natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārējos referenta iesniegtos grozījumus var iedalīt divās pamatkategorijās: pirmkārt, grozījumi, kuru mērķis ir uzlabot Parlamenta iesaistīšanos šī instrumenta plānošanā un rūpīgā pārbaudē, un, otrkārt, grozījumi, kuru mērķis ir precizēt un pastiprināt priekšlikuma noteikumus un izmantot pieejamos līdzekļus, lai atbalstītu valstis, kas cenšas veicināt vispārējo progresu sociālajā un vides jomā.
Other amendments tabled by your rapporteur can be summarised under two main categories: firstly, to improve Parliament’s involvement in programming and its scrutiny of this instrument; and secondly, to clarify and tighten the proposal and to use the limited funds available to award countries striving for social and environmental global progress.
Referents uzskata, ka ir jāpastiprina Parlamenta iesaistīšanās plānošanā, novērtēšanā un ziņojumu sniegšanā.
Your rapporteur believes that the role of the Parliament should be strengthened with regard to its involvement in programming, evaluation and reporting.
Ir svarīgi, lai Parlaments vairāk iesaistītos daudzgadu sadarbības programmu izstrādē un pārskatīšanā, tostarp lai tam būtu pilnvaras iebilst pret šiem projektiem, ja tas to uzskata par nepieciešamu, šajā nolūkā daudzgadu sadarbības programmu pieņemšanā ieviešot t. s. deleģētos aktus (LESD 290. pants).
It is important that the Parliament has greater involvement in drawing up and review of the multiannual cooperation programmes, including the power to object these proposals if deemed necessary, due to which reason “delegated acts” (Article 290 TFEU) have been introduced for the adoption of the multi-annual cooperation programmes.
Tāpat ir svarīgi, lai Parlamenta rīcībā būtu jaunākā informācija un lai tas saņemtu rīcības programmas, detalizētus gada ziņojumus un novērtējumus.
It is also important that the Parliament is kept up to date and receives action programmes, detailed annual reports and evaluations.
Vairāki grozījumi ir ieviesti, lai precizētu šī finanšu instrumenta izmantošanas jomas.
A number of amendments are introduced to clarify what this financing instrument can be used for.
Šajā sakarībā ir precizēts formulējums un noteikti daži ierobežojumi attiecībā uz darbībām, ko var finansēt saskaņā ar šo regulu.
In this respect the wording has been tightened and some limits set to the framework of actions that can be financed under this regulation.
Pēc analoģijas ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 ir jāizslēdz atsevišķi finansējumi.
By analogy to Regulation (EC) No 1905/2006 some financing should be excluded.
Visbeidzot, bet kas nav mazāk svarīgi, ir daži grozījumi, kuru mērķis ir izveidot ciešāku saikni starp plānošanas (un izpildes) posma jautājumiem, lai nodrošinātu pienācīgu pārskatīšanu.
And last but not least, there are some amendments aimed at creating a closer link between the issues covered in programming (and execution) phase in order to ensure a proper review.
Ārlietu komitejaS ATZINUMS (*)
OPINION of the Committee on Foreign Affairs(*)
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni
on the proposal for a regulation of the European Parliament and the Council amending Regulation (EC) No 1934/2006 establishing a financing instrument for cooperation with industrialised and other high-income countries and territories
Atzinumu sagatavoja(*): Barbara Lochbihler
Rapporteur(*): Barbara Lochbihler
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 50. pants
(*) Procedure with associated Committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
Parlamenta 6. sasaukuma beigu posmā Ārlietu komiteja aicināja Eiropas Komisiju izveidot papildu instrumentu tādiem pasākumiem jaunattīstības valstīs, kas nav iekļauti attīstības sadarbības instrumenta (ASI) darbības jomā.
Towards the end of the 6th legislature, the Committee on Foreign Affairs had called on the European Commission to create an additional instrument to cover activities with developing countries which do not fall under the scope of the Development Co-operation Instrument (DCI).
