natgillin/translations-raw huggingface dataset:
28. principā atbalsta SJO 2008. gada oktobrī pieņemtos grozījumus MARPOL konvencijas VI pielikumā, lai samazinātu kuģu radīto sēra oksīdu un slāpekļa oksīdu emisiju; tomēr pauž bažas par iespēju, ka tuvsatiksmes kuģošanas vietā atkal varētu sākt izmantot kravu autopārvadājumus, jo no 2015. gada ir paredzēts, ka sēra daudzums tā emisijas kontroles zonās Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā nedrīkstēs pārsniegt 0,1 %; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām iesniegt Parlamentam attiecīgu ietekmes novērtējumu;
Supports in principle the amendments to Annex VI of the MARPOL Convention to reduce sulphur oxide and nitrogen oxide emissions from ships, adopted by the IMO in October 2008; is concerned, however, about a possible shift back from short sea transport to road haulage as a result of the introduction of the 0.1% sulphur limit, envisaged as of 2015, in the sulphur emission control areas in the North Sea and the Baltic Sea; calls on the Commission, therefore, to submit a relevant impact assessment to Parliament as swiftly as possible and by the end of 2010 at the latest;
44. ir informēts par pirātisma radītajām briesmām starptautiskajos ūdeņos, jo īpaši Āfrikas raga reģionā un Somālijas piekrastes ūdeņos, un aicina visus kuģu īpašniekus, lai pasargātu sevi no pirātisma, līdzdarboties valdības iniciatīvās, ievērojot ES veiksmīgi īstenotās pirmās jūras operācijas „Atalanta” pamatnostādnes; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sadarbību savā starpā un saistībā ar ANO, lai aizsargātu jūrniekus, zvejniekus un pasažierus, kā arī floti;
Is aware of the danger of piracy on the high seas, notably in the Horn of Africa area and the waters off the coast of Somalia, and calls on all ship owners to cooperate with government initiatives to protect them against piracy, along the lines of the EU’s successful first naval operation, Atalanta; calls on the Commission and Member States to strengthen cooperation among themselves and within the United Nations in order to protect seafarers, fishermen and passengers as well as the fleet;
49. aicina Komisiju izmantot savu paziņojumu par ES jūras transporta politiku līdz 2018. gadam un šo rezolūciju kā pamatu nākamajam Transporta baltās grāmatas pārskatam;
Calls on the Commission to consider its communication on the EU’s maritime transport policy until 2018 and this resolution as the basis for the forthcoming review of the Transport White Paper ;
55. aicina Komisiju izstrādāt līdzīgu stratēģiju Eiropas upju navigācijai un saskaņot to ar pašreizējo stratēģiju, lai radītu labvēlīgus apstākļus optimālai preču transportēšanas ķēdei, kas savieno jūras kravu pārvadājumus un preču pārvadājumus pa iekšējiem ūdensceļiem;
Calls on the Commission to draft a comparable strategy for European inland waterway transport and to coordinate it with the present strategy, in order to promote the development of an optimised transport chain linking maritime freight transport and goods transport on inland waterways;
Priekšlikuma konteksts
Background to the proposal
Komisijas paziņojums „Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” ir turpinājums Komisijas paziņojumam „Eiropas dinamisma saglabāšana — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā” un „Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (Zilā grāmata), un tas daļēji pamatojas uz neatkarīgiem atzinumiem, pētījumiem un dialoga ar nozares pārstāvjiem, kā arī Parlamenta atbildi uz Zilo grāmatu.
The Communication from the Commission on 'Strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018' is a follow-up to the Commission's Communications 'Keep Europe moving - Sustainable mobility for our continent' and 'An Integrated Maritime Policy' (Blue Paper), and is partly based on independent opinions, studies and dialogue with the industry and on Parliament's response to the Blue Paper.
Komisijas priekšlikuma kopsavilkums
S ummary of the Commissi on proposal
Komisijas paziņojumā ir aptverts plašs klāsts jautājumu, kas saistīti ar Eiropas jūras transporta politiku.
