natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a) „dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), ko iestāde ir sagatavojusi un oficiāli izsniegusi vienam vai vairākiem saņēmējiem vai kurus iestāde ir citādi reģistrējusi vai saņēmusi ; datus , ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas, uzskata par dokumentiem , ja tos var iegūt kā izdruku vai elektronisku kopiju , izmantojot sistēmas ekspluatācijai pieejamos līdzekļus;
(a) « document » means any content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording) drawn-up by an institution and formally transmitted to one or more recipients or otherwise registered, or received by an institution; data contained in electronic storage, processing and retrieval systems are documents if they can be extracted in the form of a printout or electronic-format copy using the available tools for the exploitation of the system;
a) „dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas attiecas uz jautājumiem saistībā ar politikas nostādnēm, darbībām un lēmumiem, kuri ietilpst iestādes kompetences jomā ; informācija , ko satur elektroniskās uzglabāšanas, apstrādes un izguves sistēmas (tostarp iestādes darbā izmantotās ārējās sistēmas) , ir dokuments vai dokumenti , ja tos var iegūt kā vienu izdruku vai vairākas izdrukas, vai kā elektroniskas kopijas , izmantojot visus sistēmas ekspluatācijai ērti pieejamos līdzekļus;
(a) “ document ” means any content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording) concerning a matter relating to the policies, activities and decisions falling within the institution's sphere of responsibility; information contained in electronic storage, processing and retrieval systems (including external systems used for the institution's work) shall constitute a document or documents if it can be extracted in the form of one or more printouts or electronic-format copies using any reasonably available tools for the exploitation of the system;
Ar šo grozījumu atjauno jēdziena „dokuments” definīcijas pašreizējo formulējumu, jo Komisijas priekšlikumā ir ietverta iespēja patvaļīgi ierobežot piekļuves tiesības.
The amendment restores the present formulation of the basic definition of a document, as the Commission's proposal would allow for arbitrary limitation of the right to access.
Papildinot formulējumu, nodrošina piekļuvi elektronisko datubāzu informācijai, lai sasniegtu jaunajā 18.a apsvērumā noteikto mērķi.
The additional wording makes provision for access to information in electronic databases in order to meet the objective described in the new recital 18.
c) juridisku konsultāciju un tiesas, šķīrējtiesas un strīdu izšķiršanas procedūru aizsardzībai;
(c) legal advice and court, arbitration and dispute settlement proceedings;
c) juridisku konsultāciju un tiesas, šķīrējtiesas un strīdu izšķiršanas procedūru aizsardzībai , izņemot gadījumus, kad juridiskā konsultācija attiecas uz procedūrām, kuru rezultātā pieņem tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu nenormatīvu aktu ;
(c) legal advice and court, arbitration and dispute settlement proceedings , except as regards legal advice in connection with procedures leading to a legislative act or a non-legislative act of general application ;
Eiropas Kopienu Tiesa spriedumā Maurizio Turco lietā norāda, ka saistībā ar likumdošanas iniciatīvām veiktu juridisku konsultāciju publiskošana palielina likumdošanas procesa pārskatāmību un atklātumu un nostiprina Eiropas iedzīvotāju demokrātiskās tiesības.
The Court of Justice stated in its judgment of the Turco case that disclosure of legal advice in legislative initiatives increases the transparency and openness of the legislative process and strengthens the democratic rights of European citizens.
Amatpersonu, ierēdņu un interešu pārstāvju vārdus, amatus un funkcijas izpauž saistībā ar šo personu profesionālo darbību, ja nepastāv īpaši apstākļi, kur informācijas izpaušana varētu kaitēt attiecīgajām personām.
Names, titles and functions of public office holders, civil servants and interest representatives in relation with their professional activities shall be disclosed unless, given the particular circumstances, disclosure would adversely affect the persons concerned.
Citus personas datus izpauž saskaņā ar noteikumiem par šādu datu likumīgu apstrādi, ko paredz EK tiesību akti par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi.
Other personal data shall be disclosed in accordance with the conditions regarding lawful processing of such data laid down in EC legislation on the protection of individuals with regard to the processing of personal data .
Personas datus neizpauž, ja šāda izpaušana varētu kaitēt attiecīgās personas privātumam vai neaizskaramībai.
Personal data shall not be disclosed if such disclosure would harm the privacy or the integrity of the person concerned.
