natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- galīgi vienkāršojot darba devējam veicamos administratīvos pasākumus, vienlaikus garantējot darba ņēmējiem sociālo apdrošināšanu,
- a huge simplification of administrative requirements for employers, whilst guaranteeing social security cover for workers,
- nodrošinot darba devējam pievilcīgu nodokļu sistēmu, it īpaši nodokļu atskaitījumus, arī par palīdzības darbiem uz vietas,
- attractive tax rates for the employer, including through the deduction of charges concerning inter alia locally based work,
- garantējot atbrīvojumu no nodokļiem par jebkuru darbu, kas veikts par zemāku atalgojumu nekā dalībvalsts noteiktā summa;
- a tax exemption for all work carried out for lower pay than an amount to be determined by the Member State;
Aizstājēj s (178. panta 2. punkts), kas bija klāt galīgajā balsošanā
Substitute(s) under Rule 178(2) present for the final vote
par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas
on building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
Ārlietu komitejas atzinums ......................................................................................17
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................17
Budžeta komitejas atzinums .....................................................................................21
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................21
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................24
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............24
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................27
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................27
par Pasaules klimata pārmaiņu alianses ( GCCA) izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas
on building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
– ņemot vērā 2007. gada 18. septembra Komisijas paziņojumu „Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) izveidošana starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas” ( COM(2007)0540 ),
– having regard to the Commission Communication of 18 September 2007 entitled ' Building a Global Climate Change Alliance (GCCA) between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change ' ( COM ( 2007 ) 0540 ) ,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. novembra secinājumus par Pasaules klimata pārmaiņu aliansi starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas,
– having regard to the Council conclusions of 20 November 2007 on Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu „Klimata pārmaiņas attīstības sadarbības kontekstā — Rīcības plāns 2004.–2008. gadam” ( COM(2003)0085 ),
– having regard to the Commission Communication of 11 March 2003 entitled 'Climate Change in the Context of Development Cooperation - Action Plan 2004-2008' ( COM(2003)0085 ),
– ņemot vērā Komisijas pirmo pusgada progresa ziņojumu (2004.–2006.) par ES Rīcības plānu attiecībā uz klimata pārmaiņām un attīstību, ar kuru iepazīstināja Eiropas attīstības dienās Lisabonā 2007. gada 9. novembrī,
– having regard to the Commission's first Biennial Progress Report (2004-2006) on the EU Action Plan on Climate Change and Development presented on 9 November 2007 at the European Development Days held in Lisbon,
– ņemot vērā Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas 2008. gada 14. martā Padomei iesniegto dokumentu „Klimata pārmaiņas un starptautiskā drošība”,
– having regard to the Paper from the High Representative and the European Commission to the European Council entitled "Climate Change and International Security" of 14 March 2008,
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē izstrādāto kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas konsenss”
– having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: "The European Consensus"
– ņemot vērā Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti, ko pieņēma 2005. gada 2. martā pēc Augsta līmeņa foruma par atbalsta efektivitāti („Parīzes deklarācija”),
– having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness adopted on 2 March 2005 following the High-Level Forum on Aid Effectiveness ("Paris Declaration"),
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības humāno palīdzību izstrādāto kopīgo paziņojumu „Eiropas konsenss par humāno palīdzību”
– having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled "The European Consensus on Humanitarian Aid"
– ņemot vērā 1992. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ,
– having regard to the 1992 United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC),
– ņemot vērā 2007/2008. gada pārskatu par tautas attīstību „Cīņa pret klimata pārmaiņām — solidaritāte sadalītā pasaulē”, ko uzsāka ANO Attīstības programma,
– having regard to the Human Development Report 2007/2008 entitled "Fighting climate change: Human solidarity in a divided world" launched by the United Nations Development Program,
– ņemot vērā Malē Deklarāciju par Pasaules klimata pārmaiņu cilvēka dimensiju, ko pieņēma Malē (Maldivu Republikā) 2007. gadā,
– having regard to the Male’ Declaration on the Human Dimension of Global Climate Change adopted in Male’ (Republic of Maldives) in 2007,
– ņemot vērā Bali Ceļvedi, ko pieņēma ANO Klimata pārmaiņu konferencē Bali salā (Indonēzijā) 2007. gada decembrī,
– having regard to the Bali Roadmap adopted at the United Nations Climate Change Conference on the island Bali (Indonesia) in December 2007,
– ņemot vērā ceturto novērtējuma ziņojumu „Klimata pārmaiņas 2007. gadā: ietekme, pielāgošanās un neaizsargātība”, ko sagatavojusi Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) II darba grupa,
– having regard to the Fourth Assessment Report entitled "Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability" prepared by the Working Group II of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC),
– ņemot vērā 2006. gadā publicēto Nicholas Stern ziņojumu „Klimata pārmaiņu ekonomika.
