natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. tā kā pēc nesen Japānā notikušās katastrofas Japānas valdība lūdza ES palīdzības sniegšanai izveidot vienotu un kompaktu civilās aizsardzības vienību, kuru koordinētu Komisija, nevis dažādos laikos sūtīt vairākas civilās aizsardzības vienības no dažādām dalībvalstīm; tā kā, palielinot operāciju koordināciju šīs katastrofas laikā, kopumā radās iespēja uzlabot ES palīdzības sniegšanu, padarot to rentablāku, saskaņotāku un pamanāmāku;
L. whereas, in the wake of the recent disaster in Japan, the Japanese government asked the EU to form a single compact civil protection team, coordinated by the Commission, for the distribution of aid, rather than sending several civil protection teams from different Member States at different times; whereas stepping up operational coordination during that disaster made it possible to improve EU assistance as a whole in terms of cost-effectiveness, coherence and visibility,
M. tā kā ES līmenī ir jānodrošina politikas saskaņotība, ievērojot attiecīgo iestāžu funkcijas, taču tas jādara tā, lai neliktu šķēršļus reaģēšanai uz katastrofām vai nepalēninātu to, un tā kā to vajadzētu balstīt uz esošajiem mehānismiem, neveidojot jaunas struktūras;
M. whereas political coherence must be ensured at EU level in view of the respective institutional roles without hindering or slowing down disaster response operations, and whereas this should be built on existing mechanisms without creating new structures,
N. tā kā attīstības politikā, plānos un programmā pilnībā jāiekļauj katastrofu novēršanas un gatavības kultūra ar mērķi novērst atsevišķus katastrofu rašanās pamatcēloņus;
N. whereas a culture of disaster prevention and preparedness should be mainstreamed in development policies, plans and programmes, in order to address some of the underlying causes of disasters,
O. tā kā reāllaika novēršanas pasākumi jāattīsta visos darbības posmos, proti, katastrofu novērošanā, izmantojot arī satelītu datus, agrīnā brīdināšanā par tām, sirēnu ieslēgšanā un attiecīgā reaģēšanā un palīdzības sniegšanā cilvēkiem, kas varētu būt apdraudēti;
O. whereas real-time prevention needs to be developed at all operational stages: monitoring, including through use of satellite data; issuing earlywarnings; sounding the alarm and subsequently responding and assisting the population potentially at risk,
P. tā kā ES atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas, īpaši ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja, galveno lomu starptautiskās palīdzības sniegšanas koordinācijā trešās valstīs;
P. whereas the EU supports the central role of the United Nations, in particular that of the UN Office for Coordination of Humanitarian Affairs, in coordinating international relief in third countries
Q. tā kā integrēta, visus draudus aptveroša Eiropas pieeja reaģēšanai uz krīzēm visos to posmos ir visefektīvākā stratēģija katastrofu seku novēršanai; tā kā, paturot prātā plašāku ilgtspējīgas attīstības nepieciešamību, šajā pieejā jāapvieno tādi elementi kā katastrofu novēršana (tostarp seku un draudu mazināšana), gatavība, reaģēšana un seku likvidēšana; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi izveidot darbības instrumentus, piemēram, darbības plānu risku novēršanai (tostarp standartprocedūras un plānošanas instrumentus); tā kā ES ir nepieciešams veikt reālus ieguldījumus risku novēršanā un paredzēšanā un tā kā ES rīcībai katastrofu novēršanas un gatavības jomā ir jābūt tikpat vērienīgai kā reaģēšanas jomā;
