natgillin/translations-raw huggingface dataset:
neatlaidīgi apgalvo, ka politiskās saistības šajās četrās prioritārajās jomās nav saderīgas ar finanšu plānu, tāpēc varētu krietni samazināties ierosināto izdevumu apjoms galvenajām Lisabonas stratēģijas programmām un budžeta izdevumu kategorijām;
Insists that political commitments to these four priority areas are incompatible with the financial perspective which would make major cuts in spending proposals on key Lisbon programmes and budget headings;
Dalībvalstu rīcības plāni un Eiropas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija
National action plans and European growth and employment strategy
uzsver — ir svarīgi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, pilnībā izmantojot priekšrocības, ko sniedz četri tā pamatprincipi: kapitāla brīva kustība, brīva preču kustība, personu brīva kustība un pakalpojumu brīva aprite; šajā kontekstā uzsver, ka pakalpojumu direktīvas pieņemšanai ir izšķiroša nozīme, lai atvērtu ES pakalpojumu plašo tirgu un lai palīdzētu veidot spēcīgu Eiropas ekonomiku un radīt ilgtermiņa darbavietas saskaņā ar pārskatīto Lisabonas stratēģiju;
Stresses the importance of fully accomplishing the internal market by taking full advantage of its four core principles, namely the free movement of capital, goods, persons and services; stresses in this context that adopting the Services Directive is crucial to opening the EU’s vast services market and contributing to a strong European economy and long-term job creation in accordance with the revised Lisbon strategy;
uzskata, ka būtu kļūdaini likt uzsvaru tikai un vienīgi uz konkurētspēju un izaugsmi, jo tieši sociālais aspekts ir priekšnoteikums sabiedrības atbalstam Lisabonas stratēģijas īstenošanai;
Takes the view that placing the emphasis solely on the competitiveness and growth aspects as such would be a mistake, since public support for the Lisbon Strategy presupposes a genuine social dimension;
atzīmē dalībvalstu rīcības plānos ietverto atšķirīgo pieeju integrētajām pamatnostādnēm; uzskata, ka ir jāizveido dalībvalstu rīcības plāniem kopīga pamatstruktūra, kas nodrošinātu valsts līmenī piedāvāto pasākumu ietekmes kvalitatīvāku salīdzinošo analīzi un nodrošinātu atvērtu un konstruktīvu Eiropas mēroga dialogu par šo rīcības plānu izpildi;
Notes the diverse national approaches to the integrated guidelines taken in national action plans; believes in the need to set a common structure as the basis for the national action plans, allowing a better comparative analysis of the impact of the proposed actions at Member State level, as well as an open and constructive dialogue at European level on the progress achieved;
pauž pārliecību, ka pētniecība, jauninājumi, uzņēmējdarbības veicināšana, MVU konkurētspējas uzlabošana un atbilstošu transporta, energoresursu un telekomunikāciju tīklu izveide ir galvenie jēdzieni, pamatojoties uz kuriem Lisabonas stratēģija īstenojama reģionu un pašvaldību līmenī;
Is convinced that research, innovation, promotion of entrepreneurship, improving the competitiveness of SMEs and the provision of adequate transport, energy and telecommunications networks are key concepts for delivering the Lisbon Strategy on a regional and local governance level;
uzskata, ka valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte un ilgtspējība ir priekšnoteikums Lisabonas stratēģijā nosprausto mērķu sasniegšanai; aicina ES apkopot sadrumstaloto Eiropas Savienības izaugsmes stratēģiju, veidojot vienotu, saskaņotu un vispārēju stratēģiju, lai Eiropas Savienība kļūtu par pasaules mēroga līderi jaunas paaudzes preču un ražošanas paņēmienu jomā, integrējot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un resursu efektīvas izmantošanas tehnoloģijas ilgtspējīgai attīstībai;
