natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6-0519/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy (A6‑0000/2007),
A. tā kā ir svarīgi saglabāt rūpniecības stratēģisko nozīmi dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs labklājības un darba vietu veidošanā;
A. whereas industry is of strategic importance in the various Member States of the European Union in creating prosperity and employment, and this role should be safeguarded,
B. tā kā joprojām pastāvošie stereotipi, izvēloties sieviešu izglītības un profesionālo virzienu, veicina nevienlīdzīgu izglītības un profesiju sadali rūpniecības nozarē;
B. whereas the stereotypes which still exist in women’s educational and occupational options are contributing to their uneven spread in the industrial sector,
C. tā kā plašākai sieviešu pārstāvniecībai tajās darbības jomās, kuras netiek uzskatītas par tipisku sieviešu darbību, sieviešu loma rūpniecībā joprojām būtu jābalsta uz vienlīdzības principu attiecībā uz darba samaksu un izaugsmes perspektīvām,
C. whereas the role of women in industry should at all times be based on the principles of equality of salaries and career prospects in order to promote women’s wider participation even in fields of industry not stereotypically assigned to women,
D. tā kā sieviešu loma rūpniecībā neviendabīgas pārstāvības dēļ ir atkarīga no nozarēm, jo īpaši pārāk liela pārstāvība dažās no tām (tekstilizstrādājumi, apģērbs, izšuvumi, apavi, korķa izstrādājumi, elektroinstalācijas, elektriskās un elektroniskās iekārtas un pārtika) un zems pārstāvības līmenis augsto tehnoloģiju nozarēs, kas rada problēmu diferenciāciju;
D. whereas the role of women in industry varies as a result of their variable representation in different sectors, specifically over-representation in some sectors (textiles, garments, embroidery, footwear, cork, cabling, electrical and electronic equipment, food) and under-representation in cutting-edge technology sectors, leading to differentiation in the problems encountered,
E. tā kā šķēršļi, kas saistīti ar dzimumu, joprojām kavē sieviešu izvirzīšanos rūpniecības jomā, taču šie šķēršļi mūsdienās ir grūtāk pamanāmi nekā agrāk;
E. whereas gender barriers still impede women’s progress in industry but are now more subtle than they used to be,
F. tā kā nozarēs, kurās sievietes ir lielākā darba ņēmēju daļa, pārsvarā ir zemāka darba samaksa, norādot uz sieviešu darba vērtības samazināšanos, un tajās nozarēs, kurās sievietes nav vairākumā, kolektīvajos darba līgumos kopumā nav pietiekami ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un sieviešu īpašās vajadzības, kā arī jāveic stingrāki pasākumi. lai nodrošinātu, ka esošie tiesību akti stājas spēkā;
F. whereas, in sectors where women represent the majority of workers, lower salaries predominate, reflecting the discriminatory treatment of women’s work, and whereas collective agreements generally fail to take sufficient account of the gender dimension and women’s specific needs, and more forcible efforts must be made ensure that existing legislation is put into effect,
G. tā kā vidēji gandrīz 14 % no ES nodarbinātajām sievietēm strādā rūpniecībā, bet dažās valstīs šis rādītājs pārsniedz 25 %, tā kā vidēji vairāk nekā 21 % ir nodarbināts nepilnu darba laiku, un sievietes ir 65 % no darba ņēmējiem, kas rūpniecības nozarē strādā nepilnu darba laiku;
G. whereas, on average, around 14% of women in employment in the EU work in industry, but this figure rises to 25% in some countries; whereas, of that average, more than 21% are employed on a part-time basis, and whereas women represent 65% of part-time workers in this sector,
H. tā kā katra uzņēmuma, neatkarīgi no tā lieluma un darbības nozares, pienākums ir ievērot līdztiesības principu darbā,