Tā kā ar ASI finansē tikai oficiālās attīstības palīdzības pasākumus (OAP), izveidojās tiesisks vakuums attiecībā uz pasākumiem jaunattīstības valstīs, kuru pamatā ir savstarpēja interese, — apmaiņa kultūras, akadēmiskajā un tehnoloģiju jomā, politiskais dialogs, atbalsts plašsaziņas līdzekļiem ir tikai daži no šādiem pasākumiem.
Since the DCI is limited to activities characterised as Official Development Aid, there was a legal vacuum for activities with developing countries which are based on mutual interest such as cultural and academic exchanges, technology exchanges, political dialogue, media support, among others.
Lai novērstu pārāk lielu ārējo attiecību instrumentu skaitu, Ārlietu komiteja ierosināja industrializēto valstu instrumentu ( ICI ) (Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006) pārveidot par „instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm jomās, kas nav OAP jomas”.
In order to avoid having a proliferation of external relations instruments, the Committee on Foreign Affairs had proposed that the existing Industrialised Countries Instrument (ICI) (Council Regulation (EC) No 1934/2006 be transformed into an “Instrument for Co-operation with third countries on non-ODA activities”.
Komisija izstrādāja grozošās regulas priekšlikumu ( ICI +) (COM(2009)197 galīgā redakcija), ko nodeva Starptautiskās tirdzniecības komitejai, kas vēsturisku iemeslu dēļ ir vadošā komiteja (šī komiteja bija vadošā komiteja, strādājot pie pirmās ICI dokumentu paketes).
The Commission came up with a proposal for an amending regulation (the “ICI+”) (COM(2009)197 final), which was referred to the Committee on International Trade as the lead committee for historical reasons – the Committee had been the lead committee on the original ICI dossier.
Ārlietu komiteja saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 50. pantu pieprasīja asociētās komitejas statusu, jo jaunais instruments ir uzskatāms ne tikai par sākotnējā instrumenta trūkumu labošanas līdzeklis, bet arī, kas ir nozīmīgi, tas kļūs par ārlietu politikas instrumentu attiecībām starp ES un trešām valstīm Āzijā, Latīņamerikā un Vidējos Austrumos.
The Committee on Foreign Affairs requested associated committee status, pursuant to Rule 50 of Parliament’s Rules of Procedure, on the basis that the new instrument would not merely constitute a way of rectifying an omission in the original instrument but also – and significantly – that it would now become a foreign policy instrument for relations between the EU and third countries in Asia, Latin America and the Middle East.
Jaunajā priekšlikumā Komisija palielināja regulas ģeogrāfiskās darbības jomu no sākotnējām 17 ICI valstīm ar augstu ienākumu līmeni līdz 46 valstīm, uz kurām attiecas ASI regula, kā arī ierosināja laika posmam 2010.–2013. gads apmēram divkāršot šādai sadarbībai paredzēto pamatsummu — no EUR 172 miljoniem līdz EUR 348 miljoniem.
In its new proposal the Commission extends the geographical scope of the original 17 high income countries of the ICI to another 46 countries covered by the DCI Regulation and proposes to roughly double the reference amount for such co-operation from EUR 172 million to EUR 348 million for the 2010-2013 period.
2009. gada 1. decembrī spēkā stājās Lisabonas līgums, un jaunajam instrumentam piemērojamais juridiskais pamats bija jāgroza.
On 1 December 2009 the Lisbon Treaty came into force and the legal basis applicable to the new instrument had to be amended.
Atbilstoši jaunajam līgumam agrākais 181a. pants (jaunais 212. pants ) ir grozīts, lai tas attiektos tikai uz industrializētām valstīm paredzētiem pasākumiem.
With the provisions of the new Treaty, the former Article 181a (now Article 212 ) changes to only cover activities in relation to industrialised countries .
