natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ietver atbildības par programmām nodošanu, kas ļaus labāk izmantot teritoriālās sadarbības iespējas, un ka līdz ar to ir jāīsteno daudzlīmeņu pārvaldības principi, lai Savienība spētu sasniegt kopīgus mērķus, izmantojot saskaņotus un uz rezultātiem orientētus pasākumus, vienlaikus nosakot konkrētas reģionālās un vietējās prioritātes;
Stresses that multi - level governance entails the devolution of responsibilit y for program me s, allowing for better exploitation of the potential of territorial cooperation , and that, therefore, in order for the Union to be able to pursue common objectives , using coherent and result - oriented measures while establishing specific regional and local priorities, the principles of multi-level governance should be implemented;
15. norāda, ka līdzfinansēšana ir kohēzijas politikas pareizas pārvaldības pamatprincips; aicina turpināt tā piemērošanu, lai arī krīzes dēļ ir ierobežoti publiskie izdevumi;
Points out that co-financing is a principle fundamental to the sound management of cohesion policy; calls for its continued application despite the restrictions on public spending which the economic crisis has brought about;
19. uzsver, ka nolūkā novērst atšķirības ir svarīgi turpināt atbalsta nodrošināšanu galvenokārt projektiem, kuri paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, lai būtu iespējams saglabāt šajā plānošanas periodā gaidīto ietekmi un tā atbilstu sākotnējām aplēsēm; norāda, ka, uzlabojot piekļuvi un infrastruktūras objektus, tiks veicināta mazāk attīstītu reģionu konkurētspēja iekšējā tirgū un līdz ar to visas ES ārējā konkurētspēja; uzskata, ka atbalsta atcelšana varētu mazināt ietekmi, kāda bijusi sākotnējiem labvēlīgajiem rezultātiem;
Stresses the importance, in the interests of eliminating disparities , of continuing to provide support primarily for projects aimed at regions that are lagging behind, so that the impact expected in this programming period can be maintained and will be in line with initial estimates; notes that improving accessibility and infrastructural facilities will help to make those regions which lag behind in the internal market more competitive , and will thus contribute to the external competitiveness of the EU as a whole; takes the view that withdrawing this support would reduce the impact of the positive initial results;
23. aicina Komisiju analizēt veidus, kā jaunās finansēšanas metodes var uzlabot kohēzijas politikas efektivitāti un ietekmi, lai izvēlētie projekti sniegtu iespējami labākus rezultātus;
Invites the Commission to study ways in which new techniques in financial engineering can improve the effectiveness and impact of the cohesion policy , with a view to obtaining the best possible results in the projects chosen;
27. uzsver, ka ir jāievieš pagaidu režīmi, lai konsolidētu un uzlabotu pašreizējo attīstības līmeni, kas var pasliktināties, ja pēc vēlamā mērķa sasniegšanas būtiski samazina finansējumu; norāda, ka tādējādi pret reģioniem, kuri atrodas līdzīgā situācijā, tiks nodrošināta vienāda attieksme, kas savukārt ļautu efektīvi organizēt programmas;
Stresses the need to keep transitional arrangements in place to consolidate and improve the current level of development, which could fall if financing is significantly reduced once a given objective is met; points out that this would ensure equal treatment for regions in similar situation s , which would in turn lead to the efficient organisation of programmes;
31. uzskata, ka daļa no pētniecībai, izstrādei un inovācijai piešķirtā kohēzijas politikas finansējuma jāizmanto, lai pasaulē iegūtu un saglabātu vadošo ietekmi nozarēs, kurās Eiropa jau ir konkurētspējīgāka, un nozarēs, kurās tai ir jaunas iespējas kļūt var vadošo pasaulē;
Takes the view that some of the funding allocated to research, development and innovation under the cohesion policy should be used to attain and maintain the role of world leader in sectors where Europe already has a competitive advantage and in those where it has a fresh opportunity to become a world leader;
34. uzskata, ka ar kohēzijas politiku arī turpmāk jāatbalsta pasākumi, kas radīs pēc iespējas vairāk darbvietu, ļaujot izmantot vietējos cilvēkresursus un nodrošināt to pastāvīgu izaugsmi, tādējādi garantējot augstu produktivitāti;
Takes the view that the cohesion policy should continue promoting measures that will generate the greatest possible number of jobs, making it possible to harness local human resources and ensure their ongoing development so as to guarantee high productivity;
Uzlabota dzīves kvalitāte, radot drošas un labākas kvalitātes darbavietas, kā arī piekļuves nodrošināšana visa veida infrastruktūrām, piemēram, transportam, saistībā ar sociālo sfēru vai izglītību vai saistībā ar pētniecību, attīstību un inovāciju, ir bijis galvenais iemesls, lai sabiedrība atbalstītu Eiropas integrāciju.
