natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šim lēmumam sekoja citi ļoti nozīmīgi starptautiska mēroga notikumi, piemēram, Lielā astoņnieka valstu augstākā līmeņa sanāksme Heiligendammā, ANO Drošības padomes apspriede par klimata pārmaiņu ietekmi uz mieru un drošību, ASV sasauktā sanāksme tām pasaules valstīm, kas ir vislielākās emisiju izraisītājas, Nobela Miera prēmijas piešķiršana IPCC zinātniekiem un Alam Goram, Kioto Protokola ratificēšana Austrālijā un visbeidzot, „Bali rīcības plāna” pieņemšana, kas, cerams, noslēgsies ar jauna starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām parakstīšanu 2009. gada decembrī Kopenhāgenā.
This decision was then followed by other very significant events at international level, such as the Heiligendamm G8 Summit, the UN Security Council's debate on the impact of climate change on peace and security, the meeting of the world's major emitters convened by the US, the Nobel Peace Prize Award to Al Gore and the IPCC scientists, Australia’s ratification of the Kyoto Protocol and, finally, the adoption of the “Bali action plan” which will, hopefully, lead to the conclusion in Copenhagen, in December 2009, of a new international climate change agreement.
Pagaidu komitejas izveidošana, lai apvienotu dažādu ar klimata pārmaiņām saistītu politikas jomu nostādnes, ir Eiropas Parlamenta atbildes rīcība un ieguldījums, lai palielinātu informētību par šo jautājumu un izvirzītu klimata pārmaiņu problēmu par vienu no starptautiskās darba kārtības svarīgākajiem jautājumiem.
The establishment of a temporary committee to put together different view-points from the many different policy areas related to climate change is the European Parliament's response and contribution in raising awareness on this issue and in placing the challenge of climate change very high on the international agenda.
Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja (CLIM) ar tās horizontālo pieeju un 60 dažādu partiju deputātu sastāvu sniegs ieteikumus ES klimata pārmaiņu politikai un koordinēs ES nostāju sarunās par starptautiska klimata līguma parakstīšanu nākotnē.
With its horizontal approach and its cross-party membership of 60 MEPs, the Temporary Committee on Climate Change (CLIM) will make proposals on the EU's policy on climate change and coordinate the EP position in the negotiations for a future international climate agreement.
Saskaņā ar priekšsēdētāju konferences 2007. gada 19. aprīļa lēmumu ierosināt Parlamentam izveidot Klimata pārmaiņu pagaidu komiteju un 2007. gada 25. aprīļa plenāra lēmumu šo komiteju izveidot, jaunizveidotās Pagaidu komitejas klimata pārmaiņām dibināšanas sapulce notika 2007. gada 22. maijā.
Following the Conference of Presidents’ decision of 19 April 2007 to propose to Parliament to set up a Temporary Committee on Climate Change and the plenary decision of 25 April 2007 to set up such a temporary committee, the newly established Temporary Committee on Climate Change held its constituent meeting on 22 May 2007.
