natgillin/translations-raw huggingface dataset:
▌BONUS EEIG ir Savienības ieguldījuma saņēmējs un pārvaldītājs.
▌ The BONUS EEIG shall be the recipient and administrator of the Union contribution.
Iesaistītās valstis var nolemt pārvaldīt savu valsts finansējumu un novirzīt savu naudas ieguldījumu tikai un vienīgi iekšzemes pētniecībai, kuru izvēlas centralizēti, vai ļaut savu naudas ieguldījumu centralizēti pārvaldīt BONUS EEIG.
A Participating State may decide to administer its own national funding and to devote its cash contribution exclusively to domestic research that is selected at central level or to have its cash contribution administered centrally by the BONUS EEIG .
Ievērojot 5. panta 2. punktā minētajos gada finansēšanas nolīgumos paredzētos nosacījumus, Savienības finansiālo ieguldījumu izmaksā, pamatojoties uz pierādījumiem par naudas ieguldījumu, ko iesaistītās valstis samaksājušas BONUS finansējuma saņēmējiem vai EEIG, un par infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS projektos.
Subject to the conditions agreed in the annual financial agreements referred to in Article 5(2) the Union financial contribution shall be disbursed on the basis of evidence of payment of the cash contribution of the Participating States to the BONUS beneficiaries or EEIG and of provision of in-kind infrastructure contributions for BONUS projects.
BONUS EEIG pienākums ir rūpēties par to, lai finansējuma saņēmēji BONUS finansējumu izlietotu pareizi, un to, vai līdzekļi ir izlietoti pareizi, nosaka neatkarīgā projektu finanšu revīzijā, kas jāveic BONUS EEIG vai šīs iestādes vārdā.
The proper use of BONUS funding by the beneficiaries is the responsibility of the BONUS EEIG, and shall be established by the independent financial auditing of projects to be carried out by the BONUS EEIG, or on its behalf.
3.5 BONUS projektu finansēšana
3.5 Funding of BONUS Projects
Ievērojot 3. panta 3. punkta f) apakšpunkta nosacījumus, BONUS projektu finansējums sedz līdz 100 % attiecināmo izmaksu, kas aprēķināmas saskaņā ar vispārējiem finansēšanas noteikumiem un vispārējām finansēšanas likmēm, ko BONUS EEIG noteicis īstenošanas kārtībā un kam Komisija piekritusi īstenošanas nolīgumā.
Subject to point (f) of Article 3(3), funding of BONUS projects shall cover up to 100 % of the eligible costs to be calculated according to common funding rules and common funding rates, as established by the BONUS EEIG in the Implementation Modalities and agreed by the Commission in the Implementation Agreement.
BONUS vadība
GOVERNANCE OF BONUS
Programmu BONUS ar Sekretariāta starpniecību vada BONUS EEIG.
The BONUS shall be managed by BONUS EEIG through its Secretariat.
BONUS programmas vajadzībām BONUS EEIG ir izveidojusi šādas struktūras: Vadības komiteju, Sekretariātu, Konsultatīvo padomi, Nozaru pētniecības forumu un Projektu koordinatoru forumu.
BONUS EEIG has established the following structures for the purposes of BONUS : Steering Committee, Secretariat, Advisory Board, Forum of Sector Research, and the Forum of Project Coordinators.
Vadības komiteja ir BONUS EEIG augstākā iestāde, lēmējinstitūcija un valde, kas vada Sekretariātu.
The Steering Committee shall be the highest authority of the BONUS EEIG, forming its decision-making body and board governing its secretariat.
Vadības komitejā darbojas pētniecības finansēšanas un pārvaldības struktūru vadošie darbinieki, kurus izraudzījušies BONUS EEIG dalībnieki.
The Steering Committee shall be composed of senior officers of the research funding and management institutions appointed by the members of the BONUS EEIG.
Tās vadītājs ir priekšsēdētājs, un šo amatu katru gadu ieņem cits BONUS EEIG dalībnieks.
It shall be presided by the Chairperson, a position that shall be rotated annually between the BONUS EEIG members.
