natgillin/translations-raw huggingface dataset:
N. tā kā pašreiz nepietiek datu, lai varētu spriest par plašsaziņas līdzekļu prasmes līmeni Eiropas Savienībā;
N. whereas there are currently insufficient data available to make precise statements about the level of media literacy in the European Union,
O. tā kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes izšķirošo nozīmi uzsvēra arī UNESCO , piemēram, 1982. gada „Grīnvaldes deklarācijā attiecībā uz izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem” un „Parīzes darba kārtībā — divpadsmit ieteikumos izglītošanā par plašsaziņas līdzekļiem (2007. gads)”,
O. whereas the decisive importance of media literacy has also been highlighted by UNESCO in, for example, the Grünwald Declaration on Media Education (1982) and the Paris Agenda – twelve recommendations for media education (2007),
1. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, tomēr uzskata, ka nepieciešams uzlabot Eiropas plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanas koncepcijas formulējumu, īpaši saistībā ar klasisko plašsaziņas līdzekļu iesaisti un izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā nozīmes atzīšanu;
Welcomes the Commission communication, but believes that there is room for improvement to the extent that the European approach intended to foster media literacy needs to be more clear cut, especially as regards the inclusion of traditional media and recognition of the importance of media education;
3. aicina Komisiju pieņemt ieteikumu un izstrādāt rīcības plānu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; aicina Komisiju 2009. gadā rīkot Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu ( AVMS ) kontaktkomitejas sanāksmi, lai varētu apmainīties ar informāciju un regulāri efektīvi sadarboties;
Urges the Commission to adopt a recommendation, and develop an action plan, on media literacy; urges the Commission to organise a meeting of the contact committee on Audio-Visual Media Services in 2009 with a view to facilitating information exchanges and effective cooperation on a regular basis;
Mērķauditorija un mērķi
Aims and target groups
Pieejas nodrošināšana informācijas un sakaru tehnoloģijām
Giving access to information and communications technologies
18. uzsver, ka izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā jābūt formālās izglītības sastāvdaļai, kas pieejama visiem skolēniem un integrēta mācību programmās visos izglītības posmos;
Maintains that media education should be an element of formal education to which all children should have access and which should form part and parcel of the curriculum at every stage of schooling;
24. uzsver, ka īpaša nozīme izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā ir speciālās skolās, jo daudzos invaliditātes gadījumos plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska loma saziņas barjeru pārvarēšanā;
Maintains that media education is a matter of particular importance in special schools, given that, when people have disabilities, the media can often do a great deal to overcome obstacles to communication;
28. uzsver, ka vecākās paaudzes izglītošanas plašsaziņas līdzekļu jomā pasākumi ir jāveic viņu uzturēšanās vietās, piemēram, apvienībās, pansionātos, aprūpes namos, patversmēs, brīvā laika un interešu grupās;
Maintains that media work with older people has to be done at the places where they are to be found, such as societies, old people’s and nursing homes, assisted living facilities, recreational and enthusiasts’ clubs, action committees, or senior citizens’ groups;
30. norāda, ka vecākās paaudzes izglītošanā plašsaziņas līdzekļu jomā jāņem vērā vecāku cilvēku dzīves pieredze un apstākļi, kā arī viņu attieksme pret plašsaziņas līdzekļiem;
Points out that the different kinds of environment in which older people live and their varied spheres of experience, as well as the way they use the media themselves, must be taken into account in media education aimed at them;
No vienas puses, plašsaziņas līdzekļi paver komunikācijas iespējas visā pasaulē, palīdz nodot tālāk zināšanas un attīstīt demokrātiju.
The media offer opportunities to engage in worldwide communication, adopt cosmopolitan attitudes, impart knowledge, and advance the development of democracy.
No otras puses, tie sevī pastiprināti ietver arī manipulāciju risku.
However, they also entail a danger of greater manipulation.
Tāpēc tie reizē ir gan izaicinājums, gan iespēja.
To that extent they can constitute a challenge as well as a chance.
Globalizācijas laikmeta ietvaros, ņemot vērā informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozares ātro attīstību, gan jaunās tehnoloģijas, gan plašsaziņas līdzekļi aizvien vairāk tiek izmantoti visās dzīves jomās.
In the era of globalisation, and at a time when the information and communications sector (ICT) is developing at breakneck speed, innovative technologies and mass media are both impinging more and more strongly on every walk of life.
Vairāk nrkā jebkad agrāk nepieciešams, lai sabiedrība spētu piemēroties straujajām tehnoloģiskajām pārmaiņām un iemācītos strādāt ar informāciju.
