natgillin/translations-raw huggingface dataset:
par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par vispārējiem principiem Marokas Karalistes līdzdalībai Savienības programmās
on the Proposal for a Council decision on the conclusion of a Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Kingdom of Morocco, of the other part, on a framework agreement between the European Union and the Kingdom of Morocco on the general principles for the participation of Kingdom of Morocco in Union programmes
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12712/2010),
– having regard to the draft Council decision (12712/2010),
– ņemot vērā Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, par pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par vispārējiem principiem Marokas Karalistes līdzdalībai Savienības programmās (12711/2010),
– having regard to the Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Kingdom of Morocco, of the other part, on a framework agreement between the European Union and the Kingdom of Morocco on the general principles for the participation of Morocco in Union programmes (12711/2010),
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, un 218. panta 8. punkta otro daļu ( C7–0430/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 217, Article 218(6)(a) and Article 218(8), second subparagraph, of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0430/2010 ),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu ( A7-0016/2012 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0016/2012 ),
Eiropas Savienība un Marokas Karaliste Asociācijas padomes sanāksmē, kas notika 2008. gada 13. oktobrī, pieņēma ES un Marokas kopīgo dokumentu par divpusējo attiecību pastiprināšanu un īpašo statusu.
The ‘Joint EU-Morocco document on establishing Morocco’s advanced status in its relations with the EU’ was adopted by the European Union and the Kingdom of Morocco on the occasion of the Association Council of 13 October 2008.
Šajā dokumentā ir apstiprināti tāda īpašā statusa mērķi, kuru ES noteica, reaģējot uz Marokas paustajām vēlmēm padziļināt savas partnerattiecības ar ES.
This document confirmed the objectives of the Advanced Status granted by the EU in response to Morocco’s desire to deepen its partnership with the EU.
Šie mērķi galvenokārt attiecas uz abu pušu attiecīgo stratēģisko prioritāšu labāku ievērošanu un Marokas pakāpenisku iekļaušanos iekšējā tirgū.
These objectives are based around two main points: taking both parties’ respective strategic priorities into better account, and Morocco’s gradual integration into the internal market.
Visaptverošās izmaiņas, kuras Vidusjūras dienvidu reģiona valstis ir piedzīvojušas kopš Tunisijas revolūcijas, un turpmākie notikumi kaimiņvalstīs, liek ES vairāk atbalstīt šo valstu tautu vēlmes, jo tagad tās pauž arī šo valstu vadītāji.
With the profound changes taking place in the southern Mediterranean since the Tunisian revolution and subsequent events in neighbouring countries, it is important that the EU supports the aspirations of people in these countries even more, now that these aspirations are shared by their leaders.
Īpašais statuss atbilst kopīgajai vēlmei atbalstīt pašas Marokas īstenoto reformu procesu, saistībā ar kuru tiktu veikts strukturēts un atklāts dialogs, kurā cilvēktiesībām būtu būtiska loma.
The Advanced Status reflects a common desire to support a process of home-grown reform, accompanied by a structured and frank dialogue in which human rights is one vital element.
Šis dialogs ir jāturpina un jāpadziļina ES un Marokas augstākā līmeņa sanāksmēs, Asociācijas padomes un Cilvēktiesību, demokratizācijas un pārvaldības apakškomitejas darbā.
This dialogue needs to be continued and intensified through the EU-Morocco summits, the Association Councils and the Subcommittee on Human Rights, Democratisation and Governance.
Marokas īpašais statuss turpmāk paredz plašāku divpusējās sadarbības jomu, kurā ir iekļauti arī jautājumi, kas nebija paredzēti Asociācijas nolīgumā, ko saistībā ar Barselonas procesu parakstīja 1996. gadā.
Henceforth, Morocco’s Advanced Status will extend bilateral cooperation to spheres that were not envisaged in the Association Agreement signed in 1996 under the Barcelona Process.
Ņemot vērā jauno perspektīvu, politiskais un stratēģiskais dialogs, kas tiek īstenots ES un Marokas divpusējās augstākā līmeņa sanāksmēs un arī cita veida ad hoc divpusējos forumos, norāda uz politisko nozīmību, kādu savām attiecībām piešķir abas puses.
From this new viewpoint, the political and strategic dialogue established for the bilateral EU-Morocco summits and other ad-hoc bilateral meetings, is an expression of the political importance both parties attach to their relationship.
Saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem — līdztekus politiskajai un stratēģiskajai sadarbībai tiek dinamiski padziļināta arī ekonomiskā un finanšu sadarbība.
Political and strategic cooperation is also backed up by moves to deepen economic and financial cooperation, in line with the objectives of the European neighbourhood policy.