Bijušais, pašreizējais un nākamais priekšsēdētājs veido Izpildu komiteju , kas palīdz Sekretariātam stratēģiski svarīgos jautājumos.
The previous, current and future chairpersons shall form the Executive Committee that supports the Secretariat concerning matters of strategic importance.
Ņemot vērā Sekretariāta priekšlikumus , Vadības komiteja lemj par BONUS stratēģisko orientāciju, tostarp par BONUS programmas izstrādi un aktualizēšanu, par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu, par budžetu, par atbilstības un atlases kritērijiem, par vērtētāju kopumu, par finansējamo BONUS projektu sarindojuma apstiprināšanu, par finansēto BONUS projektu progresa uzraudzību un par pienācīgu un kārtīgu ar BONUS saistītu Sekretariāta darbu veikšanu.
Taking account of proposals by the Secretariat the Steering Committee shall decide on the strategic orientation of the BONUS , including the decisions on defining and updating the BONUS , on the planning of call for proposals, on the budget profile, on the eligibility and selection criteria, on the pool of evaluators, on the approval of the ranking list of the BONUS projects to be funded, on the monitoring of progress of the funded BONUS projects and on the supervision of the adequate and orderly work of the Secretariat concerning the BONUS .
Sekretariāta priekšsēdētājs ir izpilddirektors, kurš īsteno Vadības komitejas lēmumus un ir BONUS galvenais pārstāvis gan Komisijā, gan dažādajās valstu finansēšanas aģentūrās.
The Secretariat shall be headed by the Executive Director who shall implement the decisions of the Steering Committee and shall act as the principal representative of the BONUS to both the Commission and the various national funding agencies.
Sekretariāts ir atbildīgs par BONUS pasākumu vispārējo koordinēšanu un uzraudzīšanu, uzaicinājumu publicēšanu, novērtēšanu un īstenošanu un finansēto projektu pārraudzību gan no līgumiskā, gan zinātniskā viedokļa, un par ziņošanu Vadības komitejai par progresu.
The Secretariat shall be responsible for the overall coordination and monitoring of activities of BONUS , the publication, evaluation and implementation of the calls and the monitoring of the funded projects, both from the contractual as well as scientific point of view and for reporting on progress to the Steering Committee.
Tas ir atbildīgs arī par apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Konsultatīvo padomi plānošanu un rīkošanu, par gūto rezultātu turpmāku integrēšanu un iestrādāšanu stratēģiskajā pētniecības programmā un par lietderīgas zinātnes un politikas saskarnes popularizēšanu.
It shall also be responsible for the planning and organisation of consultations with the stakeholders and the Advisory Board and their subsequent integration and streamlining into the Strategic Research Agenda and the promotion of effective science-policy interfaces.
Konsultatīvā padome palīdz Vadības komitejai un Sekretariātam.
The Advisory Board shall assist the Steering Committee and Secretariat.
Tajā darbojas pasaulē atzīti zinātnieki, pārstāvji no attiecīgām ieinteresētajām aprindām, piemēram, tūrisma, atjaunojamo energoresursu, zvejniecības un akvakultūras, jūras transporta, biotehnoloģiju un tehnoloģiju nozares, profesionālo aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir ieinteresētas šajās nozarēs, kā arī citi integrētu Baltijas pētniecības programmu un citu Eiropas reģionālo jūru pārvaldības iestāžu pārstāvji.
It shall be composed of scientists of high international reputation, representatives of relevant stakeholders, including for example, tourism, renewable energies, fisheries and aquaculture, maritime transport, biotechnology and technology providers and including both industry and civil society organisations with an interest in these sectors, other integrated Baltic research programmes and other European regional seas.
Tā sniedz neatkarīgus padomus, norādījumus un ieteikumus par zinātniskiem un politiskiem jautājumiem, kuri saistīti ar BONUS .
It shall provide independent advice, guidance and recommendations, regarding scientific and policy related issues of the BONUS .