More than ever, society has to keep pace with this rapid technological change and learn to cope with a flood of information.
Tajā pašā laikā plašsaziņas līdzekļi paplašina iespējas piekļūt konkrētām tēmām un tādējādi ietekmē politiku un ikdienas dzīvi.
Furthermore, media play the role of gatekeepers when people decide which issues to treat as relevant: to that extent, they serve to set the agenda for politics and everyday life.
Taču informācijas izvēle notiek saskaņā ar individuāliem kritērijiem un tādējādi ir tikai nosacīti objektīva.
This selection, however, is made from an individual perspective and therefore not wholly objective.
Izglītošanai plašsaziņas līdzekļu jomā jāpalīdz indivīdiem cīnīties ar šiem izaicinājumiem un kļūt par pieredzējušiem lietotājiem.
The purpose of media literacy is to help people respond to these challenges and turn them into self-confident media users.
Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme nozīmē prasmi patstāvīgi lietot dažādus plašsaziņas līdzekļus, saprast un kritiski izvērtēt dažādus plašsaziņas līdzekļu aspektus un to saturu, kā arī spēt sazināties visdažādākajās situācijās, veidot un izplatīt informāciju plašsaziņas līdzekļos.
Media literacy denotes the ability to use the media, to understand, and bring critical assessment to bear on, the various aspects of media as such and media content, and to communicate, regardless of the context.
Papildus pedagoģiskajiem aspektiem būtiska loma ir arī tehniskajam nodrošinājumam un pieejai jaunākajām tehnoloģijām.
In addition to educational considerations, equipment and access to new technologies are of crucial importance.
Tāpēc plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi plašākā izpratnē var skaidrot kā pieeju jaunajām informācijas tehnoloģijām un kritisku pieeju to satura izmantošanā.
That being the case, media literacy in the broader sense can be understood to mean access to new information technologies and a discerning attitude to the content that they transmit.
Šis ziņojums ir papildinājums Komisijas paziņojumam, kas tieši saistīts ar jauno Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu
This report rounds off the Commission communication, itself directly linked to the new Audiovisual Media Services Directive
Pārsvarā internets tiek izmantots informācijas meklēšanā un elektronisko vēstuļu sūtīšanā.
The Internet is used first and foremost to search for and find information and news and to send and receive emails.
Papildus tam tas aizvien vairāk tiek izmantots kā galvenais informācijas avots, kad tiek meklēta informācija par konkrētu tēmu.
In addition, it is increasingly becoming the source of information employed first of all for inquiries on given subjects.
Taču visumā šai informācijai uzticas mazāk nekā klasiskajiem plašsaziņas līdzekļiem.
Information of this kind, however, is on the whole less familiar than traditional media output.
Vairums lietotāju zina, ka internetā pieejamā informācija drošības labad jāsalīdzina ar citos avotos atrodamo informāciju.
Most users realise that information obtained from the Internet should, for safety’s sake, be checked against information from other sources.
Zināšanas par interneta izmantošanu skolēni galvenokārt iegūst no draugiem, mazāk no vecākiem, bet skolās tās praktiski netiek sniegtas.
The knowledge needed in order to use the Internet is passed on chiefly within circles of friends and to a lesser extent by parents, but hardly ever by schools.
Rezultātā zināšanas par interneta lietošanu ir orientētas uz personiskajām vajadzībām, bet nav sistemātiskas.
The resulting skills are thus geared to particular individual needs, but not ordered according to any recognisable system.
Turpretī pieaugušie informāciju galvenokārt iegūst no televīzijas un radio.
Adults, on the other hand, keep themselves informed mainly with the aid of television, followed by radio.
Tādēļ lielākais izaicinājums plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošanā ir atrast veidu, kā atklāt plašsaziņas līdzekļu dažādību.
One central challenge therefore, is to map out the path to greater media literacy so that the most diverse forms of media can be taken properly into account.
Šī ziņojuma mērķi attiecas uz tādiem moderniem sakaru līdzekļiem un to izmantošanas veidiem kā, piemēram, televīzija, kino, video, radio, attēli, laikraksti, žurnāli, mūzika, datorspēles, internets un reklāma.
The aims of this report accordingly relate to a range of modern communication tools and types , for example television, film, video, radio, images, newspapers, magazines, music, computer games, the Internet, and advertising.
Turklāt jāņem vērā, ka klasiskie un digitālie plašsaziņas līdzekļi savstarpēji mijiedarbojas un starp dažādajiem plašsaziņas līdzekļu veidiem tehniski un saturiski veidojas konverģence.