An improved quality of life through the creation of secure and better‑quality jobs and ensuring access to infrastructure of all types – be this transport, social or educational or relating to research, development and innovation – has been the main reason for the public supporting the process of European integration.
Ar kohēzijas politiku var nodrošināt ES kohezīvu attīstību, izmantojot tās īpašos mērķus un instrumentus, tādējādi apmierinot Eiropas sabiedrības ekonomiskās un sociālās vajadzības.
Cohesion policy can ensure the cohesive development of the EU through its specific objectives and instruments, hence satisfying the economic and social needs of the European public.
Tai pat laikā ES dalībvalstīm, tostarp Austrumeiropā un Dienvidaustrumeiropā, nākas tieši saskarties ar globalizācijas ietekmi.
At the same time, the EU Member States, including those of eastern and south‑east Europe, are being directly confronted with the effects of globalisation.
Veids, kādā katra dalībvalsts izmanto iespējas, ko piedāvā dalība vienotā Eiropas tirgū, ir atkarīga no tās attīstības pakāpes un līmeņa, kas valstu starpā ir atšķirīgs.
The manner in which each Member State harnesses the opportunities provided by belonging to the single European market depends on its maturity and level of development, which differ from one country to the next.
Tātad katra dalībvalsts ir atbildīga par visefektīvāko pasākumu noteikšanu, lai veicinātu savas ekonomikas funkcionēšanu šajā globālajā sistēmā.
It follows that each Member State is responsible for pinpointing the most effective measures for enabling its economy to function within this global system.
Šis ziņojums, kura nosaukums ir „ Patiesas teritoriālās, sociālās un ekonomikas kohēzijas sasniegšana Eiropas Savienībā — nepieciešams priekšnoteikums pasaules mēroga konkurētspējai? ”, paredzēts debašu rosināšanai starp Eiropas Parlamenta deputātiem par Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī pieņemto pasākumu savstarpējo atkarību un papildinošo raksturu, lai īstenotu ES politikas mērķus, tostarp mērķi palielināt globālo ekonomisko konkurētspēju.
This report, entitled Achieving real territorial, social and economic cohesion within the EU – a sine qua non for global competitiveness? is intended to spur debate among the Members of the European Parliament on the interdependence and complementary nature of the measures adopted at European and national level to fulfil the objectives of EU policies, including that of increasing global economic competitiveness.
Ziņojuma mērķis ir sniegt pamatu, kurā uzsvērta kohēzijas politikas integrējošā loma un ieguldījums ES globālās konkurētspējas palielināšanā.
The report seeks to provide a framework highlighting the integrating role of cohesion policy and the contribution it makes to increasing the EU’s global competitiveness.
Referenta pieeja
Rapporteur’s approach
Globālajā un Eiropas kontekstā ir notikusi reģionu virzība uz priekšu, ko veicinājuši uzdevumi klimata pārmaiņu jomā, iedzīvotāju novecošanās, sociālās migrācijas vai enerģijas jomā, vai arī uzdevumi saistībā ar ekonomisko un finanšu krīzi, kuras ietekme jūtama vietējā līmenī.
The global and European context has pushed the regions to the fore owing to the challenges that confront them, be these in the field of climate change, ageing of the population, social migration or energy, or the challenges arising from the economic and financial crisis, whose impact is being felt at local level.
Referents uzskata, ka kohēzijas politika ir ES galvenā politika, lai pēc iespējas veicinātu reģionu spēju risināt šos uzdevumus un tādējādi palīdzētu palielināt ES globālo ekonomisko konkurētspēju,
Your rapporteur takes the view that cohesion policy is the EU’s key policy for enabling the regions to face these challenges as best as possible and hence to help increase the EU’s global economic competitiveness, by:
- nodrošināt kopējus dzīves standartus visiem ES iedzīvotājiem; un
- ensuring common living standards for all EU citizens; and
- atbalstot attīstību, veicinot vietējās un reģionālās īpatnības un tādējādi radot pievienoto vērtību un ekonomikas produktivitāti.
