natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. uzskata, ka teritoriālā kohēzija ir atsevišķs jēdziens, kas sniedz taustāmu pievienoto vērtību ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai un piedāvā risinājumu augošajām ES reģionu problēmām; uzsver, ka kohēzijas trim sastāvdaļām (ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai) jābūt savstarpēji papildinošām un pastiprinošām, tajā pat laikā saglabājot savu atsevišķo misiju vienotā integrētā jēdzienā; tādēļ uzskata, ka šo mērķu īstenošanā nedrīkst pastāvēt hierarhija vai kompromiss; uzsver, ka teritoriālā kohēzija būtu jāiekļauj esošajā sistēmā, neradot ES kohēzijas politikas sektorālu sadrumstalotību;
Believes that territorial cohesion is a distinct concept that provides tangible added value to economic and social cohesion and a solution to the growing challenges of the EU regions; stresses that the three component parts of cohesion (economic, social and territorial) should be complementary and mutually reinforcing, albeit maintaining their own separate mission in a single integrated concept; considers, therefore, that there must be no hierarchy or trade off between those objectives; stresses that territorial cohesion should be introduced into the existing framework without causing the sectoral fragmentation of the EU cohesion policy;
17. uzsver, ka teritoriālās kohēzijas jēdzienā ir ietverta arī kohēzija teritorijās, un ierosina dot priekšroku politikas virzieniem, ar kuriem tiek stimulēta teritoriju patiesa policentriska attīstība, lai mazinātu koncentrēšanos galvaspilsētās un veicinātu sekundāru centru parādīšanos; norāda, ka to būtu jāizmanto arī, lai neitralizētu negatīvo ietekmi, ko rada darbības koncentrēšanās pilsētās (piemēram, sastrēgumus, piesārņojumu, sociālo atstumtību, nabadzību) vai pakāpenisku nekontrolējamu urbanizāciju, kas ietekmē iedzīvotāju dzīves kvalitāti; šajā sakarā uzskata, ka nedrīkst aizmirst atbalstu lauku teritorijām, nedz arī šo teritoriju mazo un vidējo pilsētu svarīgo lomu;
Emphasises that the concept of territorial cohesion also embraces cohesion within territories and proposes that priority be given to any policies that promote a genuinely polycentric development of territories, in order to lessen the pressures on capital cities and encourage the emergence of secondary poles; notes that this should also be a way to counter the negative effects of concentration for cities (e.g. congestion, pollution, social exclusion, poverty) or subsequent uncontrolled urbanisation that affect the quality of life of their citizens; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in that regard;
19. konstatē, ka Zaļajā grāmatā ir atzītas lielas attīstības problēmas, ar kurām saskaras trīs veida reģioni ar īpašām ģeogrāfiskajām iezīmēm — kalnu reģioni, salu reģioni un reti apdzīvoti reģioni; nemazinot ievērojamo nozīmi, kas teritoriālajai kohēzijai var būt šo reģionu problēmu risināšanā, pauž viedokli, ka teritoriālajai kohēzijai nevajadzētu būt politikai, kas orientēta tikai uz reģioniem ar ģeogrāfiskiem agrūtinājumiem; tomēr uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā mazināt šos apgrūtinājumus un ļaut reģioniem pārvērst reģionālo potenciālu priekšrocībās un reālās iespējās, un sekmēt attīstību, kas ir būtiska Eiropas Savienībai kā vienotam veselumam;
Notes that the Green Paper acknowledges the great development challenges of three particular types of regions with specific geographical features: mountainous regions, island regions and sparsely populated regions; without diminishing the significant role that territorial cohesion can play in addressing the problems of those regions, expresses the view that territorial cohesion should not be a policy exclusively directed towards regions with geographical handicaps; considers, however, that special consideration should be given on how to offset their handicaps and enable them to convert regional potential into assets and real opportunities and stimulate development, which is vital for the European Union as a whole;
21. uzskata, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, nebūtu jāaprobežojas ar ES reģionālās politikas realizēšanu Eiropas Savienības teritorijā, bet būtu arī jākoncentrējas uz teritoriālo dimensiju, ko veido citas Kopienas nozaru politikas ar spēcīgu teritoriālo ietekmi; teritoriālās kohēzijas kontekstā uzsver to, cik svarīgi ir uzlabot dažādu Kopienas politiku sinerģiju, lai koordinētu un maksimāli palielinātu to praktisko teritoriālo ietekmi; taču norāda, ka vienmēr tiks saglabāta visu Kopienas politiku autonomija un ka šajā procesā nav paredzēts pakārtot vienu politiku kādai citai;
Believes that territorial cohesion should not be limited to the effects of EU regional policy on the territory of the European Union, but should also focus on the territorial dimension of other sectoral Community policies with a strong territorial impact; stresses, in the context of territorial cohesion, the importance of improving synergies between the different Community policies in order to coordinate and maximise their territorial impact on the ground; notes, however, that all Community policies will always keep their autonomy, and that this process does not imply the subordination of one policy to another;
