natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šāda īstenošanas struktūra būs spējīga apgūt finansējumu, izsūtīt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kā arī novērtēt un piešķirt finansējumu.
This implementation structure will be able to receive funding, put out calls for proposals and evaluate and allocate funding.
Rodas jautājums, vai ir iespējams vienkāršot struktūru un samazināt AAL apvienības līmeņus un vai darbu nevarētu veikt tieši Komisija, nevis kāda atsevišķa apvienība.
The question remains whether it is feasible to simplify the structure and have fewer layers within the AAL Association and whether the work could be done directly by the Commission rather than a separate association.
Referente pauž bažas arī par to, vai šāda struktūra saglabās ES – galvenās ieguldītājas – atpazīstamību.
The rapporteur is concerned also about the visibility of the EU, a major donor, under this structure
Visbeidzot un ņemot vērā to, ka 169. panta īstenošanā jau agrāk ir bijušas problēmas (piemēram, dalībvalstis, kurās ir vāja pārvaldība vai kuras nepilda finanšu saistības), referente uzskata, ka priekšlikumā jāpierāda, ka 169. pantam nav alternatīvu.
Finally, and given that implementation of Article 169 has had problems in the past (such as poor management or funding commitments from Member States not honoured) the rapporteur considers that the proposal should prove that there are no alternatives to article 169.
Lai neradītu divu attīstības līmeņu Eiropu un nepaplašinātu digitālo plaisu, visām dalībvalstīm jābūt vienlīdzīgai piekļuvei tehnoloģijām preču un pakalpojumu ziņā.
All MS should have similar access to the technologies in terms of products and services on the market in order not to create a two tier Europe and widen the digital divide.
Nevajadzētu būt arī ģeogrāfiskajai šķirtnei, kad vecākiem cilvēkiem lauku vai perifēros rajonos nav tādas piekļuves iespējas tehnoloģijām kā lielajās pilsētās.
There should not be a geographical divide either if elderly people in rural/peripheral areas will not have the same access to technologies as those in conglomerations.
Attiecībā uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem ziņojumā tiek pausts viedoklis, ka šai iedzīvotāju grupai ir liela pirktspēja, bet patiesībā vecāka gadagājuma cilvēki vairāk pārdomā izdevumus, turklāt daudzi dzīvo tikai no pensijas.
With relation to access to the products/services- the report assumes that this demographic segment has a high purchasing power, but in reality, the elderly are cost conscious and many living on pensions alone.
Tādējādi ir būtiski saglabāt pieejamas cenas un piekļuvi precēm visiem, kam tas nepieciešams.
Thus, it is essential to keep costs affordable and the products accessible to all who need them.
Pierādījumi liecina, ka vecāka gadagājuma cilvēkiem un invalīdiem lielākā mēra draud digitālā izolācija, tāpēc jādara vairāk, lai nepieļautu vecāka gadagājuma cilvēku sociālo atstumtību darbā, sabiedrībā un mājās.
Evidence suggests that the elderly and the disabled are at greater risk of being digitally marginalised, therefore more needs to be done to avoid social exclusion of the elderly at work/community/homes.
Turklāt pētījumi rāda, ka vecāka gadagājuma cilvēki mazāk interesējas par jauno tehnoloģiju izmantošanu un lietošanu; tāpēc ir ļoti svarīgi, lai izstrādātie produkti ir viegli lietojami, un jāveic nopietni pētījumi, lai šie produkti tādi kļūtu.
Moreover, research suggests that older people are less inclined to use/try new technologies; therefore it is very important that the products developed are easy to use and a lot of research should go into making them simple to use.
Tas nozīmē to, ka šī mērķgrupa jāņem vērā jau projektēšanas un konceptuālajā stadijā.
This must mean that the target group should be included during the design and conceptual phase.
Visbeidzot, jānodala dažāda vecuma grupu vajadzības.
Finally, we need to make a distinction between the needs of different age groups.
Pieredze rāda, ka vecumā no 65 līdz 75 gadiem cilvēkiem ir citādas vajadzības nekā vecumā no 75 līdz 85 gadiem un vecākiem.
Evidence shows that 65-75yrs have different needs to 75-85 yrs and 85+.
Runājot par tehnoloģijām invalīdiem, jāsaka, ka šai grupai ir ļoti īpašas vajadzības, bet bieži vien šīm vajadzībām izstrādātie produkti var būt dārgi, un turklāt šis tirgus segments ir proporcionāli neliels.