- supporting development by harnessing local and regional specificities, thereby generating added value and economic productivity.
Kohēzijas politika nozīmēja būtisku ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanā, bet referents uzskata, ka iegūto rezultātu un to sagaidāmās ietekmes konsolidācijai vēl jāveic nepārtraukti ieguldījumi visu veidu infrastruktūrās, kas ir pamats ekonomiskās konkurētspējas palielināšanai.
Cohesion policy has made a major contribution to meeting the Lisbon Strategy objectives, but to consolidate the results obtained and their expected impact, your rapporteur considers that continued investment needs to be made in infrastructure of all types, as a basis for increasing economic competitiveness.
Infrastruktūra kā fundamentāls faktors globālās konkurētspējas palielināšanai
Infrastructur e – a fundamental factor in increasing global competitiveness
ES stratēģijas 2020. gadam mērķis saistībā ar konkurētspējīgu, savstarpēji saistītu un videi nekaitīgāku ekonomiku ir sasniedzams, modernizējot un savstarpēji savienojot infrastruktūras, kā arī atbalstot investīciju plānus un attīstības projektus, kuri atbilst katra reģiona raksturīgām īpatnībām.
The EU 2020 objective of a competitive, connected and greener economy can be achieved by modernising and interconnecting infrastructure and supporting investment plans and development projects that are in tune with the specific characteristics of each region.
Šo pieeju var reāli īstenot, izmantojot inovatīvas metodes un instrumentus.
That approach can be viably implemented by using innovative methods and instruments.
Referents uzskata, ka svarīgi panākt teritoriālo kohēziju, jo teritoriālā līmenī ir redzams, kādā mērā
Your rapporteur considers it essential to achieve territorial cohesion, since it is at a territorial level that one can see the extent to which:
- reģionālā attīstības procesa plānošana ir notikusi, ievērojot kāda rajona vajadzības un īpašo potenciālu;
- programming of the regional development process was in keeping with the needs and specific potential of an area;
- iesaistītajiem partneriem ir pietiekamas institucionālās spējas, lai nodrošinātu pēc iespējas labāku ES finansējuma izmantošanas līmeni;
- the partners involved enjoy sufficient institutional capacities to ensure the best possible rate of absorption of EU funding;
- ES sniegtais atbalsts ir ilgtermiņa atbalsts, kura pamatā ir ES finansēto projektu īstenošanā gūtie rezultāti un ar kuru tiek nodrošināta ilgtspējība.
- the support provided by the EU is long‑term support that builds on the results obtained through the implementation of EU‑funded projects and ensures sustainability.
Atšķirības decentralizācijas līmeņos un valdības daudzslāņainās sistēmas rada situācijas, kas vislabāk skaidri atpazīstamas vietējā un reģionālā līmenī, un Eiropas vai dalībvalsts līmenī valsts finansēti pasākumi, nodrošinot to papildināmību un izvairoties no finansējumu pārklāšanās, ir reāli uzdevumi, kas jārisina vietējā līmenī.
Disparities in levels of decentralisation and multi‑layered systems of government create situations that are most clearly visible at local and regional level, and ensuring that measures funded publicly – at European or national level – are complementary while avoiding any overlapping of financing are genuine challenges that need to be addressed at local level.
Jānodrošina horizontāla un vertikāla koordinācija starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, kā arī starp darbības jomām un intervences veidiem.
There is a need to ensure horizontal and vertical coordination between different levels of government, and between fields of activity and types of intervention.
Lai nodrošinātu kopējus standartus attīstībai, ko panāk ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jo īpaši pierobežu reģionos, ir vajadzīga
Ensuring common standards in the development achieved via economic, social and territorial cohesion, particularly in border regions, calls for:
- augstas kvalitātes plānošana, kas pamatojas uz ieinteresēto personu iesaistīšanu no visiem attiecīgajiem līmeņiem un nozarēm;
- high‑quality programming based on involvement of the stakeholders from all the relevant levels and sectors;
- attiecīgas un vienotas statistikas un rādītāju izmantošana gan plānošanas, gan īstenošanas stadijā;
- utilisation of relevant and uniform statistics and indicators at both the programming and implementation stages;
Saistībā ar faktu, ka struktūrfondi un kohēzijas fonds ir galvenie finanšu instrumenti, lai atbalstītu reģionālā līmenī noteikto attīstības mērķu sasniegšanu, šo fondu radīto pievienoto vērtību vajadzētu maksimāli palielināt,
In view of the fact that the Structural Funds and the Cohesion Fund are the main financial instruments in support of achieving the development objectives set at regional level, it would be desirable to maximise the added value they generate by:
- atbalstot vietējo un reģionālo iestāžu centienus attīstīt administratīvo veiktspēju, jo saistībā ar plānošanu nepieciešama pieredze un kvalitāte.
