natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21. aicina Komisiju veltīt uzmanību tam, lai panāktu līdzsvaru starp profesionāļu un pētniecībā, izglītībā un apmācībā iesaistīto personu mobilitāti starp dažādām dalībvalstīm un reģioniem.
Calls on the Commission to pay attention to establishing a balance in terms of the mobility of professionals and of those involved in research, education and training among the various Member States and regions;
par 2010. gada ziņojumu par ES pilsonību — likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai
on the EU Citizenship Report 2010 - Dismantling the obstacles to EU citizens’ rights
Konstitucionālo jautājumu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lūgumrakstu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Petitions, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atgādina, ka ES pilsonība būtu jāuzskata par tiesību un pienākumu kopumu, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 20. pantu attiecas uz Eiropas Savienības pilsoņiem;
Recalls that EU citizenship should be seen as a set of rights and duties which apply to nationals of the European Union pursuant to Article 20 of the Treaty on the Functioning of the European Union;
6. uzsver, ka Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskās iestādes ir kļuvušas par būtiskiem faktoriem Eiropas Savienības politiskajā dzīvē, veidojot un atspoguļojot dažādo politisko grupu attiecīgās nostājas;
Stresses that European political parties and European political institutions have become essential factors in the political life of the European Union, shaping and reflecting the respective positions of the various ‘political families’;
8. pauž nožēlu, ka daudzi Eiropas Savienības pilsoņi joprojām nav labi informēti par savām ES pilsoņu tiesībām; aicina dalībvalstis būtiski pastiprināt centienus sniegt noderīgu un praktisku informāciju par tiesībām, kas izriet no ES pilsonības, tostarp vēlēšanu tiesībām, dalību politiskajās partijās un to dibināšanu, tādējādi palīdzot pilsoņiem pilnībā izmantot šīs tiesības, pat ja viņi dzīvo citā ES dalībvalstī;
Regrets that many of the European Union’s citizens are still not well informed about their rights as EU citizens; calls on Member States to increase significantly their efforts to provide useful and practical information about the rights attached to EU citizenship – including electoral rights and the membership and founding of political parties – thus helping their citizens to benefit fully from these rights, even as residents of EU Member States other than their own;
11. aicina dalībvalstis nodrošināt, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultāti tiktu publicēti vienlaikus visā ES, tādējādi novēršot risku, ka vēlēšanu rezultāti vienā dalībvalstī varētu ietekmēt vēlēšanas citās dalībvalstīs;
Calls on Member States to ensure that the publication of European Parliament election results takes place at the same time throughout the whole of the EU, avoiding the risk that the outcome in one Member State may influence voting in others;
18. atgādina un atzinīgi vērtē to, ka ar ES pilsonību saistīto tiesību kopumu tagad papildina jaunas tiesības, proti, Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI), kuru piemēros no 2012. gada aprīļa;
Recalls and welcomes the fact that the set of rights attached to EU citizenship are now complemented by a new right, the European Citizens’ Initiative (ECI), which will be applicable from April 2012;
23. uzsver, ka šķēršļu novēršana pilsonības iegūšanai un tiešāka pilsoņu iesaistīšana ar Eiropas politisko partiju un pilsoņu iniciatīvas palīdzību, ir izšķiroši pasākumi, lai panāktu „vairāk Eiropas” un lielāku demokrātijas pakāpi;
23 Stresses that the removal of barriers to the acquisition of citizenship and a more direct participation of citizens through European political parties and the Citizens’ Initiative are decisive steps for achieving ‘more’ Europe and a more essential democracy;
par sievietēm un klimata pārmaiņām
on women and climate change
sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS.16
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 16
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 157. pantu,
– having regard to Articles 2 and 3(3), second subparagraph, of the Treaty on European Union (TEU) and Article 157 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu „Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” ( COM(2011)0112 ),
– having regard to the Commission communication of 8 March 2011 entitled ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ ( COM(2011)0112 ),
– ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušo ceturto ANO Pasaules konferenci sieviešu jautājumos, tajā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī vēlākos galīgos dokumentus, ko attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā un 2010. gada 2. martā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajās sesijās „Pekina +5”, „Pekina +10” un „Pekina +15”, par turpmāko rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai,