CLIM komitejai tika piešķirtas šādas pilnvaras un atbildība:
The following powers and responsibilities were allocated to the CLIM Committee:
(a) izstrādāt ieteikumus turpmākai integrētai ES klimata pārmaiņu politikai un saskaņot Parlamenta nostāju sarunās par plašākas starptautiska sistēmas izveidošanu klimata politikai pēc 2012. gada;
(a) to formulate proposals on the EU’s future integrated policy on climate change and to coordinate the Parliament’s position in the negotiations regarding the international framework for climate policy after 2012;
(b) analizēt un novērtēt klimata pārmaiņu stāvokli, un ieteikt attiecīgus visu līmeņu pasākumus, veicot šo pasākumu finanšu ietekmes un bezdarbības seku novērtējumu;
(b) to analyse and evaluate the state of climate change and propose appropriate measures, at all levels, accompanied by an assessment of both their financial impact and the cost of inaction;
(c) sagatavot pēc iespējas plašāku stāvokļa novērtējumu saistībā ar jaunākajiem sasniegumiem un nākotnes izredzēm cīņā pret klimata pārmaiņām, lai sniegtu Parlamentam detalizētu šo pasākumu analīzi tā politiskās atbildības īstenošanai;
(c) to draw up as comprehensive an inventory as possible of recent progress made and future prospects in combating climate change, in order to provide Parliament with the detailed analysis of those developments, which it needs in order to assume its political responsibilities;
(d) novērtēt jaunāko sasniegumu un nākotnes izredžu ietekmi vides, tiesiskajā, ekonomikas, sociālajā, ģeopolitiskajā, reģionālajā un veselības aizsardzības jomā;
(d) to study the environmental, legal, economic, social, geopolitical, regional and public-health impact of recent progress made and of future prospects;
(e) analizēt un novērtēt attiecīgo Kopienas tiesību aktu līdzšinējo piemērošanas praksi;
(e) to analyse and evaluate the application, to date, of relevant Community legislation;
(f) šādā nolūkā sazināties ar attiecīgajām kontaktpersonām un uzklausīt dalībvalstu un trešo valstu parlamentu un valdību, Eiropas iestāžu un starptautisko organizāciju, kā arī zinātniskās sabiedrības, uzņēmēju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, tostarp vietējo un reģionālo iestāžu amatpersonas;
(f) to that end, to make the necessary contacts and hold hearings with the parliaments and governments of the Member States and third countries, the European Institutions and international organisations, as well as representatives of the scientific community, business and civil society, including the networks of local and regional authorities;
Pagaidu komiteja pilnvaru termiņa beigās sniegs ieteikumus plenāram par veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām.
The temporary committee will, at the end of its mandate, make recommendations to plenary as to measures or initiatives to be taken.
Tomēr tās pilnvaras un atbildība, kas piešķirtas Parlamenta pastāvīgajām komitejām, kuras ir atbildīgas par Kopienas klimata pārmaiņu tiesību aktu piemērošanu, izpildes uzraudzību un ieviešanu, paliks nemainīgas.
The powers and responsibilities of Parliament’s standing committees responsible for the adoption, follow-up and implementation of Community legislation on climate change related issues will, however, remain unchanged.
Uzdevumu skaidrs sadalījums, kā arī nepieciešamība risināt klimata pārmaiņu jautājumu kontekstā ar attiecību uzturēšanu ar trešo valstu parlamenta asamblejām, sekmēja lietišķu un uz sadarbību vērstu darba attiecību izveidošanos starp pagaidu komiteju, pastāvīgajām komitejām un starpparlamentu delegācijām, lai nodrošinātu saskaņotu, racionālu un efektīvu Eiropas Parlamenta ieguldījumu.
This clear division of tasks, as well as the need for also dealing with the issue of climate change in the context of the relations with parliamentary assemblies from third countries, pushed towards the development of a constructive and cooperative working relationship between the temporary committee, the standing committees and the interparliamentary delegations in order to ensure a concerted, coherent and effective contribution from the European Parliament.
Darba metodes un rīcības programma
Working methods and work programme
Klimata pārmaiņām ir nopietna ietekme ne tikai uz ekosistēmām, bet arī uz ekonomiku kopumā, uz sabiedrības veselību, ūdens un pārtikas drošību, kā arī migrāciju.
Climate change has serious implications, not only for ecosystems, but for the economy as a whole, for public health, water and food security, as well as migrations.
Tāpēc rūpniecības un enerģētikas, transporta, pētniecības un attīstības, lauksaimniecības un vides politikām jābūt saistītām un labāk saskaņotām, lai sasniegtu klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus.
Therefore, industry and energy, transport, research and development, agriculture and environment policies have to be connected and have to be better coordinated to achieve mitigation targets to combat climate change.
Ņemot vērā to, ka klimata pārmaiņu politika ir saistīta ar dažādu komiteju darbību, vispiemērotāk šķita izvēlēties horizontālo pieeju.
Because of the relevance of climate change policies for different committees, a horizontal approach seemed to be the most appropriate.