However, traditional and digital media are entirely capable of blending together, and the different forms of media are converging, both technically and in terms of content.
Tas jāņem vērā arī Komisijas pasūtītajā pētījumā par piemērotu kritēriju izstrādi plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes novērtēšanai, kas jāpabeidz 2009. gada sākumā.
This point should also be borne in mind in the study to be conducted for the Commission, and due to be completed early in 2009, on the right criteria to apply when assessing media literacy.
Jānorāda, ka problēmas var rasties plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes novērtēšanā, jo radošām un kritiskām zināšanām, kā arī satura klasifikācijai grūti piemērot kvantitatīvi izmērāmus kritērijus.
That said, problems can arise when measuring media literacy, since it is difficult to encapsulate creative flair, critical discernment, and content within quantitatively measurable criteria.
Turpretī tehniskās zināšanas ir viegli pārbaudāmas.
Technical expertise, by contrast, is easier to gauge.
Jaunieši jau ir aktīvi plašsaziņas līdzekļu lietotāji, taču šajā ziņojumā aplūkoti visi plašsaziņas līdzekļu lietotāji: bērni, jaunieši, pieaugušie, vecākās paaudzes pārstāvji un cilvēki ar īpašām vajadzībām.
Young people are already active media consumers, but this report covers media consumers as a whole, that is to say, children, young people, adults, older people, and people with disabilities.
Mērķis ir nodrošināt, lai lietotāji spētu kritiski izanalizēt plašsaziņas līdzekļus, izprast plašsaziņas līdzekļu ekonomiskās funkcijas un paši veidot plašsaziņas līdzekļu saturu.
The aim is to enable people to subject media products to critical analysis, understand the economic functions of the media industry, and produce their own media content.
Tāpēc ir noteikti trīs mērķi:
There are thus three goals to attain:
§ pieejas nodrošināšana informācijas un komunikāciju tehnoloģijām,
§ giving access to information and communications technologies,
§ plašsaziņas līdzekļu satura un to darbības analīze un kritiska izvērtēšana, kā arī patstāvīga pašanalīze,
§ analysis, and a discerning attitude to, media content and the media culture, and independent thought,
§ pareiza tekstu veidošana plašsaziņas līdzekļos un droša jauno tehnoloģiju izmantošana.
§ production of media texts by users themselves and s ecurity in the use of new technologies .
Šo mērķu īstenošanā būtiska loma ir izglītībai un mūžizglītībai.
Education and lifelong learning are essential in order to achieve these goals.
Izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā ir process, kad iespējams mācīties un mācīt „par” un „no” plašsaziņas līdzekļiem.
Media education is a teaching and learning process in which the media are at once the source and the subject.
Šīs izglītošanas mērķis ir paaugstināt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeni.
Its object is skilled handling of the media.
a) Pieejas nodrošināšana informācijas un komunikāciju tehnoloģijām
a) Giving access to information and communications technologies
Eiropas Savienībā datoru un interneta nodrošinājums ir nevienmērīgs.
Computers and the Internet are not spread evenly throughout the EU.
Visā ES 54 % mājsaimniecību ir personīgais dators, 43 % ir interneta pieslēgums (15 % — platjoslas pieslēgums).
In the EU as a whole, 54% of households own a PC, and 43% have an Internet connection (15% have a broadband connection).
Šajā jomā ir ievērojamas reģionālas atšķirības — atkarībā no dalībvalsts dators ir no 85 % līdz 21 % mājsaimniecību.
Regional variations are considerable: depending on the Member State, the percentage of households with a computer ranges between 85% and 21%.
Eiropas politikai ir jāsamazina atšķirības digitālajā nozarē starp dalībvalstīm, pilsētām un lauku rajoniem.
European policy must seek to narrow the digital divide not just between Member States, but also between town and country.
Visām sabiedrības grupām ir jāgūst labums no dzīves informācijas sabiedrībā.
All population groups must profit from the advantages of the information society.
Eiropas kopējās interesēs ir nodrošināt platjoslas interneta pieslēgumu visiem pilsoņiem.
It is in Europe’s general interest that every citizen should have a broadband connection.
Šajā jomā būtiska loma ir vietējām un reģionālām pašvaldībām, kā arī valsts institūcijām un privātiem uzņēmumiem, kuriem būtu jānodrošina IKT pieejamība visām iedzīvotāju grupām.
