natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19. atzīmē, ka ievērojami atšķiras veids, kā ES-15 un ES-12 dalībvalstis piešķīra līdzekļus šai jomai, un atzīst, ka jaunajām dalībvalstīm ir jānovirza ievērojami vairāk līdzekļu Savienības vides, klimata aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanai, kā to paredz Kopienas acquis ;
Notes that there is a substantial difference between the way EU-15 and EU-12 Member States allocated resources for this field and recognises the need for the new Member States to devote significantly more resources to achieving the Union's environmental, climate and biodiversity objectives as laid down in the Community acquis;
Daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības stiprināšana
Reinforcing multi-level governance and partnership
26. uzsver, ka ir jāveicina valsts un privātuzņēmumu partnerība starp privāto un valsts sektoru, lai varētu realizēt daudzus svarīgus projektus, kas ļautu palielināt investīciju ietekmi;
Stresses the need to promote cooperation between the private and public sectors in the form of public-private partnerships to make it possible to carry out many key projects to boost the effects of investment;
28. atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājusies informētība par institucionālās un administratīvās veiktspējas stiprināšanas nozīmi efektīvai valsts politikas nostādņu īstenošanai un ES fondu pārvaldībai; aicina visos konverģences reģionos ieguldīt ievērojamas pūles institucionālās veiktspējas stiprināšanā un valsts iestāžu profesionalitātes uzlabošanā;
Appreciates the increased awareness of the importance of reinforcing institutional and administrative capacity for the effective implementation of public policies and for the management of EU funds; calls for substantial efforts to be made, in all convergence regions, to strengthen institutional capacity and to increase the professionalism of public authorities;
Veiksmīgu politikas nostādņu iesaistīšana, zināšanu un labas prakses izplatīšana
Mainstreaming successful policies, enhancing knowledge and spreading good practices
33. uzskata, ka līdzekļu piešķiršanas pārredzamība un administratīvā vienkāršošana, kas struktūrfondu līdzekļu potenciālajiem ieguvējiem veicina piekļuvi informācijai, ir galvenais priekšnoteikums, lai sasniegtu kohēzijas politikas vispārējos mērķus;
Considers that transparency in the allocation of funding and administrative simplification facilitating the access of potential beneficiaries of the Structural Funds to information are key preconditions for achieving the overall objectives of cohesion policy;
Daudzās Eiropas politikas jomās ziņojumi par īstenošanu ietver tikai Eiropas Savienības likumdošanas transponējuma valsts tiesību aktos likumdošanas revīzijas veikšanu.
In many European policy areas, implementation reports are limited to undertaking a legislative audit of the transposition of European Union legislation into national law.
To bieži vien paveic, analizējot gan attiecīgo likumdošanu, gan par šā ziņojuma mērķvalstīm izvēlētās dalībvalstis.
This is frequently done by a process of sampling both the legislation concerned and the Member States targeted by the report.
Struktūrfondu gadījumā šī pieeja patlaban nav iespējama, likumdošana, kas regulē šo jomu, ir vai nu tieši piemērojamas regulas, vai arī regulas, kas ietilpst pozitīva atzinuma procedūras kompetencē
In the case of Structural Funds, this approach is not possible at present, the legislation governing this area being either directly applicable Regulations, or falling under the assent procedure
Īstenošanas pasākumi, ko Eiropas Komisija izsniegusi Komisijas lēmumu formā, netiek iesniegti nedz Parlamentam, nedz Padomei.
Implementation measures issued by the European Commission in the form of Commission Decisions are neither submitted to Parliament, nor to the Council.
Tomēr šī situācija var mainīties līdz ar Lisabonas vai tam līdzvērtīga līguma stāšanos spēkā.
This situation may however change with the entering into force of the Lisbon Treaty or its equivalent.
Šajā likumdošanā un pievienojoties Eiropas Komisijas un Padomes uzskatiem, Eiropas Parlaments ir uzsvēris nepieciešamību ieguldīt pieejamo reģionālās attīstības fondu lielāko daļu darbībās, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un reģioniem, kas atpaliek ekonomiskā, sociālā un vides attīstības ziņā.
Throughout this legislature and in harmony with the European Commission and the Council, the European Parliament has stressed the need to invest the major part of the available regional development funds in actions to assist those Member States and regions lagging behind in terms of economic, social, and environmental development.
Tomēr tas par vienlīdz svarīgu uzskatīja nodrošināt līdzekļu pieejamību, lai varētu palīdzēt visiem Eiropas reģioniem un īpaši bagātākie reģioni finansētu izpētes un attīstības aktivitātes un augsto tehnoloģiju izstrādi – balstoties uz pakalpojumu ekonomiku, biznesa atbalsta pakalpojumiem, lai Eiropas Savienība sasniegtu Lisabonas un Gēteborgas programmās noteiktos ambiciozos mērķus.
However, it gave at least equal importance to ensuring that resources are also made available to assist all European regions and especially the more prosperous ones to finance research and development activities, formation of high technology - based service economies, business-support services in order for the Union to achieve the ambitions laid down in Lisbon and Gothenburg agendas.
Parlaments uzskata, ka nebūtu bijis lietderīgi ierobežot aktivitātes šīs pieejas ietvaros attiecībā uz trūcīgākajām dalībvalstīm.
In Parliament's view, it would have been counterproductive to limit actions under this policy to the poorer Member States.
Reģionālās attīstības politika ir tā politikas joma, kurā veiksmīgos rezultātus redz un jūt katrs Eiropas pilsonis tuvākajā apkaimē, tāpēc tai jāpastāv visās dalībvalstīs bez izņēmumiem.
Regional development policy is the one policy area where its results are seen and felt by every European citizen in the immediate vicinity and for being successful, must be present in all Member States, without distinction.
Ņemot to vērā un piecu gadu laika posmā, Parlaments ir noteicis stratēģiskās rīcības, ko tas vēlas redzēt īstenojam dalībvalstīs.
With this in view, and over the five year period, the Parliament has identified strategic actions which it wants to see implemented in Member States.
Dažas no tām ir:
Among these are:
Ø pasākumi pilsētu vides uzlabošanai, īpašu uzmanību pievēršot pilsētas transportam un CO2 emisiju mazināšanas pasākumiem, pašplūsmas urbanizācijas kontrolēšanai un saprātīgi maksājošu mājokļu un atklātu teritoriju pieejamībai;
Ø Measures to improve the urban environment with particular regard to urban transport and measures to combat CO2 emissions, the control of urban sprawl and the availability of good affordable housing and open spaces;
Ø pasākumi policentriskas attīstības nodrošināšanai;
Ø Measures to ensure polycentric development;
Ø pasākumi etnisko minoritāšu grupu, īpaši romu, dzīves apstākļu uzlabošanai un integrācijai;
Ø Measures to improve the living conditions and integration of minority groups with particular regard to the Roma;
Ø pasākumi labas prakses izplatīšanai un apmaiņai;
Ø Measures to ensure the dissemination and sharing of good practices;
Ø pasākumi vietējo ekonomiku un vides pielāgošanai, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmu;
Ø Measures to adapt local economies and environments to face the challenge of climate change;
Ø sistemātiska integrētās pieejas stratēģiskai plānošanai un projektu īstenošanai pielāgošana un īstenošana;
Ø The systematic adoption and implementation of the integrated approach to strategic planning and project implementation;
Ø privātā sektora iesaistīšanās projektu realizācijā iedrošināšana, valsts un privāto partnerību nozīme;
Ø Encouraging the involvement of the private sector in the realisation of projects, the importance of public/private partnerships;
Ø reģionālo un vietējo iestāžu svarīgā loma nacionālo stratēģisko ietvardokumentu izstrādē un sagatavošanā.
Ø The important role of regional and local authorities in drawing up and preparing the National strategic frameworks.
Šā ziņojuma mērķis ir parādīt to, ka dalībvalstis ir izpratušas un ievērojušas 2006. gada Kopienas Stratēģiskās kohēzijas politikas vadlīnijas, izstrādājot savus nacionālos stratēģiskos ietvardokumentus un rīcības programmas, kas izriet no tiem un ir pielāgotas, lai atbilstu to īpašajiem ierobežojumiem un prasībām.
The aim of this report is to show the way in which the Member States have understood and followed the 2006 Community Strategic Guidelines on Cohesion, when drawing up their National Strategic Reference Frameworks and concomitant Operational Programmes adapted to meet their specific constraints and requirements.
Stratēģiju un rīcības programmu 2007.-2013. gada plānošanas periodam īstenošana ir tikko sākusies.
The implementation of strategies and Operational Programmes for the 2007 - 2013 programming period has just begun.
Tā kā Eiropas Komisija pabeidza rīcības programmu apstiprinājuma procedūru 2008. gada jūnijā, jaunie projekti tikai tagad sāk iegūt aprises, un paies vēl vismaz gads, līdz varēs novērtēt reālu progresu to īstenošanā.
The European Commission having finished the approval procedure of Operational Programmes in June 2008, it is only now that the new projects are beginning to take shape and it will take at least a year before any real advances in their implementation can be assessed.
Līdz ar to šajā ziņojumā ir aplūkotas ierobežotas jomas, un tā mērķis ir identificēt, kā un cik lielā mērā dalībvalstis un reģioni ir ņēmuši vērā Stratēģiskajās kohēzijas politikas vadlīnijās izklāstītās Kopienas prioritātes rīcības programmu sagatavošanā un izstrādē, kuras nosaka reģionālās attīstības politikas īstenošanu visam plānošanas periodam.
Consequently, this report is of necessity limited in its scope and aims to identify how, and to what extent the Community priorities stated by the Strategic Guidelines on cohesion have been taken into account by Member States and regions in the preparation and drawing up of the Operational Programmes, which govern the implementation of regional development policy for the whole programming period.
Reālu paša rīcības programmu īstenošanas procesa analīzi varēs veikt tikai tad, kad dalībvalstis būs iesniegušas ziņojumus, kas ietvers informāciju par fondu līdzfinansēto programmu ieguldījumu kohēzijas politikas mērķu īstenošanā, fondu uzdevumu izpildē, Kopienas Stratēģiskajās kohēzijas politikas vadlīnijās izklāstīto prioritāšu īstenošanā un konkurētspējas un darba vietu radīšanas veicināšanas mērķa sasniegšanā saskaņā ar Vispārējās regulas 29. pantā noteikto.
A real analysis of Operational Programmes' implementation process itself can be made only when the Member States will provide their reports containing information on the contribution of the programmes co-financed by the Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, fulfilling the tasks of the Funds, implementing the priorities detailed in the Community Strategic Guidelines on Cohesion and achieving the objective of promoting competitiveness and job creation, as required by Art. 29 of the General Regulation.
Eiropas Komisijas paziņojums par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām plānošanas periodam, sniedz mums ieskatu par to, kā jaunā reģionālās kohēzijas programmu paaudze izmantos 347 miljardus eiro
The European Commission's Communication on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period, allows us to have an insight into how the new generation of regional cohesion policy programmes will use the € 347 billion
Tā šobrīd ir otrā lielākā Kopienas budžeta pozīcija. , kas piešķirti politikai septiņu gadu periodam.
This is now the second largest item in the Community budget. which have been allocated to the policy for the seven year period.
Saskaņā ar solidaritātes pamatprincipu, kas ir Kohēzijas politikas stūrakmens, galvenais mērķis aizvien ir „mazināt dzīves līmeņa un iespēju pieejamības atšķirības starp dalībvalstīm, reģioniem un privātpersonām, kā arī veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ņemot vērā pasaules ekonomikas virzību”
In accordance with the basic principle of solidarity, which is the corner stone of Cohesion policy, the principal aim remains to "reduce disparities between Member States, Regions and individuals, in terms of standards of living and levels of opportunity and to promote economic, social and territorial cohesion against the backdrop of the global economy.
Avots: Eiropas Komisijas paziņojums COM(2008)301 gala versija. .
Source European Commission COM(2008)301 final "
To pieminot, 2007.-2013. gada plānošanas perioda laikā stratēģiskā politika parāda, ka visas dalībvalstis, tostarp tās, kas pievienojās nesen, ir ieguldījušas saskaņotas pūles pielāgot politiku un investīcijas Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanai.
That said, during the 2007 - 2013 programming period, strategic policy design shows that all Member States, including those which joined recently, have made a concerted effort to gear policy and investments to achieving the Lisbon and Gothenburg objectives.
Tādējādi mēs redzam, ka konverģences reģioni ir paredzējuši piešķirt 65% un reģionālās konkurētspējas reģioni – 82% no līdzekļiem (70% no kopējiem līdzekļiem) Lisabonas programmas prioritātēm.
Thus, we see that the Convergence regions have earmarked the allocation of 65% of resources and Regional Competitiveness regions and countries 82% of resources, (70% of the total resources) to the priorities of the Lisbon agenda.
Faktiski piešķirto līdzekļu apjoms ir lielāks, nekā sākotnēji noteikts Vispārējās regulas 9. pantā (60% no izdevumiem konverģences mērķim un 75% no izdevumiem reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķim).
In fact, these allocations are bigger than the ones initially required by Art. 9 of the General Regulation (60% of the expenditure for the Convergence objective and 75% of the expenditure for the Regional competitiveness and employment objective).
Tas parāda gan to, ka ir atzīts fakts, ka ar Lisabonas programmu saistītās programmas var potenciāli nodrošināt salīdzinošas priekšrocības Eiropas ekonomikai aizvien globalizētākā vidē, gan arī mazāk attīstīto valstu un reģionu, kas ir sapratušas nepieciešamību risināt konkurētspējas, inovāciju un dinamisma problēmas kā prioritātes, ievērojamo apņēmību.
This shows both recognition of the fact that policies related to the Lisbon agenda have the potential to ensure a comparative advantage for the European economy in a more and more globalized environment and a remarkable commitment on the part of the less developed countries and regions, which have understood the need to address the problems of competitiveness, innovation and dynamism as a priority.
Ekonomikas – pat mūsu dzīvesveida – pielāgošana, lai stātos pretī globalizācijas un klimata pārmaiņu izaicinājumiem, ir nepieciešamība, kas ietekmēs reģionālās attīstības politiku drīzā nākotnē.
Adapting our economies, indeed our lifestyles, to meet the challenges of globalisation and climate change is a need which will influence regional development policy for the foreseeable future.
Lai panāktu progresu šajās jomās, ir vajadzīgi līdzekļi izpētei un inovācijām, uzņēmējdarbība, energoefektivitāte un īpaši fondi, kas paredzēti klimata pārmaiņu radīto seku novēršanai.
Advances in these areas require resources for research and innovation, entrepreneurship, energy efficiency and specific funds devoted to combating the effect of climate change.
Referents ar prieku piebilst, ka vairāk nekā 100 miljardi eiro tiks ieguldīti vides aizsardzībā, bet tajā pašā laikā uzskata, ka energoefektivitātei un atjaunojamajiem enerģijai piešķirtie līdzekļi (9 miljardi) no vienas puses un klimata pārmaiņu izraisīto seku novēršanas pasākumiem piešķirtie līdzekļi (48 miljardi) no otras puses ir mazāki, nekā reāli nepieciešams.
Your Rapporteur was pleased to note that over € 100 billion will be invested in protecting the environment, but at the same time considers that the allocations for energy efficiency and renewable energies (9 billion), on the one hand, and for measures to combat climate change (48 billion), on the other hand, are less than are required.
Laikā, kad planētai jau ir raksturīga neparedzama uzvedība un visus pasaules reģionus apdraud neprognozēti plūdi un sausuma pastiprināšanās, šo septiņu svarīgo gadu laikā panāktais progress ne tikai noteiks mūsu nākotni, bet arīdzan to, kurš ekonomiskais reģions dominēs jaunajās 21. gadsimta rūpniecības nozarēs un saimniecības darbībās.
At a time when the planet is already behaving erratically and whole regions of the world suffer from unexpected flooding and worsening drought, the advances made during these seven crucial years will not only determine all our futures, but also which economic region will dominate the new industries and emerging economic activities of the 21st Century.
Citi svarīgi jautājumi, kas skatīti ziņojumā, saskaņā ar kohēzijas politikas prioritātēm ir pasākumi:
Other important issues, which the report addresses, in accordance with cohesion policy priorities, are measures to:
Ø nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai;
Ø increase employment levels, ;
Ø elastīgāka darba tirgus izveidei;
Ø promote a more flexible labour market;
Ø sociāli iekļaujošākas sabiedrības veidošanai un nabadzības izskaušanai;
Ø promote socially inclusive societies and combat poverty;
Ø labas pārvaldības un vajadzības gadījumā pastiprinātas institucionālās veiktspējas nepieciešamības uzsvēršana rīcības programmu īstenošanai;
Ø underline the necessity for good governance, and reinforced institutional capacities, where necessary, for the implementation of the Operational Programmes;
Ø veiksmīgu kopienas iniciatīvu veicināšanai;
Ø the mainstreaming of successful community initiatives;
Ø zināšanu sabiedrības attīstībai un labas prakses apmaiņai.
Ø developing the knowledge society and the sharing good practices.
Referenta darba hipotēze – proti, ka visas dalībvalstis ir ievērojušas kohēzijas politikas galvenās prioritātes rīcības programmu izstrādē un pārrunās – ir apstiprināta.
The working hypothesis of the Rapporteur, namely that the general priorities of cohesion policy have been adhered to by all Member States while drawing up and negotiating the Operational Programmes, has been shown to be true.
Visas dalībvalstis neapšaubāmi ir ņēmušas vērā Kopienas mērķus, kurus tās ir iestrādājušas savās prioritātes atbilstoši to konkrētā ekonomiskās un teritoriālās attīstības līmeņa noteiktajiem ierobežojumiem.
Clearly, all Member States have adhered to Community's objectives, which they translated into their own priorities, in accordance with the constraints imposed by their particular level of economic and territorial development.
Šis ziņojums tiek izstrādāts nepieredzēta ekonomiskā apvērsuma laikā.
This report comes at an unprecedented time of economic upheaval.
Lai gan referenta nolūks nav apspriest milzīgo ekonomisko krīzi šajā ziņojumā, viņš vēlas aicināt pārskatīt likumīgo pamatu, lai nodrošinātu, ka kohēzijas politika ir spēcīgs instruments, kas spēj veicināt ilgstošu un ilgtspējīgu attīstību pat negaidītu ekonomisko pārsteigumu laikā.
Whilst it is not the rapporteur's intention to discuss the major economic crisis in this report, he would like to welcome the revisions of the legislative framework, in order to ensure that cohesion policy is a strong instrument, able to promote continuous, balanced sustainable development, even in a period of unexpected economic shocks.
Eiropas Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumus, kuru mērķis ir nodrošināt kohēzijas politiku ar līdzekļiem uzņemties galveno lomu Eiropas centienos stāties pretī šim nepieredzētajam izaicinājumam, un neapšaubāmi, lai to panāktu, būs nepieciešams pielāgot metodes, programmas un noteikumus.
The European Commission has submitted proposals to Parliament aimed at arming cohesion policy with the means to play a central role in Europe's efforts to face this unparalleled challenge and undoubtedly methods, programmes and rules will be adapted to needs.
Šā iemesla dēļ ir vēl svarīgāk ļoti rūpīgi analizēt to, kas ir ieplānots, ko dalībvalstis un reģioni ir identificējuši kā visbūtiskāko sev šā plānošanas perioda sākumā valdošajos apstākļos un kā Eiropas Savienības darbības atspoguļo realitāti.
That is why, it is even more important to look in detail at what has been planned, at what Member States and Regions identified as being of prime importance to them under the conditions prevailing at the beginning of this programming period and see if and how the Union's actions reflect reality.
Tā kā Eiropas Savienība ir demogrāfiski koncentrējusies pilsētu aglomerācijās un galvenās lielās un mazās pilsētas ir iesaistītas Eiropas Savienības ekonomiskajā veiktspējā, 2007.-2013. gada plānošanas periodā īstenojamo rīcības programmu pilsētvidei ir centrālā nozīme Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanas stratēģijā.
Because of the Union's demographic concentration in urban agglomerations, and the key position towns and cities occupy in the Union's economic performance, the urban dimension of Operational Programmes to be implemented in the 2007 - 2013 period is central to its strategy for attaining the Lisbon and Gothenburg objectives.
14. novembra darba dokumentā Komisija mums pavēsta, ka vairāk nekā puse pārskata periodā izskatīto ERAF programmu ietver atsauci uz pilsētvidi.
In its working document of 14 November, the Commission tells us that more than half of ERDF programmes examined in the period of reference have an urban dimension.
Rīcības programmas, kuru mērķis ir iekšpilsētas atjaunošana, enerģijas taupīšana, energoefektivitātes un tīru pilsētas transporta sistēmu izveidošana vienlaikus aizsargās un uzlabos vidi un veicinās ekonomisko aktivitāti un darba vietu radīšanu.
Operational Programmes aimed at inner city renovation, energy conservation, developing energy efficient and clean urban transport systems will simultaneously protect and improve the environment and stimulate economic activity and job creation.
Mēs visi apzināmies postindustriālās revolūcijas neizbēgamību, kas iestājusies ar saviem ierobežojumiem un izaicinājumiem un arīdzan ar priekšrocībām un solījumiem.
We are all aware of the inevitability of the post industrial revolution which has come with its constraints and challenges, but also with its advantages and promises.
Eiropas Savienības ekonomiskais un sociālais audums neizirs, ja atpazīsim šo izaicinājumu pozitīvos aspektus un iekļausim tos ikvienā rīcības programmas īstenošanas aspektā.
It is in recognising the positive aspects of those challenges and incorporating them into every aspect of our Operational Programmes' implementation, that the economic and social fabric of our Union will be pre-eminent.
Protams, izpētei un attīstībai ir vadošā loma tādu jaunu tehnoloģiju atklāšanā, kas ļautu izmantot atjaunojamos dabas resursus piesārņojumu neradošas enerģijas ražošanā un nodrošinātu mūs ar līdzekļiem dzīves līmeņa uzturēšanai un uzlabošanai un jo īpaši mūsu kā ekonomiskas un politiskas pasaules varas pozīcijas nosargāšanai.
Of course, research and development hold the key to the discovery of new technologies capable of exploiting renewable natural resources to produce pollution free energy and supply us with the means to maintain and enhance our standard of living and crucially our position as an economic and political world power.
Pašreizējie pasaules notikumi parāda nepieciešamību pēc efektīgām kontroles sistēmām, lai pēc iespējas aizsargātu valsts izdevumus pret krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu.
Present world events highlight the need for effective control systems to protect, in so far as is possible, public expenditure against fraud and malpractice.
Ņemot vērā reputāciju, ko finanšu pasaule ieguvusi pēdējo nedēļu laikā, Eiropas fondu pārvaldībai jābūt skaidrai un pārredzamai.
Given the reputation the financial world has obtained in recent weeks, the management of European Funds must be clear and transparent.
Tomēr būtu kļūda noteikt aizliegumus procedūrām un metodēm, jo tas vēl vairāk palēninātu jau tā sarežģīto sistēmu.
However, it would be erroneous to clamp down on procedures and methods slowing up even further an already cumbersome system.