In terms of technologies targeted at disabled groups, the latter have very specific needs but often developing products for such specialised needs may be costly and furthermore the market segment is not proportionately large.
Citi nozīmīgi aspekti
Other impacts
Dažos gadījumos IKT tehnoloģijas pilnvērtīgām vecumdienām sabiedrībā var samazināt nepieciešamību pēc veselības aprūpes personāla (fizioterapeitiem, medmāsām, ārstiem), tomēr jārisina problēmas, kas saistītas ar to, ka pacientu rehabilitācijas procesā vai veselības pārbaudes pasākumu laikā klāt nav medicīniskā personāla.
In some cases, the ICT technologies for ageing well in the society may be able to reduce the need of healthcare staff (physiotherapists, nurses, doctors) but the issue of the risks of not having medical experts present when patients are carrying out rehabilitation or health monitoring exercises should be addressed.
Referente pauž bažas arī par šādiem jautājumiem: piekļuves vienkāršošana MVU, ietekme uz nodarbinātību veselības aprūpes nozarē, ja vecāka gadagājuma klienti kļūs neatkarīgāki, praktiski tehniskie un regulatīvie šķēršļi, kas kavē IKT plašāku pielietojumu šajā jomā.
Other issues of concern to the rapporteur are: Simplifying access for SMEs; impact on employment in the health sector if elderly consumers become more independent and practical technical and regulatory obstacles preventing wider use of ICT in this area.
Priekšlikumā nepieciešams sīkāk iztirzāt pētniecības procesa tēmas, kā arī darba programmas izstrādes procesu.
The proposal requires further definition in terms of research contents and the process of drafting the work programme.
Precīzāka informācija ir nepieciešama par pētniecības un tehnoloģiju attīstības tendencēm dalībvalstīs, kopējām nostādnēm, nepilnībām vai elementiem, kas sniedz Eiropas pievienoto vērtību.
More indication is required about relevant trends in RTD in Member States, common lines, gaps or possible topics of European added value.
Priekšlikumā nav pilnībā izskaidrots, kādā veidā ierosinātie pasākumi veicinās Eiropas vienotas sistēmas attīstību, tādējādi nodrošinot iesaistītajiem uzņēmumiem nepieciešamo kopējo tirgu.
The proposal does not fully explain how proposed activities will contribute to developing a common European framework which could provide the needed single market for the participating industries.
Visbeidzot, ir būtiski, lai ES izvēlētos visaptverošu pieeju, risinot Eiropas novecošanas problēmu, jo mūsu demogrāfiskās attīstības tendences ietekmē vairākās politikas jomas: nodarbinātību, mājokļus, izglītību un apmācību, sociālo atbalstu un sabiedrības veselību.
Finally, it is essential that the EU takes a comprehensive approach to the challenge of ageing in Europe our demographic trends affect several policy areas: employment, housing, education and training, social support and public health.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam par Kopienas piedalīšanos pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, izmantojot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), un kuru īsteno vairākas dalībvalstis
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the participation by the Community in a research and development programme aimed at enhancing the quality of life of older people through the use of new Information and Communication Technologies (ICT), undertaken by several Member States
(6) Pamatojoties uz aktīvu novecošanu kā galveno elementu atjaunotajās nodarbinātības pamatnostādnēs, ES pieeja novecošanai ir vērsta uz visu vecumu cilvēku vispārējā potenciāla mobilizēšanu, un tās mērķis ir pāriet no sadrumstalotas stratēģijas vecumdienām uz visaptverošu stratēģiju, kuras pamatā ir pilna dzīves cikla pieeja.
(6) Building on active ageing as a core element in the renewed employment guidelines, the EU approach to ageing aims at mobilising the full potential of people of all ages, and stresses the need to shift from fragmented to comprehensive ageing strategies based on a lifecycle approach.
(6) Pamatojoties uz aktīvu novecošanu kā galveno elementu atjaunotajās nodarbinātības pamatnostādnēs un ņemot vērā to, ka, pateicoties sistēmām un izstrādājumiem, kas balstās uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, cilvēkiem (visbiežāk, sievietēm), kuri aprūpē vecus cilvēkus, vairs nav jāpārtrauc darba attiecības , ES pieeja novecošanai ir vērsta uz visu vecumu cilvēku vispārējā potenciāla mobilizēšanu , nodrošinot vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, un tās mērķis ir pāriet no sadrumstalotas stratēģijas vecumdienām uz visaptverošu stratēģiju, kuras pamatā ir pilna dzīves cikla pieeja.