Q. whereas an integrated European all-hazards approach, aimed at responding to crises at all stages of their life cycles, is the most effective strategy to deal with disasters; whereas this approach should link disaster prevention (including mitigation and risk reduction), preparedness, response and recovery, within the broad context of sustainable development ; whereas it is of great importance to put in place operational tools such as an operational risk prevention plan (including reference procedures and planning tools); whereas there is a need for the EU to make real investments in the prevention and prediction of risks and whereas the EU should pursue an equally ambitious approach with regard to disaster prevention and preparedness as well as response,
R. tā kā regulā, ar ko tika dibināts Solidaritātes fonds, ir iekļauti priekšnoteikumi, kas atsevišķos gadījumos ir šķērslis fonda līdzekļu izmantošanai un kavē to, īpaši tas sakāms par attaisnoto izdevumu summām un veidiem, kā arī neelastīgiem termiņiem un procedūrām;
R. whereas the Regulation establishing the Solidarity Fund contains prior conditions which hinder and delay the Fund’s use in certain disaster situations, particularly in relation to the amounts and types of eligible expenditure, as well as the inflexibility of the deadlines and procedures,
S. tā kā krīzes laikā glābšanas vienībām ir būtiski svarīgi pēc iespējas drīzāk gūt pieeju precīzai informācijai, lai varētu izplatīt pirmās nepieciešamības preces, aprīkojumu un kritiskos resursus, un tā kā tādēļ telekomunikācijas ir vissvarīgākais posms krīžu pārvaldības ķēdē;
S. whereas, during a crisis, it is essential for rescue teams to have access to precise information as soon as possible so as to distribute basic necessities, equipment and critical resources, and whereas telecommunications are therefore the most important link in the crisis management chain,
T. tā kā tradicionālie saziņas līdzekļi un resursi krīzes situācijā var būt pārslogoti vai iznīcināti;
T. whereas conventional communications links and resources may be overwhelmed or destroyed in a crisis situation,
U. tā kā Komisija un dalībvalstis jau ir atzinušas Eiropas kosmosa politikas noderīgumu un pozitīvos rezultātus, kurus izdevies sasniegt ar Komisijas uzsākto Eiropas Zemes novērošanas (GMES) programmu satelītu datu un informācijas izmantošanai, kā arī tās praktisko piemērošanu civilās aizsardzības jomā un Ārkārtas reaģēšanas dienestā,
U. whereas the usefulness of the European Space Policy and the positive results achieved by the Global Monitoring for Environment and Security programme (GMES) launched by the Commission to use satellite data and information, and its practical application in the civil protection sector and also through the Emergency Response Core Service, has already been recognised by the Commission and the Member States,
3. aicina Komisiju, veidojot Eiropas reaģēšanas jaudu katastrofu gadījumos, ņemt vērā solidaritātes klauzulu un tās īstenošanas kārtību, kas ir nekavējoties jāpieņem un kas nodrošinās efektīvāku un saskaņotāku reakciju uz katastrofām Eiropas Savienībā un ārpus tās;
Invites the Commission, when setting up the European disaster response capability, to take into account the Solidarity Clause and its implementation arrangements, which need to be adopted as a matter of urgency and which will ensure a more effective and coherent response to disasters inside and outside the European Union;
9. uzskata, ka „visus draudus aptverošai” pieejai ir jāiet roku rokā ar lielāku elastību, reaģējot uz dažādu kategoriju riskiem, kas jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi; tam attiecīgi nepieciešama decentralizēta spēja analizēt un plānot nepieciešamos pasākumus, ņemot vērā risku iezīmes, iespējamību un nopietnību;