- bolstering the efforts made by the local and regional authorities to develop administrative capacity, as there is a proven need for planning expertise and quality.
Dalībvalstīm un Komisijai jāgarantē kvalitatīva tehniskā palīdzība un vietējā un reģionālā līmenī jāveicina ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas īstenošanas process;
The Member States and the Commission must guarantee quality technical assistance and the process of implementing economic, social and territorial cohesion must be enhanced at local and regional level;
- vienkāršojot finansējuma piešķiršanas procedūras no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda;
- simplifying the procedures for the allocation of structural and cohesion funding;
- izstrādājot pamatu publiskā un privātā sektora partnerībai, lai tā būtu stabila un reāla izvēle reģioniem.
- developing the framework needed for public-private partnerships to be a viable and realistic option for regions.
Lai gan publiskā un privātā sektora partnerība tiek uzskatīta par alternatīvu, daudzās dalībvalstīs reģionālā līmenī nav pietiekami skaidra tiesiskā regulējuma un zinātības šādas pieejas īstenošanai.
There are many Member States in which, despite public-private partnerships being considered an alternative, there is no sufficiently clear legal framework and know‑how at the regional level to enable such an approach.
Piemēram, EIB ir jāsniedz nepieciešamā tehniskā palīdzība iestādēm šādu partnerību izveidei.
It is necessary, for example, for the EIB to provide the requisite technical assistance to the authorities so that they can form such partnerships.
Ir jārēķinās ar visiem aspektiem, lai nākamajā plānošanas periodā saistībā ar ES stratēģijas 2020. gadam vispārējiem mērķiem reģioni var dot savu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un nodrošināt kopēju dzīves standartu ievērošanu.
All the points have to be taken into consideration, so that in the next programming period, under the overarching framework of the EU 2020 objectives, the regions can make their own contributions to sustainable development and ensure that common living standards are met.
Kohēzijas politikai pēc 2013. gada jākļūst par galveno atbalsta politiku, ņemot vērā tās izšķirošo nozīmi, samazinot atšķirības reģionu attīstībā.
After 2013, cohesion policy has to become a mainstay policy, in view of its decisive role in reducing the disparities in development between European regions.
Ekonomiskās un finanšu krīzes rezultātā, protams, iespējamas zināmas izmaiņas, bet, ņemot vērā pieredzi un izvēloties elastīgu pieeju, būs iespējams apmierināt reģionu ļoti atšķirīgās vajadzības.
It is true that the onset of the economic and financial crisis may trigger certain changes, but with maturity and flexibility it will be possible to satisfy the very differing needs of the regions.
Šis ir viens no iemesliem, kādēļ referents uzskata, ka starp Komisiju, dalībvalstīm un reģioniem nepieciešams trīspusējs nolīgums/saistības, kuros skaidri noteikti katra pienākumi nosprausto mērķu sasniegšanai.
This is one reason why your rapporteur considers that a tripartite agreement/commitment is needed between the Commission, Member States and the regions which clearly sets out the roles each is to play in seeking to achieve the objectives set.
Atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai un integrējoša darba tirgus nodrošināšanai nepieciešamās izglītības un iemaņu attīstību papildinās reģionāla līmeņa politikas un pasākumi.
Support for research, development and innovation, and the development of education and the skills needed to ensure an inclusive job market will be followed up by regional‑level policies and measures.
Kopēja attīstības līmeņa un piekļuves nodrošināšana pamatinfrastruktūrai un kvalitatīviem pakalpojumiem palielina spēju nepadoties svarīgu uzdevumu priekšā.
Ensuring a common level of development and access to basic infrastructure and quality services increases the ability to withstand major challenges.
Globālās ekonomikas konkurētspēja tiek atbalstīta ar šo spēju reaģēt uz globalizāciju.
Global economic competitiveness is bolstered by this ability to respond to globalisation.
