natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Argumentācijas nolūkā, ka var būt neparedzamas (neplānotas) vajadzības 2008. un/vai nākamajos gados, kur var būt vajadzīgi papildu 100 miljoni eiro Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta ( DCI ) vai Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta ( ENPI ) īstenošanai sakarā ar kaut kur notiekošām krīzēm, referents vēlētos jautāt Komisijai, vai tas vienmēr tiks darīts, neņemot vērā koplēmumā pieņemtās pamatsummas (proti, koriģējot esošās programmas un ierobežojot iepriekš plānotos pasākumus), vai arī to kaut kā varētu īstenot, pārsniedzot pamatsummu?
For the sake of argument, in the case that there should now exist unforeseen (not programmed) needs for 2008 and/or coming years, say an extra EUR 100 million to be implemented under the ENPI or DCI for a new crisis somewhere, the rapporteur would like to ask the Commission if this would always be counted against the co-decided reference amount (meaning a re-programming and taking space away from previously programmed actions?) or if it could somehow be implemented over and above the reference amount?
Vai finansēšanas līdzekļi atšķirsies, t. i., vai finansējums tiks veikts noteiktās rezerves robežās vai arī, izmantojot citus veidus, piemēram, elastības instrumentu?
Would the means of financing make any difference, i.e. if financed within the margin or through additional means such as the flexibility instrument?
Daudzas summas ir iekļautas finanšu paketēs, kas piešķirtas koplēmuma procedūrā vai citos nolīgumos, piemēram, KĀDP.
Many amounts are locked into co-decided envelopes or, such as for CFSP, other agreements.
Ir jāatrod kāda stratēģija gada kopsummu grozīšanai šajās jomās.
Some strategy should be found how to deal with amendments to the annual amounts in these areas.
Demokrātiskās kontroles (IN pieņemtā deklarācija pagājušajā gadā ) būtu jāveic ciešā sadarbībā ar Ārlietu komiteju (AFET) un Attīstības un sadarbības komiteju (DEVE).
The progress on democratic scrutiny (declaration negotiated in the IIA last year) should be followed in close cooperation with AFET and DEVE.
Ņemot vērā jaunās paaudzes ārējo instrumentu vēlo pieņemšanu, ir maz ticams, ka 2007. gada īstenošanas pieredzi varēs izmantot 2008. gada vajadzību izvērtēšanai.
Given the late adoption of the new generation of external Instruments, it may be unlikely that 2007 implementation will be of much guidance for assessing 2008 needs.
Iestāžu vispārējais mērķis ir veidot precīzu informācijas politiku Eiropas iedzīvotājiem, lai vairotu viņu zināšanas par ES darbību, struktūru un lēmumu pieņemšanas procesu.
The general objective pursued by the institutions is to address an accurate information policy to European citizens to raise their awareness of EU activities, structures and decision-making processes.
Šim nolūkam iestādes ir izstrādājušas daudzas stratēģijas, kas darbojas centralizētā un vietējā līmenī atbilstīgi katras iestādes kompetencei.
To that end, the institutions have elaborated a number of strategies run at centralised and decentralised levels, in line with their respective competences.
Centralizētās darbības uzsāk Eiropas iestādes, vēršoties pie Briseles sabiedrības un/vai dalībvalstīm.
The centralised actions are initiated by the European Institutions, addressed to Brussels' public and/or to the Member States.
Vietējā līmenī informācijas politiku galvenokārt veido Eiropas mājas, kas atrodas dalībvalstu galvaspilsētās, un to reģionālie biroji.
At a decentralised level, the information policy is mainly initiated by the Houses of Europe located in the capital cities of the Member States, including the regional offices.
Pirmajā daļā tiks sniegta informācija par budžeta instrumentiem, kas saistīti ar komunikācijas politikas finansējumu centralizētā līmenī.
In the first part, information will be provided on the budgetary means concerning the funding for the communication policy at centralised level.
Informācija par iestāžu sadarbību un vietējiem aspektiem tiks sniegta otrajā daļā.
The information concerning the cooperation between the Institutions and the decentralised aspects will be provided in the second part.