Considers that the all-hazards approach should go hand in hand with greater flexibility in reacting to the different categories of risk, which need to be considered on a case-by-case basis; this in turn calls for the development of a decentralised capacity for analysis and the planning of measures required in the light of the nature, probability and seriousness of the risks;
11. aicina Komisiju izstrādāt un iesniegt Parlamentam to Kopienas instrumentu sarakstu, ar kuriem tiek finansēti katastrofu novēršanas pasākumi, lai novērtētu iespēju esošajās ES finansēšanas programmās labāk integrēt katastrofu novēršanas programmas, kā to pieprasa Padome secinājumu projektā par Kopienas sistēmu katastrofu novēršanai ES (dokuments Nr. 15394/09, 2009. gada 12. novembris);
Calls on the Commission to draw up and forward to Parliament a list of Community instruments funding disaster prevention activities, with a view to evaluating the possibility of incorporating disaster prevention programmes to a greater extent in existing EU funding programmes, as requested by the Council in its draft conclusions on a Community framework on disaster prevention within the EU (document No 15394/09 of 12 November 2009);
13. norāda, ka katastrofas mēdz ietekmēt vairākas valstis, tāpēc ES ir nepieciešams koordinēt savu resursu izmantošanu un sadarboties ar trešām valstīm, tostarp īpaši ar Savienības Vidusjūrai ietilpstošajām kaimiņvalstīm;
Points out that the cross-border nature of disasters implies that the EU should coordinate its resources and work with third countries, not least in its neighbourhood where Union for the Mediterranean (UfM) countries are concerned;
15. norāda, ka daži apgabali, piemēram, piekrastes, salu un kalnu apgabali, ir ārkārtīgi neaizsargāti to ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, un prasa šiem apgabaliem pievērst īpašu uzmanību;
Points out that certain areas, such as coastal, insular and mountainous areas, are extremely vulnerable on account of their geography, and calls for special attention to be paid to these areas;
20. aicina nākamo ES civilās aizsardzības spēku ietvaros izveidot īpašus mehānismus, kas ļautu ES tikt galā ar liela mēroga piesārņojumu, ko ir izraisījušas naftas un gāzes ieguves iekārtas jūrā;
Asks for the creation, within the future EU Civil Protection Force, of specific mechanisms which will enable the EU to deal with instances of large-scale pollution caused by offshore oil and gas installations;
26. aicina Komisiju tiekties panākt, lai gadījumos, kad katastrofas notiek ES un tieši skar tās iedzīvotājus, ES nodrošinātu resursus, iespējas un darbību koordināciju seku likvidēšanai;
Calls on the Commission to aim at EU involvement in terms of the provision of resources, capacities and coordination in connection with disasters which take place in the EU and directly affect its citizens;
Eiropas Ārkārtas reaģēšanas centrs
European Emergency Response Centre
Loģistika, transports un telekomunikācijas
Logistics and transport and telecommunications
41. aicina katastrofu gadījumos mobilizēt tehniskās palīdzības un atbalsta vienības un aicina izteikt priekšlikumus par to, kā šīs vienības varētu efektīvāk sniegt atbalstu katastrofās cietušajiem;
Calls for technical assistance and support teams to be mobilised in the event of disasters and for recommendations to be made on the way in which those teams can provide more effective support to those affected by disasters;
45. aicina Komisiju izveidot komunikācijas un informācijas tīklu, jo īpaši apsverot telekomunikācijas, cita starpā arī satelītsakaru, izmantošanas iespējas, lai glābējiem būtu pieejama ātra un precīza informācija, kas tiem ļautu jau nākamajā dienā pēc katastrofas lietpratīgi piegādāt pirmās nepieciešamības preces un sociālajām vajadzībām nepieciešamo aprīkojumu.