The Commission communication covers a wide range of subjects relating to European maritime transport policy.
Vienlaikus dokumentā nav paredzēts pārāk daudz prasību, un tas sniedz jūras transportā iesaistītajām aprindām pietiekami plašas iespējas un pietiekami daudz iniciatīvu īstenot stratēģiskos mērķus un ieteikumus.
At the same time, the document is not of a particularly prescriptive character and allows maritime transport stakeholders ample scope and initiative to realise the strategic objectives and recommendations.
Īsumā, paziņojumā tiek aplūkoti seši temati:
In brief, the communication covers six topics:
Taču Eiropas flote aizvien vairāk saskaras ar konkurences spiedienu no citām pasaules valstīm, kurās tiek veidots un palielināts valsts atbalsts jūras transporta nozarei.
However, the competitive position of the European fleet is increasingly coming under pressure from the increase in and development of State aid in the maritime transport sectors of third countries.
Šī iemesla dēļ Komisija atbalsta to, ka PTO tiek izstrādāti taisnīgi starptautisko jūras kravu pārvadājumu noteikumi, un dod priekšroku tam, ka tiek uzturēts un uzlabots spēkā esošais ES regulējums tonnāžas nodokļiem, ienākuma nodokļiem un valsts atbalstam.
For this reason, the Commission supports the development of fair international maritime trade conditions in the WTO and favours maintaining and improving the existing EU framework for tonnage taxation, income tax and State aid.
Tādējādi lielā apmērā zūd pieredze un atbilstošas zināšanas.
Consequently, much expertise and relevant knowledge is being lost.
Tas nekādi nesekmē Eiropas jūras transporta nozares konkurētspēju.
This is not conducive to the competitive position of European maritime transport.
Tādēļ Komisija ierosina popularizēt jūrniecību, agri sniedzot jauniešiem labāku informāciju par nozari un nodrošinot labākas karjeras iespējas.
The Commission therefore proposes promoting seafaring by providing better information at an early age and better career prospects.
Būtu arī jāsamazina administratīvais slogs un jāuzlabo darba apstākļi un nodarbinātības nosacījumi.
Administrative burdens should also be reduced and working conditions and terms of employment improved.
Tomēr centieni ir jāpastiprina, tādēļ nozarei būtu jāpieliek vēl lielākas pūles, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas.
However, more is needed: the sector should therefore contribute more to reducing greenhouse gas emissions.
Komisija centīsies panākt, ka SJO izstrādā emisiju standartus, lai aizsargātu Eiropas konkurētspēju.
The Commission will seek to develop emission standards within the International Maritime Organisation (IMO) in order to safeguard Europe's competitive position.
Sēra oksīdu un slāpekļa oksīdu samazināšana ir īpaši svarīga, un ir jāizvērtē, kuri Eiropas jūras apgabali būtu jākvalificē kā emisiju kontroles zonas.
It is of particular importance to reduce emissions of sulphur oxides and nitrogen oxides, and it should be investigated which European sea areas ought to be considered for designation as emission control areas.
Turklāt, ņemot vērā kuģu skaita gaidāmo pieaugumu un to, ka arī kuģus būvē aizvien lielākus, drošība kļūst par daudz svarīgāku jautājumu.
In addition, in view of the anticipated increase in the number of vessels, which moreover are growing bigger all the time, safety will become a far more important issue.
Tādēļ Komisija nodrošinās, ka ātri un pareizi tiek īstenots trešais kuģošanas drošības tiesību aktu kopums, un ir noteikusi par vienu no mērķiem nodrošināt, ka līdz 2012. gada beigām visas ES dalībvalstis ir iekļautas Parīzes Saprašanās memoranda par kuģu ostas valsts kontroli „baltajā sarakstā”.
The Commission will therefore ensure swift and correct implementation of the Third Maritime Safety Package and has made it one of its targets to ensure that by the end of 2012 all EU Member States are on the 'White List' of the Paris Memorandum of Understanding on Port State Control (Paris MOU).
Turklāt, ņemot vērā pastāvīgus terorisma draudus, jūras transporta drošība ir prioritāte.