Believes that the long term-stability and sustainability of public finances are a precondition for achieving the aims put forward in the Lisbon Strategy; calls on the EU to bring together the Union's fragmented growth strategies into a single coherent and comprehensive strategy, to make the European Union a global leader in a new generation of products and production methods, integrating information and communication technologies and resource-efficient technologies for sustainable development;
atzinīgi vērtē to, ka daudzas dalībvalstis savos valsts līmeņa rīcības plānos paredz plānojumu valsts un privātā sektora ciešākai sadarbībai pētniecības, partnerattiecību (kopuzņēmumu) vai izglītības jomā;
Welcomes the fact that many Member States indicate plans for closer cooperation between the public and private sectors, whether in research, public-private partnership or education, in their national action plans;
norāda uz iespējām, ko izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai piedāvā vides tehnoloģijas un ekojauninājumi, kas pasaules mērogā kļūst aizvien pieprasītāki, kā arī uz to, ka nodarbinātību pozitīvi ietekmē nodokļu nastas pārvietošana no darbaspēka uz izejvielu izmantošanu un vides degradāciju; pieprasa, lai Komisija un dalībvalstis turpina pētīt šos sinerģijas procesus;
Points to the potential offered by eco-innovations and environmental technologies, for which global demand is growing steadily, to foster growth and employment and to have positive effects on employment with a view to shifting the burden of taxation from labour to resource use and environmental degradation; calls upon the Commission and Member States to further explore these synergies;
uzskata, ka dalībvalsts parlaments ir īstā vieta, kur apspriest, leģitimēt un darīt zināmus valsts mērķus un veicināt atklātas debates, lai formulētu valsts rīcības plānu; aicina Eiropadomi un Komisiju kopīgi izstrādāt precīzu kārtību, kādā jānosaka vienkāršojami vai kodificējami tiesību akti; turklāt aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu stratēģijai, kas noteiktu, kādā veidā un kurās jomās piemērojams kopējs regulējums un brīvprātīgas vienošanās;
Believes that national parliaments are the appropriate forum to discuss, legitimise and communicate national goals and promote public debate, in order to define the National Action Plans; calls on the European Council and the Commission to jointly establish clear procedures to identify legislation in need of simplification or codification; calls, furthermore, on the Commission to come forward with a proposal for a strategy on how and where to apply co-regulation and voluntary agreements;
aicina dalībvalstis ātri un precīzi transponēt ES tiesību aktus un efektīvi īstenot DRP, tai skaitā savlaicīgi sniegt informāciju, lai Eiropas Parlaments varētu īstenot izpildes uzraudzību; uzskata, ka ir jāizvērtē šo pasākumu ietekme uz budžetu; pieprasa patiesi neatkarīgu ietekmes novērtējumu un ieinteresēto personu labāku savstarpējo konsultēšanos;
Calls on the Member States to ensure speedy and accurate transposition of EU legislation and effective implementation of the NRP, including timely information to allow the European Parliament to take follow-up action; believes that the budgetary impact of those measures should be evaluated; requests a truly independent impact assessment and better stakeholder consultation;
atzinīgi vērtē institucionālās, ekonomikas un sociālās jomas dažādo pārstāvju pienākumu un pilnvaru precizēšanu Eiropas, valsts un reģionu līmenī un uzskata, ka izšķiroša nozīme ir šo dalībnieku augsti attīstītai piederības sajūtai, kā arī pārredzamībai un atbildībai; uzsver, ka stabila iestāžu sistēma ir pilsoņu pieaugošas uzticības pamats; uzskata, ka vajadzētu popularizēt veiksmīgāko pieredzi un īstenot tās apmaiņu, kā arī veicināt paraugpraksi; uzsver, ka ir būtiski gan noteikt precīzu laika grafiku izpildei un mērķu formulēšanai, gan izveidot efektīvu uzraudzības sistēmu; augstu vērtē godīgu konkurenci kā pozitīvu elementu, kas uzlabo Eiropas Savienības vispārējo konkurētspēju, vairo tās turību un pilnveido augstos sociālos standartus;