– having regard to the report of Nicholas Stern entitled "The Economics of Climate Change.
Stern pārskats” („ Stern ziņojums”),
The Stern Review" ("the Stern Report") of 2006,
– ņemot vērā Deklarāciju par klimata pārmaiņu adaptācijas integrāciju sadarbībā attīstības jomā, ko 2006. gada 4. aprīlī pieņēmuši ESAO dalībvalstu attīstības un vides ministri,
– having regard to the Declaration on Integrating Climate Change Adaptation into Development Co-operation, adopted by Development and Environment Ministers of OECD Member Countries on 4 April 2006,
– ņemot vērā ESAO 2007. gadā sagatavoto ziņojumu „Progresa novērtējums attiecībā uz klimata pārmaiņu adaptācijas integrāciju sadarbībā attīstības jomā”,
– having regard to the Report made by the OECD in 2007 entitled "Stocktaking of Progress on Integrating Adaptation to Climate Change into Development Co-operation Activities",
– ņemot vērā „Hjogo Rīcības pamatplānu 2005.-2015. gadam: Pastiprināt valstu un kopienu pretestību katastrofām”, ko pieņēmusi Pasaules konference par katastrofu samazināšanu, kura notika 2005. gada janvārī Kobē, Hjogo (Japānā),
– having regard to the "Hyogo Framework for Action 2005-2015: Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters " adopted by the World Conference on Disaster Reduction held in January 2005 in Kobo, Hyogo (Japan),
– ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (PLO) divgadu ziņojumu „Pasaules mežu stāvoklis 2007. gadā”,
– having regard to the biennial report of the UN Food and Agriculture Organisation (FAO) entitled "State of the World's Forests 2007",
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0366/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0366/2008 ),
A. tā kā klimata pārmaiņas rada nopietnus draudus nabadzības samazināšanai, cilvēktiesībām, mieram un drošībai, ūdens un pārtikas pieejamībai, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanai daudzās jaunattīstības valstīs;
A. whereas climate change poses a serious threat to poverty reduction, human rights, peace and security, water and food availability, and the achievement of the Millennium Development Goals (MDGs) in many developing countries,
B. tā kā vairākās jaunattīstības meži tiek izcirsti, lai varētu audzēt biodegvielas kultūras;
B. whereas in some developing countries forests are being cleared for biofuel crops,
C. tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm ir vēsturiska atbildība par klimata pārmaiņām un tām ir morāls pienākums palīdzēt jaunattīstības valstīm to centienos pielāgoties klimata pārmaiņu sekām;
C. whereas industrialised countries have a historical responsibility for climate change and are morally obliged to assist developing countries in their efforts to adapt to its consequences,
D. tā kā jaunattīstības valstis vismazāk ir veicinājušas klimata pārmaiņas, bet visvairāk cietīs no to sekām, tostarp ūdens un pārtikas apgādes nedrošības, ko rada sausums un pārtuksnešošanās, jūras līmeņa celšanās, jaunām problēmām lauksaimniecībā, jauniem draudiem veselībai, ārkārtējām meteoroloģiskām parādībām un migrācijas izraisīta spiediena; tā kā jaunattīstības valstīm ir vismazākās iespējas risināt šīs problēmas;
D. whereas developing countries have contributed least to climate change but will suffer most severely from its consequences, including water and food insecurity owing to drought and desertification, rising sea levels, new challenges for agriculture, new risks to health, extreme meteorological events and migratory pressures; whereas developing countries will also have the least capacity to deal with these consequences,
E. tā kā daudzās rūpnieciski attīstītās valstīs pēdējā laikā ievērojama uzmanība ir veltīta pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un samazinātu risku, un tā kā šīs pašas steidzamās vajadzības lielā mērā ir atstātas novārtā attiecībā uz valstīm ar zemiem ienākumiem;
E. whereas, in many industrialised countries, measures for climate change adaptation and risk reduction have received considerable attention recently, and whereas the same urgent needs have been largely neglected in the context of low-income countries,