Tā kā pēc ICI pārveides vairāk nekā divas trešdaļas partnervalstu būs jaunattīstības valstis, pievienoja divus citus juridiskos pamatus: sadarbība attīstības jomā ( 208. un 209. pants ) un tirdzniecības politika ( 206. un 207. pants ).
Since with the reshaping of the ICI, over two thirds of the partner countries will be developing countries, two other legal bases were added: development cooperation (Article 208/9) and commercial policy (Article 206/7 ).
Patiesībā neviens no trim juridiskajiem pamatiem pilnībā neatbilst pasākumu veidam, uz kuru saskaņā ar ieceri vajadzētu attiekties jaunajam instrumentam, jo, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, izmaiņas ieviesa ne tikai 212. pantā, bet arī 208. un 209. pantā.
In fact neither of the three legal bases fully corresponds to the type of activities which are supposed to be covered by this new instrument because with the coming into force of the Lisbon Treaty not only did the import of Article 212 change, but Article 208/9 was also overhauled.
Nabadzības mazināšana ir kļuvusi par attīstības sadarbības „galveno mērķi”.
Poverty alleviation now becomes the “primary objective” of development cooperation.
Ja „nabadzības mazināšana” oficiālās attīstības palīdzības kontekstā pavisam noteikti ir kļuvusi par „lielā” ASI galveno mērķi, „mazajam”, pārveidotajam ICI saskaņā ar ieceri būtu jāattiecas uz pasākumiem, kuri nav OAP pasākumi un kuros ir ieinteresēta gan Eiropa, gan partnervalstis.
While “poverty alleviation” in the framework of “Official Development Aid” is clearly the main goal of the “big” DCI, the “small”, reshaped ICI is supposed to cover non-ODA activities of common interest between Europe and the partner countries.
Tāpēc 208. un 209. panta gars tiek ievērots tikai tad, ja ASI instrumentu un (pārveidoto) ICI uztver kā viena veseluma divas daļas.
The spirit of Article 208/9 is therefore only fulfilled when the DCI Instrument and the (re-shaped) ICI are viewed as two parts of a whole.
Tā kā nav labāku risinājumu, visu trīs iestāžu juridiskie dienesti vienojās par trīskāršu juridisko pamatu, un atzinuma sagatavotāja iesaka ņemt vērā Komisijas priekšlikumu.
In the absence of any better solution, the legal services of all three institutions agreed to accept the triple legal base and the rapporteur suggests following the Commission’s proposal.
AFET un DEVE komitejai jau uzskata, ka stratēģijas dokumentus un/vai daudzgadu indikatīvās programmas saistībā ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu ( EIDHR ), attīstības sadarbības instrumentu (ASI) un stabilitātes instrumentu ( IfS ) ir jāuzskata par „deleģētiem aktiem” atbilstoši 290. pantam.
In the framework of the European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR), the Development Co-operation Instrument (DCI) and the Instrument for Stability (IfS) the AFET and DEVE Committees have already taken the view that strategy papers and/or multiannual indicative programmes should be considered “delegated acts” under article 290.
Sagaidāms, ka INTA komitejai saistībā ar pārveidoto ICI būs tāda pati nostāja.
The INTA Committee is expected to adopt the same line on the reshaped ICI.
Šādam viedoklim piekrīt arī Parlamenta juridiskais dienests, bet to noraida, kas nav pārsteidzoši, abu pārējo iestāžu juridiskie dienesti.
This position is shared by Parliament’s legal service and rejected – not surprisingly – by the legal services of the other two institutions.
Saskaņā ar šo interpretāciju Parlamentam nepieciešamības gadījumā būtu tiesības nepiekrist ierosinātajiem daudzgadu sadarbības programmu projektiem (vai to pārskatītajām versijām).
It would give Parliament the power to object to proposed draft multi-annual cooperation programmes (or their reviews) if deemed necessary.