Komiteja saskaņā ar šo pieeju izvēlējās darba metodes un CLIM rīcības programmu.
This was reflected in the choice of the working methods and of the CLIM work programme.
CLIM komiteja savā darbībā risina vairākas specifiskas un nozīmīgas tēmas, kas attiecas gan uz ES, gan uz mūsu starptautiskajiem partneriem un kuras, sākot ar klimata pārmaiņu stāvokļa novērtējumu no zinātnes viedokļa un uzdevumu vienoties par jaunu starptautisku pamatu, izskatītu un pārbaudītu iespējamos risinājumus dažādās jomās, piemēram, globālo emisiju pirmavoti, jaunas tehnoloģijas, emisiju avoti enerģētikas sektorā, klimata pārmaiņu ietekme uz starptautisko drošību, zemes un mežu izmantošana un sabiedrības jutīgums šajos jautājumos.
The work of the CLIM Committee is structured around specific and significant key themes, which concern both the EU and our international partners and which, starting from the assessment of the status of the scientific debate on climate change and the challenge of agreeing a new international framework, would then examine and look at possible solutions in different areas, such as the primary sources of global emissions, new technologies, sources of emission from the energy sector, the impact of climate change on international security, the exploitation of land and forests, or the sensitivity of society to these issues.
Tematiskās sesijas
Thematic sessions
Komiteja katrai galvenajai tēmai nolēma sarīkot atklātu uzklausīšanu (,,tematiskā sesija”) ar respektabla, ievērojama galvenā runātāja un ekspertu grupas piedalīšanos, lai pēc iespējas labāk izvērtētu attiecīgo jautājumu.
For each key theme, the committee decided to organise a public hearing (“thematic session”), with the participation of a prestigious high-profile key-note speaker and of a panel of experts in order to best examine the subject.
Lai iespējami lielākai daļai deputātu dotu iespēju aktīvi piedalīties komitejas darbā, papildus katram galvenajam runātājam no deputātu vidus tika izvirzīts ,,tēmas vadītājs”, kura pienākums bija vadīt diskusiju tematiskajā sesijā un izstrādāt darba dokumentu ar kopsavilkumu un secinājumiem, tādējādi sagatavojot materiālu gala ziņojumam
In order to ensure the active contribution to the committee work of as many Members as possible, for each key theme the rapporteur was seconded by a “theme leader” from amongst the Members, in charge of leading the discussion at the thematic session and of drafting a working document with a summary and conclusions to pave the way for the final report.
Tēmu vadītāju sagatavotie darba dokumentu projekti, kā arī ekspertu uzstāšanās un citi attiecīgie dokumenti, ir pieejami komitejas tīmekļa vietnē:
The working documents drafted by the theme leaders, as well as the experts’ presentations and the background files for the thematic sessions, are available on the Committee's website:
Pirmā tematiskā sesija notika 2007. gada 10. septembrī par tēmu „Dažādu sasilšanas līmeņu ietekme uz klimatu”, kurā kā „tēmas vadītājs” piedalījās CLIM priekšsēdētāja vietnieks Vittorio Prodi .
The first thematic session took place on 10 September 2007 on the topic "Climate impact of different levels of warming", with the CLIM-Vice-Chair, Vittorio Prodi, as “theme leader”.
Tematiskās sesijas galvenais uzdevums bija iegūt informāciju par klimata pārmaiņu pašreizējo stāvokli no zinātnes viedokļa, jo īpaši par šādiem jautājumiem - kas ir bīstamas klimata pārmaiņas, kāda ietekme paredzama dažādiem globālās sasilšanas līmeņiem saskaņā ar jaunāko IPCC ziņojumu, kāds koncentrācijas līmenis atmosfērā un emisiju līmenis atbilst ES 2°C mērķim, un par globālo klimata pārmaiņu ietekmi uz kultūras mantojumu.