F. tā kā būtisks mežu izciršanas stimuls ir tādu kokmateriālu imports ES, kuri tiek izstrādāti nelegāli un neatbilstoši ilgtspējas prasībām, un tiek lēsts, ka nabadzībā novestajām valstīm tas izmaksā miljardiem eiro gadā;
F. whereas illegal and unsustainable logging imports into the EU are a significant driver of deforestation and are estimated to cost impoverished countries billions of euros annually,
G. tā kā mežu izciršana rada aptuveni 20 % no kopīgajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, veicinot aptuveni 13 miljonu hektāru tropisko mežu zudumu ik gadu; un tā kā mežu izciršana tropos ir nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairāk nekā miljarda nabadzīgu cilvēku iztikai, kuri dzīvo šajos mežos un pārtiek no to sniegtajām iespējām;
G. whereas deforestation contributes to an estimated 20% of total greenhouse gas (GHG) emissions, leading to an estimated loss of 13 million hectares of tropical forests annually; and whereas deforestation in the tropics is a serious threat to biodiversity and the livelihoods of the more than one billion poor people living in and from such forests,
H. tā kā konkrētas klimata pārmaiņu sekas pašvaldības iestādes bieži ir risinājušas vietējā līmenī; tā kā starptautiskā, valstu un vietējā līmeņa politikas izstrādes pienācīga saskaņošana ir galvenais uzdevums, lai veidotu efektīvas stratēģijas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu; un tā kā ir jāpanāk plaša mēroga strukturālas izmaiņas, neatsakoties no tādas pieejas, kas vērsta uz vietējo kopienu atbalstīšanu un nabadzīgo iedzīvotāju dzīves līmeņa uzlabošanu;
H. whereas the concrete consequences of climate change often have to be dealt with at local level by local authorities; whereas the proper linking of international, national and local levels of policy-making is therefore a key challenge in designing effective climate change adaptation and mitigation strategies; and whereas large-scale structural changes must be achieved, without sacrificing a community-based pro-poor approach,
I. tā kā arvien vairāk tiek atzīts, ka klimata pārmaiņas rada draudus drošībai, tostarp konfliktus par trūcīgajiem dabas resursiem, klimata izraisītas dabas katastrofas un plaša mēroga migrācijas plūsmas; tā kā stratēģiju izstrāde kopīgo klimata/drošības problēmu risināšanai būs svarīga, lai nodrošinātu efektīvu un piemērotu reakciju jaunattīstības valstīs;
I. whereas there is an increased recognition of the security threats posed by climate change, including conflicts over scarce natural resources, climate-induced natural disasters and large-scale migration flows; and whereas developing strategies to face joint climate/security challenges will be vital to ensuring an effective adaptive response in developing countries,
J. tā kā starptautiskie centieni attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanu (KRS) līdz šim ir bijuši ierobežoti, fragmentāri, vāji koordinēti un daudzos gadījumos nepieejami jaunattīstības valstīm — tiešā pretstatā tiem uzdevumiem, kas noteikti Eiropas konsensā un Parīzes Deklarācijā;
J. whereas international efforts in the field of climate change adaptation and disaster risk reduction (DRR) have so far been limited, fragmented, ill-coordinated and in many cases difficult to access for developing countries, in direct contrast to the objectives outlined in the European Consensus and the Paris Declaration,
K. tā kā pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, KRS un veiktspējas palielināšanas pasākumiem attīstības vajadzībām būtu jābūt savstarpēji cieši saistītiem, taču līdz šim attīstības sadarbības aģentūrās un starptautiskajās iestādēs to integrācija bijusi vāja; tā kā kopīga un saskaņota pieeja būtu izšķiroša Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) veiksmīgai īstenošanai;
K. whereas climate change adaptation measures, DRR and capacity building for development ought to be highly interlinked, but so far they have been poorly integrated into development cooperation agencies and international institutions; and whereas a joint and coherent approach would be crucial for a successful implementation of the GCCA,