Paziņojums par informācijas politikas jomu paredzēts informācijai par Eiropas politiku un labāku sakaru nodrošināšanai ar iedzīvotājiem.
The objective of the communication an information policy area is informing about European policy and ensuring better connection with citizens.
Vispārējam pārskatam saistībā ar budžetu var teikt, ka pēdējo piecu gadu laikā budžeta apropriācijas komunikācijas politikai ir palielinātas par 36,55 %, salīdzinot ar šā laikposma vispārējo budžeta pieaugumu par 13,65 %.
For overview, in budgetary terms, during the last five years budget appropriations for communication policy have increased by 36.55% against an increase of the general budget by 13.65% for the same period.
Tajā pašā laikā ir mainīti šo darbību mērķi, pielāgojoties pilsoniskās sabiedrības paustajām prasībām.
At the same time, the purpose of the actions has been modified to match the needs expressed by civil society.
Komisijas stratēģiju komunikācijas jomā visvairāk ietekmēja Francijas un Nīderlandes sabiedrības paustais noraidījums Līgumam par Konstitūciju Eiropai.
In particular the rejection of the Treaty for a Constitution by the French and the Dutch people had a major impact on the strategy pursued by the Commission in the field of communication.
Divu Komisijas paziņojumu — ,,Rīcības plāns, kura mērķis ir uzlabot saziņu Eiropā”
The publication by the Commission of two communications on an "Action plan to improve communicating in Europe"
SEC(2005)0985 , 20.07.2005. un ,,Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas”
SEC(2005)0985 of 20.07.2005 and "The Commission's contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate"
COM(2005)0494 , 13.10.2005. – publicēšanas mērķis bija labāk informēt iedzīvotājus par ES politiku un tās ietekmi uz viņiem un iesniegt Balto grāmatu par Eiropas Savienības komunikācijas politiku
COM(2005)0494 of 13.10.2005 aimed at making citizens more aware of EU policies and their impact on them and the submission of a White Paper on a European communication policy
COM(2006)0035 , 01.02.2006. , lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem.
COM(2006)0035 of 01.02.2006 with the aim of bringing the Union closer to its citizens.
Tie veido trīs pīlārus jaunajā komunikācijas politikā, ko Komisija uzsāka 2005. gadā.
These represent the three pillars of the new Commission's communication policy, initiated in 2005.
Tajā pašā laikā ievērojami palielinājusies arī Eiropas Parlamenta interese par informācijas politiku.
At the same time, the interest of the European Parliament in the information policy has also considerably increased.
Patiesi, pirmā lasījuma rezolūcijā par 2006. gada budžetu Parlaments pieņēma punktu, kur vēlreiz apliecinātas tā bažas, uzskatot, ,,ka ES informācijas politikai paredzētās summas nav atbilstīgas, un ir nolēmis palielināt šo summu; uzsver nepieciešamību Komisijai steidzīgi iesniegt Balto grāmatu par informācijas politiku”
Indeed in the first reading's resolution on the 2006 budget, the Parliament has adopted a paragraph which reaffirms its concerns by considering that the amounts envisaged for the EU Information Policy are inadequate and has decided to increase them; emphasises the urgent need for the Commission to bring forward its White Paper on Information Policy"
P6_TA(2005)0409 , pieņemts 27.10.05., skatīt lietu, 1. punkts. .
P6_TA(2005)0409 adopted on 27.10.05, see the Dossier, point 1 .
Pēc Parlamenta pieprasījuma 2006. gada februārī Komisija pieņēma Balto grāmatu par Eiropas Savienības komunikācijas politiku
Following the Parliament's requests the Commission adopted in February 2006 a White Paper on a European Communication Policy
COM(2006)35 galīgā versija, pieņemts 01.02.2006. .
COM(2006)35 final, adopted on 01.02.2006 .
Parlaments atzinīgi novērtēja ,,Komisijas centienus komunikācijas politiku pārveidot par autonomu politiku ar savu saturu”
The Parliament welcomed " the Commission's intentions to make communication policy a policy in its own right "
Rezolūcija par Balto grāmatu, kas pieņemta 16.11.06; P6_TA(2006)0500 . .