(6) Building on active ageing as a core element in the renewed employment guidelines and taking into account the fact that, thanks to systems and products based on information and communication technologies, persons (in most cases women) who care for the elderly are not required to give up work , the EU approach to ageing aims at mobilising the full potential of people of all ages, ensuring equal opportunities for women and men , and stresses the need to shift from fragmented to comprehensive ageing strategies based on a lifecycle approach.
Grozījuma mērķis ir uzsvērt ideju, ka ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju palīdzību ir iespējams veicināt nodarbinātību, pie tam ne tikai pagarināt vecu cilvēku aktīvo mūžu, bet arī nodrošinot, ka cilvēkiem (parasti sievietēm), kuri aprūpē vecus cilvēkus, nav jāpārtrauc darba attiecības.
The intention here is to emphasise the idea of promoting employment through information and communication technologies, not just by extending the actives lives of the elderly but also by ensuring that persons (generally women) who care for the elderly are not required to give up work.
(6.a) Straujā informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) un e-pakalpojumu attīstība palielina informācijas trūkuma izraisītas atstumtības risku.
(6a) The rapid development of Information and Communication Technologies (ICT) and e-services increases the risk of information exclusion.
Tādēļ visu cilvēku, sevišķi visu līmeņu sieviešu digitālo līdzekļu lietošanas prasmju uzlabošana ir priekšnoteikums viņu integrācijai un iekļaušanai informācijas sabiedrībā.
Improving digital literac y, especially for women at all levels, is therefore a precondition for inclusion and participation in the information society.
Pētniecības un attīstības programmām jāpievēršas jautājumam par digitālo līdzekļu lietošanas prasmi un jo īpaši jārisina problēmas, kas saistītas ar sieviešu atstumtību informācijas trūkuma dēļ.
Research and development programmes should address the issue of improving Digital Literacy, especially problems concerning the information exclusion of women.
(9) AAL kopīgās programmas mērķis ir risināt sabiedrības novecošanas problēmu, nodrošinot Eiropā vajadzīgo tiesisko un organizatorisko regulējumu plaša mēroga sadarbībai starp dalībvalstīm attiecībā uz lietišķo pētniecību un attīstību vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā novecojošā sabiedrībā.
(9) The AAL Joint Programme aims at addressing the Demographic Ageing challenge by providing the necessary legal and organisational framework for large-scale European cooperation between Member States on applied research and innovation in the area of Information and Communication Technologies (ICT) for Ageing Well in an ageing society.
(9) AAL kopīgās programmas mērķis ir risināt sabiedrības novecošanas problēmu, nodrošinot Eiropā vajadzīgo tiesisko un organizatorisko regulējumu plaša mēroga sadarbībai starp dalībvalstīm attiecībā uz lietišķo pētniecību un attīstību vecāka gadagājuma cilvēkiem domātu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā novecojošā sabiedrībā , kurā sieviešu īpatsvars ir lielāks par vīriešu īpatsvaru tādēļ, ka sievietēm ir garāks vidējais dzīves ilgums .
(9) The AAL Joint Programme aims at addressing the Demographic Ageing challenge by providing the necessary legal and organisational framework for large-scale European cooperation between Member States on applied research and innovation in the area of Information and Communication Technologies (ICT) for Ageing Well in an ageing society, in which the percentage of women is higher than men due to the longer average life expectancy of women.
(21.a) Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu ar piemērotiem līdzekļiem aktīvi jāveicina sieviešu loma zinātnē un pētniecībā, lai vēl vairāk sekmētu sieviešu plašāku dalību šajā jomā un palielinātu sieviešu aktīvu iesaistīšanos pētniecībā.
(21a) In accordance with the Seventh Framework Programme, the role of women in science and research should be actively promoted by appropriate measures with a view to encouraging greater numbers to become involved in this field and further enhancing their active role in research.