L. tā kā ir nepieciešams izveidot daudzdisciplināras katastrofu pārvaldītaju, attīstības speciālistu, plānotāju un pielāgošanās/klimata ekspertu grupas, kas pielāgotu labāko praksi reģionālajai attīstībai;
L. whereas it is necessary to establish multi-disciplinary teams of disaster managers, development specialists, planners and adaptation/climate science experts, which should adopt best practices for regional development,
M. tā kā agrīna rīcība attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un KRS ir nepārprotami rentabls risinājums; tā kā aprēķinos prognozēts, ka viens dolārs, kas izlietots KRS, spēj panākt ietaupījumu līdz pat septiņiem dolāriem, reaģējot uz katastrofu, tādējādi arī nodrošinot spēcīgu argumentu par labu palīdzības līdzekļu finansējuma savlaicīgai piešķiršanai;
M. whereas early action on climate change adaptation and DRR represent a clearly cost-effective solution; whereas estimates predict that one dollar spent on DRR has the potential to save up to seven dollars in disaster response, thereby also providing a strong argument for frontloading aid spending,
N. tā kā līdz ar to jānoraida jebkurš mēģinājums divkāršot ES finansējuma uzskaitīšanu attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem un solījumiem saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām;
N. whereas, consequently, any attempt at double counting of EU funding towards MDG targets and promises made in the framework of the UNFCCC should be rejected,
O. tā kā daudz lielākas izmaksas radīs jebkāda vilcināšanās pieņemt stingrus lēmumus par pasākumiem, kas nepieciešami, lai samazinātu klimata pārmaiņu cēloņus un sekas;
O. whereas any delay in taking firm decisions on the measures necessary to reduce the causes and effects of climate change will result in much higher costs,
P. tā kā vairums problēmu vides jomā, tostarp tās, ko rada klimata pārmaiņas, saasinās saistībā ar lielāku iedzīvotāju skaitu un šī skaita pieaugumu, jo abi faktori gan ietekmē klimata pārmaiņas, gan arī izjūt šo pārmaiņu ietekmi, kaut apdzīvotības dinamika pieauguma, sadalījuma un sastāva ziņā ir attīstības procesa neatņemama sastāvdaļa; tā kā 1994. gada Kairas Starptautiskajā konferencē par apdzīvotību un attīstību skaidri tika uzsvērti daudzējādie labumi, ko rada uzticama, vietēji orientēta un nekoercitīva apdzīvotības politika, tomēr apdzīvotības jautājumi līdz šim tikpat kā nav tikuši iekļauti ne attīstības, ne arī pielāgošanās plānošanā;
P. whereas most environmental problems, including those arising from climate change, tend to be aggravated by population growth and greater population size, whilst population dynamics, in terms of growth, distribution and composition are an integral part of the development process as they both affect and are affected by environmental change; and whereas the 1994 International Conference on Population and Development in Cairo clearly highlighted the multiple benefits that arise from dedicated, locally oriented, non-coercive population policies, yet population issues nevertheless have thus far remained largely unincorporated into planning for either development or adaptation,
Q. tā kā ir jāpievēršas lauksaimniecības, ūdens, mežu resursu pārvaldības, veselības, infrastruktūras, izglītības, kā arī demogrāfiskās politikas jomām, lai pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu mazināšanu efektīvi ieviestu attīstības politikā;
Q. whereas agriculture, water, management of forest resources, health, infrastructure, education as well as population policies all must be addressed in order to achieve effective mainstreaming of climate change adaptation and mitigation into development,
R. tā kā korupcijas samazināšana padarītu efektīvākus centienus pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to ietekmi;
R. whereas reduction of corruption would increase the effectiveness of climate change adaptation and mitigation efforts,