Kaitējums nenotiek šādos gadījumos:
Such harm does not arise:
– ja dati attiecas tikai uz attiecīgās personas profesionālo darbību, izņemot gadījumu, kad, ņemot vērā konkrētos apstākļus, ir iemesls uzskatīt, ka izpaušana nodarīs kaitējumu attiecīgajai personai;
– if the data relate solely to the professional activities of the person concerned unless, given the particular circumstances, there is reason to assume that disclosure would adversely affect that person;
- ja dati attiecas tikai uz sabiedrībā pazīstamu personu, izņemot gadījumu, kad, ņemot vērā konkrētos apstākļus, ir iemesls uzskatīt, ka izpaušana nodarīs kaitējumu attiecīgajai personai vai citai ar viņu saistītai personai;
– if the data relate solely to a public person unless, given the particular circumstances, there is reason to assume that disclosure would adversely affect that person or other persons related to him or her;
– ja dati jau ir publiskoti ar attiecīgās personas piekrišanu.
– if the data have already been published with the consent of the person concerned.
Personas datus tomēr izpauž, ja to nosaka sevišķi svarīgas sabiedrības intereses.
Personal data shall nevertheless be disclosed if an overriding public interest requires disclosure.
Šādos gadījumos iestāde vai struktūra skaidri norāda attiecīgās sabiedrības intereses.
In those cases, the institution or body shall be required to specify the public interest.
Iestāde vai struktūra min iemeslus, kāpēc konkrētajā gadījumā sabiedrības intereses ir svarīgākas par attiecīgās personas interesēm.
It shall give reasons why, in the specific case, the public interest outweighs the interests of the person concerned.
Ja, pamatojoties uz 1. punktu, iestāde vai struktūra atsaka piekļuvi kādam dokumentam, tā apsver, vai ir iespējams attiecīgajam dokumentam nodrošināt daļēju piekļuvi.
Where an institution or body refuses access to a document on the basis of paragraph 1, it shall consider whether partial access to that document is possible .
Ja dokumentiem ir piemērojami izņēmumi, kas skar personas datu aizsardzību vai komerciālās intereses, kā arī ja tie ir slepeni dokumenti, izņēmumus vajadzības gadījumā drīkst piemērot , arī pēc šā termiņa.
In the case of documents covered by the exceptions relating to the protection of personal data or commercial interests and in the case of sensitive documents, the exceptions may, if necessary, continue to apply after this period.
Izņēmumi, kas noteikti šajā pantā, neattiecas uz tādu procedūru dokumentiem, kuru rezultātā pieņem tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu nenormatīvu aktu .
The exceptions as laid down in this Article shall not apply to documents transmitted in the framework of procedures leading to a legislative act or a non-legislative act of general application.
Ja dokumentiem ir piemērojami izņēmumi, kas skar personas datu aizsardzību vai komerciālās intereses, kā arī ja tie ir slepeni dokumenti, izņēmumus vajadzības gadījumā drīkst piemērot arī pēc šā termiņa.
In the case of documents covered by the exceptions relating to the protection of personal data or commercial interests and in the case of sensitive documents, the exceptions may, if necessary, continue to apply after this period.
Ja piemērošana attiecas uz dokumentu, kas izdots dalībvalstī un kas nav dokumenti, kas saņemti atbilstoši procedūrām, kuru rezultātā pieņem tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu neleģislatīvu aktu, ir jāapspriežas ar minētās dalībvalsts iestādēm.
Where an application concerns a document originating from a Member State, other than documents transmitted in the framework of procedures leading to a legislative act or a non-legislative act of general application, the authorities of that Member State shall be consulted.
Iestāde, kuras rīcībā ir dokuments, izpauž tā saturu, ja vien dalībvalsts nav pamatojusi piekļuves liegšanu, pamatojoties uz 4. pantā minētajiem izņēmumiem vai īpašiem nosacījumiem šīs valsts tiesību aktos, kas liedz izpaust attiecīgā dokumenta saturu .
The institution holding the document shall disclose it unless the Member State gives reasons for withholding it, based on the exceptions referred to in Article 4 or on specific provisions in its own legislation preventing disclosure of the document concerned .
Iestāde ņem vērā pienācīgu pamatojumu, ko sniedz dalībvalsts , ciktāl šāds pamatojums balstās uz šajā regulā minētajiem izņēmumiem .
The institution shall appreciate the adequacy of reasons given by the Member State insofar as they are based on exceptions laid down in this Regulation .
Iestāde, kuras rīcībā ir dokuments, izpauž tā saturu, ja vien dalībvalsts nav pamatojusi piekļuves liegšanu, pamatojoties uz 4. pantā minētajiem izņēmumiem.
The institution holding the document shall disclose it unless the Member State gives reasons for withholding it, based on the exceptions referred to in Article 4.