(c) ir izveidots atbilstošs, efektīvs un dzimumu vajadzībām piemērots pārvaldes modelis AAL kopīgās programmas vajadzībām atbilstoši šā lēmuma II pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm;
(c) establishment of the appropriate , efficient and gender-responsive governance model for the AAL Joint Programme in conformity with the guidelines set out in Annex II to this Decision;
g) ir nodrošināts augsts zinātnes izcilības līmenis un ievēroti ētikas principi , tostarp dzimumu dimensijas iekļaušana visās pētniecības jomās, saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārējiem principiem; un
(g) ensuring a high level of scientific excellence and observance of ethical principles, including the integration of the gender dimension in all areas of research in accordance with the general principles of the Seventh Framework Programme; and
Attiecībā uz īpaši izveidotās īstenošanas struktūras finansiālo atbalstu trešām personām AAL kopīgās programmas īstenošanā un jo īpaši finansiālo atbalstu, kas sniegts dalībniekiem projektos, kuri izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus piešķīrumu saņemšanai, piemēro vienlīdzīgas attieksmes , integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai un pārredzamības principus.
The granting of financial support by the dedicated implementation structure to third parties in the implementation of the AAL Joint Programme, and in particular financial support provided to participants in projects selected following calls for proposals for the award of grants, shall be subject to the principles of equal treatment, gender mainstreaming and transparency.
Šādā novērtējumā ņem vērā AAL kopīgās programmas kvalitāti un faktisko īstenošanu, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, sniedzot arī ieteikumus par vispiemērotākajiem integrācijas turpmākas veicināšanas veidiem.
This evaluation shall cover the quality and efficiency of the implementation, including scientific, management and financial integration of the AAL Joint Programme and progress towards the objectives set, including recommendations on the most appropriate ways to further enhance integration.
Šādā novērtējumā ņem vērā AAL kopīgās programmas kvalitāti un faktisko īstenošanu, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju , kā arī dzimumu ietekmes novērtējumu un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, sniedzot arī ieteikumus par vispiemērotākajiem integrācijas turpmākas veicināšanas veidiem.
This evaluation shall cover the quality and efficiency of the implementation, including scientific, management and financial integration, as well as a gender impact assessment of the AAL Joint Programme and progress towards the objectives set, including recommendations on the most appropriate ways to further enhance integration.
I pielikuma I. sadaļas „Īpašie mērķi” 1. punkta pirmais ievilkums
Annex I, I. Specific Aims, paragraph 1, indent 1
- veicināt novatoriskus, uz IKT balstītus produktus, pakalpojumus un sistēmas pilnvērtīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā un darbā, tādējādi paaugstinot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmējot iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē, uzlabojot prasmes un nodarbinātības iespējas un samazinot veselības un sociālās aprūpes izmaksas .
- Foster the emergence of innovative ICT-based products, services and systems for ageing well at home, in the community, and at work, thus increasing the quality of life, autonomy, participation in social life, skills and employability of older people and reducing the costs of health and social care.
Tā pamatā var būt, piemēram, IKT tehnoloģijas novatoriska izmantošana, jauni veidi darbam ar klientiem vai jauni vērtību ķēdes veidi dienestiem, kas nodrošina neatkarīgas dzīves apstākļus
This may be based e.g. on innovative utilisation of ICT technology, new ways of customer interaction or new types of value chains for independent living services.
- veicināt novatoriskus, uz IKT balstītus produktus, pakalpojumus un sistēmas pilnvērtīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā un darbā, tādējādi paaugstinot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmējot iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē un tautsaimniecībā , uzlabojot prasmes un nodarbinātības iespējas un nodrošinot, ka veselības un sociālā aprūpe ir ekonomiski dzīvotspējīgas, tajā pašā laikā palielinot šādas aprūpes sniegšanu ikdienā .
- Foster the emergence of innovative ICT-based products, services and systems for ageing well at home, in the community, and at work, thus increasing the quality of life, autonomy, participation in social and economic life, skills and employability of older people and ensuring that health and social care is economically viable, whilst increasing the provision of such care in everyday life .
I pielikuma V. sadaļas „AAL kopīgās programmas īstenošanas paredzamie rezultāti” 1. punkts
Annex I, V. Deliverables expected from the implementation of the AAL Joint Programme, paragraph 1
Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra sagatavo gada ziņojumu, kurā sniedz sīku pārskatu par AAL kopīgās programmas īstenošanu (iesniegto un finansējumam atlasīto projektu skaits, Kopienas finansējuma izlietojums, valsts līdzekļu sadalījums, dalībnieku veids, valsts statistika, starpniecības pasākumi, izplatīšanas pasākumi utt.) un panākumiem turpmākas integrācijas nodrošināšanā.
An annual report shall be provided by the dedicated implementation structure, which shall give a detailed overview on the implementation of the AAL Joint Programme (number of projects submitted and selected for funding, use of the Community funding, distribution of national funds, type of participants, country statistics, brokerage events and dissemination activities, etc.) and the progress towards further integration.
Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra sagatavo gada ziņojumu, kurā sniedz sīku pārskatu par AAL kopīgās programmas īstenošanu (iesniegto un finansējumam atlasīto projektu skaits , informācija par to, kādā mērā ņemta vērā vīriešu un sieviešu līdztiesības dimensija, Kopienas finansējuma izlietojums, valsts līdzekļu sadalījums, dalībnieku veids, valsts statistika, starpniecības pasākumi, izplatīšanas pasākumi utt.) un panākumiem turpmākas integrācijas nodrošināšanā.
An annual report shall be provided by the dedicated implementation structure, which shall give a detailed overview on the implementation of the AAL Joint Programme (number of projects submitted and selected for funding, extent to which the male/female equality dimension has been taken into account, use of the Community funding, distribution of national funds, type of participants, country statistics, brokerage events and dissemination activities, etc.) and the progress towards further integration.
par Teritoriālās programmas un Leipcigas hartas īstenošanu — Eiropas telpiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas rīcības programmas izstrādi
on the Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
par Teritoriālā pasākumu plāna un Leipcigas hartas īstenošanu — Eiropas telpiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas rīcības programmas izstrādi
on the Follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
– ņemot vērā ES Teritoriālā pasākumu plānu („Teritoriālais pasākumu plāns”) un Leipcigas hartu par ilgtspējīgas Eiropas pilsētas koncepciju („Leipcigas harta”), kuri abi tika pieņemti neformālajā par telpisko plānošanu un pilsētu attīstību atbildīgo ministru padomē, kas notika 2007. gada 24.–25. maijā Leipcigā, kā arī Pirmo Eiropas Savienības Teritoriālā pasākumu plāna īstenošanas rīcības programmu, kas pieņemta neformālajā par telpisko plānošanu un pilsētu attīstību atbildīgo ministru padomē, kas notika 2007. gada23.–24. novembrī Ponta Delgada Azoru salās („Pirmā rīcības programma”),
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007, and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union, adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007 ('the First Action Programme'),
– ņemot vērā ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ) („Ceturto kohēzijas ziņojumu”),
– having regard to the Fourth Report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ) ('the Fourth Cohesion Report'),
– ņemot vērā Eiropas Telpiskās attīstības koncepciju ( EATP ), kura pieņemta par telpisko plānošanu atbildīgo ministru neformālajā padomē, kas notika 1999. gada 11. maijā Potsdamā,
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESPD), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– ņemot vērā Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla 2006. gada programmas rezultātus,
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme,
– ņemot vērā ierosināto Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīkla programmu līdz 2013. gadam,
– having regard to the proposed ESPON 2013 Programme,
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 158. un 159. pantu,
– having regard to Articles 158 and 159 of the Treaty establishing the European Community,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0028/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0028/2008 ),
A. tā kā teritoriālā daudzveidība, centru lielais skaits un kompaktas pilsētas ir Eiropas Savienības teritorijas raksturīgas iezīmes;
A. whereas territorial diversity, polycentrism and compact cities are essential structural characteristics of the European territory,
B. tā kā lielākā Eiropas Savienības iedzīvotāju daļa mūsdienās dzīvo pilsētās;
B. whereas the majority of European citizens now live in cities,
C. tā kā aktuālās telpiskās attīstības problēmas Eiropas Savienībā aptver klimata pārmaiņas, pilsētu izplešanos un platības aizņemšanu, enerģijas izmantošanu, transporta infrastruktūras, demogrāfiskās pārmaiņas, tostarp lauku apvidu un citu ES reģionu apdzīvotības sarukšanu, ietekmes paplašināšanos uz sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un nevienlīdzīgo globalizācijas teritoriālo ietekmi, tostarp atšķirību palielināšanos starp bagātiem un ne tik labklājīgiem reģioniem, kā arī pilsētu un lauku apvidu nevienlīdzīgo attīstību, kas saistīta ar strukturālām pārmaiņām;
C. whereas the current challenges to spactial development in the European Union include climate change, urban sprawl and land use, energy consumption, transport infrastructures, demographic change, including the depopulation of rural areas and other regions of the EU, the impact of enlargement on social, economic and territorial cohesion and the uneven regional effects of globalisation, including the widening gap between rich and less prosperous regions, as well as the unequal development of urban and rural areas combined with structural change;