Eiropas kaimiņattiecību politikā un kopīgi 2005. gada jūlijā pieņemtajā kaimiņattiecību rīcības plānā noteiktie vispārējie principi iezīmē jaunu divpusējo attiecību posmu, radot Marokai iespēju pakāpeniski iekļauties ES iekšējā tirgū.
The general principles of the ENP and the neighbourhood policy action plan, adopted by both parties in July 2005, ushered in a new stage in bilateral relations by offering Morocco the opportunity to move gradually into the EU’s internal market.
Īpašais statuss apstiprina šo stratēģisko izvēli; tas padara iespējamu Marokas līdzdalību Kopienu aģentūru darbā un Kopienu programmās un paredz atbilstošu finansiālu atbalstu, lai ņemtu vērā šā attīstības procesa apjomu un mērķtiecīgo raksturu.
The Advanced Status confirms this policy option; it opens up the possibility of taking part in the work of the Community’s agencies and in Community programmes, and envisages financial support at a level appropriate to the breadth and ambitious nature of this plan.
Šajā ziņā ES īpaši raudzīsies, lai visi Marokai paredzētie politikas virzieni tiktu īstenoti attiecībā uz visiem Marokas reģioniem, kā arī uz Rietumsahāru.
In this regard, the EU will pay particular attention to ensuring that all of Morocco’s policies benefit all of the country’s regions, as well as Western Sahara.
Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Asociācijas nolīgumam starp ES un Maroku par vispārējiem principiem Marokas Karalistes līdzdalībai Kopienu programmās no divpusējo attiecību viedokļa iezīmē pagrieziena posmu.
The Protocol to the Euro-Mediterranean Association Agreement between the EU and Morocco, covering the general principles for the Kingdom of Morocco’s participation in Union programmes, marks a decisive stage in bilateral relations.
Tajā Marokai ir paredzētas tiesības piedalīties visās Kopienu tagadējās un turpmākajās programmās, kurās tā ir tiesīga līdzdarboties.
It gives Morocco the right to take part in those current and future Community programmes open to it.
Šī jaunā perspektīva atbilst ES jaunās kaimiņattiecību politikas mērķiem.
This new prospect is consistent with the objectives of the EU’s new neighbourhood policy.
Protokols ir uzskatāms par aktu, ar kuru ES stingri atbalsta Marokas veiktos pūliņus padziļināt uzsāktās reformas un uzsākt turpmākās reformas un cieši mudina paveikt minētās darbības, nodrošinot Marokas iedzīvotāju efektīvu līdzdalību.
Through the Protocol, the EU is supporting and strongly encouraging Morocco in its efforts to intensify its reforms and to initiate future ones, while guaranteeing that its citizens will play a real role therein.
Parlamenta vēlēšanu organizēšana 2011. gada 25. novembrī apstākļos, kad pie urnām devās lielāks skaits vēlētāju, ir jāuzskata par nozīmīgu soli šobrīd veiktās konstitucionālās un demokrātiskās reformas procesā.
The legislative elections being held on 25 November 2011 in conditions favourable to a high turnout should be a major stage in the constitutional and democratic reform process to which Morocco is committed.
par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, kurš saskaņots starp Eiropas Savienību un Gvinejas–Bisavas Republiku un kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu pušu noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē
on the draft Council decision on the conclusion of the Protocol agreed between the European Union and the Republic of Guinea-Bissau setting out the fishing opportunities and the financial contribution provided for in the Fisheries Partnership Agreement between the two parties currently in force
– ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15178/2011),
– having regard to the draftCouncil decision (15178/2011),
– ņemot vērā Eiropas Savienības un Gvinejas–Bisavas Republikas apstiprināto protokola projektu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu pušu noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (15179/2011),
– having regard to the draft Protocol agreed between the European Union and the Republic of Guinea-Bissau setting out the fishing opportunities and the financial contribution provided for in the Fisheries Partnership Agreement between the two parties currently in force (15179/2011),
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7-0003/2012 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council, in accordance with Article 43(2) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0003/2012 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus ( A7-0017/2012 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Budgets ( A7-0017/2012 ),
4. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu un Gvinejas–Bisavas Republikas valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward its position to the Council, the Commission, and the governments and parliaments of the Member States and the Republic of Guinea-Bissau.
Padome 2008. gada 17. martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 241/2008
On 17 March 2008 the Council adopted Regulation (EC) No 241/2008
OV L 75, 18.3.2008., 49. lpp. par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē (PNZ) starp Eiropas Kopienu un Gvinejas–Bisavas Republiku, un šā nolīguma piemērošanas termiņš ir 4 gadi un ar klusuciešot izteiktu piekrišanu tas ir pagarināms, līdz kāda no pusēm izbeidz tā darbību.