22. sagaida, ka sabiedriskās apspriešanās rezultātā pieņems skaidru un pietiekami elastīgu teritoriālās kohēzijas definīciju, par kuru kopīgi vienosies, kuru izmantos un izpratīs visas šajā jomā ieinteresētās personas un kura nodrošinās šī jēdziena skaidrību un pārredzamību; šajā sakarībā ņem vērā ES prezidentvalsts Francijas ierosināto definīciju; tomēr uzskata, ka teritoriālajai kohēzijai visās jomās jābūt pakļautai subsidiaritātes principam; uzskata arī, ka labākai jēdziena „teritoriālā kohēzija” definēšanai un izpratnei būtu jāievieš vienotas definīcijas arī tādiem jēdzieniem kā „teritorija”, „lauku rajons” un „kalnu rajons”;
Expects that a clear and sufficiently flexible definition of territorial cohesion should result from the public consultation, which will be commonly agreed, shared and understood by all stakeholders in the field and provide clarity and transparency in regard to the concept; notes, in this respect, the proposal for a definition put forward by the French Council Presidency; considers, however, that territorial cohesion must be subject to the subsidiarity principle in all areas; also believes that, in order better to define and understand territorial cohesion, common definitions of concepts such as 'territory', 'rural area' and 'mountain area' should also be established;
25. atzinīgi vērtē Komisijas ziņojuma „Reģioni 2020. gadā” publicēšanu; aicina Komisiju iekļaut Baltajā grāmatā par teritoriālo kohēziju šajā darba dokumentā minētos datus un analīzi, jo īpaši tos, kas ataino ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;
Welcomes the publication of the Commission Report on Regions 2020; calls on the Commission to incorporate the findings and analyses of that working document into its White Paper on Territorial Cohesion, in particular in connection with the description of economic, social and territorial cohesion;
27. aicina ievērojami pastiprināt Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi nākamajam plānošanas periodam; pauž pārliecību par šī mērķa pievienoto vērtību Eiropas līmenī, arī pateicoties tam, ka reģionālās un vietējās varas iestādes tieši piedalās pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālās sadarbības programmu plānošanā un īstenošanā; tomēr uzskata, ka, īstenojot šo mērķi, nebūtu jākaitē pārējo divu mērķu sasniegšanai; saistībā ar šo uzsver arī to, cik svarīga ir jūras baseinu integrēta attīstība, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas pārrobežu dimensija un attiecīgās rīcības programmas, kurām ir īpaša nozīme, ņemot vērā ES turpmāku paplašināšanos;
Calls for a significant reinforcement of the European Territorial Cooperation Objective for the next programming period; is convinced of the European added value of that objective, not least because of the direct involvement of regional and local authorities in the planning and implementation of the relevant programmes of cross-border, trans-national and interregional cooperation; considers, however, that this should not be done to the detriment of the other two objectives; to that end, also stresses the importance of the integrated development of sea basins as well as the cross-border dimension and the relevant operational programmes of the European Neighbourhood Policy, which is particularly significant in view of future EU enlargements;
29. atgādina, cik svarīgi ir iekļaut katrā kohēzijas politikas īstenošanas un novērtēšanas fāzē dzimumu vienlīdzības perspektīvu, iespēju vienlīdzību un invalīdu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības;
Recalls the importance of mainstreaming the gender perspective, equal opportunities and the special needs of persons with disabilities and senior citizens at every stage in the implementation and assessment of cohesion policy;
33. uzskata, ka Kopienas nozaru politiku teritoriālās ietekmes labākai koordinēšanai ir nepieciešams labāk izprast un izmērīt šo ietekmi; tādēļ mudina Komisiju turpināt šo politikas nostādņu teritoriālās ietekmes novērtēšanu un paplašināt esošos mehānismus ietekmes novērtējuma veikšanai, piemēram, stratēģisko vides novērtējumu, iekļaujot tajos teritoriālus aspektus; aicina Komisiju arī nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par sinerģijas radīšanu starp šīm teritoriālās un nozaru politikas nostādnēm un turpināt izvērtēt Lisabonas un Gēteburgas stratēģiju ieguldījumu teritoriālajā kohēzijā;
Believes that in order better to coordinate the territorial impact of sectoral Community policies, there needs to be a better understanding and measurement of those impacts; urges the Commission, therefore, to proceed with a territorial impact assessment of those policies, and to extend the existing impact assessment mechanisms, such as the Strategic Environmental Assessment, to territorial aspects; calls on the Commission also to present concrete ways of creating synergies between those territorial and sectoral policies and to proceed with an assessment of the contribution of Lisbon and Gothenburg strategies on territorial cohesion;