Calls on the Commission to develop a communication and information network, exploring in particular the use of telecommunications capacity, including satellites, in order to give rescue teams access to rapid and detailed information to facilitate the effective distribution of basic necessities and of equipment essential for social reorganisation in the wake of disasters;
48. uzsver nepieciešamību palielināt izpratni par katastrofu gadījumos veicamajām procedūrām, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu apmācībai, sākot no skolas vecuma; aicina Komisiju ar skolu un īpašu brīvprātīgo organizāciju palīdzību veicināt plānošanas, novēršanas un pretošanās kultūras nostiprināšanos, kas ir svarīgs priekšnoteikums civilās aizsardzības pasākumu optimizācijai;
Highlights the need to raise awareness of the procedures to be adopted when faced with disaster situations, paying particular attention to training young people, from school age on; calls on the Commission to foster, with the involvement of schools and specific voluntary associations, the culture of planning, prevention and resilience which is a prerequisite for optimising civil protection work;
54. atkārtoti norāda, ka, ņemot vērā saikni starp sausumu, mežu ugunsgrēkiem un pārtuksnešošanos, Komisijai jāiesniedz Plūdu direktīvai līdzīgs priekšlikums, lai veicinātu tādas ES politikas pieņemšanu, kas risina ar ūdens trūkumu, sausumu un pielāgošanos klimata pārmaiņām saistītās problēmas; tādēļ atkārtoti uzsver, cik būtiski ir izveidot Eiropas Sausuma novērošanas centru, kas būtu atbildīgs par sausuma ietekmes izpēti, mazināšanu un novērošanu;
Reiterates its position that, in view of the interconnections between drought, forest fires and desertification, the Commission should present a proposal, similar to the Floods Directive, to promote the adoption of an EU policy on water scarcity, drought and adaptation to climate change; also reiterates, in this context, the importance of establishing the European Drought Observatory, which would be responsible for studying, mitigating and monitoring the effects of drought;
58. aicina Komisiju drīzumā un ne vēlāk kā līdz 2011. gada beigām nākt klajā ar mērķtiecīgiem tiesību aktu priekšlikumiem šajā jomā;
Invites the Commission to bring forward ambitious legislative proposals to that effect as quickly as possible but not later than by the end of 2011;
Mēs dzīvojam laikā, kurā notiek aizvien vairāk un vairāk katastrofu.
We are living at a time where more and more disasters occur.
Pagājušajā gadā Eiropai nācās pārdzīvot vairākas nopietnas katastrofas, tostarp negaidītus un nopietnus plūdus, spēcīgas vētras un mežu ugunsgrēkus, nemaz nerunājot par pelnu mākoni pēc Eijafjallajekulla izvirduma Islandē.
Last year Europe had to face a number of very severe disasters, including flash and large-scale floods, heavy storms and forest fires, not to mention the ash cloud after the eruption of the Eyjafjallajökull volcano in Iceland.
Arī ārpus Eiropas notikušas dažas ļoti smagas katastrofas ar daudziem upuriem un lieliem postījumiem, piemēram, Haiti zemestrīce un plūdi Pakistānā.
As well outside Europe, some very severe disasters stroke, causing an enormous number of casualties and huge destruction, namely the Haiti earthquake and the Pakistan floods.
Vispostošākā naftas noplūde vēsturē notika Meksikas līcī pēc Deepwater Horizon naftas urbuma eksplozijas, un Sahela pieredzēja lielu sausumu.
The most damaging oil spill ever happened in the Gulf of Mexico after explosion of the Deepwater Horizon drilling well and the Sahel was hit by severe droughts.
Pašlaik pasauli satricinājuši dramatiskie notikumi Japānā, kura īsā laika sprīdī piedzīvoja zemestrīci, cunami un kodolavāriju.
Now the world is struck by the dramatic happenings in Japan, hit by a combination of a strong earthquake, a tsunami and a nuclear catastrophe.
Gadā pasaulē notikušo katastrofu skaits pēdējo 35 gadu laikā ir pieckāršojies un sasniedzis 400 katastrofas gadā.
Worldwide the recorded number of disasters in one year has risen fivefold during the last 35 years to nearly 400 today.
Pēdējos 20 gados Eiropā vien reģistrētajās katastrofās ir gājuši bojā gandrīz 90 000 un skarti vairāk nekā 29 miljoni cilvēku, un tautsaimniecībai nodarīti zaudējumi 211 miljardu eiro apmērā.
Recorded disasters within Europe over the past 20 years have killed almost 90000 people, affected more than 29 million and caused € 211 billion in economic losses.
Tā kā pēdējā laikā pieaudzis dabas un cilvēka darbības radīto katastrofu skaits gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, referente aicina būt efektīvākiem visos Eiropas katastrofu pārvaldības darbību posmos, tostarp katastrofu novēršanā, gatavībā tām, reaģēšanā un seku likvidācijā, vienlaikus izdevumu samazināšanas laikā optimizējot resursus.