Welcomes the clarification of the responsibilities and competences of the different institutional and economic and social actors at European, national and regional levels, and believes this to be crucial for developing a genuine sense of ownership, as well as visibility and accountability among those involved; emphasises that a solid institutional framework is the basis for increased trust among citizens; believes that successful experiences should be highlighted and shared and best practice encouraged; emphasises the relevance of both the setting of a clear time-frame for implementation and definition of targets, as well as an efficient monitoring scheme; values fair competition as being a positive element in improving overall European competitiveness, wealth and high social standards;
uzskata, ka iekšējā tirgus un darba tirgus netraucētai darbībai 25 dalībvalstīs, nodrošinot sociālos un vides standartus, ir būtiska nozīme, lai atraisītu Eiropas Savienības konkurētspēju, ekonomisko izaugsmi un darbavietu radīšanu; pieprasa, lai dalībvalstis cik vien ātri iespējams praksē īsteno pilsoņu un darba ņēmēju tiesības brīvi pārvietoties ES teritorijā, vienlaikus apņēmīgi rīkojoties, lai sekmētu darba kvalitāti ikvienā jomā; būtisku nozīmi piešķir tam, lai tiek izstrādāti stingrāki pasākumi nabadzības izskaušanai un sociālās integrācijas veicināšanai;
Believes that a well-functioning internal market, as well as a well-functioning labour market, within the 25 Member States, safeguarding social and environmental standards, are a vital means of freeing Europe's competitive potential, economic growth and job creation; calls upon the Member States to move as fast as possible towards total freedom of movement for citizens and workers within the EU together with determined action to promote quality of work in all its aspects; attaches great importance to developing stronger actions against poverty and promotion of social inclusion;
turklāt uzskata, ka, atraisot MVU saimnieciskās darbības potenciālu, radīsies jaunas iespējas piesaistīt uzņēmējdarbībai jauniešus, stiprināt jauninājumu sistēmas un veicināt privātā sektora ieguldījumus pētniecībā un attīstībā;
Believes also that unlocking business potential for SMEs will create new opportunities to bring young people into business, strengthen innovation systems and encourage private-sector investment in R&D;
pieprasa, lai Lisabonas stratēģijas valsts līmeņa programmu novērtējumā un izklāstā, kā arī ar Lisabonas stratēģiju saistītajos Komisijas un Padomes dokumentos tiek iekļauts koncentrēts indikatoru kopums ietekmes uz vidi novērtēšanai;
Calls for a focused set of environmental-pressure indicators to be included in the evaluation and presentation of national Lisbon programmes and the Lisbon-related documents of the Commission and Council;
atzīmē, ka šiem indikatoriem ir izšķiroša nozīme, ne tikai vērtējot ietekmi uz vidi, bet arī nodrošinot politikas īstenošanas uzraudzību valsts un Eiropas līmenī;
Notes that indicators are of crucial importance not only for assessment but also for monitoring of policy action at national and European levels;
uzskata, ka Eiropas Savienībai trūkst pamatinformācijas, kas vajadzīga, lai salīdzinātu tās vispārējo ekonomikas, vides un sociālo stāvokli ar attiecīgo situāciju citos reģionos un valstīs, un pieprasa, lai Komisija iesniedz priekšlikumus šādiem pārskatiem;
Considers that the Union lacks the basic data needed to compare its overall economic, environmental and social situation with those of other regions and countries, and requests the Commission to bring forward proposals for such overviews;
aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai ES struktūrfondi tiek izmantoti atbilstoši Lisabonas stratēģijas prioritātēm, jo īpaši īstenot ES reģionu regulāru uzraudzību, sekojot tam, kā tiek īstenoti pasākumi Lisabonas stratēģijas mērķu izpildei, ja šī informācija un statistikas dati ļauj reģioniem noteikt efektīvu savstarpējās novērtēšanas kritēriju un tādējādi definēt paraugpraksi;