Iestāde ņem vērā pienācīgu pamatojumu, ko sniedz dalībvalsts.
The institution shall appreciate the adequacy of reasons given by the Member State.
Dalībvalstīm nedrīkst piešķirt neierobežotas tiesības piemērot savas valsts tiesību aktus.
The Member States should not be given the absolute right to invoke their own legislation.
Regulas 4. pantā minētie izņēmumi ir pietiekams pamatojums, lai liegtu piekļuvi informācijai.
The exceptions of Article 4 should be sufficient reason for denying access.
Komisijas priekšlikumā paredzētā termiņa pagarināšana līdz 30 dienām ir solis atpakaļ.
Extending this timeline to 30 days, as foreseen in the Commission proposal, constitutes a setback.
30 darba dienu termiņš (!), kā to ierosina Komisija, būtu negatīvs piemērs, salīdzinot ar visiem piekļuves pieprasījuma izskatīšanas termiņiem, kas noteikti ES dalībvalstu tiesību aktos.
30 working (!) days, as proposed by the Commission, would constitute a negative example compared to all national access to information laws within the EU.
Komisija un Padome nodrošina Eiropas Parlamentam pienācīgu pārraudzību pār slepeniem dokumentiem saskaņā ar vienošanos, kas panākta starp iestādēm un kas ir publiskota .
The Commission and the Council shall ensure adequate supervision by the European Parliament regarding sensitive documents in accordance with arrangements agreed between the institutions , which shall be made public .
Parlamentam ir jābūt tiesīgam piekļūt slepeniem dokumentiem, lai tas pilnībā varētu īstenot demokrātiskās pārraudzības uzdevumu.
The Parliament must be granted access to sensitive documents to be able fully to perform its duty of democratic scrutiny.
Iestādes, ciktāl iespējams, sabiedrības tiešu piekļuvi dokumentiem nodrošina elektroniskā veidā vai izmantojot reģistru saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem.
The institutions shall as far as possible make documents directly accessible to the public in electronic form or through a register in accordance with the rules of the institution concerned.
Saskaņā ar 4. un 9. pantu sabiedrībai tieši pieejamiem jo īpaši ir jābūt dokumentiem, kas izdoti vai saņemti tādu EK tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu neleģislatīvu aktu pieņemšanas procedūras laikā.
Documents drawn up or received in the course of procedures for the adoption of EU legislative acts or non-legislative acts of general application shall, subject to Articles 4 and 9 , be made directly accessible to the public.
Saskaņā ar 9. pantu sabiedrībai tieši pieejamiem jo īpaši ir jābūt dokumentiem, kas izdoti vai saņemti EK tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu neleģislatīvu aktu pieņemšanas procedūras laikā.
In particular, documents drawn up or received in the course of procedures for the adoption of EU legislative acts or non-legislative acts of general application shall, subject to Article 9 , be made directly accessible to the public.
Šis grozījums izriet no iepriekšējā grozījuma.
A logical consequence of the previous amendment.
Iestādes izveido dokumentu reģistru vienotu saskarni un jo īpaši nodrošina vienotu tiešās piekļuves punktu dokumentiem, kas izdoti vai saņemti EK tiesību aktu vai vispārēji piemērojamu nenormatīvu aktu pieņemšanas procedūras laikā .
The institutions shall establish a common interface for their registers of documents and shall, in particular, ensure a single point of access for direct access to documents drawn up or received in the course of procedures for the adoption of EU legislative acts or non-legislative acts of general application .
Nodrošinot sabiedrības piekļuvi dokumentiem, ir jāizveido vienots piekļuves punkts.
There should be a single point of access for the public.
Iestādes to rīcībā esošo informāciju pārvalda un uztur tā, lai bez papildu pūlēm varētu garantēt sabiedrības piekļuvi informācijai.
The institutions shall organise and maintain the information in their possession in such a way that the public can be granted access to the information without additional effort.
Šā grozījuma pieņemšana arī veicinātu īstenu informācijas aprites brīvību ES, vienlaikus tuvinot jaunajā 18.a apsvērumā noteiktā mērķa sasniegšanu, proti, informācijas tehnoloģiju attīstībai ir jāpalīdz īstenot piekļuves tiesības, nevis jāsamazina sabiedrībai pieejamās informācijas apjoms.
It also would mean a step in the direction of a genuine freedom of information act of the EU, while serving, simultaneously, the objective set out in the new recital 18, that the development of information technology should make it easier to exercise the right of access and not reduce the amount of information available to the public.