Pārveidotā ICI gadījumā jārīkojas tāpat kā attiecībā uz citiem instrumentiem, proti, jāpieprasa, lai daudzgadu programmām tiktu piešķirts „deleģētā akta” statuss (jo īpaši ņemot vērā, ka ICI regula kā tāda ir ļoti vispārīga).
For the re-shaped ICI we should join forces with the other instruments and demand “delegated act” status for the multi-annual programmes (especially considering that the ICI Regulation itself is very general).
Lai panāktu vienošanos ar Komisiju un Padomi, tiks organizēti kopīgi trialogi par šo atsevišķo horizontālo jautājumu, un tam būtu jāstiprina mūsu nostāja un spēja risināt sarunas.
Joint trilogues will be organised with the aim of finding an agreement with the Commission and the Council regarding this specific horizontal issue, and this should strengthen our position and ability to negotiate.
Papildus EUR 172 miljoniem, kas ir paredzēti sākotnējam ICI instrumentam, Komisija ierosina piešķirt vēl EUR 176 miljonus jaunajām valstīm (II pielikums).
In addition to the EUR 172 million foreseen for the original ICI instrument, the Commission proposes adding EUR 176 million for the new countries (Annex II).
Diemžēl šie piešķīrumi nepavisam neatbilst sagaidāmajā regulā iekļauto valstu proporcijām, proti, tam, ka II pielikumā iekļautās jaunattīstības valstis veidos divas trešdaļas no visām valstīm, savukārt valstu ar augstu ienākumu līmeni skaits saruks līdz vienai trešdaļai no visām valstīm.
Regrettably, these envelopes do not at all correspond to the proportions of the countries covered in the future regulation, with developing countries in Annex II representing two thirds of all countries and the high income countries correspondingly reduced to one third of the whole.
Mēs paļaujamies uz to, ka šis jautājums tiks izskatīts regulas pārskatīšanas brīdī.
We trust this will be addressed when the regulation is up for review.
Komisija ierosina no II pielikuma valstīm paredzētajiem EUR 176 miljoniem EUR 108,5 miljonus pārskaitīt no ASI līdzekļiem.
The Commission proposes to transfer EUR 108.5 million of the EUR 176 million intended for Annex II countries from the DCI.
Atzinuma sagatavotāja piekrīt INTA un DEVE komiteju nostājai, ka finansējumu nedrīkst pārskaitīt no ASI līdzekļiem.
The rapporteur shares the position of the INTA rapporteur and of DEVE that there should be no transfer of funding from the DCI.
Ņemot vērā grozītā ICI instrumenta mainīto politikas tvērumu, ir jāmaina virsraksts.
In view of the changed policy outreach of the revised ICI instrument, the title has to be changed.
4. grozījumā atzinuma sagatavotāja ierosina jauno instrumentu saukt šādi: „finanšu instruments sadarbībai ar Tuvo Austrumu, Āzijas, Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas, kā arī Dienvidāfrikas valstīm”.
In Amendment 4 the rapporteur proposes calling the new instrument “a financing instrument for co-operation with countries in the Middle East, Asia, the Americas and South Africa”.
Saīsinājums tad varētu būt šāds: MAAS .
The abbreviated version could then read: MAAS.
b) Darbības jomas paplašināšana
b) Extension of scope
Instruments ir mainījies — no līdzekļa, ar kuru pamatā atbalsta labākas ekonomiskās un tirdzniecības saites ar atsevišķām valstīm ar augstu ienākumu līmeni, tas ir kļuvis par ārpolitikas instrumentu, saistībā ar kuru vairākums sadarbības partneru ir jaunattīstības valstis.
The character of the instrument changes from a tool to essentially support better economic and commercial ties with certain high income countries to a foreign policy instrument, where the majority of cooperation partners are developing countries.