S. tā kā minētais 2007. gada progresa ziņojums par ES Rīcības plānu attiecībā uz klimata pārmaiņām un attīstību liecina, ka nepietiekams un pārāk lēns bijis progress saistībā ar klimata pārmaiņu jautājuma iekļaušanu ES attīstības politikas jomās, jo īpaši valstu stratēģijas dokumentos (VSD) un reģionālajos stratēģijas dokumentos;
S. whereas the above-mentioned 2007 Review of the EU Action Plan on Climate Change and Development shows that progress on mainstreaming climate change into EU development policies, specifically in Country Strategy Papers (CSPs) and Regional Strategy Papers (RSPs), has been insufficient and much too slow,
T. tā kā pašlaik ļoti trūkst līdzekļu, lai finansētu pielāgošanos jaunattīstības valstīs; tā kā lēš, ka pielāgošanās izmaksas ir no 50 līdz 80 miljardiem ASV dolāru gadā, bet 2007. gada vidū saskaņā ar daudzpusējiem finansēšanas mehānismiem piešķirtais līdzekļu apjoms bija mazāk nekā 0,5 % no minētajām summām;
T. whereas there is currently a huge gap as regards the financing of adaptation in developing countries; whereas while estimated annual adaptation costs range from USD 50 to 80 billion per annum, the total amount of funds committed through multilateral funding mechanisms in mid-2007 amounted to less than 0,5 % of these figures,
U. tā kā ES ir izvirzījusi mērķi kļūt par līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, taču ES budžets neatbilst politikai un pasākumiem, ko Eiropas Savienība ir noteikusi par prioritāriem saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām;
U. whereas, even though the EU has set itself the target of becoming a leader in the fight against climate change, the EU budget does not reflect the priority given to the policies and measures adopted by the European Union for the fight against climate change,
V. tā kā daļu no GCCA finansējuma sniegs no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un Vides un dabas resursu tematiskās programmas (ENRTP) (saskaņā ar Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) 13. pantu)
V. whereas part of the GCCA funding will come from European Development Fund (EDF) and the Environment and Natural Resources Thematic Programme (ENRTP) (in line with Article 13 of the Development Cooperation Instrument (DCI)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.). ,
Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p.
X. tā kā saskaņā ar ASI 21. pantu par stratēģisko dokumentu un daudzgadu indikatīvo programmu pieņemšanu, un saskaņā ar ASI 35. panta 2. punktu, Eiropas Parlamentam ir tiesības pārbaudīt Komisijas rīcību, kā tas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. un 8. pantā;
X. whereas in accordance with Article 21 on the adoption of strategy papers and multiannual indicative programs and Article 35(2) of the DCI, Parliament has a right of scrutiny over Commission actions as laid down in Articles 5 and 8 of Decision 1999/468/EC,
2. uzskata, ka GCCA ir nozīmīgs balsts ES ārējā rīcībā klimata pārmaiņu jautājumos un veido papildu un atbalstošu platformu uzsāktajā procesā saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu, veicinot šīs konvencijas, protokola un ar tiem saistīto nolīgumu īstenošanu;
Considers the GCCA to be an important pillar of the EU's external action on climate change and to constitute a complementary and supportive platform for the ongoing process in the context of the UNFCCC and the Kyoto Protocol, serving to advance their implementation and that of agreements related thereto;
S113/08. satraucošos secinājumus, kuros brīdināts, ka klimata pārmaiņas palielina drošības risku ES, draud pārslogot pasaules valstis un reģionus, kuri jau tā nav pietiekami aizsargāti un kuros ir tieksme uz konfliktiem, kā arī kavē centienus sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus;
S113/08 , presented on 14 March 2008 to the European Council by the High Representative of the EU and the Commission, which warned that climate change is intensifying security risks for the EU, threatening to overburden states and regions of the world which are already fragile and prone to conflict, and undermining the efforts to attain the MDGs;