Calls on the Commission to ensure that the European structural funds are used in line with the Lisbon priorities, to monitor, in particular, European regions systematically to track their performances in achieving the Lisbon goals, given that this information and statistical data make it possible for the regions to establish an effective benchmark between them and consequently define best practice;
atgādina, ka Eiropas transporta tīkla izveidei būs ļoti svarīga nozīme, nodrošinot Lisabonas programmas mērķu izpildi, un ka šīs izaugsmes atbalstam ES steidzami ir vajadzīga efektīva, videi nekaitīga un ilgtspējīga transporta sistēma, kas ietver dzelzceļa, autoceļu, iekšzemes ūdensceļu un jūras satiksmes līnijas, kā arī ostas un lidostas; tāpēc aicina visas iesaistītās puses nodrošināt, lai Eiropas transporta tīkla izveide kļūst par realitāti;
Recalls that the completion of the TEN-T will play a vital role in fulfilling the targets set out in the Lisbon Agenda and that, in order to support this growth, the EU urgently needs efficient, environmentally friendly and sustainable transport networks covering rail, road, inland waterway and maritime transport, as well as ports and airports; calls therefore on all the parties involved to ensure that completion of the TEN-T becomes a reality;
Iedzīvotāju novecošana / demogrāfiskās problēmas
Ageing Population / Demographic challenges
atzīmē, ka lielāks paredzamais dzīves ilgumums sniedz mūsu sabiedrībai ne tikvien jaunas iespējas, bet var arī veicināt paaudžu savstarpējo spriedzi, ņemot vērā ar sociālo nodrošināšanu un pensiju sistēmu finansēšanu saistītās problēmas, ko rada saimnieciski neaktīvo iedzīvotāju skaita straujš pieaugums un saimnieciski aktīvo iedzīvotāju skaita samazināšanās vai — labākajā gadījumā — stabilizācija; atzīst, ka ikvienai Eiropas Savienības dalībvalstij nāksies izdarīt pašai savu izvēli attiecībā uz sociālo nodrošināšanu un pensiju sistēmām; konstatē, ka lēna ekonomiskā izaugsme, pārmērīgs parādu apjoms un augsts bezdarba līmenis kļūs par šīs demogrāfiskās problēmas dramatisku akcentu; secina — lai mazinātu demogrāfisko pārmaiņu negatīvās sekas, būtiska nozīme būs tam, ka tiek pilnībā īstenota Lisabonas stratēģija un tiek izveidota integrēta sabiedrība, kuras pamatā ir augsts nodarbinātības līmenis, augsts darba ražīgums, jauninājumi un veselības veicināšana;
Notes that, in addition to providing new opportunities for our societies, extended life expectancy could give rise to inter-generational tensions because of social security and pension system funding problems related to a rapid increase in the inactive population and a reduction in or, at best, stabilisation of, the active population; recognises that each state in the Union will have to make its own choices concerning social security and pension systems; observes that low economic growth, excessive debt and high unemployment will dramatically accentuate this demographic challenge; concludes that, to minimise the negative consequences of demographic change, it will be essential to implement the Lisbon strategy in full, to create an inclusive society based on high employment, high productivity, innovation and health promotion;
uzsver, ka novēlota rīcība vai bezdarbība vides problēmu risināšanas jomā, iespējams, veicinās izmaksu pieaugumu, negatīvi ietekmējot dzīves kvalitāti, kā arī nākamo paaudžu finansiālo slogu; tāpēc aicina Komisiju intensīvāk strādāt pie tā, lai identificētu un skaitliskā izteiksmē novērtētu maksu par bezdarbību dalībvalstu un Kopienas līmenī, un arī lai novērtētu preventīvo pasākumu pozitīvo ietekmi — perspektīvu, kas nav atrodama ne dalībvalstu, ne Kopienas līmeņa Lisabonas stratēģijas programmās;