Against the background of the recent dramatic increase in natural and man-made disasters both inside and outside the European Union, your rapporteur asks for more efficiency in all stages of the European disaster management cycle, including prevention, preparedness, response and recovery, while optimising economic resources during times of austerity.
Šo pieeju atbalsta pārliecinošs eiropiešu vairākums (aptuveni 90 %), viņi sagaida, ka ES darīs vairāk, lai palīdzētu katastrofu skartajām valstīm, līdzīgs daudzums Eiropas iedzīvotāju atbalsta arī ES humānās palīdzības darbības ārpus ES.
This approach is supported overwhelmingly by approximately 90% of the European citizens who expect the EU to do more to help their country when struck by a disaster, while a similar number endorses EU humanitarian actions outside the EU.
Šis mērķis ir ietverts arī Lisabonas līgumā, kurā paredzēts jauns juridiskais pamats gan civilajai aizsardzībai, gan humānajai palīdzībai, lai nodrošinātu iespēju ātri un efektīvi reaģēt uz katastrofām ES un ārpus tās.
This aim is also reflected in the Lisbon Treaty which introduces new legal bases for both Civil Protection and Humanitarian Aid in order to ensure a rapid and effective response to disasters happening inside and outside the EU.
Tā kā šajā ziņojumā uzsvars ir likts uz reaģēšanu katastrofas gadījumā, referente vēlas uzsvērt, ka jāuzlabo reaģēšana, iepriekš apzinot resursus, kas pieejami dalībvalstīs un ko tās brīvprātīgi nodod Eiropas Civilās aizsardzības mehānisma rīcībā.
Since this report focuses on the disaster response, your rapporteur would like to underline that the response needs to be enhanced through pre-identification of the assets available in the Member States placed at the disposal of the European Civil Protection Mechanism on a voluntary basis.
Tas būtu svarīgs solis, lai atkāptos no pašreizējās ad hoc reaģēšanas uz katastrofām, un pretim mūsdienīgai plānošanai, izstrādājot iespējamos scenārijus, apzinot dalībvalstu resursus un veidojot ārkārtas plānus.
This would be an important move away from the current ad hoc response to disasters, towards an advance planning through the development of reference scenarios, mapping of Member States' assets and contingency planning.
Turklāt referente atbalsta Eiropas Civilās aizsardzības mehānisma vienkāršošanu un uzskata, ka pašlaik tas ir pārāk birokrātisks.
Moreover your rapporteur favours a simplification of the European Civil Protection Mechanism considered to be too bureaucratic.
Šā iemesla dēļ referente atzinīgi vērtē MIC apvienošanu ar ECHO krīzes biroju, kā rezultātā ir tapis īsts Ārkārtas reaģēšanas centrs, kurš strādās 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā un kurš ar dalībvalstu piekrišanu pieņems lēmumus par līdzekļiem, kas jāizmanto katastrofas gadījumā, lai nodrošinātu, ka cietušie nekavējoties saņem efektīvu palīdzību.
In this context she welcomes the merge of the MIC and Echo crisis room and the creation of a genuine 24/7 Emergency Response Centre which in agreement with the Member States would take decisions on the assets to be deployed in the event of a disaster in order to ensure an immediate and effective assistance to the victims.
Lai vēl vairāk uzlabotu Eiropas reaģēšanu katastrofu gadījumā, referente aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar priekšlikumu par tādu ES civilās aizsardzības spēku izveidi, kas būtu saistīti ar Ārkārtas reaģēšanas centru.
To enhance European disaster response even more your rapporteur asks the Commission to come up as soon as possible with a proposal on an EU Civil Protection Force based on the Emergency Response Centre.
Vēl viens svarīgs jautājums ir nepieciešamība uzlabot visu iesaistīto pušu koordināciju, lai izvairītos no darbību dublēšanas un pārklāšanās gan politiskajā, gan operāciju līmenī, turklāt abiem šiem līmeņiem jādarbojas autonomi, lai netiktu aizkavēta ātras un efektīvas palīdzības sniegšana katastrofā cietušajiem.