Resolution on the White Paper adopted on 16.11.06; P6_TA(2006)0500 .
Lai novērtētu Komisijas programmu līdzekļu racionālu izlietojumu, Budžeta komiteja pieprasīja veikt divus pētījumus — ,,Virzība uz komunikāciju” un ,,Eiropas iedzīvotāju informēšana” — sakarā ar 2007. gada budžeta apstiprināšanas procedūru.
With a view to assess the value for money of the Commission's programmes, the Committee on Budgets has requested two studies "toward communication" and "Informing European citizens", in the context of the 2007 budgetary procedure.
2006. gada septembrī publicētajā pētījumā ,,Virzība uz komunikāciju” konstatēti uzlabojumi, kas panākti pēc rīcības plāna par komunikāciju un plāna D īstenošanas, taču ir ieteikts veidot labāku koordināciju starp dažādiem dalībniekiem, it īpaši ārējos birojos, kur Parlaments un Komisija vēršas pie vienas un tās pašas publikas.
The study "Toward communication", published in September 2006, notes the improvements made following the launch of the Action Plan on communication and the Plan-D but recommends better coordination among the different actors in particular in the external offices where the Parliament and the Commission target the same public.
Šo koordinācijai vajadzētu atvieglot tam, ka, izņemot Edinburgas un Atēnu birojus, abas iestādes atrodas vienās un tajās pašās ēkās, tā dēvētājās ,,Eiropas mājās”.
This coordination should be facilitated thanks to the fact that with the exception of the Edinburgh and Athens offices, the two institutions share the buildings in the so called "Houses of Europe".
Šis apstāklis ir norādīts arī vairākās Parlamenta pieņemtajās rezolūcijās par budžeta jautājumiem.
This point has also been raised in several budgetary resolutions adopted by the Parliament.
Pētījumā minēts vēl viens, iespējams, interesants aspekts, kas izteikts arī rezolūcijā par Balto grāmatu, proti, ka ārējo biroju veiktajam darbam ,,jābūt vairāk politiskam un mazāk birokrātiskam” .
Another aspect mentioned by the study and expressed in the resolution on the White Paper which might be of interest, is the recommendation that the work done by the external offices "should be more political and less bureaucratic".
Lai sekmētu izpratni par šajā politikas jomā iekļautajiem jautājumiem un turpmāko attīstību, Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja (COBU) saistībā ar 2008. gada budžeta apstiprināšanas procedūru 2007. gada 8. maijā organizēja uzklausīšanu par informācijas politiku ,, ES informācijas politikas efektivitāte profesionālā skatījumā” .
In view of a better understanding of the issues surrounding this policy area and of future developments, the European Parliament's Committee on Budgets (COBU) organised, in the context of the 2008 Budget procedure, a hearing on information policy: " The efficiency and effectiveness of the EU information policy from the professional's perspective" on 8 of May 2007.
Šīs uzklausīšanas mērķis bija dzirdēt komunikācijas speciālistu atzinumus par divu galveno iestāžu īstenoto informācijas politiku.
The objective of the hearing was to listen to the approach of professionals in communication on the information policy conducted by the two main institutions.
Uzklausīšana deva iespēju vispusīgai apspriedei starp speciālistiem un iestāžu pārstāvjiem par mārketinga un/vai ,,iestāžu” viedokļiem un par to, kā izlietot šai politikai piešķirtos ES budžeta līdzekļus.
The hearing gave the opportunity for an in-depth discussion between professionals and the representatives of the Institutions on the marketing and/or "institutional" points of view and on how to use the means allocated to these policies by the EU budget.
Dalībnieki uzsvēra, ka vēl joprojām vajadzīgi uzlabojumi šajā jomā, galvenokārt nodrošinot darbību labāku uzskatāmību un pārredzamību, labāku koordināciju centralizētā (ES) līmenī, attieksmes ,,domā vietējā mērogā, rīkojies vietējā mērogā” plašāku pieņemšanu vietējā līmenī, kas nodrošina labāku finanšu pārvaldību un instrumentu uzlabojumus.
