natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2009. gadā uz Eiropas ceļiem joprojām gājuši bojā 35 000 cilvēku, 1,5 miljoni cilvēku guvuši smagus ievainojumus, bieži ar paliekošām sekām.
In 2009, the number of people killed on Europe’s roads was still 35 000 and the number seriously injured was 1.5 million, with many of them being left disabled.
Šādu satiksmes negadījumu sociālās un ekonomiskās izmaksas ir ļoti ievērojamas (apmēram EUR 130 miljardi 2009. gadā).
The social and economic cost of these road accidents is huge (roughly EUR 130 billion in 2009).
Papildus jāņem vērā arī cilvēciskais zaudējums, piederīgo sēras, ievainoto ciešanas, kā arī dramatiskās izmaiņas upuru dzīvēs.
The human loss involved, the grief experienced by the friends and families of the victims, the suffering of the injured and the dramatic changes to the lives of accident victims represent costs of a different kind.
35 000 bojāgājušo ceļu satiksmē atbilst apmēram 250 pilnu vidēja izmēra lidmašīnu katastrofām gaisa satiksmē, kas ir neiedomājams scenārijs.
A total of 35 000 road deaths – this is equivalent to the death toll which would result if some 250 medium-sized airliners full of passengers were to crash, an unimaginable scenario.
Tomēr sabiedrība kopumā joprojām nepievērš pietiekamu uzmanību dzīvības briesmām, ko rada ceļu satiksme.
However, society essentially accepts or refuses to acknowledge the deadly danger we face as road users.
Katru dienu notiekošās traģēdijas uz ES ceļiem kopumā paliek neievērotas.
The tragedies which occur every day on Europe’s roads are largely ignored.
Neilgi pirms 3. rīcības programmas beigām Komisija iesniegusi paziņojumu, kurā izklāstīti tās stratēģiskie mērķi līdz 2020. gadam.
Shortly before the Third Action Programme expired, the Commission submitted a communication setting out its strategic objectives for the period to 2020.
Komisijas galvenais mērķis atkal ir ceļu satiksmes negadījumos Eiropas Savienībā bojāgājušo kopējā skaita samazināšana uz pusi līdz 2020. gadam (salīdzinot ar 2010. atskaites gadu).
Once again, the Commission’s main target is to halve the number of road deaths in the European Union (as compared with 2010).
Šā mērķa sasniegšanai Komisija izvirza septiņus stratēģiskos mērķus:
With a view to achieving that target, the Commission sets itself seven strategic objectives:
· ceļu satiksmes dalībnieku izglītošanas un apmācības uzlabošana, kā arī autoskolu piedāvāto autovadīšanas kursu kvalitātes uzlabošana,
· improved training for road users and more stringent licensing and driver training procedures
· ceļu satiksmes noteikumu labāka īstenošana,
· more effective enforcement of road traffic rules
· drošākas infrastruktūras,
· safer infrastructure
· uzlaboti smago un vieglo automobiļu drošības pasākumi,
· improved safety measures for commercial and private vehicles
· inteliģentu transportlīdzekļu izstrādāšana,
· development of intelligent vehicles
· avārijas un pirmās palīdzības dienestu darbības kvalitātes uzlabošana,
· improvements to emergency and first-aid services
· mazāk aizsargāto satiksmes dalībnieku, jo īpaši motociklistu, aizsardzība.
· measures to protect vulnerable road users, in particular motorcyclists.
Ar šīm vadlīnijām Komisija vēlas noteikt vispārēju reglamentējošu ietvaru un mērķus, kam jāpieskaņo valsts vai lokālās stratēģijas.
The Commission is thus seeking to establish general rules and objectives to which national or local strategies should be tailored.
Atbilstoši subsidiaritātes principam dažādie pasākumi jāveic tiem atbilstošajā un mērķtiecīgajā līmenī, ievērojot dalītās atbildības principu.
In accordance with the subsidiarity principle, the measures involved are to be taken at the most appropriate level, on the basis of shared responsibility.
Kritika un uzlabošanas priekšlikumi
Criticisms and proposals for improvement
Referents pamatā atbalsta Komisijas noteiktos mērķus un vispārēji raksturotos pasākumus.
In principle, your rapporteur supports the objectives and the measures sketched out by the Commission.
Tas pats attiecas arī uz Komisijas viedokli, ka ceļu satiksmes drošības paaugstināšanai vajadzīga saskaņota, visaptveroša un integrēta pieeja, kas aptver visus satiksmes dalībniekus un visas skartās puses, kā arī ņem vērā sinerģiju ar citiem politiskajiem mērķiem.