Pie tiem pieder konsultācijas par BONUS mērķiem, prioritātēm un virzību, BONUS darbības uzlabošanas veidiem un tās pētniecības rezultātu sasniegšanu un kvalitāti, spēju attīstīšanu, kontaktu dibināšanu un darba nozīmīgumu BONUS mērķu sasniegšanā.
That includes advice on the objectives, priorities and direction of the BONUS , ways of strengthening the performance of the BONUS and delivery and the quality of its research outputs, capacity building, networking, and the relevance of the work to achieve the objectives of the BONUS .
Tā arī palīdz izmantot un izplatīt BONUS rezultātus.
It shall also assist in the use and dissemination of the results of the BONUS .
Nozaru pētniecības forumā ietilpst pārstāvji no ministrijām un citām struktūrām, kuras nodarbojas ar Baltijas jūras sistēmas pētniecību un pārvaldību.
The Forum of Sector Research shall be composed of representatives from ministries and other actors dealing with Baltic Sea System research and governance.
Tas sanāk vienreiz gadā uz konsultatīvu sanāksmi, kurā no lēmumu pieņemšanas viedokļa apspriež BONUS rezultātus un jaunās pētniecības vajadzības.
It shall convene once a year as a consultation meeting that discusses the outcomes of BONUS and emerging research needs from the decision-making perspective.
Šajā forumā tiek popularizēta arī visas Baltijas pētniecības jomas integrācija, attiecīgi nozaru finansēti pētījumi un kopīgu infrastruktūras objektu izmantošana un plānošana.
It shall serve as the forum for advancing the pan-Baltic integration of research including relevant sectorally-funded research and the use and planning of joint infrastructures.
Projektu koordinatoru forumā darbojas BONUS finansēto projektu koordinatori.
The Forum of Project Coordinators shall be composed of co-ordinators of projects funded through the BONUS .
Tas palīdz Sekretariātam ar BONUS zinātnisko koordināciju saistītajos jautājumos, kā arī palīdz integrēt un sintezēt pētījumu rezultātus.
It shall assist the Secretariat in matters dealing with the scientific coordination of BONUS and the integration and synthesis of the research results.
Jau dažus gadus Baltijas jūra ir kļuvusi par Eiropas Savienības iekšējo jūru, tādējādi pieprasot Kopienas līmeņa rīcību visas Eiropas problēmu risināšanā un Baltijas jūras reģiona ilgtspējīgas attīstības atbalstīšanā.
Already for some years, the Baltic Sea has become the "inland sea" of European Union, thus requiring a common action on Community level to tackle these common European challenges and to support Baltic Sea regions sustainable development.
Kaut gan Baltijas jūras reģionā ir veikti daudzi pētniecības pasākumi, lielā mērā tie joprojām ir savstarpēji nesaskaņoti, sadrumstaloti un pārāk atkarīgi no ierobežotajām valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa pētniecības iespējām.
While many research activities are taking place in the Baltic Sea Region, for a large part these activities remain uncoordinated, fragmented and too dependent on the limited research possibilities available at national, regional or local level.
Tādējādi nepārprotami ir vajadzīgs kopīgs reģionāls darbības plāns.
Thus, there is a definite need of a jointly agreed regional action plan.
Lai gan Baltijas jūra ir viena no visizpētītākajām jūras teritorijām pasaulē un Baltijas jūras vides pētniekiem ir pieejamas daudzas programmas, kas ir iekļautas ES pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā, pastāv acīmredzami trūkumi pārrobežu pētniecības apspriešanā, plānošanā, saskaņošana un saskaņotā rīcībā, kā arī nepastāv kopīgi īstenots mehānisms, kurš būtu īpaši pielāgots paša Baltijas jūras reģiona vides problēmu risināšanai.
Although the Baltic Sea is one of the most scientifically investigated sea areas in the world and the Baltic Sea environmental research community has access to a number of programmes under the EU RTD Framework Programme, there is clearly a lack of trans-boundary research consultation, planning, coordination and concerted action and currently no jointly implemented scheme exists, that would be specifically tailored to address the environmental challenges of the Baltic Sea region itself.
