natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ieņēmumi no izsolēm
Auction revenues
Lēš, ka ieņēmumi no kvotu izsolēm būs vismaz EUR 33 miljardi gadā (pieņemot, ka izsole attieksies tikai uz elektroenerģijas ražošanas nozari un ka CO 2 cena būs samērā neliela)
It has been estimated that the revenues from the auctioning of allowances will amount at least € 33 billion per year (assuming only auctioning for the power generation sector and a relatively modest CO2 price)
Priekšlikumā paredzēts, ka šie līdzekļi tiks ieskaitīti dalībvalstu budžetā, uzliekot tām par „morālu pienākumu” daļu no šiem līdzekļiem izmantot cīņai pret klimata pārmaiņām plašākā izpratnē.
In the proposal these revenues will go to the budgets of Member States, with a 'moral obligation' on them to earmark a share of them to tackle climate change in a broad sense.
Tomēr priekšlikumā šis nosacījums nav pietiekami stingrs un var novest pie šo līdzekļu „pazušanas” dalībvalstu budžetā.
However, this is not strong enough and could lead for the revenues to "disappear" in the national budget.
Tā būtu garām palaista iespēja izmantot šos līdzekļus emisiju samazināšanai un jaunattīstības valstu atbalstam, vēlams, īstenojot to ES līmenī.
That would be a missed opportunity to use this money for emission reductions and support for the developing world, preferably at an EU level.
Iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas
Insider information and market manipulation
Nedēļā vidēji notiek darījumi ar vairāk nekā 10 miljoniem emisiju kvotu, kuru tirgus vērtība ir vairāki miljardi eiro.
In an average week, more than 10 million allowances are traded, resulting in a market worth several billion Euros.
Tomēr šo emisiju kvotu juridiskais raksturs ir neskaidrs.
The legal nature of these allowances is however unclear.
Dažas valstis tās uzskata par finanšu instrumentiem, kuru tirdzniecību uzrauga finanšu pakalpojumu regulēšanas iestādes, kamēr citas valstis uzskata tās par parastām precēm, un tikai to atvasinājumi tiek uzskatīti par finanšu instrumentiem.
Some countries consider them to be financial instruments whose trading is supervised by the financial service authority, while other countries consider them to be normal commodities and only their derivatives are viewed as financial instruments.
Emisiju kvotu tirdzniecības direktīvas piemērošana ES dalībvalstīs, Eiropas Vides aģentūra, 2008. gads.
Application of the Emissions Trading Directive by EU Member States, European Environment Agency, 2008.
Lai novērstu tirgus manipulācijas un iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu, ir svarīgi apsvērt to, kā finanšu tirgus regulēšanas noteikumus piemērot attiecībā uz emisiju kvotām.
In order to avoid market manipulation and inside trading, it is important to consider how to apply the rules for financial markets to emission allowances.
Izmantojot tiem līdzīgus noteikumus, cenas veidošanos tirgū vairāk noteiks ar tirgu saistīta informācija un mazāk — riska ieguldījumu fondu vai valsts ieguldījumu fondu spekulatīvas intereses, kas neveicina konkurenci.
By applying similar rules, price formation in the market will be based more on market relevant information and less on anti-competitive speculation, for example by hedge funds or sovereign wealth funds.
Turklāt tirgum svarīgas informācijas publiskošana, ko veiktu Komisija un dalībvalstis, ir stingri un skaidri jāregulē, jo komerciālu datu publiskošanai var būt milzīgas finansiālas sekas.
Furthermore, publication of market sensitive information by the Commission and Member States should be strictly and clearly regulated, since the release of market sensitive data has potentially huge financial consequences.
Tādi paši noteikumi jāpiemēro attiecībā uz akciju tirgum svarīgu informāciju.
The same rules should apply to those regarding stock market sensitive information.
Oglekļa emisiju pārvirze
Carbon leakage
Kamēr vēl nav izveidota pasaules mēroga sistēma, pārāk stingrs emisiju samazināšanas režīms var novest pie tā, ka uzņēmumi savu ražošanu pārceļ ārpus Eiropas Savienības.