Local and regional authorities have a key role to play in this area, as do public bodies and private industry, which must ensure that all population groups have access to ICT.
b) Plašsaziņas līdzekļu satura analīze un kritiska izvērtēšana
b) Analysis of, and a discerning attitude to, media content and the media culture
Jānorit ilgtspējīgai informācijas un plašsaziņas līdzekļu satura izvērtēšanai.
The information imparted and the media available for use should be subjected to ongoing scrutiny as regards their content.
Šeit iekļauta arī spēja izvēlēties un atlasīt informāciju, attēlus, kā arī spēja novērtēt to ietekmi un saturu.
This requires the ability to find one’s bearings and make conscious choices, read between the lines, pictures, and sounds, understand the effects of images and messages, and assess content.
Vēl jāveic kritiska plašsaziņas līdzekļu kultūras izvērtēšana.
Critical scrutiny should likewise be brought to bear on the media culture.
Plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei ir jānodrošina, lai pilsoņi spētu kritiski izvērtēt, vai un cik lielā mērā atspoguļotās informācijas saturu ietekmē plašsaziņas līdzekļu izdevēju intereses.
Media literacy should enable citizens to critically assess whether and to what extent the interests of media producers are influencing the content of output and the form in which it has been presented.
Mērķis ir panākt, lai informācijas saņēmējs spētu pieņemt patstāvīgus lēmumus, nepakļaujoties plašsaziņas līdzekļu pārvaldītāju ietekmei.
The idea is that recipients should be able to take their own decisions without letting themselves be brainwashed by outside operators.
c) Patstāvīga plašsaziņas līdzekļu satura veidošana un droša jauno tehnoloģiju izmantošana
c) Media texts produced by users themselves and security in the use of new technologies
Nākamais būtiskais punkts ir patstāvīga plašsaziņas līdzekļu satura veidošana.
Attention should also focus on creative output from users.
Patstāvīgi veidojot plašsaziņas līdzekļu saturu, tiek iegūtas prasmes, kas sniedz dziļāku izpratni par profesionāli veidoto plašsaziņas līdzekļu saturu pamatprincipiem un vērtībām.
By producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of media content that has been produced professionally.
Plašsaziņas līdzekļu veidošanas radošajam procesam jābūt saistītam ar kritisku pašanalīzi, jo pretējā gadījumā tas ir tikai tehnisks process.
Media production has to go hand in hand with critical reflection on the production process: otherwise the end result would be reduced to a purely technical operation.
Mūsdienās tāds plašsaziņas līdzeklis kā internets lietotājiem sniedz neskaitāmas iespējas patstāvīgā satura veidošanā un ļauj to padarīt pieejamu ikvienam.
Today the Internet offers users countless possibilities for producing their own content and making it accessible to all.
Īpaši jauniešiem dators un internets ir galvenie instrumenti plašsaziņas līdzekļu lietošanā.
Especially where young people are concerned, the computer and the Internet are the main tools employed in order to gain access to, and use, the media.
Tā kā atrast informāciju ir ļoti viegli, izglītošanas nolūkos jāinformē arī par plašsaziņas līdzekļu izmantošanas autortiesību aspektiem un datu drošību.
Given that there are these simple ways to communicate and find information, practical media education must also shed light on copyright-related aspects of media use and data security.
4) ATTĪSTĪBAS MĒRĶI
4) SPECIFIC DEMANDS
a) Izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā kā pedagogu izglītības sastāvdaļa
a) Media education as a component of teacher training
Skolās izglītību plašsaziņas līdzekļu jomā var sniegt pedagogi, kuri prot lietot plašsaziņas līdzekļus un paši ieguvuši izglītību šajā jomā.
Media education cannot be provided in schools unless teachers are themselves media literate and have been given the necessary training.
Tādēļ kompetentajām valsts iestādēm jānodrošina, ka visu skolu mācību priekšmetu pedagogi tālākizglītības ietvaros apgūst gan audiovizuālu mācību līdzekļu izmantošanu, gan zināšanas par plašsaziņas līdzekļu izmantošanas problēmām.
The proper national authorities should therefore be called upon to ensure that, when they undergo in-service training, teachers of all subjects, at every type of school, learn both about the use of audiovisual teaching aids and about the problems associated with media education.
Papildus jāievieš obligāti pedagoģiskās apmācības moduļi par plašsaziņas līdzekļiem visu izglītības līmeņu pedagogiem intensīvas apmācības nodrošināšanai.