Atzinumu sagatavoja
Rap porteur
Starptautiskās tirdzniecības komiteja (INTA komiteja) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas izstrādāts ar mērķi izveidot elastīgākus noteikumus un vienkāršākas procedūras attiecībā uz sabiedrības piekļuvi Eiropas iestāžu dokumentiem.
The Committee on International Trade (INTA) welcomes the Commission's proposal, which has been drawn up with the aim of establishing more flexible rules and simpler procedures for public access to the documents of the European institutions.
Pārskatīšana attiecas galvenokārt uz pilsoņu brīvībām, tā ir vairāk juridiska un konstitucionāla (elementi, kas neietilpst Starptautiskās tirdzniecības komitejas kompetencē).
The subject of this revision falls essentially within the area of civil liberties and legal and constitutional affairs, i.e. matters not within INTA's remit.
Tomēr atzinuma sagatavotāja uzskata, ka Komisijas priekšlikums jāanalizē atsevišķi, lai arī tajā slepenu dokumentu kategorijā iekļauti komerciāla un rūpnieciska rakstura dokumenti, kas saistīti ar komerciāliem konfliktiem un komerciālām sarunām.
The rapporteur for this opinion nonetheless takes the view that, while the Commission proposal includes within the category of 'sensitive documents' documents on trade and industry matters related to trade disputes or trade negotiations, this class of document should be considered separately.
Šajā atzinumā ietkļauto grozījumu mērķis ir uzlabot saikni starp labojumu ieviešanas nodomiem un mērķiem un mūsu priekšlikumu saturu.
The amendments proposed in this opinion are aimed at bringing the content of the new proposals closer into line with the intentions and objectives of the reform.
Šāda preferenciāla attieksme liekas lietderīga un nepieciešama, kamēr tā nekalpo rūpniecības interešu maskēšanai veidā, kas ir pretrunā ar patērētāja tiesībām un interesēm un kuras varētu neievērot saistībā ar sevišķām sabiedrības interesēm.
Preferential treatment for users is necessary, provided it is not used to camouflage business interests in such a way as to infringe consumers' rights and interests in the name of an 'overriding public interest'.
Pēc atzinuma sagatavotājas domām šī rūpniecības interešu izslēgšanas iespēja tekstā ir jāprecizē, jo regulas pārskatīšanas galvenais mērķis ir kalpot sabiedrībai un sniegt atbalstu pilsoņiem.
Your rapporteur believes that this option of removing business interests needs to be more clearly spelt out in the text, since the primary purpose of revising the rules is to serve the interests of the public and strengthen the rights of the citizen.
Viens no regulas priekšlikuma mērķiem ir padarīt skaidrākas procedūras izņēmumiem, kuriem nepiemēro pārredzamības un publiskošanas noteikumus.
The objectives of the proposal for a regulation include that of clarifying the procedures concerning the exceptions, i.e. those cases to which the rules on transparency and publicisation do not apply.
Regulas teksts paredz, ka šajos izņēmumos tiek iekļautas kopīgas komerciālās intereses, kā tas bija arī iepriekšējās regulas tekstā.
The text includes among these exceptions business interests, as in the previous version.
Tomēr priekšlikumā ir arī īpaši minēti apstākļi, kādos rūpniecības noslēpumi netiek atklāti, pirms visas lietas tiek nodotas izskatīšanai tiesā, lai atrisinātu dažādus divpusējos strīdus, vai pirms tiek iesaistīts Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) strīdu risināšanas mehānisms (PTO strīdu izšķiršanas mehānisms).
However, the proposal also specifically refers to the circumstances in which business secrets must not be divulged, i.e. until such cases have been brought before the tribunal for resolving bilateral disputes or the WTO's Dispute Settlement Mechanism.
Tādējādi Komisijas priekšlikums padara tekstu skaidrāku un jo īpaši panāk, ka komerciālās intereses ir aizsargātas, pat ja pašlaik tas kalpo par acīmredzamu pamatojumu prasībām, kas iesniegtas ES, pirms tās ir atrisinātas PTO strīdu izšķiršanas mehānismā.
The Commission's proposed modification clarifies the text: the commercial interest remains protected, including where it serves as an obvious justification for the EU's demands vis-à-vis the resolution of disputes by the WTO tribunal.
Turklāt priekšlikumā ir minēti noteikumi, kas jāpiemēro ar komerciālām sarunām saistītiem konfidenciāliem dokumentiem.
Otherwise, the proposal maintains the rules on confidential documents related to trade negotiations.
Šie dokumenti, ko nosūta 133. panta komiteja, kas atbild par Eiropas Savienības tirdzniecības politikas noteikšanu, citām publiskajām iestādēm, ir slepeni dokumenti.