As long as a global framework is not in place yet, an emissions reduction regime which is too burdensome could lead to companies moving their production outside the EU.
Tam būtu ne tikai ekonomiskas un sociālas sekas, bet tas apdraudētu arī vides aizsardzības mērķu sasniegšanu, jo uz šiem uzņēmumiem emisiju kontrole vairs neattiektos.
This would not only have economic and social consequences, but it would also undermine environmental goals - since these companies would no longer be subject to the same emissions controls.
Komisija apzinās šo problēmu, taču atliek tās risinājumu — līdz 2010. gadam tiks noteiktas tās nozares, kurās oglekļa emisiju pārvirze ir visvairāk iespējama, bet līdz 2011. gadam Komisija ierosinās iespējamos priekšlikumus, lai novērstu šādu pārvirzi (visu kvotu piešķiršana bez maksas un/vai ES ETS attiecināšana uz importu).
The Commission acknowledges this problem, but postpones the solution: By 2010 the sectors that are vulnerable to carbon leakage will be identified and by 2011 the Commission will propose possible measures to prevent it (100% free allocation of allowances and/or coverage of imports under the EU ETS).
Turklāt saraksts ar mazāk aizsargātajām nozarēm tiks atjaunots ik pēc trim gadiem.
Furthermore, the list of vulnerable sectors will be reviewed every 3 years.
Atzinuma sagatavotāja nepārprotami dotu priekšroku pasaules mēroga sistēmas izveidei, kurā būs iekļauti visi nozīmīgie uzņēmumi un nozares.
Your draftswoman clearly prefers a global agreement, which will cover all relevant companies and sector.
Gadījumā, ja šis mērķis netiktu sasniegts, otra labākā iespēja būtu globāli nozaru nolīgumi (ar objektīvu un pārbaudāmu emisiju samazināšanas mērķi).
In the event that this goal will not be reached, global sectoral agreements (with objective, verifiable emission reduction goals) would be a 'second best' option.
Tomēr gadījumā, ja neviena no šīm iespējām netiks īstenota, ES ir jāizveido mehānisms, kas nodrošinās noteiktību un paredzamību, kura ir nepieciešama ilgtermiņa ieguldījumiem un aktīvu portfeļa atjaunošanai šajās nozarēs.
However, in case both options do not materialise, the EU needs to have in place a mechanism that will provide the necessary certainty and predictability needed for long term investments and the renewal of asset portfolios in these sectors.
Ņemot vērā, ka šī sistēma sāks darboties 2013. gadā, uzņēmumiem un ieguldītājiem nepieciešama savlaicīgāka un ilgstošāka noteiktība attiecībā uz to, cik daudz kvotu saņems katra nozare.
Keeping in mind that the scheme will start operating in 2013, companies and investors need earlier and longer term certainty about how many allowances each sector will get.
Tomēr jāatzīst, ka starptautiskās sarunas varētu nevajadzīgi kavēties, ja ES jau tagad norādītu, kuras nozares tiks aizsargātas ar bezmaksas kvotu palīdzību.
On the other hand, international negotiations could be unnecessarily impeded if the EU specifies now which sectors will be protected through free allowances.
Vislabākais veids, kā nodrošināt lielāku noteiktību tirgus dalībniekiem un neapdraudēt starptautiskās sarunas, ir paātrināt Komisijas noteikto grafiku un pagarināt laiku starp pārskatiem, nodrošinot, ka pirms sagaidāmās starptautisko sarunu noslēgšanās 2009. gada decembrī netiek sniegti nekādi paziņojumi.
The best way to ensure greater certainty for market players without compromising the international negotiations is to speed up the Commission's timing and lengthen the period between reviews, whilst ensuring that no announcements are made before the expected conclusion of international negotiations in December 2009.
MVU un administratīvais slogs
SMEs and administrative burden
Pašu MVU interesēs ir uzņemties vadību un ieguldīt zemas oglekļa emisijas tehnoloģijās.
It is to the benefit of SMEs to take the lead and invest in low carbon technology.