In addition, in view of the persistent threat of terrorist acts, security of maritime transport is a priority.
Attiecībā uz pirātismu Komisija ierosina veikt stingrus atbildes pasākumus un palielināt kuģu apkalpes locekļu aizsardzību, tostarp ieviešot agrīnā brīdinājuma sistēmas.
The Commission proposes a firm response to piracy and increasing the protection of crew members, inter alia by introducing early alert systems.
Turklāt Komisija ierosina īpaši sekmēt ātru SJO konvenciju ratifikāciju visā pasaulē un tādu sistēmas izveidi, kas nodrošinātu starptautisko noteikumu faktisku izpildi visās karoga un piekrastes valstīs pasaulē.
In addition the Commission proposes in particular ensuring swift ratification of IMO conventions at world level and the establishment of a system for actual enforcement of internationally agreed rules by all flag and coastal states in the world.
Tas nozīmē, ka 10 gadu laikā Eiropas infrastruktūru un ostu jaudu ir nepieciešams sagatavot šim pieaugumam.
This means that the European infrastructure and port capacity will need to be prepared for this increase within 10 years.
Jebkurā gadījumā ostu produktivitāte būs ievērojami jāpalielina.
At all events, port productivity will have to rise substantially.
ES būtu jāsniedz ieguldījums šajā procesā, izveidojot „Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem” un pastiprinot ES jūras transporta maģistrāļu stratēģijas īstenošanu.
The EU should contribute to this by establishing a 'European maritime transport space without barriers' and stepping up the EU's 'Motorways of the Sea' strategy.
Ir arī jāsamazina administratīvais slogs un jārada piemēroti apstākļi, lai piesaistītu ostu nozarei ieguldījumus.
Administrative burdens must also be reduced and suitable conditions created to attract investment in the ports sector.
Vēl Komisija izstrādās vadlīnijas par ES vides tiesību aktu piemērošanu ostu attīstībai.
The Commission will also draw up guidelines for the application of EU environmental legislation to port development.
Turklāt, lai reaģētu uz jūras transporta izaugsmi un vienlaicīgi padarītu to ilgtspējīgu, tiks īstenoti Eiropas transporta tīkla projekti un Marco Polo projekts.
In addition, the Trans-European Transport Network projects and the Marco Polo project will be used to respond to the growth of maritime transport and at the same time render it sustainable.
Šī pozīcija ir jāsaglabā, jo tā sniedz Eiropas rūpniecībai (jo īpaši jūras transporta nozarē) izaugsmes un efektivitātes iespējas.
This position must be retained, because it affords opportunities for growth and efficiency on the part of Europe's industry (particularly its maritime transport industry).
Jo īpaši attiecībā uz veikumu vides jomā pastāv daudz potenciālu iespēju un priekšrocību, jo rūpniecības padarīšana par videi draudzīgu rada priekšrocības konkurētspējas ziņā.
Particularly as regards environmental performance, there are many potential opportunities and advantages because 'greening' the industry is increasingly becoming a source of competitive advantage.
Tādēļ Eiropas Savienībai jāturpina centieni uzlabot kuģu drošību un rādītājus vides prasību ievērošanas jomā.
The European Union must therefore continue to seek to improve vessels' safety and their environmental performance.
Tā rezultātā radītajām pastāvīgās pārvietošanās iespējām vajadzētu palīdzēt padarīt visu transporta ķēdi efektīvāku.
The resultant sustainable mobility should help to make the whole transport chain more efficient.
Referenta viedokļa kopsavilkums
S ummary of the rapporteur 's point of view
Referents atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu.
The rapporteur is favourably impressed by the Communication from the Commission.
Tā kā dokumentā ir izskatītas daudzas tēmas, referenta ziņojumā ir iekļauti daži prioritāri jautājumi.
As the document deals with numerous subjects, his report is confined to a few priority points.
Referents galvenokārt uzskata, ka nav iespējams par zemu novērtēt jūrniecības nozares svarīgumu.
The rapporteur primarily considers that the importance of the maritime sector cannot be stressed too much.
Eiropas jūrniecības nozare sniedz acīmredzamu un būtisku ieguldījumu gan Kopienas iekšējā ekonomikā, gan Eiropas transporta sistēmā.
Europe's maritime sector makes a clear and vital contribution both to the Community's internal economy and to Europe's transport system.
Tādēļ, veidojot vispārējo Eiropas transporta politiku, Eiropas jūras transporta nozares intereses ir jāuzskata par prioritārām.
The interests of the European maritime transport sector must therefore be assigned high priority in establishing general European transport policy.
Ir jāsaprot, ka Eiropas jūrniecības nozare galvenokārt darbojas un konkurē globālā tirgū.
It must be realised that the European maritime sector mainly operates and competes on a global market.
Darbošanās globālā tirgū arī nozīmē, ka politika precīzi jāpielāgo jūras transporta nozares vajadzībām.
This global market also means that policy needs to be made to measure for maritime transport.
Nedrīkst novērtēt par zemu karoga valsts maiņas radīto risku un šīs darbības nelabvēlīgās sekas videi, pārvadājumu kvalitātei un jūrniecības nozarei.
The risk of reflagging, with all its adverse consequences for the environment, the quality of shipping and the maritime cluster, must not be underestimated.
Tādēļ referents uzskata, ka dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais, lai veicinātu to karogu (pašreizējo) izmantošanu, piemēram, nodokļu jomā ieviešot tonnāžas nodokli un nodokļu atvieglojumus jūrniekiem un kuģu īpašniekiem.
The rapporteur therefore considers that the Member States should do their utmost to encourage the (existing) use of their flags, for example by providing tax facilities for tonnage taxation and fiscal facilities for seafarers and ship owners.
Referents gaida, ka Komisija, kā solīts, pieņems jaunus noteikumus par valsts atbalstu.
The rapporteur looks forward to the new rules on State aid which the Commission has promised.
Viņš aicina Komisiju iesniegt tos 2010. gadā.
He calls on the Commission to submit them in 2010.
Attiecībā uz nodarbinātību un darba apstākļiem referents uzskata, ka jūrnieku profesijas būtu jāpadara pievilcīgākas gados jaunajiem ES iedzīvotājiem.
As regards employment and working conditions, the rapporteur considers that maritime occupations should become more attractive for young EU citizens.
Pieprasījums pēc jauniem apkalpes locekļiem tikai pieaugs — it īpaši, ja jūrniecības nozarē būs vērojams tāds pieaugums, kā tiek prognozēts.
Particularly if maritime transport is to grow as expected, demand for crew members will only increase.
Tādēļ ir svarīgi, ka informāciju par nozari saņem visu vecumu jaunieši.
It is therefore important that young people of all ages should receive information about the sector.
Ir arī nepieciešams nodrošināt pievilcīgas karjeras iespējas jūrniekiem — gan tiem, kas strādā uz kuģiem, gan tiem, kas strādā krastā.
It is also necessary to hold out attractive career prospects to seafarers, both at sea and on shore.
Vienlaikus nedrīkst liegt kuģu īpašniekiem iespējas pieņemt darbā jūras transporta darbību veikšanai trešo valstu valstspiederīgos, lai gan, protams, ir svarīgi, ka šie darbinieki atbilst prasībām par apmācību un viņiem ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija.
At the same time, it must not be made impossible for ship owners to hire third-country nationals for their maritime transport operations, although of course it is important that such employees meet the training requirements and have the requisite professional qualifications.
Referents arī uzskata, ka Starptautiskajā Darba organizācijā pieņemtie tiesību akti ir jāatbalsta, jāratificē un atbilstoši jāievieš visā pasaulē, lai nodrošinātu visiem jūrniekiem labus darba apstākļus.
The rapporteur also considers that the legislation adopted in the ILO must be supported, ratified and adequately enforced worldwide to keep the working conditions of all seafarers up to scratch.
Jūras transporta nozarē ir vērojamas nopietnas problēmas saistībā ar vidi.