H. whereas companies have a general duty to comply with the principle of equality at the workplace, regardless of their size or the sector in which they operate,
I. tā kā sievietes, kuras strādā gadījuma darbus, nepilnu darba laiku vai nepildu darba laiku, ir vairāk diskriminētas, jo īpaši tad, kad viņas kļūst mātes, un viņām ir mazāk pamata, mūžizglītības un profesionālās apmācības iespēju; tā kā sievietes, kuras strādā gadījuma darbus vai nepilnu darba dienu, bieži vien nespēj nepārtraukti veikt iemaksas pensiju fondā un tāpēc pakļautas lielākam riskam, ka viņām nebūs pietiekamu ienākumu, lai sevi apgādātu vecumdienās;
I. whereas women in precarious, part-time, temporary and non-standard work suffer more discrimination, particularly when they become mothers, and generally have fewer opportunities for basic, life-long learning and vocational training; whereas women in precarious or part-time work are often unable to contribute consistently to a pension fund and are therefore at greater risk of not having a sufficient income with which to support themselves in later life,
J. tā kā integrētajā skatījumā attiecībā uz Komisijas ieteikto rūpniecības politiku (iepriekš minētajā paziņojumā „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai – ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai”), kuras mērķos iekļauta tautsaimniecības un ekonomiskā kohēzija, tomēr dzimuma aspekti nav pietiekami ņemti vērā;
J. whereas the integrated vision of industrial policy advocated by the Commission (in the abovementioned Communication on ‘implementing the Community Lisbon Programme: a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’) does not take sufficient account of the gender dimension, even though it includes economic and social cohesion among its objectives,
K. tā kā 99 % apstrādes rūpniecības, kurā koncentrējušies 86 % sieviešu darbaspēka rūpniecībā, veido mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas nodarbina gandrīz 58 % šī sektora darbaspēka kopumā;
K. whereas the manufacturing industry, in which 86% of the female industrial workforce is concentrated, comprises 99% small and medium-sized undertakings (SMEs), which employ around 58% of the total workforce in this sector,
L. tā kā nodarbinātības attīstību rūpniecībā pašlaik vairāk raksturo nodarbinātības tradicionālo shēmu vērtības kritums, nevis darba apstākļu uzlabošana un karjeras perspektīvas tieši sievietēm;
L. whereas the development of work in industry is currently characterised more by the erosion of traditional patterns of employment than by an improvement in working conditions and career opportunities, particularly for women,
M. tā kā kultūrā balstītā attieksme, atbilstoši kurai rūpniecība nav sievietēm piemērota darbavieta, rada diskrimināciju, kā rezultātā sievietes, kuras strādā, zaudē motivāciju, viņu profesionālais ražīgums krītas, viņas neiesaistās savas karjeras veidošanā, viņu kompetence netiek pienācīgi novērtēta un atkārtoti mazinās viņu profesionālās izaugsmes iespējas;
M. whereas the cultural attitude that considers industry as an inappropriate field for women leads to discrimination, which in turn leads to the demotivation of women workers, a reduction in their work performance, their withdrawal from careers, depreciation of their skills and a further reduction in the opportunities they enjoy,
N. tā kā pastāv cieša saikne starp bērnu uzraudzības struktūru trūkumu, nepilna laika darba, kas nav brīvprātīgs, izmantošanu un apmācības iespēju, kā arī atkārtotas profesionālās iekļaušanās atbalsta trūkumu, kas rada draudus atstāt sievietes zemāk kvalificētos amatos un bez karjeras perspektīvām;
N. whereas there is a close link between the lack of childcare structures, involuntary recourse to part-time work and the lack of training opportunities and reinstatement aid, which threatens to leave women in the least qualified posts without adequate career prospects,