OJ L 75, 18.3.2008,p.49 on the conclusion of the Fisheries Partnership Agreement (FPA) between the European Community and the Republic of Guinea-Bissau, applicable for a period of 4 years, tacitly renewable, unless either party terminates it.
PNZ papildināja ar protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija laikposmam no 2007. gada 16. jūnija līdz 2011. gada 15. jūnijam.
The FPA was accompanied by a protocol setting out the fishing opportunities and the financial compensation for the period from 16 June 2007 to 15 June 2011.
Sarunas par jauno protokolu aizkavējās, jo 2011. gadā saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu notika Eiropas Savienības un Gvinejas–Bisavas apspriedes.
The negotiations of a new protocol were delayed by the consultations which took place in 2011 between the EU and Guinea-Bissau under Article 96 of the Cotonou Agreement.
Tā kā līdz iepriekšējā protokola darbības beigām bija atlicis ļoti maz laika jaunā protokola noslēgšanai, abas puses nolēma noslēgt protokolu uz vienu gadu, lai abām pusēm dotu laiku izvērtēt nākamā protokola perspektīvas ilgākā termiņā.
As very limited time remained for concluding a new protocol before the expiry of the previous one, the two parties decided to conclude a protocol for one year to give both parties time to assess the prospect of a future protocol of a longer duration.
Attiecīgi jauno protokolu parafēja 2011. gada 15. jūnijā uz vienu gadu, un tā darbība sākās 2011. gada 16. jūnijā.
Consequently, a new Protocol was initialled on 15 June 2011, covering a period of one year from 16 June 2011.
Šo procedūru sāka paralēli procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par protokola parakstīšanu Savienības vārdā un tā provizorisku piemērošanu, kā arī uz Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu ES dalībvalstīm
This procedure was initiated in parallel with the procedures relating to the Council Decision on the signing on behalf of the Union and on the provisional application of the Protocol itself, and to the Council Regulation concerning the allocation of fishing opportunities between the Member States of the EU
Sk. COM(2011) 602 un 604. .
See COM (2011) 602 and 604 .
Lai ES kuģi varētu veikt zvejas darbības, kamēr nav pabeigtas protokola noslēgšanas procedūras, jaunā protokola 14. pantā ir paredzēts, ka pagaidu kārtā to piemēro no 2011. gada 16. jūnija.
In order to allow EU vessels to carry out fishing activities pending the completion of the procedures for its conclusion, Article 14 of the new Protocol provides for it to be applied on a provisional basis as from 16 June 2011.
Saskaņā ar 14. panta 3. punktu pusēm jācenšas sarunas par nākamo protokolu pabeigt ne vēlāk kā 2012. gada 15. martā.
According to Article 14 (3), the Parties shall attempt to conclude negotiations for a future Protocol no later than 15 March 2012.
Jauno protokolu abas puses parakstīja 2011. gada 20. decembrī, un EP piekrišanas pieprasījumu saņēma 2012. gada 5. janvārī.
The new Protocol was signed by both Parties on 20 December 2011 and the request for consent was received by the EP on 5 January 2012.
Jaunā protokola saturs
Content of the new Protocol
Turpmāk norādītajā tabulā ir apkopoti jaunā protokola galvenie elementi, kā arī zvejas iespēju iedalījums attiecīgajām dalībvalstīm, kas ir atsevišķas Padomes regulas priekšmets.
The table below summarizes the main elements of the new protocol, as well as the allocation of fishing opportunities between the Member States concerned, which is the subject of a specific Council Regulation.
Iepriekšējā, spēku zaudējušā 2007.–2011. gada protokola noteikumi ir atjaunoti un pamata jautājumos nav mainīti.
The terms of the expired Protocol for the period 2007-2011 are renewed and remain basically unchanged.
Tomēr jaunajā protokolā iekļautas papildu klauzulas par finansiālās kompensācijas pārtraukšanu un pārskatīšanu un par protokola piemērošanas pārtraukšanu, ja pārkāpti cilvēktiesību un demokrātisko principu būtiski un pamata elementi, kā noteikts Kotonū nolīguma 9. pantā (sk. 7. pantu un 11. panta 1. punktu).
However, the new Protocol contains additional clauses concerning the suspension and revision of the financial compensation and the suspension of its implementation in case of breach of the essential and fundamental elements of human rights and democratic principles as provided for in Art. 9 of the Cotonou Agreement (see Arts 7 and 11(1)).