He also endorses the Commission’s view that if road safety is to be improved a coherent, holistic and integrated approach is needed which encompasses all road users and stakeholders and seeks to develop synergies with other policy objectives.
Šo mērķu sasniegšanai, tāpat kā ceļu satiksmes drošības aspektu iekļaušanai visās saistītajās politikas jomās, kā arī lokālā, reģionālā, valsts un Eiropas līmeņa efektīvai savienošanai, sagatavojot un ieviešot pasākumus, vajadzīga augstākā mērā saskaņota rīcība.
However, this, the mainstreaming of road safety issues in all relevant policy areas and the combined involvement of local, regional, national and European authorities in the preparation and implementation of the measures all call for an exceptionally high degree of coordination.
Ņemot vērā pašreizējās ES līmeņa struktūras, šādas integrētas pieejas konsekventa izstrādāšana šķiet maz ticama.
If current EU structures remain unchanged, decisive action to develop this integrated strategy is unlikely.
Tādēļ referents ierosina izveidot Eiropas koordinatora amatu ceļu satiksmes drošības jautājumos.
Your rapporteur is therefore proposing the creation of the office of European Road Safety Coordinator.
Šāds koordinators ar Komisijas atbalstu nodarbotos ar dažādo pieeju un līmeņu sasaisti.
With the support of the Commission, he or she would orchestrate the various approaches and the work of the authorities at the various levels.
Minētais koordinators jo īpaši varētu sniegt noderīgus starpnieka pakalpojumus atšķirīgo līmeņu sadarbības veicināšanā.
Above all, the coordinator could play a valuable role by liaising between the various levels.
3.2. „Nulles vīzija”
3.2 ‘ Vision Zero ’
Referents atbalsta mērķi par negadījumos bojāgājušo skaita samazināšanu uz pusi līdz 2020. gadam.
Your rapporteur wholeheartedly supports the objective of halving the number of road deaths by 2020.
Tomēr tas nozīmē, ka 2020. gadā par ceļu satiksmes negadījumu upuriem joprojām kļūs apmēram 15 000 cilvēku.
This means, however, that in 2020 some 15 000 people would still lose their lives in road accidents.
Tas nozīmē, ka maksa par ES iedzīvotāju mobilitāti būtu biedējoši augsta.
The price EU citizens pay for their mobility would thus still be shockingly high.
Ikviens cilvēks, kas iet bojā vai gūst ievainojumus satiksmes negadījumos, ir tieši viens par daudz.
If even one person is killed or injured in a road accident it is one too many.
Kaut arī nav iespējams garantēt absolūtu drošību, šobrīd šķietami ambiciozais mērķis par satiksmes negadījumos bojāgājušo skaita samazināšanu tikai uz pusi no ētiskā viedokļa ir problemātisks.
Although absolute safety is an impossibility, the objective of only halving the number of road deaths – however ambitious it may be given the time frame – is ethically questionable.
Komisijai vajadzētu uzklausīt Eiropas Parlamenta izteikto aicinājumu un par ilgtermiņa mērķi izvirzīt nāves gadījumu pilnīgu novēršanu ceļu satiksmes negadījumos („nulles vīzija”), kā to valsts līmenī jau izdarījušas vairākas dalībvalstis.
The Commission should therefore finally acknowledge Parliament’s call and set as the long-term aim the prevention of all road deaths (‘Vision Zero’), as a number of Member States have already done.
ES jāuzsāk šīs vīzijas precizēšana un tādas stratēģijas izstrāde, kas pārsniedz 10 gadu periodu.
The EU must make a start on the work of turning this vision into reality and developing a strategy which looks beyond the 10-year time frame.
Ņemot vērā minētos apstākļus, daudzi Komisijas ierosinātie pasākumi ir pārāk nenoteikti, neambiciozi un neatbilst pārvaramajiem izaicinājumiem.
Against this background, many of the measures announced by the Commission are too vague, too timid and not commensurate with the challenges facing us.
Referents izsaka nožēlu par to, ka Komisija līdz 3. rīcības programmas beigām nav iesniegusi jaunas 4. rīcības programmas projektu.
It is regrettable that the Commission failed to submit a proposal for a new action programme before the Third Road Safety Action Programme expired.
Līdz 2011. gada beigām Komisijai prezentētās ieceres jāizstrādā par pilnvērtīgu jaunu rīcības programmu, kurā iekļauts detalizēts pasākumu saraksts ar skaidri noteiktu laika plānojumu un uzraudzības instrumentiem rezultātu kontrolei, kā arī vidusposma izvērtējums.
By the end of 2011, therefore, the Commission should develop its proposals into a fully-fledged new action programme which incorporates a set of detailed measures, with clear timetables and monitoring instruments to assess the progress made, and makes provision for a mid-term review.
Bez tam ES līmenī jāizvirza divi citi skaidri un izmērāmi mērķi, kas sasniedzami līdz 2020. gadam: ceļu satiksmes negadījumos
In addition, at EU level two further clear and measurable objectives should be set for the period to 2020:
• bojā gājušo bērnu līdz 14 gadu vecumam skaita samazināšana par 60 %, kā arī
• a 60% reduction in the number of children under the age of 14 killed in road accidents, and
• dzīvībai bīstamus ievainojumus guvušo personu skaita samazināšana par 40 %.
• a 40% reduction in the number of people critically injured in road accidents.
Pēdējā minētā mērķa sasniegšanai jāizstrādā Eiropas līmenī saskaņota definīcija.
In connection with the latter objective, a harmonised European definition of the term ‘critically injured’ needs to be developed.
Viena no iespējamām kategorijām varētu būt, piemēram, tādu dzīvībai bīstamu ievainojumu guvušu personu kategorija, kuriem pēc negadījuma vajadzīga intensīva medicīniska aprūpe.
One possible criterion might be the requirement following an accident to be treated in intensive care.
Minētās definīcijas izstrādei jānosaka konkrēts termiņš.
A firm deadline must be set for agreement on this definition.
Obligāti jāveic starpvalstu salīdzinājumi un jānovērtē sasniegtais progress vai arī pasākumu efektivitāte ceļu satiksmes drošības jomā.
International comparisons and assessments of the progress made or of the effectiveness of the measures taken in the area of road safety are essential.
Minētie salīdzinājumi un novērtējumi jāveic tikai ar kvalitatīvi augstvērtīgiem un salīdzināmiem datiem un rādītājiem no visām dalībvalstīm, kā arī ar piemērotiem izvērtēšanas instrumentiem.
They can only be carried out on the basis of high-quality, comparable data and indicators covering all the Member States, using appropriate assessment tools.
Neskatoties uz jau sasniegto ievērojamo progresu, joprojām iespējams veikt uzlabojumus.
Despite the considerable progress made, further improvements are needed.
Jau notikuši daudzi ES finansēti pētniecības projekti, kuru mērķis bijis uzlabotu rādītāju kopuma izstrāde (piemēram, SafetyNet ).
Many EU-funded research projects (e.g. SafetyNet) have already been conducted in an effort to develop improved sets of indicators.
Šo pētniecības projektu rezultāti jāizmanto, lai ar labāku un pilnīgāku datu kopuma palīdzību gūtu dziļāku ieskatu attiecīgo pasākumu efektivitātē un iedarbības veidā.
The findings of these research projects should be used, in conjunction with better and more comprehensive sets of data, to gain a better insight into the impact and effectiveness of road safety measures.
Īpaši liels pieprasījums pēc salīdzināmiem datiem ir negadījumos gūto ievainojumu iemeslu un negadījumu iemeslu analīzes jomā.
The need for comparable data is particularly great in the area of the analysis of the causes of injuries and accidents.
ES pēc iespējas ātrāk jārosina ES līmenī saskaņotas negadījumu iemeslu statistikas izveide.
The EU should take the initiative now and propose a system for compiling harmonised European statistics on the causes of accidents.
Lai iegūtu vēl precīzākas atziņas, vajadzīga arī saskaņota negadījumu datu analīze, izmantojot standartizētu veidlapu, kā arī ES atbalstīts detalizēts negadījumu pētījums visu dalībvalstu reprezentatīvās satiksmes vietās.
This should include the development of harmonised accident data analysis, on the basis of a standard form, and EU funding for detailed research into accidents on representative stretches of road in all the Member States, with a view to improving our understanding of the problem.
Minētajos pētījumos varētu izmantot atsevišķās dalībvalstīs jau iegūtu pieredzi.
This research could draw on the experience already gained in this area in individual Member States.
Visās dalībvalstīs iegūtie dati saprotami jāapstrādā centrālā iestādē un jāpadara publiski pieejami, vienlaikus nodrošinot augstu personas datu aizsardzības līmeni.
In addition, the data compiled from all the Member States should be processed by a centralised body and turned into readily understandable statistics which can then be made public, subject to compliance with stringent personal data protection standards.
Skaidru un izmērāmu mērķu noteikšana var sniegt papildu ieguldījumu un stimulu ceļu satiksmes drošības uzlabošanai dalībvalstīs; tas jo īpaši ir spēkā, ja saskaņoti dati nodrošina rezultātu regulāru salīdzinājumu un attiecīgo valstu politiku jomu izvērtēšanu, kā arī, ja minētie salīdzinājumi ir publiski pieejami.
Clear, quantifiable objectives can also act as additional incentives to improve road safety in the Member States - above all if harmonised data makes regular comparisons of the progress made and assessments of national policies possible and if the results are made public.
ES varētu noteikt, ka katrai dalībvalstij ir pienākums atbilstoši saskaņotām kopējām vadlīnijām izstrādāt un publicēt valsts plānu satiksmes drošības jomā.
In that connection, the EU could make it a requirement for every Member State to draw up and publish national road safety plans based on harmonised common guidelines.
Minēto plānu konkrētāka izstrāde, nosakot valsts mērķus un pasākumus, saskaņā ar subsidiaritātes principu ir attiecīgās dalībvalsts kompetencē.
In accordance with the subsidiarity principle, the form these plans take, i.e. the objectives they set and the measures they incorporate, should remain largely a matter for the Member States.
ES iedzīvotājiem un iedzīvotājām ir tiesības uz augstiem ceļu satiksmes drošības standartiem.
EU citizens have a right to a high level of road safety.
Politikai jāsniedz ieguldījums šajā jomā, jo īpaši, īstenojot ceļu satiksmes noteikumus.
Governments must play their part, in particular in connection with the enforcement of traffic rules.
Vienlaikus katra satiksmes dalībnieka pienākums ir sniegt personisku ieguldījumu ceļu satiksmes drošībā.
At the same time, every road user has a duty to make his or her own contribution to road safety.
Pie minētajiem pasākumiem pieder tādi pasākumi kā, piemēram, pasākumi jauno autovadītāju apmācības kvalitātes uzlabošanai, piemēram, braukšana ar pavadoni no 17 gadu vecuma, ko pašlaik veiksmīgi īsteno Vācijā, vai arī vairākpakāpju apmācības modeļa ieviešana, kas paredz braukšanas treniņus arī pēc autovadītāja apliecības iegūšanas.
These should include, for example, measures to improve the training of new drivers, such as accompanied driving as from the age of 17, a system which has already proved its worth in Germany, or the introduction of a multi-phase model for driver training which involves practical instruction even after a driver has passed his or her test.
Ceļu satiksmē plašāk jāīsteno mūžizglītības koncepts.
Greater attention should be paid to the concept of lifelong learning in the area of road transport as well.
Tikai tad, ja satiksmes dalībnieks regulāri gūst tālākizglītību, tas nākotnē spēs orientēties jaunās transportlīdzekļu funkcijās un sarežģītās satiksmes situācijās.
Only if road users constantly improve their skills will they be able to cope with new vehicle functions and more complex traffic situations.
Visiem satiksmes dalībniekiem regulāri jāatjauno arī autovadītāju kursos gūtās pirmās palīdzības sniegšanas prasmes.
All road users should also be required to brush up at regular intervals the knowledge of first aid they acquired as part of their driver training.
Jāīsteno arī psiholoģiski pasākumi, kas paredzēti pārkāpumus izdarījušu satiksmes dalībnieku paradumu ilgtermiņa pārveidošanai, piemēram, saskaņotas soda punktu sistēmas ieviešana.
However, there is also a need for psychological measures designed to change the behaviour of road users who consistently breach traffic rules, such as the introduction throughout Europe of a harmonised points system.
ES ir izstrādājusi atzinības vērtu ES Satiksmes drošības hartu, kuru personīgi apņēmušies ievērot daudzi satiksmes dalībnieki.
In addition the EU has a very praiseworthy Road Safety Charter which many people have already voluntarily committed themselves to observing.
Jāpilnveido un plašāk ES līmeņa satiksmes drošības kampaņās jāizmanto ar šo hartu radītās komunikācijas struktūras starp iesaistītajiem dalībniekiem.
The communication channels which have grown up as a result of the implementation of this Charter should be developed and used more systematically in connection with EU road safety campaigns.
Līdztekus atkārtotajām Eiropas Parlamenta prasībām referents ierosina virkni papildpasākumu, kas paredzēti ceļu satiksmes drošības uzlabošanai ES.
In addition to the repeating once again the calls consistently made by Parliament, your rapporteur is proposing a series of additional measures to improve road safety in the EU.
Cita starpā tie vērsti uz:
Inter alia, they focus on:
· riepu spiedienu / ziemas riepu obligātu lietošanu,
· tyre pressures/compulsory use of winter tyres
· palīgu un profesionālu glābšanas dienestu nodrošināšana ar glābšanai svarīgu informāciju,
· provision of relevant information to first-aid workers and members of the professional rescue services
· satiksmes dalībnieku apmācības un tālākizglītības pasākumiem,
· training and further training for road users
· ceļu satiksmes drošības kampaņām,
· road safety campaigns
· mazāk aizsargāto satiksmes dalībnieku aizsardzības pasākumiem,
· measures to protect vulnerable road users
· tehniskiem pasākumiem attiecībā uz vieglajiem pasažieru, kā arī kravas automobiļiem,
· technical changes to private cars and commercial vehicles
· motociklu pretbloķēšanas sistēmām,
· anti-locking systems for motorcycles
· ierīcēm, kas brīdina par vadītāja nogurumu,
· driver fatigue alert systems
· brīdinājuma vestēm, kas jāvalkā naktīs ārpus apdzīvotām vietām,
· compulsory wearing of warning jackets at night outside built-up areas
· vienotu pieļaujamo promiļu ierobežojumu,
· uniform legal alcohol limits
par Eiropu, tūristu apmeklētāko vietu pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes
on Europe, the world’s No 1 tourist destination – a new political framework for tourism in Europe
Referents: Carlo Fidanza
Rapporteur: Carlo Fidanza
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ATZINUMS.............21
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ATZINUMS................26
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............28
Reģionālās attīstības komitejas ATZINUMS.......................................................31
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................33
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ATZINUMS....................36
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...39
Kultūras un izglītības komitejas ATZINUMS.....................................................41
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................44
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................46
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................49
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas tūrisma ilgtspējības pamatnostādnes” ( COM(2003)0716 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Basic orientations for the sustainability of European tourism’ ( COM(2003)0716 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma” („Darba kārtība 21”) ( COM(2007)0621 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Agenda for a sustainable and competitive European tourism’ (‘Agenda 21’) ( COM(2007)0621 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” ( COM(2010)0352 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Europe, the world’s No 1 tourist destination – a new political framework for tourism in Europe’ ( COM(2010)0352 ),
– ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Eiropas statistiku par tūrismu ( COM(2010)0117 ),
– having regard to the Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council concerning European statistics on tourism ( COM(2010)0117 ),
– ņemot vērā Madrides deklarāciju „Virzība uz sociāli atbildīgu tūrisma modeli”, kas pieņemta neoficiālā ministru sanāksmē 2010. gada 15. aprīlī,
– having regard to the Madrid Declaration ‘Towards a socially responsible tourism model’ adopted at the informal meeting of Ministers on 15 April 2010,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 21. oktobra secinājumus „Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes (14944/10),
– having regard to the Council Conclusions of 12 October 2010 on ‘Europe, the world’s n°1 tourist destination - a new political framework for tourism in Europe’ (14944/10),
– ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu „Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” ( CoR 342/2010 galīgā redakcija),
– having regard to the Opinion of the Committee of the Regions entitled ‘Europe, the World’s No. 1 Tourist Destination: a new political framework for tourism in Europe’ (CoR 342/2010 fin),
– ņemot vērā Padomes 1986. gada 22. decembra ieteikumu
– having regard to the Council Recommendation of 22 December 1986
– ņemot vērā Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvu 90/314/EEK
– having regard to Council Directive 90/314/EEC of 13 June 1990
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK
– having regard to Directive 2006/123/EC
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 5. maija Direktīvu 2009/47/EK, ar ko Direktīvu 2006/112/EK
– having regard to Council Directive 2009/47/EC
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 9. jūlija Lēmumu
– having regard to the Commission Decision of 9 July 2009
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010
– having regard to Regulation (EC) No 66/2010
– ņemot vērā 2005. gada 8. septembra rezolūciju
– having regard to its Resolution of 8 September 2005
– ņemot vērā 2007. gada 29. novembra rezolūciju
– having regard to its Resolution of 29 November 2007
– ņemot vērā 2008. gada 16. decembra rezolūciju
– having regard to its Resolution of 16 December 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0597 . par tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspektiem piekrastes reģionos,
Texts adopted, P6_TA(2008)0597 . on the regional development aspects of the impact of tourism on coastal regions,
– ņemot vērā 2011. gada 16. februāra rezolūciju
– having regard to its resolution of 16 February 2011
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0057 . par nākamajā plānošanas periodā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskajiem aspektiem,
Texts adopted, P7_TA(2011)0057 . on practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period,