O. tā kā trūkst statistikas datu, kas klasificēti pēc dzimuma, attiecībā uz darbu dalījumu dažādās profesionālās kategorijās un attiecīgā atalgojuma līmeņiem rūpniecības nozarēs;
O. whereas there are few gender-differentiated statistics on the division of labour in the various occupational categories and the corresponding wage levels in industrial sectors,
P. tā kā veselības riski un arodslimību veidi var atšķirties vīriešiem un sievietēm, ir svarīgi analizēt un sīkāk izpētīt pašreizējās situācijas un to sekas, ņemot vērā arī ietekmi uz maternitāti,
P. whereas the health risks and types of occupational illness may be different for women and for men, and it is therefore important to analyse current situations and their consequences and study them in greater depth, also taking account of specific consequences as regards childbearing,
Q. tā kā nepārtraukta arodizglītība un paātrināta apmācība paaugstina viņu ražīgumu un palielina viņu ieguldījumu tautsaimniecībā;
Q. whereas continuing education and accelerated learning increase the productivity of women and the contribution they make,
R. tā kā vajadzīga ir tikai tāda nediskriminējoša darba vide, kas veicina darbinieču un darbinieku darba ražīgumu un veido tādu vidi, kurā katrs indivīds tiek cienīts un kura mērķi tiek atzīti,
R. whereas a non-discriminatory working environment is the only kind capable of nurturing the productive potential of both female and male employees and it is essential to create a climate in which every individual is valued and his or her goals are recognised,
4. vērš uzmanību uz to, ka katru karjeras attīstības posmu nosaka vairāki cēloņi, kas rada nedraudzīgu vidi attiecībā uz sievietēm rūpniecībā, piemēram, tāda darbā pieņemšanas prakse, kas de facto traucē sievietēm piekļūt šādam darbam, atšķirīgi standarti attiecībā uz vīriešiem un sievietēm, atšķirības augsti kvalificēta darba piešķiršanā un nevienlīdzība sieviešu un vīriešu darba samaksā; tāpēc uzskata, ka Komisijas un dalībvalstu īpašajā politikā jārisina katrs no iespējamajiem cēloņiem;
Draws attention to the fact that there are many underlying causes at every stage of career development that lead to an inhospitable climate for women in industry, such as recruitment and hiring practices that create de facto entry barriers for women, different standards for women and men, disparities in the distribution of highly qualified job assignments and the gender pay gap; believes therefore, that each of these underlying causes must be addressed by specific policies designed by the Commission and the Member States;
6. prasa Komisijai un dalībvalstīm aicināt lielos uzņēmumus obligāti izstrādāt un ieviest apspriestus līdztiesības plānus, kā arī pēc to apspriešanas veicināt to piemērošanu mazos un vidējos uzņēmumos;
Calls on the Commission and the Member States to urge large companies to draw up and introduce their own negotiated equality programmes on a compulsory basis and also to encourage small and medium-sized undertakings to do likewise;
9. uzskata, ka sieviešu loma jebkurā rūpniecības nozarē nevar tikt aplūkota, neņemot vērā rūpniecības stāvokli Eiropas Savienībā kopumā, uzdevumus, kuri ES jārisina, kā arī nepieciešamību šīm problēmām rast piemērotu risinājumu;
Is of the opinion that the role of women in any industrial sector cannot be viewed in isolation from the state of industry in the European Union generally, the challenges that industry in the EU is facing or the need for appropriate answers;
Padomes 1975. gada 10. februāra Direktīva 75/117/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, ievērojot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (OV L 45, 19.2.1975, p.
Council Directive 75/117/EEC of 10 February 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to the application of the principle of equal pay for men and women (OJ L 45, 19.2.1975, p.
