natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40. uzsver nepieciešamību sievietes kā ievainojama upura tēlu papildināt ar tādu sieviešu tēlu, kuras nāk no ļoti dažādām sociālajām grupām un kurām ir vērtīgi resursi un kompetence, kā arī pašām savi plāni; sievietes ietekmē lietu norisi, un viņu darbībai jāpiedalās attīstības procesa veidošanā;
Stresses the need to complement the image of women as vulnerable victims with an image of women as a highly differentiated group of social actors, who possess valuable resources and capacities and who have their own agendas; women influence the course of things, and they must shape the development process;
47. aicina Komisiju sniegt konkrētu informāciju par to, kādi mehānismi ir pieejami stratēģijas īstenošanas pārraudzībai un novērtēšanai, tostarp, lai pārraudzītu finanšu resursus un cilvēkresursus, kas paredzēti, lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu;
Calls on the Commission to provide clear information on available mechanisms for monitoring and evaluating the implementation of the present strategy, including monitoring the financial and human resources that will be allocated to ensure effective implementation;
„EK un ANO Partnerattiecības attīstībai un mieram dzimumu līdztiesības jautājumā” ir iniciatīva, kurā piedalās Eiropas Komisija (EK), Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības fonds sievietēm ( UNIFEM ) un Starptautiskās Darba organizācijas Starptautiskais Mācību centrs ( ITCILO ).
Welcomes the establishment of the EC/UN Partnership on Gender Equality for Development and Peace
Tas ir turpmākais pasākums pēc Eiropas Komisijas un UNIFEM 2005. gada novembrī rīkotās 1. konferences „Attīstības nepieciešamība.
The “EC/UN Partnership on Gender Equality for Development and Peace” is an initiative that involves the European Commission (EC), the United Nations Fund for Women (UNIFEM) and the International Training Centre of the International Labour Organization (ITCILO).
56. uzsver, ka sieviešu nevienlīdzību palīdz mazināt nevis tikai piedalīšanās vien, bet gan mērķtiecīgi un kompetenti centieni pašos pirmsākumos pārvarēt visus šos šķēršļus sieviešu dalībai;
Emphasises that participation alone does not serve to reduce women’s inequality, but that only targeted, effective efforts on the ground can overcome all the obstacles to women’s participation;
Referente Komisijas stratēģiju pamatā vērtē atzinīgi.
In fundamental terms, your rapporteur welcomes the Commission strategy.
Komisijas paziņojums ietver daudzus no pilsoniskās sabiedrības sniegtajiem ieteikumiem.
The Commission communication takes account of many of the recommendations made by civil society organisations.
Tomēr referente pauž nožēlu, ka galvenie elementi un daudzas no prasībām ir vāji formulētas.
Nevertheless, your rapporteur feels that key aspects have been neglected and that many of the calls made in the communication are half-hearted.
Referente norāda uz nepieciešamību uzlikt ES un dalībvalstīm par pienākumu ieviest dokumentu praksē, tādējādi paziņojuma saturs būtu ne tikai uz papīra, bet arī īstenots.
She draws attention to the need to scrutinise closely the way in which the EU and the Member States implement the communication, with a view to ensuring that its proposals do not simply look good on paper but are actually put into practice.
Domājot par līdzsvarotu attīstību, izšķiroša loma ir vienādu iespēju un vienādas pieejas resursiem nodrošināšana gan vīriešiem, gan sievietēm.
Gender equality and equal access to resources for men and women are of decisive importance to sustainable development.
Piemēram, Āfrikā, lai arī sievietes veido 52 % no visiem iedzīvotājiem, tomēr viņas nodrošina 75 % no visa darba lauksaimniecībā un saražo un pārdod 60 līdz 80 % no visiem pārtikas produktiem.
In Africa, for example, women make up 52% of the total population, but perform 75% of agricultural work and produce and market 60 to 80% of the food.
Taču pasaulē vairāk nekā divas trešdaļas no analfabētiem ir sievietes un jaunattīstības valstīs meitenēm iespējas apmeklēt tālākizglītojošas mācību iestādes ir par 11 % mazāka nekā zēniem.
Despite this, more than two-thirds of illiterate people in the world are women and in developing countries girls are 11% less likely than boys to attend a secondary school.
Tajās Āfrikas valstīs, kas atrodas uz dienvidiem no Sahāras, sievietes iegūst tikai 10 % no visiem ienākumiem un 1 % no visiem īpašumiem.
