības, piemēram, radot jaunas nodarbinātības perspektīvas un jaunus nodrošinājuma veidus; pauž pārliecību, ka šāds elastības un sociālās drošības līdzsvars ļauj darba ņēmējiem, uzņēmumiem un MVU vieglāk pielāgoties dinamiskas ekonomikas un mainīgas sabiedrības radītām pārmaiņām; tāpēc aicina Eiropadomi un dalībvalstis noteikt skaidrus un objektīvus principus un veikt intensīvu salīdzinošo vērtēšanu, kā arī nodrošināt paraugprakses apmaiņu elastības un sociālās drošības līdzsvara ( „flexicurity” ) izveidei un īstenošanai;
Considers that labour market reform must aim to reconcile the demands of industry for greater flexibility with the demands of workers for more security, for example by creating new job prospects and new forms of security; is convinced that this combination of flexibility and social security makes it easier for employees, enterprises and SMEs to adapt to the challenges of a dynamic economy and changing society; calls therefore on the European Council and the Member States to define clear and objective principles and to introduce an intensified benchmarking exercise and exchanges of best practice with a view to developing and implementing flexicurity;
pieprasa vairāk ieguldījumu un labāk apmācītu un augstāk kvalificētu darba ņēmēju, lai celtu ražīgumu un nodarbinātības līmeni un lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, kam jānodrošina ES konkurētspēja globālā mērogā; atgādina, ka nodarbinātības un sociālā nodrošinājuma sistēmu modernizācija visās dalībvalstīs, tai skaitā aktīva darba tirgus pasākumu veicināšana (līdzīgi kā Dānijā), ir obligāta politiska prasība, un ka labklājība un solidaritāte patiesi ir viens otru papildinoši Lisabonas stratēģijas mērķi;
Calls for more investment and better-trained and more highly-qualified workers, in order to raise productivity and employment rates and to achieve the goals of the Lisbon Strategy, which should enable the EU to meet the challenge of global competition; points out that modernising employment and social security systems in all Member States, including the promotion of active labour market measures (as in the Danish model), is a political imperative and that prosperity and solidarity are truly mutually supportive objectives under the Lisbon Strategy;