Projektiem, tostarp pētniecības, attīstības un inovācijas projektiem pieejamo Eiropas Savienības un dalībvalstu finanšu resursu izmantošana nav saskaņota, kas norāda uz vajadzību palielināt administratīvo veiktspēju reģionālā līmenī, lai kārtējām problēmām rastu jaunus risinājumus.
The take‑up of the European and national financial resources available for projects involving research, development and innovation is not uniform, meaning there is a need to increase administrative capacity at the regional level so that fresh solutions can be pinpointed to current problems.
Referents uzskata, ka pēc tam, kad sasniegts mērķis nodrošināt vienādu dzīves kvalitāti, veicinot piekļuvi infrastruktūrai un kvalitatīviem pakalpojumiem, reģioni var orientēties uz pasākumiem vietējā ekonomiskā potenciāla attīstīšanai, kur svarīgs posms ir vietējās pētniecības, attīstības un inovācijas politikas un attiecīgas reģionālās infrastruktūras attīstīšana.
Your rapporteur takes the view that once the objective has been met of ensuring a similar quality of life by enabling access to infrastructure and quality services, the regions can concentrate on measures aimed at developing local economic potential, with an important stage being the development of local research, development and innovation policies and the appropriate regional infrastructure.
par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā
on international trade policy in the context of climate change imperatives
Referents: Yannick Jadot
Rapporteur: Yannick Jadot
Jo Leinen , Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
Jo Leinen , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
ATZINUMS Sniegusi Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 17
– ņemot vērā valdību ekspertu triju darba grupu 2007. gadā publicētos ziņojumus par klimata pārmaiņām
– having regard to the reports of the three working groups of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) published in 2007
– ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 17. decembrī pieņemto dokumentu paketi klimata pārmaiņu jomā,
– having regard to the Climate Change Package adopted by the European Council on 17 December 2008,
– ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 29. un 30. oktobra secinājumus attiecībā uz sarunām par klimatu,
– having regard to the Conclusions of the European Council of 29-30 October 2009 relating to climate negotiations,
– ņemot vērā ANO augstākā līmeņa sanāksmi par klimatu, kas 2009. gada 7.–18. decembrī notika Kopenhāgenā (Dānijā), un tajā pieņemto Kopenhāgenas vienošanos,
– having regard to the UN climate summit held in Copenhagen (Denmark) from 7 to 18 December 2009, and the resulting Copenhagen Agreement,
– ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2010. gada 10.februāra rezolūciju par Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferences rezultātiem
– having regard to Parliament's previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen summit
Tajā dienā pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0019 . un 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām
Texts adopted, P7_TA(2010)0019 . , and of 29 November 2007 on trade and climate change
OV C 297 E, 20.11.2008., 32. lpp.
OJ C 297 E, 20.11.2008, p.
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. maija paziņojumu "Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze" ( COM(2010)0265 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 26 May 2010 on the analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage ( COM(2010)0265 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. jūnija paziņojumus par biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējību
– having regard to the Communications from the Commission of 19 June 2010 relating to the sustainability of biofuels and bioliquids
– ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas ziņojumu un ANO 2008. gada 26.jūnijā uzsākto vides programmu "Tirdzniecība un klimata pārmaiņas",
– having regard to the World Trade Organization and United Nations Environment Programme report on trade and climate change launched on 26 June 2008,
– ņemot vērā valstu vadītāju noslēguma paziņojumu G20 augstākā līmeņa sanāksmē Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī,
– having regard to the final declaration by heads of State and Government at the G20 Pittsburgh Summit on 24 and 25 September 2009,
– ņemot vērā institūta Climate Strategies 2010. gada jūnijā publicēto pētījumu " Tackling leakage in a world of unequal carbon prices "
– having regard to the Climate Strategies institute's study entitled ‘Tackling leakage in a world of unequal carbon prices’ published in June 2010
Susanne Droege and Simone Cooper, Tackling Leakage in a World of Unequal Carbon Prices - A study for the Greens/EFA Group, http://www.climatestrategies.org/our-reports/category/32/257.html , institūta CE Delft 2010. martā publicēto pētījumu " Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets "
Susanne Droege and Simone Cooper, Tackling Leakage in a World of Unequal Carbon Prices - A study for the Greens/EFA Group, http://www.climatestrategies.org/our-reports/category/32/257.html. ; the CE Delft institute's study ‘Why the EU could and should adopt higher greenhouse gas reduction targets’, published in March 2010