In sub-Saharan Africa, women earn only 10% of income and own only 1% of assets.
Arī lemttiesīgo institūciju līmenī sievietes veido tikai perifēru grupu.
Women are also marginalised when it comes to decision-making.
Lai arī tās veido pusi no visiem vēlētājiem, tomēr parlamentos to skaits ir tikai 12 %.
Although they make up half the electorate, they hold only 12% of parliamentary seats.
Veselības statistika uzrāda vēl krasāku plaisu starp dzimumiem.
Health statistics reveal an even more dramatic gulf between the sexes.
Āfrikā dienvidos no Sahāras 60 % pieaugušo sieviešu ir inficētas ar HIV; 75 % no visiem jauninficētiem jauniem cilvēkiem ir meitenes.
In sub-Saharan Africa 60% of HIV-positive adults are women; girls account for 75% of all new cases of Aids infection among young people.
Starpvalstu karos vai valstu iekšējos konfliktos pirmie par upuriem kļūst tie, kas ir visvājākie, t.i., sievietes, bērni un veci cilvēki.
In wars between States or in domestic conflicts, the first victims are always the weakest in society, i.e. women, children and the elderly.
Tās ir sievietes un jaunas meitenes tieši tāpēc, ka, pateicoties viņu bioloģiskajai dabai, viņas ir pakļautas riskam, kas skar viņu reproduktīvo veselību, t.i., riskam saslimt ar seksuāli transmisīvajām slimībām un it īpaši AIDS, jo kara vai konfliktu laikā ir ļoti grūti nodrošināt medicīniskos pakalpojumus attiecībā uz reproduktīvo veselību.
Women and young girls are vulnerable because their biological nature exposes them to risks relating to their reproductive health and sexually transmitted diseases, in particular Aids, whilst in times of war or conflict it is very difficult to gain access to reproductive health services.
Komisijas aktualizētā stratēģija
The updated Commission strategy
Stratēģijā ir ierosināti konkrēti pasākumi piecās pamatjomās, kas ir būtiskas līdztiesības veicināšanai, šīs jomas ir: atbildīga politiskā rīcība, nodarbinātība, izglītība, veselība un vardarbība pret sievietēm.
The strategy proposes practical measures in five areas fundamental to the promotion of equality: responsible governance, employment, education, health and violence against women.
Stratēģija ietver pamatnostādnes, kas paredz uzlabot līdztiesības jautājumu sistemātisku iekļaušanu attīstības politikā un atklāj, kādu potenciālu satur budžeta dotācijas līdztiesību veicinošu pasākumu atbalstam.
The strategy contains guidelines for the more systematic integration of gender equality issues into development policy and illustrates just how effective direct budgetary aid can be in supporting measures to foster gender equality.
Kā viens no daudzajiem pasākumiem labākai dalībvalstu un Komisijas attīstības palīdzības koordinēšanai ir paziņojums „Līdztiesība un līdzdalība — sieviešu loma sadarbībai attīstības politikas jomā”, kas pirmo reizi veido Eiropas stratēģiju sieviešu līdztiesības un līdzdalības veicināšanai.
As one of a series of measures designed to improve the coordination of the development aid provided by the Member States and the Commission, the communication entitled ‘Gender Equality and Women’s Empowerment in Development Cooperation’ sketches out for the first time a European strategy to foster gender equality and women’s empowerment.
Referente atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija, izstrādājot 41 pasākumu, ir pievērsusies šim jautājumam detalizēti un sieviešu lomas stiprināšanu ir izvirzījusi arī labas pārvaldības ( governance ) centrā.
Your rapporteur welcomes the fact that the Commission has described the 41 measures in detail and makes strengthening the role of women central to effective governance.
Otrkārt, stratēģijā ir ierosināts, lai līdztiesības jautājumu ņemtu vērā efektīvāk, tas būtu jāiekļauj kā caurviju uzdevums politiskajā dialogā ar partnervalstīm.
Secondly, the strategy calls for more effective account to be taken of gender equality as a horizontal task in political dialogue with partner countries.
To var panākt, veidojot reālas partnerības dialogam par dzimumu un attīstības tematiku, kurā jāiesaista valdības, pilsoniskā sabiedrība, zinātnes joma un starptautiskās organizācijas.
This goal should be achieved by establishing genuine partnerships for dialogue on gender-related issues and development involving governments, civil society, academics and international organisations.