The main objective of the thematic session was to gather information on the current status of the scientific debate on climate change and in particular on the questions what is dangerous climate change, what level of impact can be expected for different levels of global warming based on the latest IPCC report, what are the atmospheric concentration levels and the emission levels that are consistent with the EU 2°C target, and on the global climate change impact on our cultural heritage.
Galveno runu teica Potsdamas Klimata ietekmes pētījumu institūta direktors prof. Hans Joachim Schellnhuber .
Prof. Hans Joachim Schellnhuber, Director of the Potsdam Institute for Climate Impact Research, gave the key-note speech.
Klimata pārmaiņu radīto nopietno un nenovēršamo problēmu dēļ ir vajadzīga noteikta un tūlītēja rīcība, lai sasniegtu stratēģisko mērķi ierobežot globālās vidējās temperatūras pieaugumu, nepārsniedzot 2 C salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta.
Because of the serious and imminent problems caused by climate change, a clear need for decisive and immediate action is necessary, in order to achieve the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels.
Otrā tematiskā sesija notika 2007. gada 4. oktobrī un bija veltīta „klimata aizsardzības problēmai pēc 2012. gada”.
The second thematic session took place on 4 October 2007 and was devoted to "The Climate Protection Challenge Post-2012".
Satu Hassi iejutās „tēmas vadītāja” lomā.
Satu Hassi had the role of the "theme leader".
Tematiskās sesijas mērķis bija apkopot informāciju par starptautiskās diskusijas par iespējamo globālo sistēmu pēc 2012. gada pašreizējo statusu un par zinātniskās kopienas, uzņēmējdarbības pasaules un NVO uzskatiem par šādas sistēmas izveidošanu.
The objective of the thematic session was to gather information on the current status of the international debate on a possible post-2012 global framework and on the views of the scientific community, the business world and the NGOs on the design of such a framework.
Atklājot sanāksmi uzrunu teica AK Ārlietu ministrijas klimata pārmaiņu īpašais pārstāvis John Ashton , kā arī ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām izpildsekretārs Yvo de Boer .
John Ashton, Special Representative on Climate Change of the UK Foreign Office, as well as Yvo de Boer, Executive Secretary of the United Nations Framework Convention on Climate Change, gave key-note speeches.
Tajās izskanēja skaidrs vēstījums, ka kopš Kioto protokola pieņemšanas zinātniskās un vispārējās zināšanas par globālo sasilšanu ir ievērojami palielinājušās un būtiski pastiprinājušās, un kļuvušas populārākas ar IPCC padomes darbu un zinātniskajām darbībām.
A clear message was sent that since the Kyoto protocol was adopted, the scientific and general knowledge about global warming has been significantly deepened and was substantially intensified and outlined through the work and the scientific activities of the IPCC panel.
Viņu darbs daudzo zinātnisko pētījumu un rezultātu apkopošanā un recenzēšanā ir novedis pie pārliecības, ka nav nekādu zinātnisku šaubu par to, ka cilvēku darbība ir izraisījusi globālā klimata pārmaiņas un arī nākotnē negatīvi ietekmēs klimatu, ja cilvēku darbība tuvākajā nākotnē netiks būtiski mainīta.
Their work in collecting and peer-reviewing numerous scientific studies and findings has lead to the conviction that, beyond any serious scientific doubt, human activity has caused the global climate to change and will further negatively influence the climate if not altered substantially in the near future.
Runātāji bija vienisprātis, ka klimata politikas termiņus un pamatnoteikumus nosaka daba.
Speakers agreed on the fact that deadlines and framework conditions for climate policy are set by nature.
Klimata sistēmai ir būtisks tikai kopējais uzkrāto siltumnīcefekta gāzu daudzums, kas tiek izdalīts atmosfērā, bet ne relatīvas emisijas vai relatīvi samazinājumi.
For the climatic system, only the total amount of cumulated greenhouse gases emitted to the atmosphere is relevant, not relative emissions or relative reductions.
Lai izvairītos no bīstamām klimata pārmaiņām, noteicošais ir emisiju kopējais daudzums dažos nākamajos gados un desmitgadēs.
To avoid dangerous climate change, the total amount of emissions in the next few years and decades is most determining.
Regulēšanai ir izšķiroša nozīme klimata mērķu sasniegšanā, un tai ir pēc iespējas ātrāk jānodrošina, ka ilgtermiņa ieguldījumi ir saskaņā ar klimata prasībām.
Regulation has a crucial importance in achieving climate objectives and must ensure most urgently that long term investment is climate compatible.
Trešā tematiskā sesija notika 2007. gada 19. novembrī par tēmu „Sociālā un ekonomikas dimensija, P&A, jaunās tehnoloģijas, tehnoloģiju tālāknodošana, jauninājumi un stimuli”.
The third thematic session was held on 19 November 2007 on "The social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives".
Šajā gadījumā Philippe Busquin kā „tēmas vadītājs” atbalstīja CLIM referentu.
On this occasion, Philippe Busquin seconded the CLIM-Rapporteur as “theme leader”.
Atklājot sanāksmi, klātesošos uzrunāja Nobela prēmijas laureāts fizikā prof. Carlo Rubbia .
Prof. Carlo Rubbia, Nobel Prize laureate for physics was the key-note speaker.
Lielu ieguldījumu deva arī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Günter Verheugen .
The Vice-President of the European Commission, Günter Verheugen also made a large contribution.
Prof. Carlo Rubbia , Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un speciālisti cita starpā runāja par pētniecību zinātniskajās jomās un rūpniecībā.
The key-note speaker, the Vice-President and the experts spoke, amongst other subjects, on the research in scientific areas and in industry.
Viņu viedokļi sakrita vērtējumā, ka, lai gan pašlaik siltumnīcefekta gāzu apkarošanas risinājumi vēl nav plaši ieviesti un pieejami, tehnoloģiskie pētījumi un attīstības intensificēšana varētu ievērojami tuvināt šos risinājumus.
Their views converged in the assessment that although the solutions to combat GHG are not yet widely in place and available at this moment, intensifying technological research and development could well bring those solutions a lot closer.
Zinātnes un rūpniecības potenciāla apvienošana jaunāko tehnoloģiju un nākotnes tehnoloģiju izstrādē varētu būt ļoti svarīga Eiropas vadībai cīņā pret klimata pārmaiņām, izmantojot tīras tehnoloģijas.
Bringing science and industry together for development and application of the newest technology and future technology could be of significant importance for the leadership of Europe in combating climate change through clean technologies.
Mūsu ceturtā tematiskā sesija notika 2008. gada 29. janvārī par tēmu „Klimata pārmaiņas un pasaules ūdens resursi, īpašu uzmanību veltot ilgtspējīgai attīstībai, zemes izmantošanas pārmaiņām un mežiem”.
Our fourth thematic session was held on 29 January 2008 on "Climate change and the world's water, with a specific focus on sustainable development, land use change and forests".
Līdz 2008. gada marta beigām notika vēl divas tematiskās sesijas: 2008. gada 3. martā par tēmu „Rūpniecības un enerģētikas nozares emisiju avoti un transporta emisijas pasaules mērogā” un attiecīgi 2008. gada 26. martā par tēmu „Kā iesaistīt citus galvenos faktorus — klimata pārmaiņas, adaptācija trešās valstīs un globālā drošība”.
Two more thematic sessions took place until end of March 2008: on 3 March 2008 on "Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level" and on 26 March 2008 on "How to engage other main actors - climate change, adaptation in third countries and global security" respectively.
Delegāciju apmeklējumi un sadarbība ar starpparlamentu delegācijām
Delegation visits and cooperation with interparliamentary delegations
Komitejas mandāts ietver arī uzdevumu nodibināt vajadzīgos kontaktus ar trešo valstu parlamentiem un valdībām.
The committee mandate also includes the task of establishing the necessary contacts with parliaments and governments from third countries.