Attiecība ir šāda: viena trešdaļa — valstis ar augstu ienākumu līmeni un industrializētās valstis (regulas priekšlikuma I pielikums
The ratio is one third high income and industrialised countries (Annex I in the proposed Regulation
Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotie Arābu Emirāti, Austrālija, Bahreina, Bruneja, Honkonga, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Katara, Korejas Republika, Kuveita, Ķīnas Taivāna (kaut arī ar Ķīnas Taivānu nav diplomātisko vai politisko attiecību, tomēr tiek uzturēti intensīvi sakari, un tie ir jāturpina ekonomikas, tirdzniecības, zinātnes un tehnoloģiju, standartu un normu jomā, kā arī virknē citu jomu), Makao, Omāna, Saūdu Arābija un Singapūra. ), divas trešdaļas — jaunattīstības valstis (regulas priekšlikuma II pielikums
Australia, Bahrain, Brunei, Canada, Chinese Taipei (although there are no diplomatic or political relations with Chinese Taipei, intensive contacts do take place and should be continued in the areas of economy, trade, science and technology, standards and norms and on a number of other subjects) , Hong-Kong, Japan, Republic of Korea, Kuwait, Macao, New Zealand, Oman, Qatar, Saudi Arabia, Singapore, United Arab Emirates, United States ) to two thirds developing countries (Annex II in the proposed Regulation
Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Ekvadora, Gvatemala, Hondurasa, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvaja, Peru, Salvadora, Urugvaja, Venecuēla, Afganistāna, Bangladeša, Butāna, Filipīnas, Indija, Indonēzija, Kambodža, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Ķīna, Laosa, Malaizija, Maldīvu salas, Mjanma/Birma, Mongolija, Nepāla, Pakistāna, Šrilanka, Taizeme, Vjetnama, Kazahstāna, Kirgizstānas Republika, Tadžikistāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Irāka, Irāna, Jemena un Dienvidāfrika. ).
Argentina, Bolivia, Brazil, Chile, Colombia, Costa Rica, Cuba, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela, Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Cambodia, China, India, Indonesia, Democratic People’s Republic of Korea, Laos, Malaysia, Maldives, Mongolia, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Philippines, Sri Lanka, Thailand, Viet Nam, Kazakhstan, Kyrgyz Republic, Tajikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Iran, Iraq, Yemen, South Africa ).
Papildus ekonomiskajai sadarbībai pasākumu klāstā vajadzētu būt arī kultūras un akadēmiskajai sadarbībai.
The range of activities should therefore include cultural and academic cooperation in addition to economic cooperation.
Kopš šā brīža jaunattīstības valstis (II pielikums) būs „partnervalstu” vairākums, savukārt agrāko industrializēto valstu un valstu ar augstu ienākumu līmeni skaits ir kļuvis mazāks par vienu trešdaļu no visām valstīm.
From now on developing countries (Annex II) represent the majority of “partner countries”, while the former list of industrialized and high income countries is reduced to less then one third of the whole.
Šīs jaunās prioritātes ir skaidri jāmin regulas tekstā, un 5., 6., 7., 9., 10., 11. un 12. grozījumā ir ierosināts paplašināt regulas darbības jomu.
These new priorities should be clearly stated in the text and Amendments 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12 suggest extending the scope of the regulation.
c) Nekādas pārklāšanās ar attīstības sadarbības instrumentu
c) No overlap with the Development Cooperation Instrument
Svarīgi ir skaidri nodalīt ASI, ar kuru jāfinansē oficiālās attīstības palīdzības (OAP) pasākumi, un pārskatīto industrializēto valstu instrumentu MAAS (Tuvie Austrumi, Āzija, Ziemeļamerika un Dienvidamerika, kā arī Dienvidāfrika), ko tagad izskata un kam ir jāattiecas uz sadarbību savstarpēji izdevīgās jomās, kas pavisam noteikti nav OAP jomas.
It is also important to make a clear distinction between the DCI, which should finance Official Development Assistance (ODA), and the revised Industrialised Countries Instrument MAAS (the Middle East, Asia, the Americas and South Africa) currently under examination, which should cover cooperation in mutual interest and be clearly non-ODA.