35. tomēr uzsver, ka, izstrādājot papildu rādītājus un veicot teritoriālos novērtējumus, nevajadzētu radīt lielāku birokrātiju vai turpmāku kavēšanos teritoriālās kohēzijas veicināšanai paredzēto jauno politiku un darbību īstenošanā; uzsver nepieciešamību gūt tiešus rezultātus no teritoriālās kohēzijas iekļaušanas nākamajā struktūrfondu programmu kopumā;
Stresses, however, that the elaboration of additional indicators and the conduct of territorial assessments should not lead to more bureaucracy or further delays in the implementation of new policies and actions in support of territorial cohesion; stresses the need for direct results resulting from the incorporation of territorial cohesion in the next set of Structural Funds programmes;
37. turklāt aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus īstenot aktīvu politiku, ar kuru tiek atbalstīts uzņēmumu novatoriskums un konkurētspēja un radītas uzņēmumu, valsts sektora, skolu un universitāšu savstarpējas sadarbības iespējas, un nodrosināt, ka organizācijas, kas pārstāv MVU, var tieši piedalīties teritoriālās politikas nostādņu izstrādāšanā;
Calls on the Commission, the Member States and the regions, furthermore, to pursue an active policy that supports innovation and competitiveness of enterprises and allows for mutual cooperation between businesses, the public sector, schools and universities, and to ensure that organisations representing SMEs can participate directly in defining territorial policies;
41. uzskata, ka, izmantojot integrētu pieeju, būs lielākas iespējas gūt panākumus, ja katras teritorijas attīstības stratēģiju izstrādāšanā un īstenošanā jau no paša sākuma saskaņā ar 11. pantu Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
Considers that taking an integrated approach will have a greater chance of success if the regional and local authorities, as well as stakeholders, including economic, social and other partners in accordance with Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
OV L 210, 30.7.2006. , tiks iesaistītas reģionālās un vietējās valsts varas iestādes, kā arī ieinteresētās personas, tostarp ekonomiskie, sociālie un citi partneri, kas var sniegt vispārēju pārskatu un izpratni par attiecīgās teritorijas vajadzībām un specifiskajām iezīmēm; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai palīdzētu dalībvalstīm, kā arī reģionālajām un vietējām varas iestādēm visefektīvāk īstenot integrētu pieeju un izveidot efektīvu partnerību, izstrādājot turpmākas stratēģijas attiecīgajām teritorijām;
OJ L 210, 30.7.2006. , who can provide an overall view and understanding of the needs and specificities of a given territory, are involved from the beginning in the designing and implementation of the development strategies of each territory; calls on the Commission to draw up guidelines to help Member States, as well as regional and local authorities to implement the integrated approach in the most efficient way and to establish effective partnerships in the development of future strategies for the territories concerned;
44. atgādina, ka problēmas struktūrpolitikas īstenošanā daļēji rada pārlieku stingrās un sarežģītās procedūras un ka šī iemesla dēļ ir nepieciešams šīs procedūras vienkāršot un iedibināt skaidru atbildību un kompetenču sadali starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām varas iestādēm; uzskata, ka teritoriālā pārvaldība būs ļoti atkarīga no šādu skaidru noteikumu ieviešanas; atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties iesniegt konkrētu priekšlikumu kopumu, lai risinātu šos jautājumus;
Recalls that problems in implementing structural policy are due in part to the excessive rigidity and complexity of procedures and that, consequently, consideration should be given to simplifying those procedures and clearly dividing responsibilities and competences between the EU, the Member States and regional and local authorities; considers that territorial governance will depend strongly on the establishment of such clear rules; reiterates its call to the Commission to come forward without delay with a set of concrete proposals to that effect;
46. mudina dalībvalstis apsvērt, kā labāk konsolidēt un īstenot teritoriālās kohēzijas jēdzienu valsts programmās un politikā; uzskata, ka šajā sakarībā policentriskās attīstības un pilsētu un lauku reģionu partnerības pamatprincipi, kā arī Natura 2000 pilnīga īstenošana būtu jāiekļauj dalībvalstu reģionālajā plānošanā;
Urges the Member States to start reflecting now on how better to consolidate and implement the notion of territorial cohesion in their national programmes and policies; considers, in this context, that the basic principles of polycentric development and urban-rural partnership, as well as the full implementation of Natura 2000 should already be integrated in their regional planning;
Šajā pašiniciatīvas ziņojumā tiek izskatīta Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju un iekļauti arī daži vispārīgi apsvērumi par pašreizējo situāciju debatēs par ES kohēzijas politiku nākotnē, kā tas izklāstīts Piektajā progresa ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju.