Protokola darbības termiņš:
Duration of the Protocol:
1 gads (16.06.2011.–15.06.2012.)
1 year (16.6.2011-15.6.2012)
2011. gada 15. jūnijs
15 June 2011
PNZ veids:
Nature of the FPA:
EUR 7 000 000 gadā, no kuriem EUR 2 450 000 (35 %) ir iezīmēti Gvinejas–Bisavas zivsaimniecības nozares politikas atbalstam, lai sekmētu ilgtspējīgu apsaimniekošanu tās ūdeņos.
7 000 000 €/year out of which 2 450 000 € (35%) has been earmarked for the support of the Guinean Bissau sectoral fisheries policy in order to promote sustainability in its waters.
EUR 229/t/gadā (nodevu palielina, ja izsniegtas pusgada vai ceturkšņa licences)
229 €/t/year (increase if biannual or quarterly licences)
– Zvejai ar makšķerēm un āķu jedām: EUR 500 gadā
- Pole and line: 500 € per year(ref catches: 20t)
Tunzivju seineri un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai
Tuna seiners and surface longliners vessels
Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām
Pole and line tuna vessels
Kuģu skaits/ tonnāža
No of Vessels/tonnage
Gvineja–Bisava ir tropiska Rietumāfrikas valsts ar ierobežotiem dabas resursiem un ap 1,6 miljoniem iedzīvotāju.
Guinea Bissau is a tropical West African country with limited natural resources and a population estimated at around 1.6 million.
Tā ir viena no vismazāk attīstītajām un nabadzīgākajām valstīm pasaulē.
It is one of the least developed and poorest countries in the world.
Tautsaimniecībā dominē lauksaimniecība, kas ir ļoti atkarīga no viena kultūrauga — kešjū — eksporta.
The economy is largely agricultural, with a high dependency on the export of a single crop, cashew.
Valsts ir ārkārtīgi atkarīga no līdzekļu devējiem, kuri 2008. gadā piešķīra 31 % no valsts ienākumiem.
The country is highly dependent on donor support, which provided 31% of national income in 2008.
ES ir lielākā līdzekļu devēja, kas 2008. gadā piešķīra ap trešdaļu no starptautiskās palīdzības (ap 100 miljoniem euro).
The EU is the major donor, providing about one third of the international donor assistance (of about EUR 100 million) in 2008.
Iespējami ienesīgā tirdzniecība ar ES, piegādājot zvejniecības produktus, nenotiek tādēļ, ka netiek ievērotas ES sanitārās normas.
Potentially beneficial trade with the EU in fishery products is prevented due to non-compliance with EU sanitary measures.
Gvinejai–Bisavai ir lieli zivju — gan piekrastes, gan okeāna sugu —resursi.
Guinea Bissau has many fishery resources, both coastal and oceanic species.
Piekrastes reģionos ir ap 10–12 tūkstošiem zvejnieku, kuri nodarbojas ar nerūpniecisko zveju.
Around 10-12,000 artisanal fishers operate in the coastal regions.
Nesen aplēsts, ka nerūpnieciskās zvejas nozarē gūtā nozveja ir ap 30–50 tūkstošiem tonnu gadā, kas ir daudz vairāk nekā rēķināts iepriekš, un pārtikas atkarība no zvejas, iespējams, ir ļoti liela, ņemot vērā, ka trūkst alternatīvu dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu avotu.
Catches from the artisanal sector have recently been estimated to be in the range of 30-50,000 tonnes/year, much higher than previously thought, and food dependency on fisheries is probably very high given the lack of alternative sources of animal protein.
Saskaņā ar ārējo ekspertu novērtējuma ziņojumu
According to the evaluation report by external experts
2007.–2011. gada protokola ex post novērtējums un nākamā protokola ietekmes analīze, 2010. gada septembris. laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam Gvinejas–Bisavas zonā katru gadu zvejoja ap 124 rūpnieciskās zvejas kuģiem.
Ex-post evaluation of the 2007-2011 Protocol and analysis of the impact of the future protocol, September 2010. , during 2007 to 2008 about 124 industrial fishing vessels each year have operated in the Guinea Bissau zone.
Papildus nolīgumam ar Eiropas Savienību Gvinejai–Bisavai divpusējais nolīgums zivsaimniecības nozarē ir ar Senegālu un Ķīnu, un abi šie nolīgumi ir atjaunināti 2010. gadā.
In addition to the EU, Guinea Bissau has bilateral fisheries agreements with Senegal and China, both of which were renewed in 2010.