The maritime transport sector faces major challenges with regard to the environment.
Galvenais uzdevums ir ievērojami uzlabot jūras kuģu rādītājus vides prasību ievērošanas jomā un samazināt sēra oksīdu, slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu ( PM10 ) un oglekļa dioksīda emisiju.
The primary task is to improve the environmental performance of seagoing ships substantially, and emissions of SO x , NO x , particulates (PM10) and CO 2 must be reduced.
Saistībā ar šo ir ļoti svarīgi pasaules mērogā panākt vienošanos šajā jautājumā, lai novērstu karoga valsts maiņu par labu tām valstīm, kas nepiedalās šo nosacījumu pildīšanā.
In this connection it is very important that agreements on the subject should be reached at global level in order to combat the risk of reflagging to non-participating countries.
Referents atbalsta emisiju kontroles zonu izveidi Eiropas ūdeņos.
The rapporteur advocates the development of emission control areas in European waters.
Šajā nolūkā viņš aicina dalībvalstis, kad vien iespējams, kopā ar kaimiņvalstīm, noteikt šādas zonas, jo īpaši, lai samazinātu slāpekļa oksīdu emisiju.
To this end, he calls on the Member States, where possible with neighbouring countries, to designate such areas, particularly with the aim of limiting NO x emissions.
Komisijai un dalībvalstīm ir arī jāizstrādā alternatīvi pasākumi, lai uzlabotu rādītājus vides prasību ievērošanas jomā.
The Commission and Member States must also devise alternative measures to improve environmental performance.
Tajos var ietvert nodevas ieviešanu par katlu kurināmo degvielu, nodevas apmēru nosakot atkarībā no degvielas kvalitātes un ekoloģiskajiem raksturlielumiem, un „zaļo ostu” koncepciju.
These might include a levy on bunker fuel geared to the quality and environmental performance of the fuel used, and the concept of Green Ports.
Izmantojot šādu „priekšrocību/sodu” sistēmu, tīrākos kuģus ostā apkalpotu ātrāk nekā kuģus, kas rada lielāku piesārņojumu, un/vai tie saņemtu ostas nodokļu atlaides.
Under such a 'bonus/penalty' system, cleaner vessels would be dealt with in port more quickly than more polluting vessels and/or would receive a discount on their harbour dues.
Referents arī pauž lielas cerības attiecībā uz jūras kuģu tehnisko attīstību.
The rapporteur also has high hopes of the technological development of seagoing ships.
Pēdējo gadu laikā, pateicoties jauna veida degvielu un labāku motoru izstrādei, iekšzemes ūdensceļu transporta jomā ir panākts liels progress attiecībā uz šo transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem.
In recent years, inland waterway vessels have made great progress in their environmental performance thanks to the development of new fuels and better engines.
Komisijai vajadzētu izpētīt, vai šādus tehnoloģiskus sasniegumus nevar piemērot arī jūras transporta jomā.
The Commission should investigate whether these technological developments can also be applied to maritime shipping.
Visbeidzot, referents uzskata, ka jūras ostās vajadzētu izveidot elektroapgādes iekārtas, lai samazinātu emisiju ostās.
Finally, the rapporteur considers that electricity supply facilities should be established in sea ports to reduce emissions in ports.
Drošības jomā referentu ļoti interesē praktiskās detaļas, kas ietvertas trešajā kuģošanas drošības tiesību aktu kopumā.
In the field of safety, the rapporteur is very curious about the practical details of the Third Maritime Safety Package.
Tādēļ dalībvalstis tiek aicinātas ātri un pareizi īstenot šos tiesību aktus.
Member States are therefore called upon to implement the package quickly and correctly.
Referents arī pozitīvi vērtē Parīzes Saprašanās memorandā iekļauto lēmumu veikt pārbaudes, lai novērstu risku.
The rapporteur also takes a favourable view of the decision by the Paris MOU to switch to risk-based inspections.
Tas ļaus izvairīties no nevajadzīgām pārbaudēm, palielinās uzraudzības efektivitāti un samazinās birokrātiskās prasības tiem, kuri tiks pakļauti pārbaudēm.