Documents forwarded by the 133 Committee (responsible for defining the EU's trade policies) to the higher public authorities are by their nature sensitive.
INTA komiteja apzinās, ka ir jāsaglabā šīs 133. panta komitejas izstrādāto dokumentu konfidencialitāte, un patur sev tiesības kontrolēt tirdzniecības politiku, ko īsteno Komisija un Padome.
INTA is aware of the need to maintain the confidentiality of '133' documents, while reserving the right to monitor trade policy as implemented by the Commission and the Council.
Šāda veida slepeniem dokumentiem klasifikācijas, starpiestāžu un publiskās piekļuves noteikumus nosaka ar Komisijas 2001. gada 29. novembra lēmumu, ar kuru ievieš grozījumus tās iekšējā reglamentā (C(2001)3031).
For sensitive documents of this type, the rules governing classification and interinstitutional and public access are defined in the Commission's Decision of 29 November 2007 amending its internal rules (C(2001)3031).
Pēdējo reizi regulu par sabiedrības piekļuvi dokumentiem Komisija pārskatīja 2001. gadā uzreiz pēc tam, kad tika pārskatīta regula par slepenu dokumentu klasifikāciju.
The last time the Commission revised the rules on public access to documents was in 2001, immediately after the revision of the classification rules on sensitive documents.
No vienas puses, ja Komisijas mērķis tiešām ir nozīmīgi uzlabot sabiedrības piekļuvi visiem dokumentu veidiem, ir jāpārskata visi iekšējie noteikumi.
Meanwhile, if the Commission is genuinely concerned to enhance public access to all types of document, it will have to revise all of its internal rules.
Tāpēc atzinuma sagatavotāja uzsver nepieciešamību regulāri pārskatīt noteikumus, kā slepenie dokumenti tiek klasificēti un pārsūtīti no Eiropas Komisijas citām iestādēm, ieskaitot Eiropas Parlamentu.
Your rapporteur accordingly stresses the need for the regular revision of the rules on the classification and transmission of sensitive Commission documents to the other institutions, Parliament included.
Šim priekšlikumam par sabiedrības piekļuves pārskatīšanu nevajadzētu būt tikai formalitātei.
The present proposal for revising the rules on public access must not be allowed to remain a mere formality.
Lai pārskatīšana būtu rezultatīva, ir labi jāizanalizē viss process, kā jebkura juridiska persona vai jebkurš pilsonis var piekļūt jebkuram dokumentu veidam.
The whole process governing access to all types of document for all legal persons and all citizens must be examined very closely so that the revision is enabled to succeed.
Pamatojoties uz iepriekš teikto, atzinuma sagatavotāja piedāvā šādus grozījumus:
In the light of the above, your rapporteur proposes the amendments which follow.
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Slepeni dokumenti ir dokumenti, kas izdoti iestādēs vai to dibinātās aģentūrās dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, un kam piešķirts grifs "SEVIŠĶI SLEPENS", "SLEPENS" vai "KONFIDENCIĀLS" saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības vai dalībvalstu būtiskas intereses jomās, kuras norādītas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, proti, valsts drošību, aizsardzību un militārajiem jautājumiem ;
Sensitive documents are documents originating from the institutions or the agencies established by them, from Member States, third countries or International Organisations, classified as «TRÈS SECRET/TOP SECRET», «SECRET» or «CONFIDENTIEL» in accordance with the rules of the institution concerned , which protect essential interests of the European Union or of one or more of its Member States in the areas covered by Article 4(1)(a), notably public security, defence and military matters.
Slepeni dokumenti ir dokumenti, kas izdoti iestādēs vai to dibinātās aģentūrās dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, un kam piešķirts grifs "SEVIŠĶI SLEPENS", "SLEPENS" vai "KONFIDENCIĀLS" saskaņā ar noteikumiem , ko izstrādājusi attiecīgā iestāde un ko tā regulāri pārskata, ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības vai dalībvalstu būtiskas intereses jomās, kuras norādītas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, proti, valsts drošību, starptautiskās un tirdzniecības attiecības, aizsardzību un militāros jautājumus ;
Sensitive documents are documents originating from the institutions or the agencies established by them, from Member States, third countries or International Organisations, classified as «TRÈS SECRET/TOP SECRET», «SECRET» or «CONFIDENTIEL» in accordance with rules which shall be drawn up by the institution concerned and shall be reviewed by it regularly and which protect essential interests of the European Union or of one or more of its Member States in the areas covered by Article 4(1)(a), notably public security, international and trade relations, and defence and military matters.