Tiek lēsts, ka 2008. gadā kopējais rūpnieciskās zvejas apjoms (ieskaitot ES nozveju) bija 53 000 tonnu.
The production from the overall industrial fishery (including that of the EU) was estimated at 53,000 tonnes in 2008.
No visas nozvejas apmēram pusi veido sīkās pelaģiskās zivis, tādas kā makreles, stavridas un sardinellas.
Overall, about half of the production is small pelagic fish, such as mackerel, horse mackerel and sardinellas.
Ap 40 % ir bentālo zivju sugas, kas ir ļoti plašā skaitā, ietverot karūsas, pomadasīdas, umbrīnas, vilkzivis un jūrasmēles.
About 40% is demersal fish, represented by a large number of species, including breams, sweetlips, croakers, catfishes and soles.
Galvkāju īpatsvars ir ap 5 % no nozvejas, galvenokārt tinteszivis un astoņkāji.
Cephalopods account for about 5% of the catch, mainly in the form of cuttlefish and octopus.
Tunzivju sugas nozvejā ir 5 %, savukārt garneles un krabji — tikai 2 %.
Tuna species account for 5% and shrimp and crabs account for just 2%.
Iepriekšējā protokola darbības laikā notika četras Apvienotās komitejas sanāksmes (2008. gada jūlijā, 2010. gada martā un 2011. gada martā un jūnijā).
During the course of the previous Protocol, 4 Joint Committees were held (July 2008, March 2010, March and June 2011).
Notika arī intensīvs pušu dialogs, regulāri veicot uzraudzības misijas un vairākās kārtās (2010. gada oktobrī un 2011. gada jūnijā) risinot sarunas par protokola atjaunošanu.
An active dialogue between the parties also took place through regular monitoring missions and during the negotiation rounds for the renewal of the Protocol, held in October 2010 and June 2011.
Vienošanās par politikas pamatnostādnēm tika panākta, taču to īstenošanas procesu apgrūtināja Gvinejas valdības politiskā un finansiālā nestabilitāte un zvejniecības pārvaldības strukturālās problēmas.
The implementation process of the agreed policy matrix was impaired by the political and financial instability of the Guinean Government and the structural difficulties of the fisheries administration.
Nolīguma 4. panta 1. punktā minētā Apvienotā zinātniskā komiteja pirmoreiz tikās tikai 2010. gada septembrī.
The Joint Scientific Committee mentioned in Article 4 (1) of the Agreement only met for the first time in September 2010.
Tomēr, lai gan pušu noteiktajā termiņā izvirzītie mērķi tika sasniegti tikai daļēji, būtisks progress tika panākts attiecībā uz vienošanos par stratēģiskajiem mērķiem, jo īpaši saistībā ar nostiprinātu zvejniecības pārvaldīšanas kontroli un uzraudzību un sanitārās inspekcijas veiktspēju.
However, despite the only partial achievement of the objectives within the time frame established by the parties, important progress has been made on agreed strategic objectives, most notably in relation to strengthened fisheries monitoring control and surveillance, and sanitary inspection capacity.
Tika nostiprināta arī Gvinejas–Bisavas līdzdalība reģionālajās zvejniecības struktūrās (jo īpaši Zvejniecības apakšreģionālajā komitejā — ZAK).
Guinea Bissau’s participation in regional fisheries bodies (especially the Subregional Fisheries Commission - CSRP) has also been strengthened.
Ir veikti konstruktīvi pasākumi jaunu tiesību aktu, zvejas statistikas un resursu pārvaldības izstrādē un apstiprināšanā, jo īpaši iepriekšējos mēnešos, ņemot vērā Apvienotās komitejas 2011. gada marta, jūnija un septembra sanāksmju protokolus.
There have been positive steps in the drafting and approval of new legislation, fisheries statistics and resource management, in particular during the latest months, taking into account the minutes of the Joint Committee meetings held in March, June and September 2011.
Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam izsniegto licenču īpatsvars bija 45 % zivju saldētājkuģiem un galvkāju zvejai, 36 % — garnelēm, 76 % — tunzivju zvejai ar makšķerēm un āķu jedām un 83 % — tunzivju seineriem (netika izsniegtas licences pelaģiskai zvejai ar āķu jedām), turklāt ļoti maz tika izmantotas bentālo zivju sugu zvejas iespējas.
During the period 2007-2009, the rate of available licences drawn was 45% for the freezer finfish and cephalopod opportunities, 36% for shrimp, 76% for tuna pole and line and 83% for tuna purse seiners (no surface longline licences were drawn), with the demersal fishing opportunities in particular being poorly utilised.