The participants stressed that improvements in this matter are still necessary, mainly by ensuring more visibility and transparency of actions, better coordination at a centralised (EU) level, development of the "think local, act local" approach at a decentralised level, ensuring a better financial management and improving the instruments.
Tiesiskais konteksts
Legal context
Budžeta komiteja vienmēr aizstāvējusi domu, ka informācijas politika jāvada iestādēm, un uzskatījusi, ka tā ir šo iestāžu autonomijas lieta.
The Committee on Budgets has always defended the idea that information policy should be lead by Institutions and considered that it falls under their autonomy.
Pēc komitejas domām, juridiskais pamats varētu būt par iemeslu katras iestādes neelastībai.
In its view, a legal basis could create rigidity for each Institution.
Tādēļ tā stingri iebilst pret jebkuru mēģinājumu izveidot juridisko pamatu
Therefore, it has strongly opposed every attempt of setting up a legal basis
Budžeta komitejas atzinums Kultūras, jaunatnes, izglītības, plašsaziņas līdzekļu un sporta komitejai par jauno sadarbības sistēmu darbībās, kas saistītas ar Eiropas Savienības informācijas un komunikācijas politiku; 2002. gada 23. janvāris, A5-0051/2002 , 23.01.2002. , kas varētu izraisīt gan koplēmuma, gan komitoloģijas procedūras neelastību attiecīgi uz juridiska un atsevišķu darbību pamata, tostarp arī daudzgadu shēmā.
Opinion of the Committee on Budgets for the Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport on a new framework for co-operation on activities concerning the information and communication policy of the European Union of , which would impose the rigidity of both co-decision and comitology procedures on the legal basis and the individual actions respectively, including the multiannual programme also.
Tādēļ Eiropas Parlaments 2007. gada 24. aprīļa rezolūcijā par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju saistībā ar 2008. gada budžeta procedūru atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 49. pantu ,,visām iestādēm ir tiesības īstenot saziņas politiku, ko paredz to institucionālā autonomija” , un mudina Komisiju un citas iestādes joprojām aizstāvēt savu autonomiju šajā jomā.
To that end, the European Parliament recalled, in its Resolution of 24 April 2007 on the Commission's annual policy strategy for the 2008 budget procedure that " all Institutions have the right to implement communication policy as part of their institutional autonomy ", as established in article 49 of the Financial regulation and encouraged the Commission and the other Institutions to continue to defend their own autonomy in the matter.
Darbību pārskats
Overview of actions
Komisijas veiktās darbības
The actions run by the Commission
Komisijas budžetā informācijas politika galvenokārt atbalstīta 16. sadaļā.
In the Commission's budget, communication policy is mainly supported by title 16.
Tajā atspoguļoti Komisijas pēdējo trīs gadu laikā pieņemtie lēmumi un izteiktie priekšlikumi, palielinoties ārējo delegāciju veikto darbību skaitam un darbībām, kuras veic galvenās mītnes, arvien vairāk vēršoties uz plašsaziņas līdzekļiem un vispārēju informāciju.
It reflects the decisions and the proposals made in the last three years by the Commission with an increased number of actions directly managed by external delegations, and actions conducted by the headquarters more focused on media and general information.
Lai to paveiktu, pagājušo divu gadu laikā ir izstrādāts ievērojams skaits instrumentu audiālās, video un drukātās komunikācijas uzlabošanai.
In order to do this, an important number of tools have been developed over the last two years to improve audio communication, video and writing.
Kopš 2005. gada komunikācijas politikai piešķirtais budžets ir pastāvīgi palielinājies, 2007. gadā sasniedzot summu EUR 201 031 110 saistību apropriācijās un EUR 192 303 110 maksājumu apropriācijās.
Since 2005, the budget allocated for communication policy has increased constantly to attain in 2007 an amount of EUR 201 031 110 in commitment appropriations and EUR 192 303 110 in payment appropriations.
Detalizēta informācija sniegta pielikumos: skatīt 1. tabulas III daļu ,,Komisija, 16. sadaļai ,,Komunikācija” piešķirtais finansējums (2005.–2008. gads)”.