Stresses that delaying action or failure to address environmental challenges is likely to induce higher costs, with negative effects on the quality of life as well as the financial burden on future generations; calls on the Commission therefore to intensify its work on identifying and quantifying the cost of inaction at Member State and Community level, as well as on the positive effects of preventive action, a perspective hardly to be found in the national or the Community Lisbon programmes;
uzskata, ka demogrāfisko pārmaiņu rezultātā gan jauniešiem, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem būs nepieciešama spēcīgāka izglītības un sociālā infrastruktūra, tai skaitā plašākas iespējas mūžizglītībai, kā arī cenu ziņā pieejama bērnu aprūpe, medicīniskā aprūpe un veco ļaužu aprūpe; atgādina dalībvalstīm par saistībām, ko tās uzņēmās 2002. gada augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā, proti, līdz 2010. gadam dalībvalstīm ir jānodrošina vietas dienas aprūpes iestādēs vairāk nekā 33 % bērnu, kas jaunāki par 3 gadiem, un 90 % pirmsskolas vecuma bērnu, kas vecāki par 3 gadiem;
Considers that demographic change will require new and enhanced educational and social infrastructure for young and elderly people alike, including increased facilities for life-long learning, affordable childcare, nursing care and care for the elderly; reminds the Member States of the commitment that they entered into at the Barcelona Summit in 2002 whereby, by 2010, they are to provide day-care places for more than 33% of children under the age of three and for 90% of children between the age of three and school starting age;
atgādina, ka sociālā stāvokļa modernizēšana visā ES teritorijā ir obligāts politisks pienākums; neatlaidīgi apgalvo, ka ir tikpat svarīgi mūsu ekonomikas sociālo aspektu — sociālās tiesības, aizsardzību un sociālo dialogu — likt pamatā tam, kādā veidā mēs nodrošinām cilvēkiem iespēju ar ticību saviem spēkiem, nepiespiesti stāties pretī saimnieciskās dzīves pārmaiņām; apstiprina, ka reformas ir jāveic, vienlaikus garantējot līdzsvaru starp elastīgumu un nodrošinātām darba iespējām (elastīgu nodrošinājumu);
Recalls that modernising the social state across the EU is a political imperative; insists that it is equally important to put the social dimension of our economies – social rights, protection and social dialogue – at the core of how we ensure that people can face up to economic change with self-confidence and ease; confirms that reforms must be combined with and supported by a balance between flexibility and employment security (flexicurity);
uzskata, ka Eiropas sabiedrība nedrīkst palaist garām iespēju izmantot „vecāko pilsoņu” paaudzes zināšanas un prasmes; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt „darbīgas vecākās paaudzes stratēģiju”, tai skaitā pasākumus, kas sekmētu šo cilvēku integrāciju, piemēram, veicinot strādājošo pakāpeniskāku aiziešanu pensijā; pieprasa, lai Komisija popularizē dalībvalstu paraugpraksi, kas saistīta ar gatavošanos aiziešanai pensijā un pāreju uz brīvi izvēlētām jaunas darbības jomām;
Takes the view that European society must seize the opportunity to utilise the expertise and skills of a generation of ‘senior citizens’; calls on the Commission and Member States to develop ‘active ageing strategies’, including measures to facilitate their integration, such as incentives for a more gradual shift from work to retirement; requests the Commission to disseminate best practices of Member States in preparing for retirement and in moving into freely chosen new areas of activity;
Lisabonas mērķu sasniegšanai ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu apgūt tehnoloģiskos jauninājumus, izvairītos no savas neaizsargātības un sociālās atstumtības un palielinātu savu līdzdalību darba tirgū;
Considers that, in order to attain the Lisbon Strategy goals, suitable measures should be taken for the elderly generations to be able to cope with technological innovations, avoid finding themselves in a position of vulnerability and social exclusion and be more actively involved in the labour market;