Lai panāktu Baltijas jūras dalībvalstu zinātnieku noturīgu saskaņotību un sadarbību, astoņas ES Baltijas jūras dalībvalstis (Dānija, Igaunija, Somija, Vācija, Latvija, Lietuva, Polija, Zviedrija — turpmāk tekstā — iesaistītās valstis) ir uzsākušas kopīgu Baltijas jūras pētniecības programmu ( BONUS ), kurā piedalās Kopiena, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 185. pantu (iepriekšējo EK līguma 169. pantu).
In order to achieve a durable coordination and cooperation among the Baltic Sea Member States´ scientific communities, 8 EU Baltic Sea Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Sweden, from now on the "Participating States") have initiated a Joint Baltic Sea Research Programme (BONUS), with participation of the Community, based on Article 185 of the Treaty on the Functioning of the European Union (former Article 169 of the EC Treaty).
BONUS integrēs iesaistīto valstu nacionālās pētniecības programmas un pasākumus vienā kopīgā pētniecības programmā un īpaši atbalstīs pētniecības un vides mērķus, kas izvirzīti Baltijas jūras stratēģijā, Jūras vides stratēģijā, Jūrniecības stratēģijā un Ūdens pamatdirektīvā.
BONUS will integrate the national research programmes and activities of the Participating States into a single joint research programme, in particular supporting the research and environmental objectives of the Baltic Sea Strategy, the Marine and Maritime Strategy and the Water Framework Directive.
Viens no šīs ierosmes galvenajiem mērķiem ir palīdzēt veidot un strukturēt Eiropas pētniecības telpu ( ERA ) Baltijas jūras reģionā.
One of the main purposes of this initiative is to help the establishment and structuring of ERA in the Baltic Sea Region.
BONUS turpinās BONUS ERA–NET (2004–2006) un ERA –NET PLUS (2007–2011) programmas, palielinot integrāciju un novēršot šķēršļus starp valsts finansētām pētniecības sistēmām iesaistītajās valstīs.
BONUS will follow-up previous programs BONUS ERA-NET (2004-2006) and ERA-NET PLUS (2007-2011), increasing the level of integration and removing barriers between nationally funded research systems of Participating States.
Tiek sagaidīts, ka BONUS sniegs ievērojamu ieguldījumu iepriekš minēto Baltijas jūras stratēģiju un politikas īstenošanā.
BONUS is expected to make a significant contribution to the implementation of the above-mentioned Baltic Sea strategies and policies.
BONUS mērķi saskan ar Septītās pamatprogrammas īpašās programmas „Sadarbība” galveno mērķi — veicināt ilgtspējīgu attīstību, kā arī ar konkrētiem mērķiem vides pētījumu jomā, cita starpā vides risku novēršanu, jūras vides pārvaldību, dabas un cilvēka veidotu resursu, kā arī bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu.
The objectives of BONUS are coherent with the overarching aim of Seventh Framework Programme (FP7) Specific Programme "Cooperation" - namely to contribute to sustainable development - as well as with specific aims of environmental research, inter alia prevention of environmental risks, management of marine environments, conservation and sustainable management of natural and man-made resources and biodiversity.
Iesaistītās valstis ir vienojušās, ka BONUS īpaši izveidotā īstenošanas struktūra būs Eiropas ekonomisko interešu grupa, proti, Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls ( BONUS EEIG ), kas izveidots Helsinkos Somijā.
The Participating States have agreed that the dedicated implementation structure of BONUS will be a European Economic Interest Grouping, namely Baltic Organisations Network for Funding Science (BONUS EEIG), established in Helsinki, Finland.
Referente atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu visas BONUS programmas laikā (7 gados) sniegt līdz pat EUR 50 miljoniem lielu finanšu ieguldījumu.
The rapporteur welcomes the Commission proposal to make a financial contribution of up to € 50 million for the duration of whole BONUS Programme (7 years).
Referente uzsver, ka BONUS īstenošanai ir jābūt cik vien iespējams vienkāršai, ātrai un efektīvai, izvairoties no nevajadzīga sloga un birokrātijas.