Ievērojot iepriekš minēto, paziņojumā trūkst konkrētu priekšlikumu ilgstoša dialoga ar pilsonisko sabiedrību attīstīšanai.
In this area, what is missing from the communication are practical proposals as to how sustainable dialogue with civil society can be developed.
Dzimumu tematika ir jāintegrē efektīvāk arī pašā attīstības sadarbībā.
Gender-related issues must be incorporated more effectively into development cooperation itself.
Saistībā ar to referente norāda uz nepietiekamu dzimumu jautājuma mērķtiecīgu virzību dalībvalstu stratēģiskajos dokumentos.
In that connection, your rapporteur draws attention to the failure to include in the country strategy documents proper measures to implement gender mainstreaming.
Tādēļ, izstrādājot un īstenojot sadarbības stratēģijas, daudz lielāka vērība ir jāpievērš sieviešu ieguldījumam un viņu izšķirošajai lomai ekonomiskajā izaugsmē un attīstībā.
When cooperation strategies are devised and implemented, much greater account should be taken of the key role played by women in generating economic growth and fostering development.
Stratēģijā ir ierosināts katru pasākumu novērtēt pēc tā ieguldījuma līdztiesības nodrošināšanā, tādējādi nodrošinot, ka šīs vajadzības efektīvāk tiek iekļautas attīstības projektos.
The strategy proposes that every measure should be assessed on the basis of its contribution to gender equality with a view to ensuring that individual development projects tackle gender-related issues more effectively.
Attiecībā uz ziņošanas pienākumu referente atzīmē, ka Komisija savā paziņojumā ir piemirsusi uzsvērt savu atbildību Eiropas pilsoņu un Eiropas Parlamenta priekšā.
As regards the accountability requirement, your rapporteur would like to point out that in its communication the Commission fails to highlight its own accountability vis-à-vis European citizens and the European Parliament.
Par atbildību un ziņošanas pienākumu tiek atgādināts visdažādākajām iesaistītajām institūcijām, sākot no plašsaziņas līdzekļiem līdz pat nacionālajām valdībām, taču par savu lomu attiecīgajā jautājumā Komisija neizsakās.
All the bodies and groups involved in development policy, from the media to national governments, are reminded of their responsibility and accountability, whilst the Commission skates over its own role.
Treškārt, stratēģijā tiek izsvērts, kādu papildu labumu līdztiesības nodrošināšanā var sniegt finansiāls atbalsts jaunattīstības valstīm, t.i., palīdzība specifiskām jomām, piemēram, veselības aizsardzības vai izglītības sistēmai salīdzinājumā ar atbalstu atsevišķiem palīdzības projektiem.
Thirdly, the strategy assesses what additional benefits for gender equality budgetary aid for developing countries, or aid in specific areas such as health or education, can bring by comparison with the funding of individual projects.
Attiecībā uz šo jautājumu referente atzīmē, ka paziņojumā nav skaidri paustas norādes par iespējamajiem finanšu avotiem un to sadalījumu.
In that connection, your rapporteur points out that the communication fails to make clear where the money would come from and how it would be allocated.
Norāde uz pastāvošajiem fondiem, pēc referentes domām, būtu juridiski saistošāks pamatojums Komisijas izteikumiem paziņojumā.
A reference to the funds involved would make the Commission’s statements in the communication more convincing.
Būtiskākie kritizējamie punkti
Significant criticisms
Referente vēlas šeit detalizētāk aplūkot būtiskākos kritizējamos punktus.
At this point your rapporteur will briefly develop her most significant criticisms of the strategy:
Stratēģija saistībā ar ekonomikas un tirgus politiku
The strategy and economic and trade policy
Kā būtisks trūkums ir jāatzīst, ka stratēģijā netiek pieminēti EPA (Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi).
It is unfortunate that the strategy fails to mention the EPAs (Economic Partnership Agreements).
Nekur nav pieminēta savstarpējā saistība starp sievietes lomas stiprināšanu un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem starp ES un ĀKK valstīm — pat ne tajā gadījumā, kad Komisija pauž savu nostāju par tirgus liberalizāciju, kuras rezultātā „sociāli vājās grupas var izjust īslaicīgas negatīvas sekas”, taču ilglaicīgi „tai var būt pozitīva ietekme uz vairumu tautsaimniecību”.