Tomēr, veidojot precīzu normatīvo vidi, ir jāņem vērā šo uzņēmumu īpašā situācija.
However, the precise regulatory environment needs to take into account their particular situation.
Priekšlikumā noteikts, ka sistēmu var neattiecināt uz mazajām sadedzināšanas iekārtām, kuru nominālā siltumspēja ir mazāka par 25 MW, ja tiek īstenoti līdzvērtīgi pasākumi.
The proposal allows small combustion installations (below 25MW) to be excluded from the scheme if equivalent measures are in place.
Šis robežlielums ir visai zems.
This threshold is rather low.
Tāpēc liekas, ka būtu rentabli palielināt šo robežlielumu attiecībā uz mazajām iekārtām (piemēram, līdz robežlielumam, kāds noteikts direktīvā par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), ļaujot tām neiesaistīties sistēmā.
It seems therefore to be cost effective to raise the threshold for small installations (for example to the threshold of the IPPC) to opt-out from the scheme.
Papildu saskaņošana
Further harmonization
Lai radītu lielāku juridisko noteiktību un nodrošinātu patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES, ir nepieciešama papildu saskaņošana.
To provide more legal certainty and to create a true level playing field in the EU, further harmonization should be envisaged.
Tā attiektos uz definīcijām (piemēram, par slēgšanu) un arī uz maksām/cenām un soda naudām/sankcijām par noteikumu neievērošanu.
That is the case for definitions (for example for closure), but also for fees/charges and fines/penalties.
Piemēram, maksimālā soda nauda par līdzīgiem pārkāpumiem dalībvalstīs ievērojami atšķiras — tā svārstās no EUR 600 līdz EUR 15 miljoniem.
For example, the maximum fines for similar infringements deviate substantially between Member States: from € 600 to € 15 million.
Starptautiskie aspekti
International aspects
ES ETS ir jābūt pirmajam solim ceļā uz emisiju kvotu tirdzniecības pasaules mēroga sistēmu.
The EU ETS should constitute the first step towards a global system for emissions trading.
Tāpēc ir ļoti svarīgi radīt iespēju citu tirdzniecības sistēmu sasaistei ar ES ETS un izmantot visus iespējamos Kopienas instrumentus, lai mudinātu pievienoties ES ETS tās trešās valstis, kas robežojas ar ES.
Therefore, it is vital to make it possible to link other trading schemes to the EU ETS and - making use of all possible Community instruments - to encourage third countries bordering the EU to join the EU ETS.
Savukārt attiecībās ar jaunattīstības valstīm ES ir jāizmanto ES ETS sniegtās iespējas, lai palīdzētu šīm valstīm neitralizēt oglekļa emisijas, veicot nepieciešamos ieguldījumus un nododot zināšanas.
For developing countries, the EU must seize the opportunities offered by the EU ETS to assist these countries in becoming carbon neutral by making the necessary investments and through knowledge transfer.
(2) ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām, ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 94/69/EK, kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās noslēgšanu, ir izveidota ar pamatmērķi stabilizēt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas varētu novērst bīstamu antropogēnisku iejaukšanos klimata sistēmā.
(2) The ultimate objective of the United Nations Framework Convention on Climate Change, which was approved on behalf of the European Community by Council Decision 94/69/EC of 15 December 1993 concerning the conclusion of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), is to stabilise greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic interference with the climate system.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) jaunākais novērtējuma ziņojums liecina, ka, lai šo mērķi sasniegtu, līdz 2020. gadam jāsasniedz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju maksimums, kam seko emisiju samazinājums.
The latest Intergovernmental Panel on Climate Change Assessment (IPCC) report shows that, in order to reach that objective, global emissions of greenhouse gases must peak by 2020.
Tas nozīmē, ka jāpalielina Kopienas pūliņi emisiju samazināšanas jomā un šajā procesā nekavējoties jāiesaista attīstītās valstis, kā arī jārosina jaunattīstības valstu līdzdalība .
This implies the increasing of efforts by the Community and the quick involvement of developed countries and encouraging the participation of developing countries in the emission reduction process.
Tas nozīmē, ka jāpalielina Kopienas pūliņi emisiju samazināšanas jomā un šajā procesā nekavējoties jāiesaista attīstītās un jaunās industrializētās valstis, kā arī jaunattīstības valstis .
This implies the increasing of efforts by the Community and the quick involvement of developed and newly industrialised countries and the participation of developing countries in the emission reduction process.
Tā kā jauno industrializēto valstu radīto emisiju daļa arvien palielinās, par mērķi ir jāizvirza šo valstu līdzdalība, ne tikai šādas līdzdalības rosināšana.
In view of the ever increasing share of newly industrialised countries’ emissions, it is necessary to set the aim of ensuring their participation, not only the aim to encourage them to do so.
Tāpat par mērķi ir jāizvirza jaunattīstības valstu līdzdalība, ne tikai šādas līdzdalības rosināšana.
It is necessary to set the aim of ensuring the participation developing countries, not only the aim to encourage them to do so.
(3a) Eiropas Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā par Bali konferences par klimata pārmaiņām rezultātiem (COP 13 un COP/MOP 3) atgādināja savu nostāju, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāapņemas līdz 2020. gadam samazināt savas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas vismaz par 30 % un līdz 2050. gadam — vismaz par 60–80 % salīdzinājumā ar 1990. gadu.
(3a) In its resolution of 31 January 2008 on the outcome of the Bali Conference on Climate Change (COP 13 and COP/MOP 3) the European Parliament recalled its position that industrialised countries should commit to reducing their greenhouse gas emissions by at least 30% by 2020 and by 60-80% by 2050, compared to 1990 figures.
Ņemot vērā, ka Parlaments sagaida pozitīvu iznākumu COP 15 sarunām, kas 2009. gadā notiks Kopenhāgenā, Eiropas Savienībai vajadzētu sagatavot stingrākus emisiju samazināšanas mērķus 2020. gadam un pēc tam, un jācenšas nodrošināt, ka pēc 2013. gada Kopienas sistēma vajadzības gadījumā ļauj pieņemt stingrākas emisiju kvotas, kas būtu daļa no Eiropas Savienības ieguldījuma jaunas starptautiskas vienošanās panākšanā.
Given that it anticipates a positive outcome to the COP 15 negotiations to be held in Copenhagen in 2009, the European Union should begin to prepare tougher emissions reduction targets for2020 and beyond and should seek to ensure that, after 2013, the Community scheme allows, if necessary, for more stringent emissions caps, as part of the Union's contribution to a new international agreement.
Ir būtiski uzsvērt Parlamenta stingro apņemšanos cīnīties ar klimata pārmaiņām.
It is important to stress Parliament's strong ambitions with regard to fighting climate change.
(4) Lai sekmētu šo ilgtermiņa mērķu sasniegšanu, ir lietderīgi nospraust prognozējamu kursu to emisiju samazināšanai, ko rada Kopienas sistēmā iekļautās iekārtas.
(4) In order to contribute to achieving those long-term objectives, it is appropriate to set out a predictable path according to which the emissions of installations covered by the Community scheme should be reduced.
Lai izmaksu ziņā lietderīgi īstenotu Kopienas apņemšanos siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas samazināt par vismaz 20 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, jāpanāk, ka šādām iekārtām piešķirto emisiju kvotu apjoms 2020. gadā ir par 21 % zemāks nekā šo iekārtu emisiju līmenis 2005. gadā.
To achieve cost-effectively the commitment of the Community to at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions below 1990 levels , emission allowances allocated in respect of those installations should be 21% below their 2005 emission levels by 2020.
Lai izmaksu ziņā lietderīgi īstenotu Kopienas apņemšanos siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas samazināt par vismaz 20 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, kas ir starptautiski atzīts atsauces gads saskaņā ar Kioto protokolu , jāpanāk, ka šādām iekārtām piešķirto emisiju kvotu apjoms 2020. gadā ir par 21 % zemāks nekā šo iekārtu emisiju līmenis 2005. gadā.
To achieve cost-effectively the commitment of the Community to at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions below levels in the internationally recognised Kyoto reference year of 1990 , emission allowances allocated in respect of those installations should be 21% below their 2005 emission levels by 2020.
Saskaņā ar šiem aprēķiniem, kopējais atļauto emisiju apjoms būs 4,65 miljardi tonnu, ja tiek piemērots samazinājums par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
On this calculation the total permitted emission level would amount to 4.65 billion tonnes by applying a reduction of 20% below 1990.
Par 2,67 miljardiem tonnu laikā līdz 2020. gadam emisijas ir jāsamazina tajās nozarēs, uz kurām ETS neattiecas.
By 2020, reductions of 2.67 billion tonnes are to be achieved by sectors not included in the ETS.
Pretēji Komisijas apgalvojumiem aprēķini rāda, ka no nozarēm, uz kurām ETS attiecas, ir jāprasa 15 % liels emisiju samazinājums salīdzinājumā ar 2005. gadu.
The calculation also shows – contrary to the Commission's assertion – that the sectors covered by the ETS must be required to make a 15% reduction compared with 2005.
(7a) Augoši koki, kā arī koksne un tās produkti ir ļoti svarīgs līdzeklis oglekļa sekvestrācijai un glabāšanai.
(7a) Standing trees, as well as wood and its derivatives, represent a very important source of carbon sequestration and storage.
Turklāt koksne var aizstāt fosilos enerģijas avotus un palīdzēt apkarot siltumnīcas efekta veidošanos.
In addition, timber makes it possible to combat the greenhouse effect by replacing fossil energy.
Jāatzīst, ka meži ir ievērojamas dabiskas oglekļa krātuves, taču šis ogleklis nonāk atmosfērā, ja mežus izcērt un koksni sadedzina, tāpēc ir svarīgi īstenot meža aizsardzības pasākumus, lai mazinātu atmosfēras sasilšanu.
In conclusion, forests represent genuine natural carbon reservoirs, but this carbon is released into the atmosphere when forests are uprooted and burned, hence the importance of introducing forestry protection mechanisms in order to mitigate global warming.
Sakarā ar pārmaiņām augsnes izmantošanas veidā (piemēram, mežu izciršanu tropiskajos apgabalos) rodas 20 % siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju pasaulē.
Change in land use (e.g. deforestation in tropical areas) is said to be responsible for 20% of global greenhouse gas emissions.
Ik gadu tikai mežu izciršana vien rada tik daudz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, kas līdzvērtīgas 6 miljardiem tonnu CO 2 ekvivalenta.
Annual greenhouse gas emissions linked to deforestation alone amount to 6 billion tonnes of CO 2 equivalent.
Tikai Francijas teritorijā vien uzkrāti 15,6 miljoni tonnu oglekļa un tiek uztverti 10 % siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju.
In France alone, storage represents 15.6 million tonnes of carbon and traps 10% of greenhouse gas emissions.
Tas atbilst 14 miljoniem tonnu oglekļa.
The replacement value is estimated at 14 million tonnes of carbon.
Ja nebūtu mežu un koksnes, Francijā tiktu emitēts par 108 miljoniem tonnu jeb par 20 % vairāk oglekļa nekā pašlaik.
Without forests and timber, France would emit 108 million tonnes more carbon, in other words 20% extra.
(7b) Ņemot vērā meža nozares ievērojamo potenciālu attiecībā uz atmosfēras sasilšanas mazināšanu, ir jāīsteno pasākumi šīs nozares stiprināšanai un attīstībai, vienlaikus pievēršot uzmanību arī citām funkcijām, kādas pilda mežs.
(7b) Given the significant potential of the forestry sector to mitigate global warming, incentives should be introduced to upgrade and develop it, with due regard to the other functions fulfilled by forests.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2007. gada ziņojumā norādīts, ka ilgtermiņā vislielāko labumu attiecībā uz klimata pārmaiņu samazināšanu dos ilgtspējīga meža pārvaldības stratēģija, kuras mērķis ir uzturēt vai palielināt mežos uzkrātā oglekļa apjomu, vienlaikus ik gadu no meža izmantošanas nodrošinot noturīgu koksnes, kokšķiedras vai enerģijas ieguvi.
