natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3. aicina Komisiju dziļāk analizēt ārkārtīgi kraso tirgus svārstību iemeslus un censties rast lielāku skaidrību par saikni starp spekulācijām un lauksaimniecības tirgu, kā arī enerģētikas tirgu un pārtikas preču cenām; uzsver, ka šiem pasākumiem jābūt daļai no centieniem īstenot labāku regulējumu un palielināt informācijas pārredzamību un kvalitāti attiecībā uz pasaules un ES mēroga tirgu, tostarp gaidāmajā Finanšu instrumentu tirgus direktīvas ( MiFID ) un Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvas ( MAD ) pārskatīšanā;
Calls on the Commission to refine its analysis of the reasons behind extreme market fluctuations and seek greater clarity on the interactions between speculation and agricultural markets, as well as energy markets and food commodity prices; stresses that this should be part of the efforts to better regulate and increase transparency and the quality of information on financial markets at global and EU level, including in the upcoming review of the Markets in Financial Instruments Directive (MiFID) and the Market Abuse Directive (MAD);
8. aicina Komisiju rūpīgāk izvērtēt ES tiesību aktu ietekmi uz Eiropas lauksaimniecības ilgtspēju un konkurētspēju; uzskata, ka jo īpaši jāņem vērā izmaksas, lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktiem, un šo izmaksu ietekmi uz ražošanas resursu pieejamību un cenu;
Calls on the Commission to better evaluate the impact of EU legislation on the sustainability and competitiveness of European agriculture; believes that, in particular, consideration should be given to the costs of complying with legislation and the impact that this has on the availability of inputs as well as on the prices of those inputs;
10. uzsver, ka attiecībā uz visiem pasākumiem šajā jomā iepriekš precīzi un objektīvi jādefinē negodīga un pret konkurenci vērsta prakse, lai piemērotu īpašus regulējuma un uzraudzības veidus;
Stresses that all action in this field requires a prior definition, which must be conceptually objective and rigorous, of abusive, unfair and anti-competitive practices, so as to enable the necessary specific forms of regulation and monitoring;
12. pauž pārliecību, ka jāievieš sistēma šādu darbību efektīvai kontrolei, izmantojot gan administratīvus, gan juridiskus līdzekļus, un jāizveido mehānisms dalībvalstu novērtēšanai un uzraudzībai, ko veic Komisija, kā arī jāievieš pietiekami iedarbīgas un savlaicīgas sankcijas;
Believes it is necessary to introduce a system for the effective control of such practices, either by administrative or by legal means, and to create a mechanism for the assessment and monitoring of Member States by the Commission, while also introducing penalties of a sufficiently deterrent and timely nature;
22. aicina Komisiju un dalībvalstis palīdzēt radīt jaunus ienākumus lauksaimniekiem, sekmējot no atjaunojamiem lauku saimniecības avotiem ražotas enerģijas un siltuma integrēšanu privātās un valsts energosistēmās;
Calls on the Commission and the Member States to help generate new revenue for farmers by facilitating the integration of energy and heat produced from renewable farm sources into private and public energy systems and grids;
Augsnes ielabotāji un augu aizsardzības līdzekļi
Soil improvers and plant protection products
27. uzsver, ka ES lauksaimnieciskā ražošana ir atkarīga no mēslošanas līdzekļu ražošanas vajadzībām importētiem fosfātiežiem, no kuriem lielāko daļu iegūst piecās valstīs visā pasaulē; aicina Komisiju risināt šo jautājumu;
Stresses that EU agricultural production is dependent on the import of phosphate rock for the manufacture of fertilisers, with the majority of it mined in five countries worldwide; calls on the Commission to address this issue;
29. aicina Komisiju rūpīgāk novērtēt augu aizsardzības līdzekļu samazināšanas ietekmi uz Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju un ilgtspēju, īpašu uzmanību pievēršot vēl pieejamo produktu piemērotībai un ietekmei uz cenām ar tirgū esošiem mazāk konkurējošiem produktiem;