At no point is reference made to the link between strengthening the role of women and the economic agreements between the EU and the ACP States – not even when the Commission makes clear its view that ‘although trade liberalisation has had a positive impact on most economies in the long term, it may also result in short-term negative consequences for vulnerable groups’.
„Harmful Traditional Practices” — Pret sievietēm vērstās vardarbības tradicionālās formas
‘Harmful traditional practices’ – traditional practices involving violence against women
Daudzas vēsturiskas paražas pārkāpj meiteņu pamattiesības — tiesības uz izglītību, personības attīstību un ķermeņa neaizskaramību.
Many traditional customs violate young girls’ fundamental rights – to education, to personal development and to freedom from bodily harm.
Dzimumorgānu sakropļošana, piespiedu laulības, slepkavības goda kodeksa vai mantojuma dēļ — šīs cilvēktiesību pārkāpšanas formas vienlaikus simbolizē sieviešu plašo diskrimināciju sabiedrībā, kas minētās paražas praktizē joprojām.
Genital mutilation, arranged marriages, honour killings, dowry killings – these human rights violations symbolise the massive discrimination suffered by women in societies where such traditions are maintained.
Referente pauž kritiku, norādot, ka šādu vardarbības formu apkarošana netiek iekļauta nevienā no Komisijas stratēģijā minētā 41 pasākuma.
Your rapporteur deplores the fact that the 41 measures set out in the Commission strategy do not include efforts to combat these forms of violence.
Sievietes vāji attīstītajās valstīs un LDC (viszmazāk attīstītajās valstīs)
Women in weak states and the least-developed countries (LDCs)
Komisija stratēģijā neizsakās par sieviešu īpašo lomu vāji attīstītajās valstīs un LDC valstīs.
In the strategy, the Commission fails to comment on the specific role played by women in weak states and the LDCs.
Neapšaubāmi, ka sieviešu vājā sociālā loma vāji attīstītajās valstīs pasliktinās nestabilitātes dēļ, t.i., tādu organizatorisku struktūru trūkuma dēļ, kas būtu veidotas visu iedzīvotāju labklājības veicināšanai.
In weak states, women’s already low social status is further undermined by instability and/or the non-existence of organisational structures designed to safeguard the well-being of the population.
Sievietes un lauksaimniecība — Eiropas agrārpolitika
Women and agriculture – European agricultural policy
Komisijas stratēģijā un arī Padomes secinājumos ir norādīts uz sieviešu izšķirošo lomu lauksaimniecībā.
The Commission strategy and the Council conclusions both refer to the key role played by women in agriculture.
Referente kritizē to, ka šeit netiek dziļāk runāts par augsti subsidēto kopīgo ES agrārpolitiku, kas arī ir atbildīga par postu lauksaimniecības tirgos jaunattīstības valstīs.
Your rapporteur criticises the fact that the analysis of this issue fails to take account of the EU’s highly subsidised common agricultural policy, which is responsible, amongst other things, for destroying agricultural markets in the developing countries.
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā sievietes var tikt pakļautas diskriminācijai saistībā ar ģimenes tiesībām, kā arī iespējām iegūt nekustamo īpašumu un zemi, resursus un to pārraudzību;
A. whereas women are vulnerable to marital discrimination and to discrimination in terms of access to immovable property and land ownership as well as to resources and control thereof,
B. tā kā daudzām sievietēm ir liegta pieeja pamatvajadzībām un veselības aprūpes pamatpakalpojumiem, visu līmeņu pamatizglītībai, ekonomiskajai neatkarībai, profesionālajai izaugsmei, dalībai lēmumu pieņemšanas procesos u.c.;
B. whereas many women are denied access to basic health care services, education at all levels, economic independence, careers, participation in decision-making processes, etc.,
C. tā kā dzimumu nelīdztiesība rada vēl lielāku nevienlīdzību, kas negatīvi ietekmē sieviešu, viņu ģimeņu un apkārt esošās sabiedrības labklājību, kā arī sieviešu personiskās izaugsmes iespējas;
C. whereas gender inequalities tend to lead to further inequalities, with negative consequences for women’s well-being, their families , their communities and their personal development potential,
D. tā kā līdz šim dažu īstenoto projektu efektivitāti kavēja dažās valstīs pastāvošās specifiskās nepilnības, piemēram, nepietiekami spēcīga pārvalde vietējā un valsts līmenī, korumpēta valdība vai kompetences un apmācītu darbinieku trūkums, risinot ar sieviešu lomas pastiprināšanu un dzimumu līdztiesību saistītas problēmas;
D. whereas, in most countries, gender-related actions are not regarded as a high priority, gender being seen as a subsidiary issue and cultural, religious and socio-economic practices being used as excuses for obstructing progress in the area of gender equality and women's rights,
E. tā kā ir pierādīts, ka sieviešu lomas pastiprināšana paātrina visu pārējo Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu attiecībā uz nabadzības mazināšanu un demogrāfisko, sociālo un ekonomisko rādītāju uzlabošanu;