Another crucial point is the need for better coordination among all actors to avoid overlapping and duplication of efforts both on the political and on the operational side - which each should function autonomously in order not to impede the rapid and effective help for the victims of the disaster.
Visbeidzot, referente vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi, lai atbilstīgi Eiropas solidaritātes principam visas dalībvalstis sniegtu savu ieguldījumu Eiropas reaģēšanā uz katastrofām.
Finally, your rapporteur would like to stress that it is important that all Member States contribute, in the spirit of European solidarity, to the European disaster response.
Tāda stimulu sistēma, kas ļautu dalībvalstīm brīvprātīgi pievienot kopējiem līdzekļiem pietiekami daudz resursus, nepalielinot savus izdevumus, palielinātu dalībvalstu ieguldījumus.
A scheme of incentives to permit the Member States to commit sufficient capacities to the voluntary pool without actually increasing their overall spending could boost offers.
Citiem vārdiem sakot, jāoptimizē dalībvalstīm pieejamo resursu izmantošana kopējām vajadzībām, izvairoties no struktūru, pasākumu un izmaksu dublēšanas.
In other words, the use of resources available in Member States should be optimised for common benefit, avoiding duplication of structures, efforts or expenses.
par Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos — civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme
Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance
Atzinumu sagatavoja: Michèle Striffler
Rapporteur(*): Michèle Striffler
2. mudina Komisiju sniegt atbalstu ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojam ( OCHA ), lai tas turpinātu darbu un izstrādātu kopēju pamatmetodiku vajadzību novērtēšanai, cenšoties vienmēr iesaistīt vietējos, tostarp nevalstiskos, pārstāvjus;
Encourages the Commission to support the Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) to keep working towards the definition of a common methodological framework for assessing needs by seeking the systematic involvement of local stakeholders, including non-state stakeholders;
4. aicina palielināt finansējumu un attīstīt darbībspējas un resursus, kas nodrošinātu, ka humānā palīdzība un katastrofu seku novēršana ir tikai civilpersonu ziņā;
Calls for an increase in funding and the development of capabilities and resources in order to ensure that humanitarian aid and civil protection remain purely civilian tasks;
8. aicina Komisiju censties aktīvi nodrošināt katastrofu vietās izmantoto resursu un darbībspēju atpazīstamību, it īpaši līdz ar valstu pazīšanās zīmēm izmantojot ES simboliku;
Calls on the Commission to make active efforts to ensure the visibility of the resources and capabilities deployed in the field, particularly through the use of EU symbols in conjunction with national badges.
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. aicina Komisiju un dalībvalstis noskaidrot esošos kapacitātes trūkumus un noteikt grafiku un skaidrus mērķus, lai, dalībvalstis varētu pienācīgi attīstīt savas katastrofu reaģēšanas spējas, kas nodrošinātu taisnīgu sloga dalīšanu starp dalībvalstīm; papildu ES mēroga līdzekļu izveidi vajadzētu apsvērt tikai gadījumos, kad tie ievērojami veicinātu sadarbību visas ES labā;
Calls on the Commission, along with Member States, to identify existing capacity gaps and to develop a time frame and clear targets for Member States to properly develop their disaster response capabilities in order to ensure fair burden-sharing between Member States, while the creation of additional EU-level assets should only be considered where they would result in considerable synergies for the EU as a whole;
6. norāda, ka katastrofas mēdz ietekmēt vairākas valstis, tāpēc ES ir nepieciešams koordinēt savu resursu izmantošanu un sadarboties ar trešām valstīm, tostarp īpaši ar Savienības Vidusjūrai ietilpstošajām kaimiņvalstīm;
Points out that the cross-border nature of disasters implies that the EU should coordinate its resources and work with third countries, not least in its neighbourhood where Union for the Mediterranean (UfM) countries are concerned;
par Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos — civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme
on Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance