natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārskatīšanas gaitā būtu jāņem vērā biškopības nozares īpašās vajadzības.
The specific needs of the beekeeping sector should be taken into account during the revision.
Šai pārskatīšanai būtu jāpamatojas uz plašām sabiedriskām apspriedēm ar ieinteresētajām pusēm.
This review should be based on a broad public consultation with stakeholders.
Pārskatīšanai būtu jāsekmē lielāka veterināro zāļu pieejamība.
The review should allow for the greater degree of availability of veterinary medicinal products.
Turklāt atzinīgi vērtējams tas, ka Komisija atzina apputeksnēšanas sociālo un vides nozīmi un saskaņā ar to apputeksnētāju veselība ir pienācīgi uzsvērta nesen publicētajā ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, lai cīnītos pret izrietošo dabisko bišu ganību degradāciju un medus augu sugu izskaušanu.
Moreover, it is welcomed that the Commission recognised the social and environmental importance of pollination, and according to this, the pollinators’ health is properly emphasised in the newly published EU Biodiversity Strategy, in order to fight against the consequent degradation of natural bee pastures, and the eradication of melliferous plant species.
Kopējās lauksaimniecības politikas pamatā ir jābūt ilgtspējīgām lauksaimniecības praksēm, kas mudina lauksaimniekus piemērot agronomiskās prakses paketi, tostarp augseku, pastāvīgas ganības, virsaugus un zaļās infrastruktūras platības.
Sustainable agricultural practices should be in the heart of the reformed Common Agricultural Policy, urging farmers to apply a package of agronomic practices, including crop rotation, permanent pasture, cover crops and green infrastructure areas.
Monokultūras samazina bitēm vajadzīgo nektāra un ziedputekšņu avotu kvalitāti un daudzumu.
Monocultures cause reduced quality and quantity in nectar and pollen sources for bees.
Papildus graudaugu un kukurūzas audzēšanai, kas nepieciešami barības un enerģijas ražošanai, svarīgus vides un agronomiskus labumus var dot paplašināta augsekas sistēmu lietošana, jaukta augkopība saimniecībās un zāles un āboliņa maisījumi, jo pākšaugu audzēšana kā daļa no rotācijas sistēmas var novērst slimības, atjaunot augsni un labvēlīgi ietekmēt apputeksnētāju populāciju un aizsargāt klimatu.
Besides cereal and maize cultivation for feed and energy production, the use of extended crop rotation systems, on-farm mixed cropping and grass-clover mixtures can have major environmental and agronomic benefits, since the growing of leguminous crops as part of a rotation system can prevent diseases, regenerate the soil, have a beneficial effect on the population of pollinators and protect the climate.
Tādēļ saskaņā ar reformēto kopējās lauksaimniecības politiku būtu jāatbalsta aktīva lauksaimnieku ekosistēmas pārvaldīšana, tostarp apputeksnētājiem draudzīgu ziedu laukmalu ierīkošana.
Therefore under the reformed Common Agricultural Policy the active management of ecosystems by farmers, including the installation of pollinator-friendly flowered field margins should be supported.
Pēdējās desmitgadēs pētījumi par jaunām veterinārajām zālēm biškopības nozarē tika veikti mazāk.
In the past decades the research for new veterinary medicines in the beekeeping sector lagged behind.
Līdzīgi kā pētījumos par cilvēku veselību efektīvas slimību kontroles priekšnoteikums ir nepārtraukta zāļu un ārstēšanas metožu attīstība.
Likewise in human health research, the prerequisite of effective disease control is the continuous development medications and treatments.
Bieža pastāvīgi klātesošu slimību ārstēšana var radīt toleranci vai rezistenci pret medicīniski aktīvām vielām.
Frequently treated diseases with permanent presence can develop tolerance or resistance against medical active substances.
Tas pats fenomens ir attiecināms uz varroatozi.
The same phenomenon is true for varrosis.
Tirgū ir vairākas iepriekš izstrādātas veterinārās zāles varroatozes ārstēšanai, bet neviena no tām līdz šim nav izrādījusies patiešām efektīva.
There are several previously developed veterinary products on the market for Varroa treatment, but none of them is really effective by now.
Direktīvas 2001/110/EK (Medus direktīvas) pārskatīšana ir svarīga daudzu aspektu ziņā.
The revision of Directive 2001/110/EC (Honey directive) is important from many aspects.
Pašreizējie nepietiekami stingrie noteikumi par medus kvalitāti un ārēju organisku vai sintētisku sastāvdaļu (tostarp antibiotiku) klātbūtni radīja neskaidru situāciju, jo dalībvalstis nosaka dažādus tolerances līmeņus, kas var kropļot konkurenci iekšējā tirgū.
The current lax provisions on the quality of honey and on the presence of external organic or synthetic components (including antibiotics) led to an uncertain situation as member states lay down different tolerance levels, which may distort the competition on the internal market.
Ir jāizstrādā vienots tiesību akts attiecībā uz medū un citos biškopības produktos atļauto antibiotiku atliekvielu daudzumu, tā nodrošinot netraucētu medus iekšējā tirgus darbību un novēršot konkurences traucējumus starp biškopjiem dažādās dalībvalstīs.
A uniform legislation have to be set up for antibiotic residue content allowed in honey and in other apicultural products, thereby ensuring the undisturbed functioning of the internal market of honey and eliminating competition distortion between beekeepers in different Member States.
Minimāli šo vielu koncentrācijas līmeņi parasti neapdraud cilvēku veselību, tādēļ attiecībā uz medu ir jāievieš aizliegtie iedarbības līmeņi ( NAL ) vai atsauces vērtības ( RPA ).
Typically the minimal level of concentration of these substances does not pose any threat to human health, therefore No Action Levels (NAL) or Reference Point of Actions (RPA) should be introduced for honey.
Medus direktīvā paredzētā izcelsmes vietas norādīšana arī ir pretrunīga un neatbilst pašreizējai ES kvalitātes politikai.
The designation of origin prescribed by the Honey directive is also contradictory and is not in line current quality policy of the EU.
Pašreizējie Direktīvas 2001/110/EK 4. punkta noteikumi par biškopības produktu marķēšanu negarantē ES biškopības nozares aizsardzību un nenodrošina atbilstošu informāciju patērētājiem.
The current provisions in point 4 of the Directive 2001/110 EC, on the labelling of apicultural products, are not guaranteeing the protection of the EU beekeeping sector and do not provide appropriate information to the consumers.
Līdz šim medus nozare nav pilnīgi izmantojusi Eiropas kvalitātes politikas priekšrocības.
So far the honey sector has not taken full advantage of the benefits of the European quality policy.
Mazāk nekā ducim biškopības produktu tika piešķirtas PDO vai PGI norādes, un ražotāji nelabprāt lieto ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
Less than a dozen of apicultural products were granted with PDO or PGI indications and producers are reluctant to apply for geographical indications.
Saskaņā ar jauno kopējās lauksaimniecības politiku, sākot ar 2013. gadu, ES būtu jāsniedz mērķtiecīgs atbalsts jaunajiem biškopjiem, lai līdzsvarotu nelabvēlīgo vecuma struktūru biškopības nozarē.
Under the new Common Agricultural Policy from 2013, the EU should give targeted support for young beekeepers in order to counterbalance the unfavourable age structure of the beekeeping sector.
par medus bišu veselību un problēmām biškopības nozarē
on honeybee health and the challenges for the beekeeping sector
2. uzskata, ka medus bišu veselība jāuzskata par mūsu vides stāvokļa un lauksaimniecības prakses ilgtspējas svarīgu bioloģisko rādītāju;
Considers that the health of honeybees should be seen as an important bio-indicator for the state of our environment and the sustainability of agricultural practices;
5. uzsver, ka krasi samazinās ne tikai pieradināto medus bišu, bet arī savvaļas bišu (piemēram, kameņu) un citu vērtīgu apputeksnētāju (piemēram, taureņu un ziedmušu) populācijas;
Highlights the fact that besides domesticated honeybees, the populations of wild bees (e.g. bumblebees) and other valuable pollinators (e.g. butterflies and hoverflies) are also in steep decline;
7. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par medus bišu veselību ( COM(2010)0714 ) un atgādina par Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par situāciju biškopības nozarē
Welcomes the Commission’s communication on Honeybee Health ( COM(2010)0714 ) and recalls Parliament’s resolution of 25 November 2010 on the situation of the beekeeping sector
8. atzīst zinātnieku vienprātību par to, ka zaudējumus medus bišu kolonijās nav izraisījis viens faktors, bet gan daudzi faktori, tostarp:
Acknowledges the scientific consensus that honeybee colony losses cannot be attributed to one factor, but are due to many factors including:
– parazīti, īpaši bišu ērce Varroa destructor un sēne Nosema ceranae , kas vājina bišu imūnsistēmu un rosina vīrusu attīstību, kuri, ja pret tiem necīnās, var izraisīt bišu kolonijas bojāeju trīs gadu laikā;
– parasites, specifically the Varroa destructor mite, and the Nosema ceranae fungus, that serve to weaken the immune system of bees and cultivate viral growth which, if left untreated, can result in colony death within three years;
– varroatozes apkarošanai paredzētu pieejamu un lētu veterināro zāļu neesamība, kā arī atļautu un bitēm piemērotu zāļu vispārējs trūkums;
– a lack of accessible and inexpensive veterinary medicines to combat varroasis and of appropriate treatments authorised and adapted for bees;
– mazināta savvaļas barošanās iespēja klimata pārmaiņu un monokultūru audzēšanas rezultātā, ko pastiprina ĢMO un sēklu apstrādāšana ar augu aizsardzības līdzekļiem, kuri vājina bišu veselību pārtikas trūkuma un tās dažādības samazinājuma, kā arī attāluma pieauguma līdz pārtikas krājumiem dēļ, un kuri padara bites uzņēmīgākas pret citiem faktoriem;
– reduced wild forage resulting from the effects of climate changes and a reliance on monoculture farming, enhanced by GMOs and treatment of seeds with plant protection products , which weakens bee health because of food shortages and the reduced diversity and increased distance of food supplies, and which makes bees more susceptible to the other factors;
– jebkādas izcelsmes bioloģiskās daudzveidības zudums, kas ietekmē ziedputekšņu resursu pieejamību un kvalitāti;
– biodiversity loss of any origin with impact on availability and quality of pollen resources;
– augu aizsardzības līdzekļi, tostarp neonikotinoīdu grupai piederīgie (klotianidīns, tiakloprīds, imidakloprīds, tiametoksāms), fenilpirazoli (fipronils), piretroīdi un aktīvās vielas, piemēram, hloripirifoss un dimetoāts, ar letālu iedarbību (mirstība augu aizsardzības līdzekļos esošo aktīvo vielu akūta vai hroniska toksiskuma dēļ) vai subletālu iedarbību (ietekme uz bišu imūnsistēmu vai uzvedību), tieši vai caur piesārņotu ūdeni, gutācijas pilieniem, nektāru un ziedputekšņiem;
– plant protection products, including those in the neonicotinoid family (Clothianidin, Thiacloprid, Imidacloprid, Thiamethoxam), phenyl pyrazole (Fipronil), pyrethroids and active substances such as Chlorpyrifos and Dimethoate, with lethal effects (mortality due to the acute or chronic toxicity of active substances in plant protection products) or sub-lethal effects (effects on the immune system or on behaviour of bees), directly or via contaminated water, droplet guttation, nectar and pollen;
– elektromagnētiskie lauki, kas var traucēt medus bišu orientāciju un navigāciju;
– electromagnetic fields that may disturb the orientation and navigation of honeybees;
– ģenētiski modificētas kultūras, jo īpaši Bt kultūras, kas ietekmē medus bišu spēju mācīties, iedarbojoties subletāli;
– genetically modified crops, in particular Bt crops, which affect honeybees’ learning performance, causing sub-lethal effects;
10. aicina izveidot grafiku, lai ilgtermiņā pilnīgi izņemtu no tirgus neirotoksiskus pesticīdus un lauksaimnieciskai izmantošanai paredzētus produktus, kas satur šīs vielas;
Calls for a timetable to be established leading in the long term to the definitive withdrawal from the market of neurotoxic pesticides and of products for agricultural use containing these substances;
ESRL ir būtiski risku pārvaldības rīki attiecībā uz dzīvnieku veselību, un tām ir būtiska nozīme attiecībā uz zinātnisko un tehnisko atbalstu dzīvnieku veselības jomā (piem., slimību uzraudzībā).
EURLs are essential risk management tools in the field of animal health and play an important role as regards scientific and technical support in the area of animal health, (e.g. disease surveillance).
Komisija ir izveidojusi ESRL attiecībā uz bišu veselību piecu gadu periodam, sākot no 2011. gada 1. aprīļa. izveidi, lai labāk saprastu bišu veselību ietekmējošos faktorus un to, kā ar tiem efektīvi cīnīties, uzlabojot koordināciju un saskaņojot uzraudzības un pētniecības programmas biškopības jomā, un iesaistot dalībvalstu biškopju apvienības; prasa, lai Komisija aktīvi veicinātu lielāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, laboratorijām un biškopjiem par ekotoksikoloģiskajiem pētījumiem un citiem faktoriem, kas skar medus bišu veselību, un nodrošinātu brīvu piekļuvi ekotoksikoloģiskajiem pētījumiem, kas ietverti atļauju pieteikumos, tā sekmējot informētu un neatkarīgu zinātnisko pārbaudi; aicina veikt neatkarīgu un savlaicīgu pētījumu par bišu mirstību;
An EURL in the field of bee health has been established by the Commission for a five-year period from 1 April 2011. , with a view to gaining a better understanding of the factors affecting bee health and how to tackle them effectively, by improving coordination and harmonising monitoring and research programmes for apiculture, including beekeeping associations carried out in Member States; requests that the Commission actively encourage a greater degree of information-sharing between Member States, laboratories and beekeepers on eco-toxicological studies and other factors affecting honeybee health and ensure free access to the ecotoxicological studies included in applications for authorisation, to enable informed and independent scientific scrutiny; calls for independent and timely research into bee mortality;
16. uzsver, ka pētījumos par bišu populācijām jāizpēta dažādi iespējamie faktori, lai noskaidrotu, kuri lauksaimniecības veidi ir vislabvēlīgākie to tuvumā mītošo bišu populāciju veselībai;
Stresses that studies of bee populations should investigate various conceivable factors in order to clarify which types of agriculture are most beneficial to the health of bee populations in their vicinity;
28. atzīst profesionālas biškopības nozares būtiskumu un augošo nepieciešamību aizsargāt, saglabāt un veicināt tās ilgtspēju, īstenojot atbilstīgas izglītības un finansējuma programmas;
Recognises the vital role of the professional beekeeping sector, and the growing need to protect, maintain and promote its sustainability through appropriate educational and funding programmes;
31. uzskata par svarīgu nodrošināt vairāk apmācību biškopjiem visās dalībvalstīs, ņemot vērā to, ka medus bišu pārvaldība ir biškopju rokās un laba bišu pārvaldība, it īpaši izmantojot labu praksi un ievērojot spēkā esošos noteikumus, ir būtiska bišu veselībai;
Considers it essential to provide more training for beekeepers in all the Member States, given that honeybee management is in the hands of beekeepers and good bee management, in particular through the use of good practices and respect for the regulations in force, is crucial to bee health;
36. uzsver, ka visā pasaulē apputeksnētāju sugu skaits bīstami strauji samazinās, un šā procesa cēloņu starpā ir pesticīdu un ģenētiski modificēto organismu izmantošana, kas nelabvēlīgi ietekmē bišu populācijas;
Emphasises that the number of pollinator species is declining at an alarming rate worldwide and that one of the reasons for this is the use of pesticides and genetically modified organisms, which adversely affect bee populations;
38. stingri atbalsta piesardzību ES tiesību aktos un rūpīgus zinātniskos riska novērtējumus attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO); norāda, ka monokultūra rada nepietiekamas apputeksnēšanas risku un izraisa medus augu izzušanu;
Strongly supports prudent EU legislation and thorough scientific risk assessments as regards genetically modified organisms (GMOs); points out that monoculture poses a risk of insufficient pollination and is leading to the disappearance of melliferous flora;
40. uzsver ― ja nevar noteikt, vai ģenētiski modificēti organismi (ĢMO) ir nozīmīgs faktors bišu koloniju skaita samazinājumā, ir būtiski atrisināt problēmas, ar kurām saskaras biškopji, it īpaši attiecībā uz putekšņu vācēju bišu veikto ziedputekšņu izkliedēšanu un ziedputekšņu piesārņojuma iespējamību;
Emphasises that if it cannot be established that genetically modified organisms (GMOs) are a significant factor in the reduction in the number of bee colonies, it is essential to resolve the problems faced by beekeepers, in particular the dispersal of pollen by pollen-gathering bees and the probability of contamination of the pollen;
a) ka datu prasības, kas šajā nolūkā jāgroza, būs piemērojamas ne agrāk, kā no 2013. gada beigām;
(a) that the data requirements, which need to be amended accordingly, will not be applicable until the end of 2013 at the earliest,
b) ka tikmēr jāizstrādā atbilstīgi pārbaudes protokoli;
(b) that adequate testing protocols still need to be developed in the meantime, and
42. aicina Komisiju pārskatīt visu to aktīvo vielu apstiprināšanu, kuras, domājams, veicina bišu zudumus kolonijās, saskaņā ar jaunajiem noteikumiem un datu prasībām Regulā (EK) Nr. 1107/2009, tiklīdz jaunās datu prasības tiks piemērotas;
Calls on the Commission to review the approval of all active substances suspected of contributing to colony losses of bees in accordance with the new provisions and data requirements of Regulation (EC) No 1107/2009 as soon as the new data requirements are applicable;
48. aicina Komisiju ievērot piesardzības principu un noteikt ES mēroga aizliegumu neonikotinoīdu pesticīdu lietošanai, līdz neatkarīgi zinātniskie pētījumi neapliecinās, ka to lietošana nerada hronisku toksisku iedarbi uz medus bitēm un neapdraud vidi un sabiedrības veselību;
Calls on the Commission to comply with the precautionary principle and to impose an EU-wide ban on the use of neonicotinoid pesticides until independent scientific studies prove that there is no chronic exposure to toxins for honeybees and no danger to the environment and public health originating from their use;
Ar tādām iniciatīvām kā Dzīvnieku veselības stratēģija ES 2007.–2013. gadam, kas palīdz nodrošināt vienu un precīzu tiesisko regulējumu dzīvnieku veselībai, uzlabo attiecīgo Eiropas aģentūru koordināciju un resursu lietderīgu izmantošanu un uzsver, ka ir būtiski saglabāt un uzlabot diagnostikas spējas. un palīdz gūt vairāk informācijas savvaļas apputeksnētāju aizsardzībai; tādēļ aicina izveidot bišu veselības aizsardzības stratēģiju un biškopības nozari iekļaut lauksaimniecības tiesību aktos un veterinārajos tiesību aktos, ņemot vērā nozares īpatnības, īpaši saistībā ar kompensācijām par biškopjiem radītajiem zaudējumiem to bišu populācijās;
Through initiatives such as the Animal Health Strategy for the EU (2007-2013), which helps provide a single and clear regulatory framework for animal health, improves coordination and the efficient use of resources by relevant European agencies, and emphasises the importance of maintaining and improving diagnostic capability. and makes for better information on conserving wild pollinators; calls, therefore, for a bee health protection strategy to be established and for the beekeeping sector to be incorporated into agricultural legislation and veterinary legislation taking account of its specific character, particularly with regard to compensation for beekeepers’ losses in their bee population;
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0084 . , it īpaši tās AF apsvērumu, kurā norādīts: „tā kā līdzās graudaugu un kukurūzas audzēšanai barības un enerģijas ražošanai ir jānodrošina lielāks labums agrovidei, izmantojot plašākas augsekas sistēmas, jauktu kultūraugu audzēšanu lauku saimniecībās, kā arī zālaugu un āboliņa maisījumus, jo pākšaugu izmantošana augsekas sistēmā ļauj novērst slimības un uzlabot augsni, tā atstāj labvēlīgu ietekmi uz apputeksnētāju populāciju un var pasargāt pret klimata pārmaiņām”, un atgādina, cik svarīgi ir saglabāt augseku kā būtisku elementu kopējās lauksaimniecības politikas 2020. gadam tā sauktajā zaļajā komponentā;
Texts adopted, P7_TA(2011)0084 . , and especially recital AF thereof, which states: ‘whereas, besides cereal and maize cultivation for feed and energy production, the use of extended crop rotation systems, on-farm mixed cropping and grass-clover mixtures, which can have major environmental and agronomic benefits, should be encouraged, since the growing of leguminous crops as part of a rotation system can prevent diseases, regenerate the soil, have a beneficial effect on the population of pollinators and protect the climate’, and recalls the importance of keeping crop rotation as a key element of the so-called green component of the Common Agricultural Policy towards 2020;
55. aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt izpratnes veidošanas un informācijas pasākumus ar mērķi veicināt kompetento iestāžu un ražotāju augstāku izpratnes līmeni un lielāku atbildības sajūtu par bišu slimībām un līdzekļiem, kas pieejami to novēršanai un ārstēšanai;
Calls on the Commission and Member States to develop awareness-raising and information measures, with the aim of promoting a higher level of awareness and a greater sense of responsibility among competent authorities and producers with regard to bee diseases and the measures available to prevent and treat them;
par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013)
on the proposal for a Council decision concerning the Framework Programme of the European Atomic Energy Community for nuclear research and training activities (2012 - 2013)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2011)0072 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0072 ),
– ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7–0077/2011 ),
– having regard to Article 7 of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0077/2011 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A7-0360/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0360/2011 ),
COM (2011) 0226. pārskatīt pašreizējo DFS, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
COM (2011)0226. to revise the current MFF on the basis of points 21 to 23 of the Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management
(IN) 21.–23. punktu, lai ITER projektam 2012. un 2013. gadā piešķirtu neparedzēto papildfinansējumu; vēlas sākt sarunas ar otru budžeta lēmējiestādi, pamatojoties uz visiem IN paredzētajiem līdzekļiem, lai līdz 2011. gada beigām strauji vienotos par Euratom pētniecības programmas finansēšanu; atsauc savu iebildumu pret jebkādu līdzekļu pārvietošanu no Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads)
(IIA) in order to accommodate the additional unforeseen funding for ITER for the years 2012-2013; is willing to enter into negotiations with the other arm of the budgetary authority, on the basis of all the means provided in the IIA, with a view to reaching a swift agreement on the financing of the Euratom research programme by the end of 2011; recalls its opposition to any form of redeployment from the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)