19). cīņai ar algu diskrimināciju, proti, izstrādājot progresīvus nozaru plānus ar precīziem mērķiem, kas izbeigtu tiešu un netiešu algu diskrimināciju;
19). in order to combat wage discrimination, particularly by greater trade union involvement and by drawing up phased sectoral plans, with precise targets, which will make it possible to put an end to direct and indirect wage discrimination;
13. uzskata, ka ļoti svarīgi ir padziļināti risināt jautājumu par funkciju analīzes metožu izveidi, kas spētu nodrošināt tiesības attiecībā uz vienlīdzību sieviešu un vīriešu darba samaksā, kas ceļ cilvēku un profesiju vērtību, kā arī vienlaicīgi darbu uzskata par svarīgu elementu ražīguma kāpināšanā, konkurētspējas palielināšanā un uzņēmumu kvalitātes paaugstināšanā, kā arī darbinieču un darbinieku dzīves uzlabošanā;
Considers it important to look into the establishment of a methodology for analysing exactly what jobs entail, that will guarantee the right to equal pay for women and men, give proper recognition to individuals and occupations and, at the same time, raises work to the level of a structuring factor, with a view to increasing the productivity, competitiveness and quality of undertakings and improving the lives of workers, both women and men;
15. uzsver, ka ir nepieciešams sekmēt ierosmi, kas veicinātu, ka uzņēmumos izstrādātu un ieviestu pozitīvu darbību un cilvēkresursu politiku, lai attīstītu sieviešu un vīriešu līdztiesību, izceļot arī pasākumus izpratnes veicināšanā un apmācībā, kas ļautu veidot, nodot un ieviest tādu praksi, kas guvusi panākumus organizācijās un uzņēmumos;
Stresses the need to encourage initiatives that contribute to setting up and implementing in companies positive and human resources policies and positive measures promoting gender equality, and to encourage information and training measures making it possible to promote, transfer and incorporate practices that have been successful in organisations and companies;
18. aicina dalībvalstis ieviest labākas un elastīgākas pensijas, atkārtoti pauž tā nostāju pirmajā lasījumā saistībā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamības uzlabošanu;
Calls on the Member States to introduce better, more flexible and portable pensions; recalls its position at first reading on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on improving the portability of supplementary pension rights
19. uzsver, ka nepieciešams drošu un elastīgu sociālo dienestu tīkls pirmskolas un pamatskolas struktūrām, lai palīdzētu sievietēm, kuras strādā algotu darbu laikā, kad viņas audzina bērnus;
Emphasises the need for reliable social services network and for flexibility in pre-school and primary school facilities, in order to support employed women during the time they are engaged in the upbringing of their children;
23. uzsver, ka, apkarojot sieviešu diskrimināciju, jo īpaši nodarbinātības pieejamības, darba algas, darba apstākļu, profesionālās izaugsmes un arodapmācības jomā, ļoti svarīgi ir slēgt kolektīvos līgumus;
Stresses the importance of negotiations and collective bargaining in the fight to abolish discrimination against women, in particular with regard to employment, wages, working conditions, careers and professional training;
28. prasa Komisijai sniegt lielāku atbalstu profesionālajai apmācībai, kas paredzēta sievietēm mazajos un vidējos rūpniecības uzņēmumos, kā arī atbalstīt pētniecību un jauninājumus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un Santa Maria da Feira pieņemtās Eiropas Mazo uzņēmumu hartas noteikumiem;
Calls on the Commission to intensify the support given to vocational training programmes for women in industrial SMEs and support for research and innovation, in line with the 7th Framework Programme and the European Charter for Small Enterprises approved at Santa Maria da Feira Charter in June 2000;
31. pauž nožēlu par sieviešu nelielo līdzdalību sociālo partneru organizācijās, aicinot tās palielināt sarunu partneru un par kolektīvajiem līgumiem atbildīgo personu apmācību par dzimumu līdztiesību un noteikt kvantitatīvus un kvalitatīvus kritērijus sieviešu līdzdalībai lēmējstruktūrās;
Regrets women’s scant participation in organisations set up by the social partners, and invites the social partners to intensify training on gender equality for negotiators and those responsible for collective agreements, and to strengthen women’s participation in their decision-making bodies;