Mēs to saucam par „klimata pārmaiņu diplomātiju”, kas ir īpaši svarīga šajā posmā, jo ir vajadzīga globāla starptautiska vienošanās pēc 2012. gada, apvienojot pēc iespējas vairāk valstu, pirmkārt no industrializētās pasaules un arī no jaunattīstības pasaules, kā arī jaunās ekonomikas valstis.
This is what we call “climate change diplomacy” which is especially important at this point, since a global international agreement is needed after 2012, bringing together as many countries as possible, first of all from the industrialised world, and also from the developing world and the emerging economies.
Delegāciju apmeklējumu kopsavilkuma ziņojumi, kā arī citi attiecīgi dokumenti, ir pieejami komitejas tīmekļa vietnē:
The summary reports of the delegation visits, as well as all other relevant documentation, are available on the Committee website:
Šo delegāciju apmeklējumu galvenie mērķi ir i) iepazīties ar darbībām un iniciatīvām, ko ir veikušas vai plāno veikt šo valstu iestādes, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmas, ii) labāk izprast to nostāju starptautiskās diskusijās par klimata pārmaiņu sistēmu pēc 2012. gada un iii) atbalstīt prezidentūru un Komisiju to sarunās ar valdībām, veicinot kontaktus ar parlamentārajiem partneriem.
The main objectives of these delegation visits are (i) to learn about the actions and initiatives taken or planned by the authorities of these countries to tackle the issue of climate change, (ii) to better understand their position in the context of the international debate for a post-2012 climate change framework and (iii), to support the Presidency and the Commission in their negotiations with the governments through contacts with the parliamentary counterparts.
Papildus šiem apmeklējumiem CLIM komiteja ir arī nodibinājusi ļoti auglīgas darba attiecības, ietverot informācijas apmaiņu, sagatavošanas sanāksmes un atgriezeniskās saites ziņojumus, ar delegācijām, kas atbild par attiecībām ar valstīm un/vai reģioniem, kas ir īpaši būtiski klimata pārmaiņu problēmai.
In addition to these visits, the CLIM Committee has also established very fruitful working relations, including exchange of information, preparatory briefings and feedback reports, with the delegations in charge of the relations with countries and/or regions particularly relevant for the issue of climate change.
Piedalīšanās Trīspadsmitajā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pušu konferencē (COP 13) 2007. gada 3.–15. decembrī Bali, Indonēzijā
Participation to the Thirteenth Conference of the Parties to the UN Framework Convention on Climate Change ( Bali , Indonesia , 3-15 December 2007)
Ārkārtīgi svarīgs notikums CLIM komitejas darbā bija tās locekļu piedalīšanās EP delegācijas sastāvā COP 13, kuras galvenais mērķis bija panākt vienošanos par sarunu mandātu, lai panāktu starptautisku nolīgumu par laika posmu pēc 2012. gada, kad beidzas Kioto Protokola pirmo saistību posms.
An extremely important event in the work of the CLIM Committee has been the participation of its Members in the EP delegation to COP 13, which main objective was to agree on a negotiation mandate in view of an international agreement for the period after the expiry of the first commitment period of the Kyoto Protocol in 2012.
Saskaņā ar priekšsēdētāju konferences lēmumu CLIM komiteju oficiāli pārstāvēja 15 locekļu EP delegācijas sastāvs ar tās biroju un referentu.
In accordance with the Conference of Presidents’ decision, the CLIM Committee was formally represented in the 15-Member EP delegation by its bureau and rapporteur.
Tomēr, tā kā komitejā ietilpst dažādu nozaru pārstāvji, visi EP delegācijas locekļi, ieskaitot Vides un Rūpniecības komiteju pārstāvjus, bija arī CLIM komitejas locekļi.
However, given the cross-sector composition of the committee, all Members of the EP delegation, including those representing the Environment and the Industry Committees, were also Members of the CLIM Committee.
Piedalīšanās konferencē tika sagatavota tematiskajā sesijā (skatīt iepriekš), kas veltīta sistēmas laika posmam pēc 2012. gada problēmai.
The participation to the Conference was prepared by a thematic session (see above) dedicated to the issue of the post-2012 framework.