Detailed information is provided in the annexes: see table 1: Section III - Commission budget allocated to title 16 - communication (2005-2008).
Runājot par Komisijas priekšlikumu 2008. gada budžetam, var pamanīt, ka salīdzinājumā ar 2007. gada budžetu saistību apropriācijas nedaudz palielinātas (par 0,07 %, + EUR 132 196) un samazinātas maksājumu apropriācijas (- EUR 519 804).
Regarding the Commission's proposal for the 2008 budget, a slight increase of commitment appropriations by 0,07% compared to 2007 budget can be observed (+ EUR 132 196) and a decrease in payments (- EUR 519 804).
Šie līdzekļi sedz gan administratīvos, gan operacionālos izdevumus.
These amounts cover both, administrative and operational expenditure.
Provizoriskajā budžeta projektā (PBP) 2008. gadam attiecīgi ieteikts EUR 107 501 305 administratīvajiem izdevumiem un EUR 93 662 000 operacionālajiem izdevumiem.
The PDB 2008 has proposed respectively EUR 107 501 306 for administrative expenditure and EUR 93 662 000 for operational expenditure.
Tas ir 53 % no apropriācijām administratīvajiem izdevumiem un tikai 47 % no kopējā budžeta operacionālajiem izdevumiem.
That represents 53% of appropriations for administrative expenditure when only 47% of the total budget is for operational expenditure.
Laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam apropriācijas administratīvajiem izdevumiem pastāvīgi pārsniedz apropriācijas operacionālajiem izdevumiem.
The exceeding of the appropriations for administrative expenditure over the appropriations for operational expenditure is constant during the 2005-2008 period.
Referents lūdz sniegt plašāku informāciju par to, kādā veidā šī apropriāciju pārdale nodrošina komunikācijas mērķu un darbību sasniegšanu un kā šo sadalījumu var pavērst pretējā virzienā.
The Rapporteur asks for more information about how this repartition of appropriations ensures the achievement of communication policy objectives and actions and how this breakdown may be reversed.
16. sadaļa sīkāk iedalīta, vēršoties uz trim galvenajām darbībām: 16 02 ,,Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi”, 16 03 ,,Komunikācija vietējā līmenī” un 16 04 ,,Analīze un komunikācijas līdzekļi”.
Title 16 is structured around three main actions: 16 02 "communication and the media", 16 03 "going local" communication and 16 04 "Analysis and communication tools".
Nodaļa 16 01 attiecas uz administratīvajiem izdevumiem un pievienojas iepriekš minētajām darbībām.
Chapter 16 01 corresponds to administrative expenditure and accompanies the actions mentioned above.
Laikposmā no 2005. gada līdz 2007. gadam vispamanāmākais apropriāciju palielinājums bija vērojams posteņa 16 02 02 ,,Rīcība saistībā ar multividi” darbībām, kur saistību apropriācijas palielinājās par 108,33 % un maksājumu apropriācijas par 111,11.
During the 2005-2007 period the most spectacular increase of appropriations has been observed for 16 02 02 " Multimedia actions " activities, which increased by 108,33% in commitment appropriations and by 111,11% in payment appropriations.
Tai seko posteņa 16 02 03 ,,Informācija plašsaziņas līdzekļiem” darbības, kur saistību apropriācijas pieauga par 29,62 % un maksājumu apropriācijas par 47,07 %.
It is followed by 16 02 03 "Information for the media" activities, increased by 29,62% in commitment appropriations and by 47,07% in payment appropriations.
Šo palielinājumus attaisnoja ar vajadzību pēc labākas informācijas plašsaziņas līdzekļiem, plašsaziņas instrumentu uzlabošanas un ES publikāciju palielināšanas.
These increases have been justified by the need for better information of the media, improvement of media tools and an increase of EU publications.
Nodaļā 16 03 noteikti ES izdevumi par komunikāciju vietējā līmenī.
The 16 03 chapter covers the EU's expenditure on decentralised communication.
Tā attiecas uz divu veidu darbībām: ,,Vietējās darbības” 16 03 02 un ,,Prioritāro tēmu īpašās darbības, tostarp PRINCE ” 16 03 04.