36. prasa dalībvalstīm un Komisijai izstrādāt un ieviest stratēģijas, lai novērstu atšķirības darba vidē un karjeras iespējās sievietēm, kas strādā zinātnes vai tehnoloģiju jomās;
Calls on the Member States and the Commission to develop and implement strategies to address discrepancies in the work environment and the career development of women working in science and technology;
38. mudina dalībvalstis un Komisiju visās saistītajās politikās ņemt vērā sieviešu īpašo situāciju rūpniecībā, jo īpaši nozarēs, kuras ietekmējuši strukturāli pārveidojumi un pasākumi pasaules tirdzniecības jomā neatkarīgi no tā vai tā ir nodarbinātības, arodapmācības, veselības vai darba drošības politika;
Encourages the Member States and the Commission to take account of women’s specific situation in industry in all related policies, in particular in the sectors affected by structural changes and measures in the field of world trade, whether in relation to employment issues, vocational training or health and safety at work;
40. atzīst, ka dažus reģionus raksturo augsta tekstilizstrādājumu un apģērbu nozares uzņēmumu koncentrācija, kuri ir ļoti atkarīgi no sieviešu darba, jo īpaši ES mazāk labvēlīgos reģionos; prasa pievērst īpašu uzmanību tieši preču importam no trešām valstīm;
Recognises that some regions are characterised by a high concentration of undertakings in the textile and garment sector, on which women’s employment is heavily dependent, particularly those coming from less-favoured regions of the EU; calls for particular attention to be paid to the import of products from third countries;
45. iesaka Komisijai uzmanīgi sekot pašreizējai rūpniecības uzņēmumu slēgšanas un pārvietošanas procedūrai, nelikumību gadījumos pieprasot piešķirtā atbalsta atmaksāšanu;
Recommends that the Commission closely monitor the current processes of closure and relocation of industrial undertakings and demand that funds granted be returned in the event of irregularities;
48. uzsver tādu Kopienas programmu nozīmi, kas veicina preču zīmju radīšanu, ražojumu izcelsmes norāžu aizsardzību un tādu rūpniecības nozaru Kopienas preču popularizēšanu ārpus tās robežām, kurās dominē sievietes, jo īpaši profesionālajos un starptautiskajos gadatirgos, rosinot sieviešu darbu un nodrošinot viņu nodarbinātību;
Stresses the importance of Community programmes that encourage the creation of trademarks, the protection of products’ designation of origin and the external promotion of Community products from industrial sectors where women predominate, in particular at professional and international trade fairs, promoting women’s work and guaranteeing women’s employment;
Lai gan Eiropas Savienības rūpniecībā notiek lielas pārmaiņas, tomēr vēl joprojām stratēģiska nozīme tiek piešķirta Eiropas Savienības dalībvalstu attīstībai un tiek veikti pētījumi šajā jomā attiecībā uz vīriešu un sieviešu līdztiesību.
European industry is undergoing significant change, but it retains strategic importance for the development of all European Union Member States, and it is therefore worth considering the sector from the point of view of equality between men and women.
Ir daudz dažādu neviendabīgu nozaru, kurās strādājošo sieviešu līdzdalība, loma un iespējas ļoti atšķiras.
There is a wide range of highly heterogeneous sectors, in which the presence, role and prospects of women working in those sectors differ considerably.
Tā dēvētās tradicionālās nozares, kurās strādā sievietes, vairāk ir koncentrētas pārstrādes nozarē, proti, gandrīz 85 % no tā kopējā rūpnieciskā darba, ko veic sievietes.
On the one hand, the ‘traditional’ sectors in which women are employed are concentrated in the manufacturing industry, with around 85% of total female industrial employment.
Turpretim 15 % no šī rūpnieciskā darba attiecas uz jaunajām IT nozarēm, kā arī uz tādām attīstītākajām nozarēm kā aeronautika, ķīmiskā rūpniecība, kurās strādā salīdzinoši maz sieviešu.
On the other hand there are the newly emerging ICT sectors, with 15%, and cutting-edge industry (aeronautics, chemical industry), where women are represented only to a small extent.
Eurostat anketā par darbaspēku Eiropas Savienībā ir konstatēts, ka apmēram uz 200 miljoniem nodarbināto personu vai to, kas veic ekonomisko darbību Eiropas Savienībā, vairāk nekā 44 % ir sieviešu.