E. whereas it has been proved that empowering women accelerates the meeting of all the other Millennium Development Goals in reducing poverty and improving demographic, social and economic indicators,
1. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas vispārējo pieeju, uz kuras pamatojoties Eiropas Savienība un tās dalībvalstis var ietvert ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus savās attīstības sadarbības programmās, lai panāktu dzimumu līdztiesību un pastiprinātu sieviešu emancipāciju — tas ir būtisks līdzeklis, kā uzlabot cilvēktiesību aizsardzību un cīnīties pret nabadzību; tomēr atzīmē, ka ir jāuzlabo, galvenokārt, datu apkopošana un analīze, lai radītu iespējas izstrādāt pasākumus, kas ir piemērotāki dažādām sieviešu vajadzībām;
Commends the general approach of the Commission as a good basis on which the European Union and its Member States could mainstream gender in their development cooperation programmes in order to achieve gender equality and the empowerment of women as the main instrument for enhancing human rights and combating poverty, but notes that there is room for improvement, especially in analysing the data in order to avoid taking measures which could hamper the position of women;
8. atzinīgi vērtē Komisijas nodomu saistīt budžeta atbalsta līdzekļu izmaksu ar izpildes kritērijiem, kuri novērtēti, pamatojoties uz rādītājiem, kas iegūti, grupējot datus pēc dzimuma; tomēr uzsver, ka lēmumi par sodiem nekompetentas pārvaldības gadījumos jāpieņem pārdomāti, lai neietekmētu palīdzības saņēmējus, t.i., sievietes;
Welcomes the Commission’s intention to link the disbursement of budget support funds to performance criteria assessed on the basis of gender-disaggregated outcome indicators; insists however that decisions on punishing incompetent administrations must be carefully taken in order not to affect the final beneficiaries of aid, i.e. women;
par ES sadarbības politikas attīstības jomā mērķi jaunajās dalībvalstīs
on the Challenge of EU Development Cooperation Policy for the New Member States
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................18
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................19
par ES sadarbības politikas attīstības jomā mērķi jaunajās dalībvalstīs
on the challenges of EU development cooperation policy for the new Member States
Attīstības sadarbības tiesību akti
Development cooperation legislation
– ņemot vērā EK līguma 177.–181. punktu,
– having regard to Articles 177 to 181 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū Nolīgums) un kurā veica grozījumus 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
Nolīgumu pēdējo reizi grozījusi ĀKK un EK Padome ar Lēmumu Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.) ,
Agreement last amended by Decision No 1/2006 of the ACP-EC Council of Ministers (OJ L 247, 9.9.2006, p.
– ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes Deklarāciju par palīdzības efektivitāti,
– having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness adopted on 2 March 2005,
– ņemot vērā 2002. gada Monterejas konsensu par finansējumu attīstībai,
– having regard to the 2002 Monterrey Consensus on Financing for Development,
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopējo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku: „Eiropas konsenss” (Eiropas konsenss par attīstību)
– having regard to the Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: 'The European Consensus' (the European Consensus on Development)
OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp. ,
OJ C 46, 24.2.2006, p.1. ,
- ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgo paziņojumu „Eiropas konsenss par humāno palīdzību”,
- having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission: 'The European Consensus on Humanitarian Aid',
- ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kuri tikās 2007. gada 15. maija Padomē, secinājumus par ES rīcības kodeksu attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikas jomā,
- having regard to the conclusions of the Council and of the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council of 15 May 2007 on an EU Code of Conduct on Complementarity and Division of Labour in Development Policy,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstības politikas saskaņotība: kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” ( COM(2005)0134 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Policy Coherence for Development: Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals' ( COM(2005)0134 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstības paātrināšana attiecībā uz Tūkstošgades mērķu sasniegšanu – attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” ( COM(2005)0133 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals - Financing for Development and Aid Effectiveness' ( COM(2005)0133 ),