aicina Komisiju atsākt tās jaunu darba vietu izveides stratēģiju, it īpaši aicinot dalībvalstis attīstīt vietējos ar Kopienu saistītos pakalpojumus, sociālos pakalpojumus, privātos pakalpojumus, kultūras pakalpojumus un ar vidi saistītas profesijas; uzskata, ka nebirokrātiskas iniciatīvas līdzīgi kā „chèques services” Francijā varētu radīt daudzas jaunas darba vietas un patiesi izskaust nedeklarēto darbu;
Calls on the Commission to relaunch its strategy for new sources of jobs, in particular by inviting Member States to promote local Community-based services, social services, personal services, cultural services and environmental professions; takes the view that unbureaucratic initiatives along the lines of the ‘chèques services’ in France are likely to create many new jobs and indeed eliminate undeclared working;
aicina dalībvalstis enerģiski rīkoties, lai noskaidrotu visus šķēršļus dzimstības pieaugumam, ieskaitot šķēršļus, kas nav saistīti ar darbavietām, piemēram, nodokļu politika, piekļuve mājokļu tirgum, kā arī bērnu aprūpe un veikalu darbalaiks; uzsver, ka jāveicina elastīga darba laika izmantošana, lai cilvēki varētu apvienot darba un ģimenes dzīvi, ko nedrīkstētu uzskatīt par atteikšanos no karjeras, bet kas būtu brīva izvēle; uzsver, ka veselīga vide un veselības veicināšana parasti ir galvenās ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes un sociālās labklājības sastāvdaļas;
Calls on Member States to act vigorously to identify all obstacles to birth rate growth, including obstacles outside the work place, such as tax policies, access to the housing market, as well as childcare and shopping hours; stresses the need to promote flexible working hours, enabling people to combine work and family life, which should not be the corollary of abandoning one’s career, but should result from a free choice; underlines that a healthy environment and health promotion in general are key elements for long-term economic growth and social welfare;
uzsver, ka neatkarīgi no sabiedrības novecošanās problēmas pastāv arī nopietna paaudžu solidaritātes problēma visās tajās dalībvalstīs, kas pašreizējo valsts izdevumu segšanai izmanto aizņēmumus; uzstāj, ka ilgtspējīgas attīstības jēdziens nozīmē arī to, ka netiek nepieļauta situāciju, kurā nākamajām paaudzēm ir uzlikts nepanesamu parādu slogs; uzsver nepieciešamību izstrādāt ilgtermiņa plānu, kas palīdzētu mums izvairīties no turpmākas jaunās un nākamo paaudžu noslogošanas ar pārmērīgiem finanšu parādiem;
Stresses that, apart from the issue of the ageing population, a fundamental problem of solidarity between generations exists in all those Member States that finance current public expenditure by borrowing; insists that the concept of sustainable development must be understood as precluding the imposition on future generations of an unaffordable debt burden; underlines the need for a long-term perspective, in which we ought to avoid further burdening the young and future generations with excessive financial debts;
uzskata, ka ar demogrāfiskajām izmaiņām saistītie veselības aprūpes jautājumi ir ārkārtīgi svarīgi un ka to risināšanā jāņem vērā gan cilvēciskais, gan finanšu aspekts; uzsver, ka sakarā ar sabiedrības novecošanos, pieaug pieprasījums pēc veselības un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem; ir pārliecināts, ka ļoti svarīgi ir veikt ieguldījumus ilgtermiņa slimību novēršanai veltītos pasākumos; atgādina, ka, jo ilgāk cilvēkiem ir laba veselība, jo ilgāk tie var būt aktīvi un strādāt;
Considers that healthcare aspects of demographic change are of extreme importance and need to be addressed in both their human and financial aspects; emphasises that, because of an ageing population, the demand for health and long-term care services is increasing; is convinced that investment in measures for preventing long-term illness is important; recalls that the longer people are in a position to enjoy good health, the longer they can remain active and work;