Regulas 5. grozījuma mērķis ir novērst šo pārklāšanos.
Amendment 5 aims to ensure that there is no overlap.
d) „Deleģētie akti”
d) “Delegated acts”
Regulas 3., 13., 15., 16., 17. un 18. grozījums attiecas uz „deleģēto aktu” jautājumu, un līdzīgi formulētus grozījumus veic arī pārējos finanšu instrumentos, kurus pārskata.
Amendments 3, 13, 15, 16, 17, 18 are related to the issue of “delegated acts” and are being introduced in similar form into all the other financial instruments which are up for review.
Ar regulas 13., 15. un 16. grozījumu ievieš prasību gada rīcības programmu informēšanas nolūkā nosūtīt vienlaikus Padomei un Parlamentam.
Amendments 13, 15, 16 introduce a request that annual action programs should simultaneously be sent to Council and Parliament for information.
e) Nekādas darbības, kas saistītas ar militāro vai aizsardzības jomu
e) No operations having military or defence implications
Ar regulas 14. grozījumu MAAS instrumentu pielāgo ASI normām, lai no iespējamo sadarbības pasākumu klāsta skaidri izslēgtu aizsardzības jomu.
Amendment 14 adapts the MAAS Instrument to the norms of the DCI to explicitly exclude the defence domain from the possible range of cooperation measures.
Ārlietu komiteja aicina par šo jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
1. pants ‑ 1.a punkts (jauns)
Article 1 – point 1 a (new)
1.a Regulas pirmo atsauci aizstāj ar šādu tekstu:
(1a) The first citation is replaced by the following:
„ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību , un jo īpaši tā 212. pantu, 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu ,”
“ Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union , and in particular Articles 212, 207(2) and 209(1) thereof, ”
Juridiskā pamata maiņa un atjaunināšana pēc Lisabonas līguma pieņemšanas.
Post-Lisbon legal base change and updating.
(5) Padomes 2006. gada 21. decembra Regulas (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006.
(5) The objectives and provisions of Regulation (EC) No 1934/2006 of 21 December 2006 establishing a financing instrument for cooperation with industrialised and other high-income countries and territories 1 are appropriate to pursue such enhanced cooperation with countries falling under Regulation (EC) No 1905/2006.
(5) Turpmāk grozītās Padomes 2006. gada 21. decembra Regulas (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni 1 , mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006.
(5) The objectives and provisions of Regulation (EC) No 1934/2006 of 21 December 2006 establishing a financing instrument for cooperation with industrialised and other high-income countries and territories 1 , as amended below, are appropriate to pursue such enhanced cooperation with countries falling under Regulation (EC) No 1905/2006.
2006. gada regulas mērķi un darbības joma ir ievērojami mainījušies.
The objectives and scope of the 2006 Regulation have changed considerably.
Šobrīd mēs pat runājam jau par citu instrumentu.
We are no longer even talking about the same instrument.
Skaidri nepasakot, ka noteikumi tiek grozīti, iepriekšējais apgalvojums būtu neprecīzs.
Without a clear reference to the fact that the provisions are being amended, the above statement would not be correct.
(6a) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz daudzgadu sadarbības programmām, jo šīs programmas papildina Regulu (EK) Nr. 1934/2006 un ir vispārēji piemērojamas.
(6a) The Commission should be empowered to adopt delegated acts in accordance with Article 290 of the Treaty on the Functioning of the European Union in respect of multiannual cooperation programmes, as those programmes supplement Regulation (EC) No 1934/2006 and are of general application.
Standarta teksts par deleģētajiem aktiem.
Standard text on delegated acts.
Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 ( 2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni un ar jaunattīstības valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006
Council Regulation (EC) No 1934/2006 of 21 December 2006 establishing a financing instrument for cooperation with industrialised and other high-income countries and territories, and with developing countries falling under (EC) Regulation No 1905/2006.