The Eurostat study on labour forces in the European Union shows that, of around 200 million people employed or exercising an economic activity in the European Union, more than 44% are women.
Vidēji vairāk nekā 14 % sieviešu ir nodarbinātas rūpniecībā, bet citās valstīs tie ir 25 % sieviešu vai vairāk, jo īpaši tas attiecas uz Bulgāriju (28 %) un uz dažām jaunajām Austrumeiropas dalībvalstīm, piemēram, Čehiju (28 %), Slovākiju un Rumāniju, bet citās dalībvalstīs tie ir apmēram 20 % sieviešu, piemēram, Grieķijā, Ungārijā un Portugālē.
On average, more than 14% of employed women work in industry, with this percentage rising to 25% or more in some countries, reaching a peak of 28% in Bulgaria and various other new Member States in Eastern Europe such as the Czech Republic (26%), Slovakia and Romania, and standing at around 20% in other countries such as Greece, Hungary and Portugal.
Tiek uzsvērts, ka šis darbs visbiežāk tiek veikts, strādājot pusslodzi, proti, vairāk nekā 21 %, un ka 65 % no darbiniekiem, kas strādā pusslodzi šajā nozarē, ir sievietes.
It might also be noted that, in many cases, this takes the form of part-time employment (more than 21%), and that women represent around 65% of part-time workers in this sector.
Nodarbinātība un rūpniecības politika
Employment and industrial policy
Lai varētu novērtēt, kāda ir sieviešu situācijā rūpniecībā, ir jāanalizē dažādās Kopienas politikas, tādējādi noskaidrojot to kopīgās prioritātes, īpatnības, atšķirības un pretrunas.
Studying the situation of women in industry entails an analysis of various Community policies in order to highlight the common priorities, specific characteristics, divergences and contradictions.
Eiropas Komisija sniedza analīzi par rūpniecību saskaņā ar Lisabonas stratēģiju savā paziņojumā ( COM(2005)0474 ) „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana – Politikas pamats ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai – ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai”.
The Commission placed its analysis of industry in the context of the Lisbon Strategy in its communication ( COM(2005)0474 ) on ‘implementing the Community Lisbon Programme: a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’.
Šajā paziņojumā ir norādīts, ka „Komisija saglabā savu iepriekšējo apņemšanos veicināt un atvieglot rūpniecisko jauninājumu un pārmaiņu procesu”, un tajā ir uzsvērts, ka „ paziņojumā par rīcības programmu izaugsmei un nodarbinātībai īpaši atzīmēts, ka rūpniecības politika pamatojas uz ES un dalībvalstu partnerību ”.
Inter alia, this document states that the Commission stands by its commitments to apply an industrial policy aimed at encouraging and facilitating the process of industrial innovation and change, stressing that the communication on the action programme for growth and employment noted that industrial policy is based on a partnership between the EU and Member States .
Taču tie uzdevumi, kas ir noteikti attiecībā uz nodarbinātību, saskaņā ar šo Komisijas paziņojumu neietver nekādu dzimuma aspektu, un tātad tie neveicina sieviešu kārtas pārstāvju darbu nevienā rūpniecības jomā, kur sievietes galvenokārt veic tos darbus, kam nav vajadzīga kvalifikācija un kas ir visneaizsargātākie pārstrukturēšanas gadījumā.
However, the challenges in relation to employment set out in this document take no account of the gender dimension, and consequently they do not give due recognition to women’s participation in some sectors of industry, where they are generally relegated to unskilled work which makes them more vulnerable in the event of restructuring.
Ir jāuzsver arī tas, ka, nosakot Kopienas rūpniecības politiku, ir nepieciešama metodiska pieeja dzimumu līdztiesības jautājumiem.
It is therefore important to stress the need for systematic recourse to gender mainstreaming when shaping Community industrial policy.