– having regard to the Fourth World Conference on Women held in Beijing in September 1995, the Declaration and the Platform for Action adopted in Beijing and the subsequent outcome documents adopted at the United Nations Beijing +5, +10 and +15 Special Sessions on further actions and initiatives to implement the Beijing Declaration and the Platform for Action adopted respectively on 9 June 2000, 11 March 2005 and 2 March 2010,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) 2001. gada 9. novembra Lēmumu Nr. 36/CP.7 par sieviešu līdzdalības uzlabošanu līgumslēdzēju pušu pārstāvniecībā iestādēs, kas izveidotas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu,
– having regard to the UNFCCC Decision 36/CP.7 on Improving the participation of women in the representation of Parties in bodies established under the United Nations Framework Convention on Climate Change and the Kyoto Protocol of 9 November 2001,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 18. septembra Tūkstošgades deklarāciju,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of 18 September 2000,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 17. novembra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā
– having regard to its resolution of 17 November 2011 on gender mainstreaming in the work of the European Parliament
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0515 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0515 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 16. novembra rezolūciju par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā ( COP 17 )
– having regard to its resolution of 16 November 2011 on the climate change conference in Durban (COP 17)
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0504 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0504 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 29. septembra rezolūciju par to, lai izstrādātu ES kopējo nostāju, gatavojoties ANO organizētajai Rio +20 augstākā līmeņa sanāksmei par ilgtspējīgu attīstību
– having regard to its resolution of 29 September 2011 on developing a common EU position ahead of the United Nations Conference on Sustainable Development (Rio+20)
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0430 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0430 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 4. februāra rezolūciju par tematu „2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām”
– having regard to its resolution of 4 February 2009 on ‘2050: The future begins today – Recommendations for the EU’s future integrated policy on climate change’
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 13. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību un sieviešu lomas pastiprināšanu attīstības sadarbībā
– having regard to its resolution of 13 March 2008 on Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A7-0049/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0049/2012 ),
A. tā kā klimata pārmaiņas nav dzimumneitrālas un tām ir atšķirīga ietekme uz dzimumiem;
A. whereas climate change is not gender-neutral and does have gender-differentiated effects;
B. tā kā patēriņš un dzīvesveida modeļi ievērojami ietekmē klimata pārmaiņas;
B. whereas consumption and lifestyle patterns have a significant impact on climate change;
C. tā kā apmēram 50 % no pasaules iedzīvotājiem ir sievietes un tā kā viņām joprojām ir salīdzinoši lielāka atbildība par ikdienas patēriņa preču izvēli, bērnu aprūpi un mājsaimniecības darbiem, tā kā sievietēm un vīriešiem ir atšķirīgi patēriņa ieradumi, jo sievietes patērē ilgtspējīgākā veidā nekā vīrieši, un ar ilgtspējīga patēriņa izvēli viņas parāda lielāku vēlēšanos saglabāt vidi;
C. whereas women represent approximately 50 % of the world’s population and whereas they still have relatively more responsibility for everyday consumption choices, childcare and household activities; whereas consumption patterns differ between women and men, as women consume more sustainably than men and show greater willingness to act to preserve the environment by making sustainable consumption choices;
D. tā kā dzimumu lomu dēļ sieviešu ietekme uz vidi ir savādāka nekā vīriešu un sieviešu diskriminācija attiecībā uz ienākumiem, resursu pieejamību, politisko varu, izglītību un atbildību par mājsaimniecību ievērojami ietekmē resursu pieejamību sievietēm, viņu problēmu risināšanas iespējas un spēju pielāgoties;
D. whereas due to gendered roles, women’s impact on the environment is not the same as men’s, and their access to resources and ways to cope and adapt is severely affected by discrimination in terms of income, access to resources, political power, education and household responsibility;
E. tā kā klimata pārmaiņas palielinās nevienlīdzību un pastāv risks, ka klimata pārmaiņu novēršanas politika negatīvi ietekmēs arī dzimumu līdzsvaru un sieviešu tiesības, ja jau no paša sākuma netiks ņemta vērā dzimumu diskriminācija;
E. whereas climate change will amplify inequalities and there is a risk that climate change policies will also have a negative impact on gender balance and women’s rights if they do not take gender discrimination into account from the very start;
F. tā kā klimata jomā nevarēs panākt taisnīgumu bez patiesas dzimumu līdztiesības un tā kā nevienlīdzību novēršana un cīņa pret klimata pārmaiņām nav jāuzskata par pretrunīgām jomām;
F. whereas there will not be any climate justice without true gender equality, and whereas the elimination of inequalities and the fight against climate change should not be seen as contradictory;
G. tā kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem veicina ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību;
G. whereas democracy, respect for human rights and equality of opportunity between men and women contribute to sustainable development and environmental protection;
H. tā kā citi diskriminācijas un neaizsargātības avoti līdzās dzimumu diskriminācijai (piemēram, nabadzība, ģeogrāfiskā atrašanās vieta, ar tradīcijām un iestādēm saistītā diskriminācija, piederība rasei u. c.) visi kopā rada šķēršļus resursu pieejamībai un spējām pārvarēt milzīgas izmaiņas, piemēram, klimata pārmaiņas;
H. whereas sources of discrimination and vulnerability other than gender (such as poverty, geography, traditional and institutional discrimination, race, etc.) all combine to obstruct access to resources and to means to cope with dramatic changes such as climate change;
I. tā kā dažos reģionos gandrīz 70 % no visām nodarbinātajām sievietēm strādā lauksaimniecībā
I. whereas in some regions, almost 70 % of all employed women work in agriculture
FAO , The State of Food and Agriculture 2010-11:Women in Agriculture – Closing the gender gap for development
FAO, The State of Food and Agriculture 2010-11:Women in Agriculture – Closing the gender gap for development ,
. un viņas izaudzē līdz pat 90 % no dažiem kultūraugiem
http://www.fao.org/docrep/013/i2050e/i2050e.pdf . and produce up to 90 % of some crops
J. tā kā 70 % no nabadzīgiem cilvēkiem, kuru iztikas līdzekļi ir mazāki par USD 1 dienā, ir sievietes un viņām pieder mazāk nekā 1 % no īpašumiem pasaulē; tā kā salīdzinājumā ar vīriešiem jaunattīstības valstīs sievietes daudz vairāk no saviem līdzekļiem no jauna iegulda savās ģimenēs;
J. whereas, while 70 % of poor people living on less than USD 1 per day are women, women own less than 1 % of the world’s property; whereas, compared with men, women in developing countries reinvest considerably more of their income in their families;
K. tā kā ģimenes plānošana var ievērojami uzlabot mātes veselību un ģimenes lieluma kontroli un galu galā palielināt neatkarību un samazināt darba slodzi sievietēm, kuras tiek uzskatītas par primārajām bērnu aprūpētājām, uzlabojot sieviešu un viņu ģimeņu izturību pret klimata pārmaiņu ietekmi, kā tas norādīts 20 gadu plānā, kuru pieņēma Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību;
K. whereas family planning can significantly improve maternity health and control over family size and ultimately increase the independence and reduce the workload of women who are still seen as primarily responsible for childcare, increasing the resilience of women and their families to climate change impacts, as indicated in the 20-year plan adopted by the International Conference on Population and Development;
L. tā kā klimata pārmaiņu izraisītās un saasinātās vides problēmas ir pašreizējā piespiedu migrācijas pieauguma iemesls, un tā kā pastāv aizvien izteiktāka sakarība starp patvēruma meklētājiem un teritorijām, kurās pasliktinās vides apstākļi; tā kā nepieciešams labāk aizsargāt „klimata bēgļus” un mainīt viņu mītnesvietu un pievērst īpašu uzmanību sievietēm, kuras ir neaizsargātākās;
L. whereas environmental problems – caused and exacerbated by climate change – are currently responsible for the growth of forced migration, and whereas there is therefore an increasing link between asylum-seekers and areas of environmental decline; whereas there is a need for better protection and resettlement of ‘climate refugees’, and for special attention to be given to women who are most vulnerable;
M. tā kā 75–80 % no pasaules 27 miljoniem bēgļu ir sievietes un bērni
M. whereas between 75 and 80 % of the world’s 27 million refugees are women and children
. ; tā kā klimata pārmaiņu radītā migrācija vīriešus un sievietes ietekmēs atšķirīgi un bieži vien sievietes tā ietekmēs smagāk; tā kā ir nepieciešami īpaši nosacījumi attiecībā uz veselību, drošību un neatkarību, lai samazinātu sieviešu neaizsargātību šajos piespiedu vai brīvprātīgās migrācijas gadījumos;
p://www.un.org/ecosocdev/geninfo/women/women96.htm . ; whereas migrations induced by climate change will affect men and women differently and women often more severely; whereas special provisions regarding health, security and independence are necessary to reduce the vulnerability of women in these cases of forced or voluntary migration;
N. tā kā joprojām nav apmierinošs sieviešu īpatsvars politisko lēmumu pieņemšanā un jo īpaši sarunās par klimata pārmaiņām un šajā ziņā nav nekādu panākumu vai tie ir niecīgi; tā kā tikai 12–15 % no delegāciju vadītājiem un aptuveni 30 % no delegāciju locekļiem ir sievietes;
N. whereas the proportion of women in political decision-making and especially in climate change negotiations is still unsatisfactory and little to no progress has been made; whereas women account for only 12 to 15 % of heads of delegation and around 30 % of the delegates;
O. tā kā divas trešdaļas no pasaules analfabētiem ir sievietes
O. whereas two thirds of the world's illiterate persons are women
UNICEF, Progress for Children , 2005.g.
UNICEF, Progress for Children , 2005,
P. tā kā dabas katastrofām ir būtiska vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz izglītību, veselību, strukturālo nabadzību un iedzīvotāju pārvietošanu un tā kā bērni ir grupa, kas ir īpaši neaizsargāta pret dabas katastrofu ietekmi, tā kā pastāv cieša saikne starp katastrofu gadījumiem un skolas apmeklējuma līmeņa samazināšanos un tā kā katastrofas ievērojami saasina dzimumu nevienlīdzību skolas līmenī;
P. whereas natural disasters have a major medium- and long-term effect on education, health, structural poverty and population displacement, and whereas children make up a group particularly vulnerable to the effects of natural disasters; whereas there is a clear link between the occurrence of disasters and reductions in the level of school attendance, and whereas disasters exacerbate considerably the gender gap at school level;
Q. tā kā klimata pārmaiņu izraisīts sausums un ūdens nepietiekamība piespiež sievietes strādāt vairāk, lai nodrošinātu ūdeni, pārtiku un enerģiju, un tā kā jaunieši bieži vien pamet skolu, lai palīdzētu savām mātēm veikt šos uzdevumus;
Q. whereas droughts and water shortages resulting from climate change force women to work more in order to provide water, food and energy, and whereas young people frequently abandon school to help their mothers in these tasks;
R. tā kā sievietes ir arī efektīvas pārmaiņu veicinātājas un visā pasaulē viņas aktīvāk piedalās pilsoniskās sabiedrības pasākumos, un pilnīga viņu līdzdalība ikvienā klimata pārmaiņu apkarošanas aspektā nodrošinātu godīgāku, plašāku un efektīvāku politiku klimata pārmaiņu novēršanai gan attiecībā uz pielāgošanās, gan uz klimata pārmaiņu seku mazināšanu;
R. whereas women are also powerful agents of change and are globally more active in civil society activities, and their full participation in every aspect of the fight against climate change would ensure fairer and more comprehensive and effective policies to tackle climate change, with regard to both adaptation and mitigation aspects;
S. tā kā sievietes ir atbildīgas par nepietiekamo dabas resursu apsaimniekošanu, viņas iegūst svarīgas zināšanas par ilgtspējīgākas vides nepieciešamību, kas nodrošina viņām potenciālu lomu, ko nevajadzētu ignorēt, uzlabojot klimata pārmaiņu pielāgošanās un seku mazināšanas stratēģijas;
S. whereas, on account of their responsibilities when it comes to managing scarce natural resources, women acquire important knowledge regarding the need for a more sustainable environment, giving them a potential role to play – which should not be disregarded – in improving adaptation and attenuation strategies for climate change;
T. tā kā mehānismi vai finansējums katastrofu novēršanai, pielāgošanai un to seku mazināšanai joprojām būs nepietiekami, ja vien tajos netiks iekļauta sieviešu pilna līdzdalība attiecībā uz izstrādi, lēmumu pieņemšanu un īstenošanu; tā kā labas prakses piemēri, piemēram, no Tunisijas, Nikaragvas, Salvadoras un Hondurasas, ir uzskatāmi parādījuši, ka sieviešu zināšanas un līdzdalība glābj dzīvības, pārvarot katastrofas, veicina bioloģisko daudzveidību, uzlabo ūdens apsaimniekošanu, stiprina uzturdrošību, novērš pārtuksnešošanos, aizsargā mežus un veicina sabiedrības veselību,
T. whereas mechanisms or financing for disaster prevention, adaptation and mitigation will remain insufficient unless they incorporate women’s full participation in design processes, decision making and implementation; whereas good practices from, for example, Tunisia, Nicaragua, El Salvador and Honduras have demonstrated that women’s knowledge and participation save lives through disaster management, boost biodiversity, improve water management, enhance food security, prevent desertification, protect forests and support public health;
1. atzīstot, ka klimata pārmaiņas saasina dzimumu diskrimināciju papildus vēl citām postošām sekām, uzsver, ka klimata pārmaiņu novēršanai jābūt gan ES iekšpolitikas, gan ārpolitikas galvenajai prioritātei;
Recognising that climate change exacerbates gender discrimination in addition to its other catastrophic effects, emphasises that averting dangerous climate change must be the highest priority of the EU both in domestic and external policy;
3 aicina Komisiju un dalībvalstis visos lēmumu pieņemšanas līmeņos iekļaut dzimumu vienlīdzības un dzimumu taisnīguma mērķus politikā, rīcības plānos un citos pasākumos, kas saistīti ar ilgtspējīgu attīstību, katastrofu risku un klimata pārmaiņu novēršanu, veicot sistemātisku analīzi par dzimumu jautājumiem, nosakot rādītājus un kritērijus, kuros ņemti vērā dzimumu aspekti, un izstrādājot praktiskus instrumentus; uzsver, ka klimata pārmaiņu sarunu procesa visos posmos no izpētes un analīzes līdz plānošanai un īstenošanai un klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās stratēģiju izstrādē ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības principi;
3 Calls on the Commission and the Member States to include – at all levels of decision-making – gender equality and gender justice objectives in policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change, by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools; underlines that the climate change negotiation process must take into account the principles of gender equality at all stages, from research and analysis to design and implementation and the development of mitigation and adaptation strategies;
4 atgādina, ka 2007. gada Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) ceturtajā novērtējuma ziņojumā tika apstiprināts, ka klimata pārmaiņu ietekme ir atšķirīga, atkarībā no dzimuma, vecuma un sociālās izcelsmes, visbiežāk tieši nabadzīgajiem iedzīvotājiem radot lielākās ciešanas; uzskata, ka dzimumu līdztiesības sasniegšana ir svarīga cilvēces attīstībai un ir viens no pamatmērķiem cīņā pret nabadzību; pieprasa visās jomās piemērot uz dzimumu balstītu pieeju, sagatavojot politiku attīstības, cilvēktiesību un klimata pārmaiņu novēršanas jomā; aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) darbotos atbilstīgi cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem un valstu un starptautiskajiem nolīgumiem par dzimumu līdztiesību un vienlīdzību, tostarp Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW );
4 Recalls that, in its 4th Assessment Report of 2007, the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) confirmed that the impact of climate change varies according to gender, age and class, with the poor being most likely to suffer the most; takes the view that achieving gender equality is key to human development and is a fundamental objective in the fight against poverty; demands that a gender‑based approach be applied across the board in the drawing-up of development, human rights and climate change policies; calls for steps to be taken to ensure that the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) acts in accordance with human rights frameworks and with national and international agreements on gender equality and equity, including the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW);
9. aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut dzimumu statistiku visās ar vidi saistītajās politikas jomās, lai uzlabotu sieviešu un vīriešu vispārējā stāvokļa novērtējumu saistībā ar klimata pārmaiņām;
Calls on the Commission and the Member States to mainstream gender-sensitive statistics in all environment-related policy areas, in order to improve the measurement of the general situation of women and men with regard to climate change;
25. aicina ES un dalībvalstis izstrādāt klimata taisnīguma principu; uzstāj, ka lielākā netaisnība, kas varētu rasties, nesekmīgi novēršot klimata pārmaiņas, būtu kaitējums nabadzīgām valstīm un iedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm;
Calls on the EU and its Member States to develop a principle of ‘climate justice’; insists that the greatest injustice of our failure to tackle climate change effectively would be the detrimental effects on poor countries and populations, and on women in particular;