Calls on the Commission to better evaluate the impact of the loss of plant protection products on the competitiveness and sustainability of European agriculture, looking in particular at the suitability of products still available and the impact on prices with fewer competing products on the market;
Atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējām palielināt iekšzemes proteīnaugu ražošanu; uzsver — lai gan vietējās proteīnaugu ražošanas palielināšana sniegs dažas priekšrocības, tai visticamāk nebūs ievērojamas ietekmes uz lopbarības importu no valstīm, kas nav ES dalībvalstis; tādēļ uzskata, ka īstermiņa jārod citi risinājumi jautājumam, kas saistīts ar olbaltumvielu deficītu Eiropas Savienībā, un īpaši norāda uz sojas importa lielo nozīmi; aicina Komisiju pārliecināties, ka minētie pasākumi neapdraud ES vispārējo mērķi attiecībā uz pārtikas piegādes drošību produktivitātes un produkcijas apjoma ziņā;
Repeats its calls for the Commission to swiftly submit to Parliament and the Council a report on the possibilities and options for increasing domestic protein crop production in the EU; stresses that, while increasing domestic protein crop production will yield some benefits, it is unlikely to have a significant impact on the import of feed from outside the EU; believes therefore that other avenues will need to be explored in the short term to address the protein deficit in the EU, and points specifically to the fundamental role of soya imports; calls on the Commission to make sure that these measures do not endanger the EU’s overall objective of security of food supply in terms of productivity and output levels;
Zemes cenas un zemes noma
Land prices and land rent
40. aicina Komisiju saistībā ar KLP reformu un Ūdens pamatdirektīvu darīt visu nepieciešamo, lai lauksaimniecības vajadzībām tiktu veidotas labākas apūdeņošanas, ūdens novadīšanas un ūdens uzglabāšanas sistēmas, kas ūdeni izmanto efektīvāk, un tas nozīmē, ka jāpievēršas gan augsnes ūdens glabāšanas spēju uzlabošanai, gan ūdens iegūšanai sausajās teritorijās, gan ūdens novadīšanai mitrajās teritorijās, — tā būtu viena no iespējām samazināt saldūdens izmantošanu un arī piesardzības pasākums pret nokrišņu režīma izmaiņām, ko rada klimata pārmaiņas;
Calls on the Commission to work, as part of the CAP reform and the Water Framework Directive, towards better irrigation and water drainage and storage systems for agriculture that use water more efficiently and that include improving water storage capacities in soils, water harvesting in dry areas and water drainage in moist areas, as a way of reducing the use of fresh water and also as a precaution against changes in rainfall patterns due to climate change;
45. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and the Commission.
Savā 2010. gada 7. septembra rezolūcijā „Taisnīgi ienākumi lauksaimniekiem: labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” Parlaments pieņēma vairākas rekomendācijas to nozaru problēmu risināšanai, kas piegādes ķēdē atrodas pēc lauksaimnieciskās ražošanas, lai uzlabotu lauksaimnieku ieņēmumus.
In its resolution of 7 September 2010 on "Fair revenues for farmers: towards a better functioning food supply chain in Europe", the Parliament adopted a number of recommendations to solve problems downstream of farm production in order to improve farmers' income.
Parlaments ierosināja būtiskas politikas izmaiņas ES konkurences tiesībās un ierosināja pasākumus, ko iekļaut likumdošanas iniciatīvā attiecībā uz KLP 2020. gada reformu.
The Parliament suggested substantial policy change in EU competition law and made recommendations for measures to be included in the legislative proposals on CAP 2020 reform.
Komisija 2010. gada 23. novembrī pieņēma paziņojumu par šo rezolūciju, kurā paziņoja par rīcību šajā jautājumā.
The Commission adopted on 23 November 2010 a follow-up note on this resolution, which announces action in this matter.
Šajā jaunajā iniciatīvas ziņojumā identificētas problēmas nozarēs, kas piegādes ķēdē atrodas pirms lauksaimnieciskās ražošanas, koncentrējoties uz nopirkto lauksaimniecības ražošanas resursu izmaksu pieaugumu pēdējo desmit gadu laikā enerģijas, tehnikas, barības maisījumu, mēslošanas līdzekļu, pesticīdu, sēklu un ūdens jomā.
This new initiative report identifies problems upstream of farm production, focusing on rising costs of purchased farm inputs over the past decade in the fields of energy, machinery, compound feed, fertilisers, pesticides, seeds, and water.
Tajā norādīts uz ietekmi vairākās ražošanas nozarēs, uzsvērta lauksaimnieku pieaugošā atkarība no aizvien vairāk koncentrētas ražošanas resursu rūpniecības un ierosināti pasākumi, kas jāveic saistībā ar gaidāmo KLP reformu.
It points at impact on several production sectors, highlights the growing dependence of farmers on an increasingly concentrated input industry, and suggests measures to be taken within the upcoming CAP reform.
Ņemot vērā būtisko KLP reformu, kura mūs sagaida un kurai būs jārisina virkne nozīmīgu problēmu, ar ko saskaras lauksaimnieki, šā ziņojuma mērķis ir analizēt struktūras un tirgus, kas piegādes ķēdē atrodas pirms lauksaimnieciskās ražošanas, un ierosināt politikas alternatīvas, kuras varētu palīdzēt lauksaimniekiem samazināt ražošanas resursu izmaksas, lai palielinātu to autonomiju un ieņēmumus un tādējādi virzītos uz efektīvāku un ilgtspējīgāku ražošanas līdzekļu izmantošanu.
With a major CAP reform ahead of us, which will have to respond to a number of major challenges farmers are facing, the goal of this report is to analyse upstream structures and markets and to suggest policy options which can help farmers to reduce input costs, with a view to increase their autonomy and income, so as to move to a more efficient and sustainable use of production resources.
Referents rosina aicināt dalībvalstis un Komisiju sniegt vairāk datu par ražošanas resursu un ražošanas izmaksām, kas Eiropas cenu uzraudzības aģentūrai būtu jāanalizē un regulāri jāsniedz lauksaimniekiem.
Your rapporteur suggests calling upon Member States and Commission to deliver more data on input and production costs which should then be analysed and regularly provided to farmers by a European price monitoring agency.
Arī cenu indeksi varētu uzlabot konkurenci ražošanas resursu nozarē un, cerams, palīdzēt lauksaimniekiem izkļūt no situācijas, kurā tie ir „iespiesti” starp aizvien koncentrētāko un spēcīgāko agrorūpniecību piegādes ķēdē pirms primārās ražošanas un pēc tās.
Price indices might also improve competition in the input sector, and hopefully help farmers to move out of the "squeeze position" between an increasingly concentrated and powerful agro-industry upstream and downstream of primary production.
Protams, sākotnējo izdevumu izmaksas ilgtermiņā nodrošinās lauksaimniekiem ieguvumus, piemēram, noturību pret klimata svārstībām, veselīgāku augsni un zemāku uzņēmību pret slimībām.
Of course, those initial outlay costs will provide farmers benefits in the long term, such as resilience to climatic instability, increased soil health and fertility and lower susceptibility to diseases.
Tiklīdz lauksaimnieki varēs labāk izmantot ražošanas resursu potenciālu, viņus mazāk ietekmēs cenu svārstības.
Once farmers can make better use of on farm input potential they will also become less vulnerable to price volatility.
Turklāt Komisijai jāierosina pasākumi, lai veicinātu lauksaimniekus kolektīvi organizēt ražošanas resursu saglabāšanu un pirkšanu, tādējādi palielinot to spēju panākt sev izdevīgus nosacījumus, saskaņā ar ražotāju organizācijas izveidošanu nozarēs, kas piegādes ķēdē atrodas pēc lauksaimnieciskās ražošanas.
The Commission should also suggest measures which can encourage farmers to collectively organise the preservation and purchase of inputs, so as to increase their bargaining power, in line with the creation of producer organisation downstream of farming.
Jāveicina un jāatlīdzina lauksaimnieku pašorganizēšanās labākai resursu pārvaldībai un ilgtspējīgai praksei, kas samazina to neaizsargātību pret cenu svārstībām.
Farmers should also be encouraged and rewarded if they organise themselves for better resource management and sustainable practices which reduce vulnerability to price volatility.
Referents vēlas šajā kontekstā uzsvērt, ka lauksaimnieki daudzās valstīs jau ir ieguldījuši lielu darbu, lai uzlabotu agronomisko praksi un palielinātu ekonomisko autonomiju no pirktajiem ražošanas resursiem.
Your rapporteur wishes to stress in this context that famers in many countries have already worked hard to improve agronomic practices and to increase economic autonomy from purchased inputs.
Šī iniciatīva un darbība ir pilnībā jāatzīst, palielinot sadarbību starp pētniecības struktūrām un lauksaimniecības un lauku attīstības organizācijām, un tā jāņem vērā saistībā ar turpmākiem lauksaimniecības paplašināšanas pakalpojumiem un apmācības programmām.
This initiative and engagement should be fully recognised by enhancing collaboration between research entities and the farming and rural development organisations and should be taken into account for future farm extension services and training programs.
Referents ierosina strukturēt rezolūciju saskaņā ar turpmāk norādītajiem galvenajiem lauksaimniecības ražošanas resursu faktoriem.
Your rapporteur suggests structuring the resolution according to the following key agricultural input factors:
Eurostat dati un Komisijas analīze liecina, ka sākotnējā plaisa starp ražošanas resursu un ražošanas izmaksām un saimniecības cenām daudzās nozarēs nav ekonomiski dzīvotspējīga.
EUROSTAT data and Commission analysis indicate that the opening gap between input and production costs and farm gate prices is not economically viable in many sectors.
Lauksaimniecības enerģijas izmaksas laikā no 2000. līdz 2010. gadam ir pieaugušas aptuveni par 60 %, savukārt saimniecību cenas ir pieaugušas tikai par 25 %.
Energy costs of farming have increased by roughly 60% between 2000 and 2010, while farm gate prices have increased only by 25%.
Šīs izmaksas ietver vispārējo cenu pieaugumu par degvielu, gāzi un elektrību.
These include general increases for carburant, gas and electricity.
Referents ierosina pasākumus, lai palielinātu lauksaimnieku iespējas taupīt enerģiju ēkās, lauksaimniecības praksē, transportā ar energoefektivitātes programmu palīdzību, un ieguldīt līdzekļus atjaunojamās enerģijas ražošanā lauku saimniecībās vai vietējā līmenī (vēja, saules, biogāzes, ģeotermālie u. c. resursi).
Your rapporteur proposes measures to increase the ability of farms to save energy in buildings, farming practices, transport through energy efficiency programmes and to invest into the production of renewable energy on-farm or local (wind, solar, biogas, geothermal, etc.).
Šajā kontekstā referents ierosina arī analizēt un izvērtēt enerģijas daudzumu un izmaksas esošajās lauksaimniecības sistēmās un ar tām saistīto ražošanas resursu piegādātāju, pārstrādes un izplatīšanas sistēmās.
In this context he also recommends to analyse and evaluate the amount and costs of energy in existing farm systems and related providers of inputs, processing and distribution systems.
Paredzamajā KLP reformā ir svarīgi ņemt vērā energoefektivitāti un ilgtspējīgu enerģijas avotu izmantošanu, lai risinātu jaunās problēmas.
In the imminent CAP reform it is important to take into account energy efficiency and use of sustainable energy sources, so as to respond to the new challenges.
Tas ietver augkopības un lopkopības ražošanas līdzsvara atjaunošanu saistībā ar pieejamiem enerģijas resursiem un zema ražošanas resursu līmeņa ražošanas sistēmām, piemēram, zaļbarības un ekstensīvas lopkopības ražošanu.
This includes a rebalancing of crop and animal production in relation to available energy resources and low input production systems, such as grass-fed and extensive livestock production.
Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji
Fertilisers and soil improvers
Mēslošanas līdzekļu un augsnes ielabotāju izmaksas pēdējo desmit gadu laikā vidēji ir divkāršojušās.
Costs for fertilisers and soil improvers have on average doubled in the past decade.
Slāpekļa un fosfāta izmantošana ir saistīta ar īpašām problēmām, proti, to noteci gadījumos, kad augsne un augi nevar pietiekami uzkrāt un absorbēt uzturvielas.
Application of nitrate and phosphate inputs carries specific problems, notably run-off where soils and crops cannot sufficiently store and absorb nutrients.
Iespējami šādi risinājumi: uzlabot uzturvielu analīzi un pārvaldību lauku saimniecībā; samazināt izdevumus par mēslošanas līdzekļiem, uzlabojot augsnes auglības analīzi un pārvaldību, jo īpaši uzlabojot augsnes garozas struktūru un organisko trūdvielu līmeņus (nodrošinot labāku ūdens un uzturvielu saglabāšanu) ar mēslojumu palīdzību, uzlabojot šķidrā mēslojuma kvalitāti, ar labāku augsekas praksi un izmantojot šļūteni ar tūlītēju seklu inkorporēšanu (saskaņā ar dažiem pētījumiem Ziemeļeiropas un Rietumeiropas lauksaimniecībā ir iespējams samazinājums 50 kg slāpekļa uz vienu hektāru apmērā (70 % apmērā no pašreizējā rādītāja), nesamazinot ražu).
Solutions exist: improving analysis and management of nutrients on farm; cutting back fertiliser expenditure through better soil fertility analysis and management, specifically improving soil crumb structure and organic humus levels (allowing better water and nutrient retention) through manuring, improving the quality of liquid manure, better crop rotation practices, trail hose application in combination with immediate shallow incorporation (according to some research, a reduction of 50kg N / ha in agriculture -or up to 70% of current inputs - is possible in North & West Europe without loss in yields).
Barības vielu noplūdi, kas ir lielākais nitrātu zuduma avots ūdens vidē un NO 2 (slāpekļa oksīda) zuduma avots atmosfērā, varētu samazināt, izmantojot noteiktas enerģijas kultūras kā buferi ūdens aizsardzības zonās un gar atklātām straumēm.
Nutrient leaching, a major source of nitrate losses to aquatic environments and NO 2 (nitrous oxide) losses to the atmosphere, could be reduced by using certain energy crops as buffer to water protection areas and along open streams.
Jāapsver arī iespēja izmantot ciemu un pilsētu notekūdeņu sistēmas kā iespējamu barības vielu avotu (biogāze), ja var garantēt iespējamo kaitīgo vielu pietiekamu atdalīšanu.
Also sewage systems of villages and towns should be considered as potential sources of nutrients (biogas), if sufficient separation of potentially harmful substances can be guaranteed.
Sēklu un stādāmā materiāla izmaksas kopš 2000. gada ir pieaugušas gandrīz par 30 %.
Costs for seeds and planting stock are up nearly 30% on average since 2000.
Tas ir daļēji saistīts ar sertificētu sēklu augstajām iepirkuma cenām un saimniecībās glabātu sēklu samazināto izmantošanu.
This is partly due to high costs for the purchase of certified seeds and the reduced use of farm saved seeds.
Saimniecībās glabātām sēklām ir vairākas ekonomiskas un ekoloģiskas priekšrocības: to izmaksas lauksaimniekiem ir par 40 % zemākas nekā sertificēto sēklu izmaksas; tās ļauj lauksaimniekiem audzēt augus, kuri ir pielāgoti konkrētajiem agronomiskajiem apstākļiem to reģionos; bieži vien tām nepieciešams mazāks mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu daudzums; turklāt tās saglabā augu bioloģisko daudzveidību.
Farm saved seeds carry many economic and environmental advantages: they cost farmers 40% less on average than certified seeds, they allow farmers to grow plants which are adapted to the specific agronomic conditions in their regions, often require less fertilisers and plant protection products, while maintaining crop biodiversity.
Turklāt lauksaimnieki var izvēlēties sēšanas periodus, kas ir pielāgoti to saimniecību apstākļiem, un tiem nav jāpaļaujas uz piegādēm no sēklu uzņēmumiem.
Furthermore, farmers can choose sowing periods that are adapted to their farming conditions, without having to rely on deliveries from seed companies.
Vairāk nekā puse no labības zemes platības Eiropā ir apsēta, izmantojot saimniecībās glabātas sēklas (un aptuveni 90 % Polijā), bet to izmantošanu citās nozarēs, piemēram, augļkopībā un dārzeņkopībā, cita starpā traucē fakts, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2100/94 lauksaimnieki drīkst sēt tikai 21 augu šķirni no saimniecībā glabātām sēklām.
More than half of the cereals acreage in Europe is planted with farm-saved seed - and around 90% in a country like Poland - but their development in other sectors such as fruits and vegetables is hindered, amongst others, by the fact that, under Regulation 2100/94, farmers are allowed to plant only 21 plant varieties of farm-saved seeds.
No otras puses, sēklu ražošanas nozares pārstāvji tiesības izmantot saimniecībās glabātas sēklas uzskata par izņēmumu, kas būtu jālikvidē saistībā ar minētās regulas paredzamo pārskatīšanu.
On the other hand, the seed industry considers the right to use farm-saved seed as an exemption which should be abolished in the context of the forthcoming revision of the regulation.
Augu aizsardzības līdzekļi un citi pesticīdi
Plant protection products and other pesticides
Augu aizsardzības līdzekļu un citu pesticīdu izmaksas pēdējo desmit gadu laikā vidēji ir pieaugušas gandrīz par 13 %.
Plant protection products and other pesticides are up nearly 13% on average in the past decade.
Iespējamie risinājumi ir nodrošināt augsnē līdzsvarotu oglekļa un slāpekļa attiecību un uzlabot augsnes struktūru (un līdz ar to samazinātos vajadzība izmantot pesticīdus un herbicīdus, jo samazinātos augu slimību un nezāļu izplatība).
Solutions include the creation of a balanced Carbon/Nitrogen ratio in the soil and improvement of the soil structure (and as consequence, reduced need to apply pesticides and herbicides, due to reduced plant disease and weed invasion).
Dzīvnieku barība un veterinārie izdevumi
Animal feedstuffs and veterinary expenses
Intensīvas lopkopības ražošanas sistēmas izmanto diētas ar lielu komplekso barības koncentrātu īpatsvaru; izmantotos eļļas augus un olbaltumvielas galvenokārt importē no citām valstīm.
Intensive animal production systems apply diets with high shares of compound feed concentrates; the oilseed and protein used are mainly imported from overseas.
Ražošanas resursu cenas šajā nozarē pēdējo desmit gadu laikā vidēji ir pieaugušas par 30 %.
On average, input prices in this sector rose more than 30% in the past decade.
EP 2011. gada marta rezolūcijā par ES olbaltumvielu deficīta problēmu aicināja izstrādāt nepieciešamos pamatnoteikumus, lai attīstītu proteīnaugu un pākšaugu ražošanu ES un tādējādi samazinātu olbaltumvielu deficītu par 70 % ar lopbarību, kas iegūta no iekšzemes produkcijas.
In its resolution of March 2011 on the EU protein deficit, EP called for setting up the necessary framework for developing protein crop and leguminous production in the EU, so as to reduce the protein deficit of 70% with feed produced from domestic production.
Šim nolūkam ir piemērotas vairākas pākšaugu kultūras, jo īpaši zirņi, lauku pupas un lupīnas.
There are several leguminous crops eligible for this purpose, in particular peas, field beans and lupins.
Turklāt ar augseku, tostarp pākšaugu olbaltumvielu kultūru izmantošanu, var samazināt degvielas patēriņu augsnes apstrādē, jo tās palīdz labāk saglabāt trūdvielu saturu un augsnes mitrumu, līdz ar to samazinot aršanas nepieciešamību.
Furthermore, crop rotation including leguminous protein crops can reduce fuel consumption in soil treatment, as the content of humus and soil moisture is better preserved and requires less tilling.
Nesenā pētījumā, ko publicējis Eiropas Parlaments (PE 438.591), un pētījumā, ko veikusi Francijas valdības Ilgtspējīgas attīstības komiteja (2009. gada decembris, Nr. 15) aplēsts, ka mēslošanas līdzekļu izmantošanas izmaksas Francijā samazinās par līdz EUR 100 miljoniem gadā.
A recent study published by the European Parliament (PE 438.591) and a study of the French Commission on sustainable development of the French Government (Dec 2009 no 15) estimates a reduction of costs for fertiliser use in France of up to 100 Mio € per annum.
Lauku saimniecību ēkas un atjaunojamā enerģija
Farm buildings and renewable energy