The rapporteur underlines, that the implementation of BONUS should be as simple, quick and efficient as possible, avoiding unnecessary burdens and red tape.
Referente uzsver Krievijas Federācijas pētnieku iesaistīšanas nozīmi.
The rapporteur stresses the importance of involvement of researchers from the Russian Federation.
Liela Baltijas jūras baseina daļa atrodas Krievijas Federācijas robežās, tādējādi tai ir ievērojama tieša ietekme uz jūras ekosistēmu.
A large part of the Baltic Sea basin lies within boundaries of Russian Federation, thus having a significant direct influence on the ecosystem of the sea.
Pētnieki no Krievijas Federācijas jau ir aktīvi iesaistījušies iepriekšējos ERA–NET Baltijas jūras projektos un šo sadarbību vajadzētu veicināt, ņemot vērā, ka sadarbība vides un pētniecības jomā ir viens no ES un Krievijas partnerības nolīguma stūrakmeņiem.
Researchers from Russian Federation have been already actively involved in previous ERA-NET Baltic Sea projects and this cooperation should be encouraged, bearing in mind that cooperation in the field of environment and research is one of the cornerstones of EU-Russia partnership agreement.
Komisijas priekšlikums Kopienas dalībai BONUS programmā saskan ar Parlamenta vēlmi uzlabot pētniecības darbību koordināciju starp dalībvalstīm un Kopienu Septītās pamatprogrammas darbības jomā, lai izvairītos no sadrumstalotības un kompetenču pārklāšanās.
The Commission proposal for the participation by the Community in BONUS is also in accordance with the wish of Parliament to improve the coordination of research activities between Member States and on Community level within the scope of FP7 and to avoid fragmentation and overlapping competencies.
BONUS nepieciešama īpaša uzmanība, jo šī programma varētu būt vērtīgs nākotnes modelis citiem turpmākiem reģionālās izpētes sadarbības veidiem ar kopīgu Eiropas vērtību, piemēram, Donavas, Vidusjūras, Ziemeļjūras u.c. reģionos.
BONUS deserves special attention, as it can be a valuable forward-looking model for other forms of future regional research cooperation with common European value, such as those in the regions of the Danube, the Mediterranean Sea, the North Sea etc.
Referente pilnībā piekrīt Komisijai, ka BONUS programmai un tās administratīvajai struktūrai pilnībā ir jāatbilst Septītās pamatprogrammas principiem.
The rapporteur fully agrees with the Commission, that the BONUS program and its administrative architecture should be fully in line with principles of the Seventh Framework Program.
Referente arī cita starpā norāda, ka Septītā pamatprogramma mudina finansēt shēmas, kuras sniegtu elastīgumu un brīvību, lai atbalstītu dažādas darbības, un būtu jāpiešķir lielāka pārvaldības autonomija dalībniekiem
The rapporteur also notes, that, inter alia , the Seventh Framework Program encourages funding schemes with more flexibility and freedom, to support the different actions, and that stronger management autonomy should be granted to participants
Ibid. , III pielikums. .
Ibid. , Annex III .
Tādējādi ir jāmeklē īpaši pielāgots risinājums saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, kā arī iespējami vairāki veidi, kā pārvaldīt ar sadarbību saistītus pētniecības projektus.
Accordingly, a tailored solution to the present problems within the framework of FP7 is needed and several ways to manage collaborative research projects are possible.
Referente uzskata, ka BONUS struktūras divi aspektiem — divu posmu struktūrai un kopējā fonda izmantošanai — nepieciešama elastīga un īpaši izraudzīta pieeja.