This will prevent unnecessary inspections, increase the effectiveness of monitoring and reduce the red tape for those subject to inspections.
Pievēršoties citam ar drošību cieši saistītam jautājumam, referents vēlas paust nedalītu atbalstu misijai Atalanta , kas aizsargā jūras kuģus pret pirātiem teritorijā ap Āfrikas ragu.
Lastly, on the closely related subject of security, the rapporteur wishes to express his unconditional support for the Atalanta mission which is protecting seagoing vessels against piracy around the Horn of Africa.
Kuģu īpašniekiem vajadzētu izmantot Atalanta un citu starptautiskās sadarbības pretpirātisma organizāciju piedāvātās drošības iespējas.
Ship owners ought, in addition, to take up the security options available from Atalanta and other international cooperation bodies against piracy.
Ir arī pēc iespējas ātrāk jāvienojas par kārtību, kādā tiks atbilstoši tiesāti notvertie pirāti.
As soon as possible, arrangements must also be agreed for appropriate trials of pirates who have been caught.
Ir grūti pieņemt to, ka dažos gadījumos aizturētos pirātus atbrīvo tāpēc, ka nav iespējams noteikt valsti, kur viņus tiesāt.
The fact that in some cases apprehended pirates are currently released because they cannot be tried anywhere is hard to accept.
Visbeidzot, tā kā jūras transporta nozare darbojas pasaules tirgū, SJO jāuzņemas galvenā atbildība par tiesību aktu pieņemšanu.
Finally, as maritime transport operates on a global market, primary legislative responsibility rests with the IMO.
Eiropas Savienībai vajadzētu aktīvi darboties SJO, lai nodrošinātu jaunu noteikumu izstrādi un ratifikāciju.
Within the IMO, the European Union should play a proactive role with a view to securing the drafting and ratification of new rules.
ES, protams, ir arī ļoti liela nozīme SJO noteikumu transponēšanā ES acquis un to īstenošanā.
The EU also, of course, plays a very important role in transposing IMO rules into the EU acquis and implementing them.
EMSA vajadzētu atbilstoši darboties, jo īpaši īstenošanas posmā.
Particularly at the implementation stage, EMSA should play the role appropriate to it.
Pārbaudes un uzraudzība būtu jāveic dalībvalstu līmenī, rūpīgi ņemot vērā Parīzes Saprašanās memorandu.
Inspections and supervision should be performed at Member State level in close consultation with the Paris MOU.
Referents arī gaida, ka Komisija, kā solīts, iesniegs pamatnostādnes jūrniecības politikai 2018. gada perspektīvā.
The rapporteur also looks forward to the Road Map for Maritime Policy until 2018 which the Commission has promised to submit.
par projektu protokolam, ar ko groza Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām — Eiropas Parlamenta atzinums (ES līguma 48. panta 3. punkts)
on the draft protocol amending Protocol No 36 on transitional provisions concerning the composition of the European Parliament for the rest of the 2009-2014 parliamentary term: the European Parliament’s opinion (Article 48(3) of the EU Treaty)
par projektu protokolam, ar ko groza Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām — Eiropas Parlamenta atzinums (ES līguma 48. panta 3. punkts)
on the proposal for a Council regulation amending Protocol No 36 on transitional provisions concerning the composition of the European Parliament for the rest of the 2009-2014 parliamentary term: the European Parliament’s opinion (Article 48(3) of the EU Treaty)
– ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2009. gada 18. decembra vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kuras temats ir protokola Nr. 36. par pārejas noteikumiem grozīšana (17196/2009),
– having regard to the letter from the President of the European Council to the President of the European Parliament of 18 December 2009, concerning the amendment of Protocol No 36 on transitional measures (17196/2009),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 48. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Eiropadome ar to ir apspriedusies ( C7-0001/2010 ),
– having regard to Article 48(3), first subparagraph, of the Treaty on European Union, pursuant to which the European Council consulted Parliament ( C7‑0001/2010 ),