This initiative report responds to the Green Paper on Territorial Cohesion and also includes some general considerations about the state of the debate on the future EU cohesion policy, as presented in the Fifth Progress Report on Economic and Social Cohesion.
Ziņojumā izanalizēta Zaļā grāmata un, atbildot uz šo svarīgo politikas dokumentu, piedāvātas dažas sākotnējas idejas.
It provides an analysis of the Green Paper and brings forward some initial ideas in response to this important policy paper.
Reģionālās attīstības komiteja uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir svarīgi pieņemt skaidru viedokli ne tikai par teritoriālās kohēzijas izpratni un lomu, bet arī par ES reģionālās politikas nākotni.
The Committee on Regional Development believes it is important that the European Parliament adopts a clear view not only on the understanding and role of territorial cohesion, but also on the future of EU regional policy.
Pašiniciatīvas ziņojumā par „Teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā” (referents: Ambroise Guellec ), kas tika pieņemts 2005. gada 28. septembra plenārsēdē, Eiropas Parlaments aicināja Eiropas Komisiju nekavējoties pievērsties „Baltās grāmatas par teritoriālo kohēziju” publicēšanai.
In its own-initiative report on "The role of territorial cohesion in regional development" (rapporteur: Ambroise Guellec), adopted in plenary on 28 September 2005, the European Parliament urged the European Commission to proceed promptly with the publication of a "White Paper on Territorial Cohesion".
Vispārīgas debates par teritoriālo kohēziju gan notikušas jau kopš 90. gadiem.
However, since the 90s, a general debate on territorial cohesion has already been in progress.
1999. gadā Eiropas telpiskās attīstības perspektīva ( ESDP ) uzsāka procesu, kura rezultātā par telpisko plānošanu un pilsētu attīstību atbildīgie ES valstu ministri 2007. gadā pieņēma „Eiropas Savienības teritoriālo darba kārtību”.
In 1999, the European Spatial Development Perspective (ESDP) initiated a process leading up to the 2007 adoption of the "Territorial Agenda of the European Union" by the EU Ministers responsible for spatial planning and urban development.
Šie politikas dokumenti īpaši akcentēja lomu, kāda būtu jāpiešķir teritoriālajai kohēzijai harmoniskas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā visā Savienībā.
These policy documents placed great emphasis on the role that territorial cohesion would be called to play in ensuring a harmonious, sustainable development across the Union.
Eiropas Parlaments savā ziņojumā par „Teritoriālās darba kārtības un Leipcigas hartas papildu pasākumiem” (referente: Gisela Kallenbach ) uz šo pieeju reaģēja pozitīvi, atkārtoti izsakot prasību par skaidru teritoriālās kohēzijas definējumu gaidāmajā Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju.
The European Parliament responded positively to this approach in its report on the "Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter" (rapporteur: Gisela Kallenbach), reiterating its request for a clear definition of territorial cohesion in the forthcoming Green Paper on Territorial Cohesion.
Statuss debatēm par kohēzijas politikas nākotni
State of the debate on the future of cohesion policy
Sabiedriskajā apspriešanā par ES kohēzijas politikas nākotni gūtie rezultāti ir izklāstīti Piektajā progresa ziņojumā par ekonomisko un sociālo kohēziju.
The results of the public consultation on the future of EU cohesion policy are presented in the Fifth Progress Report on economic and social cohesion.
Šis progresa ziņojums sastāv no divām daļām.
This progress report consists of two parts.
Parlaments var atbalstīt galvenos secinājumus no šī apspriešanās procesa (kurā tika saņemti vairāk kā 100 iesniegumi).
The Parliament can endorse the main conclusions of this consultation process (for which more than 100 contributions were received).
Tie pilnībā atbilst EP ziņojumā par Ceturto kohēzijas ziņojumu (referents: Ambroise Guellec ) pieņemtajām pozīcijām.