In the view of the rapporteur, two aspects of the structure of BONUS - namely the two phase system and use of common pot - need a flexible and specifically designed approach
Stratēģiskais/īstenošanas posms
Strategic / implementation phase
Saskaņā ar Komisija priekšlikumu BONUS programma ir jāīsteno divos atsevišķos posmos (divu fāžu struktūra) — sākotnējā stratēģiskajā posmā, kurš ilgs divus gadus un kura laikā tiks izveidotas piemērotas apspriešanās platformas aktīvai ieinteresēto personu iesaistīšanai, sagatavota stratēģiskā pētniecības programma, kā arī paplašināta un izstrādāta precīza īstenošanas kārtība; un īstenošanas posmā, kura ilgums būs vismaz 5 gadi un kura laikā tiks izsludināti vismaz trīs kopīgi uzaicinājumi ar mērķi finansēt stratēģiski virzītus BONUS projektus konkrētu ierosmes mērķu sasniegšanai.
According to the Commission proposal, BONUS should be implemented in two distinct phases ("two phase structure"): an initial strategic phase, lasting two years, during which appropriate consultation platforms for active stakeholder involvement will be set-up, a Strategic Research Agenda prepared, and precise Implementation Modalities will be further broadened; followed by an implementation phase of a minimum of five years, during which a minimum of three joint calls will be launched in view of funding strategically targeted BONUS Projects specifically addressing the objectives of the initiative.
Referente uzsver, ka stratēģiskā posma nozīmi nekādā gadījumā nedrīkst novērtēt par zemu, jo tas ļauj izveidot piemērotu un pielāgotu projekta struktūru, kā arī sniedz vērtīgu ieguldījumu īstenošanas posmā.
The rapporteur stresses, that the importance of the strategic phase should in any case not be underestimated, because it helps to create the most suitable and tailored architecture of the project and delivers valuable input to the implementation phase.
Tomēr ir būtiski, lai divu posmu struktūras īstenošana neradītu strauju programmas pārrāvumu starp pirmo un otro daļu, jo tas var negatīvi ietekmēt nozīmīgus pētījumus.
However, it is vital that the implementation of the two phase structure should not create an abrupt interruption of the programme between the first and second stage since this would have negative impact on substantial research.
Divu posmu izmantošana ir jaunums, jo tā nekad nav izmantota saskaņā ar 169. pantu (jaunais 185. pants) izveidotajās programmās.
The use of the two phase structure is a novelty, because it has never been used in Article 169 (new Article 185) programs.
Referente saskaņā ar Komisiju un iesaistītajām valstīm pieņem šo jauno pielāgoto pieeju.
The rapporteur accepts in line with the Commission and the Participating States this new tailored approach.
Referente arī atzinīgi vērtē iepriekšējo BONUS ERA–NET un ERA–NET PLUS programmu panākumus, kuras sasniedza ievērojamus rezultātus un saņēma izcilus novērtējumus, kas sniedz labu pamatu uzskatīt, ka stratēģisko posmu var noslēgt mazākā laika posmā par diviem gadiem.
The rapporteur also appreciates the success of previous BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS programs, with its remarkable results and excellent evaluation and notes, that it provides a good basis to assume, that the strategic phase can be concluded in less than two years time.
Šis ir būtisks arguments, jo stratēģiskais posms, kas ilgst divus gadus, varētu nebūt savietojams ar pašreizējo programmu.
This is a vital point, since the two years duration of the strategic phase might not be exactly compatible with the current programme.
Ir paredzēts, ka visi pašreizējie BONUS projekti beigsies 2011. gadā, tādā veidā radot pauzi starp pašreizējo ERA–NET PLUS un jaunā BONUS programmas īstenošanas sākumu.
All ongoing BONUS projects are due to end in 2011, thus creating a gap between the end of current ERA-NET PLUS and the start of implementation of the new BONUS.
Tam var būt ļoti negatīva ietekme uz pētnieku grupu darbību un potenciālu (pašlaik pastāv 16 grupas ar vairāk nekā 400 pētniekiem).
This may have a very negative impact to the functioning and potential of the research groups (currently 16 groups with more than 400 researchers).
Tā rezultātā referente ierosina vienkāršotu pāreju no stratēģiskā uz īstenošanas posmu, novērtējot stratēģiskā posma kvalitāti un ierosinot uzlabojumus.
As a result, the rapporteur proposes a streamlined transfer from strategic to implementation phase, with assessment of the quality of strategic phase and possible suggestions for improvements.