The IPCC 2007 report states, ‘in the long term, a sustainable forest management strategy aimed at maintaining or increasing forest carbon stocks, while producing an annual sustained yield of timber, fibre or energy from the forest, will generate the largest sustained mitigation benefit’.
Jāņem vērā arī Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūcija, kurā Komisija aicināta ETS iekļaut vairākas ar mežsaimniecību saistītas darbības.
Account should also be taken of the European Parliament’s resolution of 15 November 2007, which calls on the Commission to include certain forestry-related activities in the ETS.
(8a) Direktīva 2003/87/EK un Direktīva 2004/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ir jāsaskaņo ar Kioto protokolā noteiktajām prasībām attiecībā uz pasākumiem saistībā ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežkopību (LULUCF).
(8a) Directive 2003/87/EC and its amending Directive 2004/101/EC should be brought into line with the measures provided for by the Kyoto Protocol concerning activities related to land use, land use change and forestry (LULUCF).
(8b) Kopienas shēma ir tieši jāsaista ar Kioto protokolā paredzētajiem un uz projektiem balstītajiem mehānismiem, iekļaujot zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežkopības darbības Direktīvas 2003/87/EK un Direktīvas 2004/101/EK darbības jomā.
(8b) The Community scheme should be fully linked with the Kyoto Protocol project-based mechanisms by including LULUCF activities within the scope of Directives 2003/87/EC and 2004/101/EC.
Ar mežkopību un lauksaimniecību saistītās darbības nav iekļautas 2004. gada 27. oktobra Direktīvas 2004/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, darbības jomā.
Directive 2004/101/EC of 27 October 2004 amending Directive 2003/87/EC excludes from its scope activities related to forestry and agriculture.
Mežsaimniecības nozare un vairākas vides organizācijas atbalsta zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežkopības darbību iekļaušanu ES ETS.
The forestry industry and several environmental organisations support the inclusion of LULUCF activities within the EU ETS.
Tās uzsver, cik šīm darbībām ir svarīga ietekme uz klimata pārmaiņām, norādot, ka mežu izciršanas dēļ ik gadu rodas 20 % siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju pasaulē.
They stress the crucial impact of these activities on climate change, pointing out that deforestation is actually responsible for 20% of global greenhouse gas emissions.
Šo darbību iekļaušana ES ETS arī būtu veids, kā sekmēt ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs.
Including these activities would also be a way of promoting sustainable development in the non-industrialised countries.
(8c) Komisijai jāapsver iespēja iekļaut zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežkopības darbības Direktīvas 2003/87/EK un Direktīvas 2004/101/EK darbības jomā, ņemot vērā tehnikas attīstību un Bali konferencē izteiktos priekšlikumus.
(8c) The Commission should consider arrangements for including LULUCF activities within the scope of Directives 2003/87/EC and 2004/101/EC, in the light of technical progress and the proposals put forward at the Bali Conference.
Komisijai vēlākais līdz 2008. gada beigām Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāiesniedz likumdošanas priekšlikums par šo tēmu.
It should submit a legislative proposal on the matter to the European Parliament and the Council by the end of 2008 at the latest.
Dažas dalībvalstis kritizējušas Komisiju par nespēju pamatot savu lēmumu neiekļaut zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežkopības darbības ES ETS un paudušas nožēlu par šo lēmumu, ņemot vērā, ka to aicināja darīt gan 2007. gada 9. marta Eiropadome, gan Eiropas Parlaments 2007. gada 9. marta rezolūcijā par Bali konferenci par klimata pārmaiņām.
Some Member States have criticised the Commission for failing to provide proper justification of its decision to exclude LULUCF activities and regret this decision, bearing in mind that the conclusions of the European Council of 9 March 2007 and the European Parliament resolution of 15 November 2007 on the Bali Climate Conference called on the Commission to consider including LULUCF activities in the EU ETS.