They correspond entirely to the positions adopted in the EP's report on Fourth Cohesion Report (rapporteur: Ambroise Guellec).
Šajās pozīcijās ir ietverts jebkāda atkārtotas nacionalizēšanas mēģinājuma noraidījums un atbalsts vienai kopienas politikai, kura būtu jāparedz arī pievēršanās tādiem jautājumiem kā globalizācija, klimata un demogrāfiskās pārmaiņas.
Those include the rejection of any attempt for re-nationalisation and the commitment to a single Community policy, which should also be in a position to address challenges like globalisation, climate and demographic change.
Ziņojumā izteikta stingra pārliecība, ka šai politikai būtu jāaptver visi ES reģioni ar pievienoto vērtību katram, ne tikai vājākajiem konverģences reģioniem.
The report also expresses the strong belief that this policy should cover all EU regions, by representing an added value for everyone, and not just the poorest convergence regions.
Tāpat tajā ir uzsvērta vajadzība pēc sinerģijas un integrētas pieejas starp dažādām sektorpolitikām, lai panāktu optimālu rezultātu tūlītējai izaugsmei un attīstībai.
It also stresses the need for synergies and an integrated approach between the different sectoral policies in order to achieve the optimal result for growth and development on the ground.
Komisijas Zaļās grāmatas saturs
Content of the Commission's Green Paper
2008. gada 6. oktobrī Eiropas Komisija beidzot pieņēma Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju „Teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana”.
The European Commission finally adopted the Green Paper on Territorial Cohesion on 6 October 2008 with the title "Turning Territorial Diversity into strength".
Grāmatā nav sniegta „teritoriālās kohēzijas” definīcija, bet ar to aizsāk plašu apspriedi ar reģionālajām, vietējām pašvaldībām, asociācijām, NVO, pilsonisko sabiedrību, lai veicinātu kopīgu izpratni par šo jauno jēdzienu un tā izmantošanu turpmākajā ES reģionālajā politikā.
The paper does not provide a definition of "territorial cohesion"; instead, it launches a wide consultation with regional, local authorities, associations, NGOs, civil society aimed at furthering the shared understanding of this new concept and its implications for future EU regional policy.
Lai to paveiktu, tajā iekļauts saraksts ar konkrētiem jautājumiem, kas aptver dažādus aspektus, ieskaitot definīciju.
To do this, it provides a list of concrete questions that cover different aspects including a definition.
Šī sabiedriskā apspriešanās notiks līdz 2009. gada februāra beigām.
This public consultation will be open till the end of February 2009.
Saskaņā ar Zaļo grāmatu teritoriālā kohēzija nozīmē nodrošināt visu ES teritoriju harmonisku attīstību un iespēju to pilsoņiem gūt maksimālu labumu no šīm teritorijām piemītošajām iezīmēm.
According to the Green Paper, territorial cohesion is about ensuring the harmonious development of all EU territories, and about making sure that their citizens are able to make the most of the inherent features of these territories.
Zaļajā grāmatā ir ierosināts, ka dažādībai būtu jāpārtop par vērtību un priekšrocību, kas veicinātu visas ES ilgtspējīgu attīstību.
The Green Paper suggests that diversity should actually be transformed into an asset and competitive advantage that contributes to the sustainable development of the entire EU.
Tādējādi galvenais uzdevums ir palīdzēt teritorijām pēc iespējas sekmīgāk izmantot to resursus.
The main challenge is thus to help territories make the best use of their assets.
Zaļajā grāmatā tiek atzīts, ka, lai to panāktu, efektīviem risinājumiem nereti nepieciešama integrēta pieeja un dažādu iestāžu un iesaistīto pušu sadarbība.
For that purpose, the Green Paper acknowledges that effective solutions often require an integrated approach and cooperation between the different authorities and stakeholders involved.
Tajā īpaši minēta nepieciešamība uzlabot kohēzijas politikas pārvaldi, lai padarītu to elastīgāku un spējīgāku pielāgoties atbilstošākajai nepieciešamās intervences pakāpei.
It also makes special reference to the need for improved governance of cohesion policy in order to make it more flexible and capable of adapting to the most appropriate scale of intervention needed.
v Koncentrācija sniedz tādas priekšrocības kā uzlabotu produktivitāti un radošumu, taču tai ir arī negatīvas iezīmes, piemēram, vides aizsardzības izmaksas, pārapdzīvotība, zemes cenas un sociālā izstumšana.
v Concentration brings advantages such as higher productivity and creativity, but also has negative effects especially in terms of environmental costs, congestion, land prices and social exclusion.