In addition, compulsory media education modules should be incorporated into teacher training for all school levels, so as to enable the subject to be taught intensively.
b) Izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā skolās
b) Media education in schools
Rietumeiropā un Austrumeiropā ir būtiskas atšķirības mācību programmās par izglītošanu plašsaziņas līdzekļu jomā.
Western and eastern European curricula differ greatly as far as media education is concerned.
15 ES dalībvalstīs izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā eksistē vairāk vai mazāk integrētā veidā, savukārt Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs šāda izglītība neeksistē, izņemot Slovēniju un Ungāriju.
Whereas the subject is given varying degrees of prominence in the EU-15 Member States, it does not exist in any of the central and eastern European countries except Hungary and Slovenia.
Taču tieši skolām ir būtiska loma komunikablu un spriestspējīgu personību izveidē.
But schools do have an essential role to play in moulding people capable of communicating and of exercising judgement.
Izglītošanu nedrīkst ierobežot, saistot to tikai ar atsevišķiem mācību priekšmetiem vai noteiktiem izglītības līmeņiem, tai jābūt integrētai mācību programmās visos izglītības līmeņos.
Far from being confined to individual subjects or school levels, media education should form part and parcel of the curriculum at every stage of schooling, taking into account the pupils’ level of attainment in each instance.
Izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem īpaši var saistīt ar ekonomikas, politikas, literatūras, sociālajiem un mākslas mācību priekšmetiem.
Media education could be combined most usefully with economic, political, literary, social, and artistic subjects.
Tas nozīmē, ka jāievieš visus mācību priekšmetus aptveroša pieeja, kas būtu saistīta arī ar ārpusskolas projektiem.
This implies a need for an interdisciplinary approach, possibly combined with out-of-school projects.
c) Izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā augstskolās un ārpus skolām
c) Media education at university and out of school
Izglītošanai par plašsaziņas līdzekļiem jānotiek ne tikai skolās, bet arī mūžizglītības ietvaros.
Not only can media education be offered within the school system, but it can also be encompassed within lifelong learning.
Universitātēs ir iespēja iekļaut izglītošanu par plašsaziņas līdzekļiem bakalaura un maģistra studiju programmās, piemēram, tēma par meklētājprogrammu lietošanu.
One possibility at university level might be to establish media education within the new bachelor’s and master’s degree courses, for instance to teach students to exercise their discernment when using search engines.
Lai veicinātu šīs iniciatīvas, noteikti nepieciešams sadarboties.
Partnerships are essential in order to foster such approaches.
Būtiski, lai visi, gan izglītības sistēmā, gan ārpus tās, sadarbotos un veicinātu izglītošanos plašsaziņas līdzekļu jomā, veicinātu tālākizglītību un labas prakses modeļu apmaiņu starp dalībvalstīm.
It is important for all stakeholders within and outside the school system to work together to enable support for media education to extend to basic and further training and to exchange models based on best practice across national borders.
d) Vecākās paaudzes izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā
d) Media education for older people
Salīdzinājumā ar jauniešiem vecākajai paaudzei izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā tiek īstenota mazāk.
Media education activities are aimed less frequently at older people than at young people.
Saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju lietošanu vecāki parasti ir mazāk zinoši nekā viņu bērni.
Parents in particular are often less proficient than their children when it comes to dealing with information and communications technologies.
Būtiski, lai vecākās paaudzes izglītošana plašsaziņas līdzekļu jomā tiktu veikta viņu uzturēšanās vietās, piemēram, apvienībās, pansionātos, aprūpes namos, patversmēs, izklaides un interešu grupās, ņemot vērā viņu dzīves pieredzi un apstākļus.
It is important for media work with older people to be done at the places where they are to be found, including for example societies, old people’s and nursing homes, assisted living facilities, recreational and enthusiasts’ clubs, action committees, or senior citizens’ groups; the different kinds of environment in which participants live, and their varied spheres of experience, should be taken into account.
Vēl viens mērķis ir nedrošības sajūtas un citu psiholoģisku barjeru saistībā ar jauno plašsaziņas līdzekļu lietošanu nojaukšana.
Another aim should be to dispel the apprehensions and inhibitions that this target group have where new media are concerned.
Tieši vecākā paaudze ar jaunāko tehnoloģiju starpniecību var uzlabot dzīves kvalitāti un aktīvāk iesaistīties sabiedriskajā dzīvē.
Older people with restricted mobility can be helped, by means of digital networks, to participate more actively in the life of society and can thus enhance their quality of life.
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008) 195),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0195 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0173/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 44(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0173/2008 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas atzinumu ( A6‑0462/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0462/2008 ),