Its concerns two types of actions: Local actions 16 03 02 and Specific actions on priority themes, of which PRINCE 16 03 04.
Minētajā laikposmā vietējām darbībām saistību apropriācijas palielinātas par 55,19 % un maksājumu apropriācijas par 95,97 %, kamēr īpašajām darbībām saistību apropriācijas palielinātas tikai par 8,54 % un maksājumu apropriācijas par 1,30 %, kas atbilst Komisijas Baltajā grāmatā paustajām nostādnēm.
For the referred period, the increase of appropriations is by 55,19% in commitment appropriations and by 95,97% in payment appropriations for local actions, and by only 8,54% in commitment appropriations and by 1,30% in payment appropriations for specific actions which is in the line with the commitment taken by the Commission in its White Pater.
Šī nodaļa nosaka arī izdevumus izmēģinājuma projektam saistībā ar informācijas izmēģinājuma tīkliem ( PINs ), postenis 16 03 06.
This chapter also covers the funding of the pilot project on Pilot Information Networks (PINs): line 16 03 06.
Pēc Eiropas Parlamenta ierosinājuma šis projekts tika iekļauts 2007. gada budžeta īpašā postenī.
The project was included in a specific line of the 2007 budget at the initiative of the European Parliament.
Saistībā ar 2008. gada PBP finansējums nav pieprasīts.
No credit has been requested within the framework of the PDB 2008.
Šis projekts sava daudzlīmeņu rakstura dēļ varētu būt sadarbības instruments, ar kura palīdzību labāk iesaistīt Eiropas Parlamenta deputātus.
Due to its transversal vocation this might be the instrument of cooperation that involves better the MEPs.
Uzklausīšanas ,,Komunikācijas un informācijas politikas efektivitāte” laikā tika uzsvērts arī tas, ka Eiropas Parlamenta deputātiem ir ievērojama loma, popularizējot ES tēlu, un viņi vairāk jāiesaista komunikācijas un informācijas darbībās.
During the hearing on the " Efficiency and effectiveness of the communication and information policy" it was also highlighted that the Members of the European Parliament have an important role to play in promoting the image of the EU, and they should be more involved in communication and information activities.
Jautājumā par ,,informāciju plašsaziņas līdzekļiem” un ,,komunikāciju vietējā līmenī” gan speciālisti, gan ierēdņi uzsvēra, ka šajā jomā vajadzīgi uzlabojumi.
Concerning "communication and the media" and "going local communication", both experts and officials, stressed the need for improvement in these areas.
Tādēļ vajadzīga labāka iestāžu koordinācija centrālā līmenī, efektīvāk jāpielieto pašreizējie komunikācijas un informācijas instrumenti un labāk jāizmanto profesionālie plašsaziņas līdzekļi.
Therefore, better coordination between institutions at a central level, more efficient use of existing tolls of communication and information and better use of professional media are necessary.
Laikposmā no 2005. gada līdz 2007. gadam kopējās saistību apropriācijas administratīvajiem izdevumiem ir palielinātas par 19,65 % un maksājumu apropriācijas ir samazinātas par 3,81 %.
Globally, administrative expenditure increased by 19,65% in commitment appropriations and decreased by 3,81% in payment appropriations between 2005-2007.
Šeit redzamajā tabulā parādīti komunikācijas politikai piešķirto līdzekļu izmantošanas kvantitatīvie aspekti 2006. gada beigās.
The following graph presents the quantitative aspects of implementation of the resources allocated to Communication policy area at the end of 2006.
Jāpiebilst, ka administratīvie izdevumi tika pārvērtēti, salīdzinot ar atbalsta vajadzībām operacionālajiem izdevumiem.
It has to be noted that administrative expenditure were overestimated compared with the support needs for operational expenditure.
Referents varētu ņemt to vērā nākamajā procedūrā.
The Rapporteur could take it into account for the next procedure.
16. politikas joma „Komunikācija” — kopējā izpilde 31.12.2006.
Policy area 16 - Communication: Total Implementation as of 31.12.2006