natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā kultūras un radošo nozaru darbinieku lielā dažādība — amatieri, brīvprātīgie, algotie darbinieki, izrādēs epizodiski nodarbinātas personas, individuālie uzņēmēji utt. — un viņu darba stils apliecina Eiropas bagātību, kas ir jāaizsargā, vienlaikus nodrošinot šo darbinieku nediskrimināciju, viņu iespējas īstenot darba tiesības un sociālās tiesības, lai garantētu taisnīgu un regulāru atalgojumu, kā arī samazinātu viņu nestabilo stāvokli,
E. whereas the wide diversity in the status of cultural and creative sector practitioners – amateurs, volunteers, employees, entertainment-industry contract workers and individual entrepreneurs, etc. – and in their working methods is a reflection of rich variety in Europe that must be preserved, while at the same time preventing discrimination among practitioners and affording them access to labour and social rights, so as to ensure fair and regular remuneration, thereby reducing financial insecurity,
2. uzskata, ka būtiski ir visu uzmanību pievērst īpašajiem darba apstākļiem, kādi ir darbiniekiem, kas strādā zināšanu, radošajās un kultūras nozarēs, kuru nozīme Eiropas ekonomikas jaunradē tiek pamatoti uzsvērta, taču netiek pietiekami ņemtas vērā īpatnības un iezīmes, kas saistītas ar mobilitāti un šīm profesijām raksturīgajiem darba pārtraukumiem; tāpēc aicina Komisiju vairāk iedziļināties šajos aspektos un iesniegt tiem veltītu priekšlikumu;
Considers it essential to focus attention on the special employment status of workers in the knowledge, creative and cultural sectors, whose importance to innovation in the EU economy has been emphasised as it should, but without sufficient account being taken of specific features and circumstances stemming from the mobility and discontinuity of employment in such occupations; calls on the Commission, therefore, to give further consideration to such aspects and put forward relevant proposals;
5. prasa Komisijai un dalībvalstīm, lai tās sniedz reālu atbalstu mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs Eiropā; uzstāj, ka jāīsteno politika, kas veicina darbvietu saglabāšanu un radīšanu šajos uzņēmumos, ņemot vērā, ka kultūras un radošajās nozarēs uzņēmumi lielākoties ir šādi, kā arī prasa vienkāršot iespējas šiem uzņēmumiem saņemt finansējumu, īpaši mikrokredītus;
Calls on the Commission and the Member States to provide appropriate support for small, medium-sized and micro-enterprises working in the cultural and creative sector in Europe; stresses the importance of implementing job-preservation and job-creation policies in such enterprises, since most enterprises in the cultural and creative industries are of this type, and of easing their access to finance, including microcredits;
9. uzskata, ka ir jāuzlabo kultūras un radošajās nozarēs strādājošo darbinieku zināšanas, spējas un profesionālās izaugsmes perspektīvas, un mudina dalībvalstis veicināt mūžizglītības programmas, kam ir šāds mērķis;
Considers it essential to improve the knowledge, capabilities and professional prospects of those employed in the cultural and creative sector and encourages Member States to promote lifelong learning programmes for this purpose;
18. atgādina, ka mūsu kultūras mantojuma un tautsaimniecības pamatā ir mākslinieciskie amati un ka tāpēc, izmantojot attiecīgo zināšanu un prasmju tālāknodošanas mehānismus, ir jānodrošina to pārmantojamība, kā Eiropas Parlaments ir uzsvēris 2008. gada 10. aprīļa rezolūcijā par kultūras nozarēm Eiropā;
Points out that artistic trades constitute one of the pillars on which our cultural heritage and our economy rest, and that their continuity must therefore be safeguarded by means of appropriate mechanisms for passing on knowledge and skills, as emphasised in Parliament’s resolution of 10 April 2008 on cultural industries in Europe;
26. prasa dalībvalstīm veicināt tādu pārvaldības, darījumu un uzņēmējdarbības mācību pieejamību, kas paredzētas konkrēti kultūras un radošo nozaru profesionāļiem, lai viņi apgūtu saziņas un uzņēmējdarbības prasmes, kuras vajadzīgas nemitīgi mainīgā sociālekonomiskajā vidē;
Calls on the Member States to promote the availability of managerial, business and entrepreneurial trainings specifically tailored for professionals in the cultural and creative industries, thus equipping them with communication and entrepreneurial skills required in an ever evolving socio-economic environment;
29. uzsver, ka, cenšoties panākt sociālo un teritoriālo kohēziju, kultūras un radošās nozares bieži vien palīdz pārorientēt nīkuļojošu vietējo tautsaimniecību, radīt labākus apstākļus jaunu saimniecisko aktivitāšu radīšanai, izveidot jaunas un stabilas darbvietas, kā arī palielināt Eiropas reģionu un pilsētu pievilcību;
Emphasises that the cultural and creative industries contribute, in many cases, to the transformation of declining local economies by encouraging the emergence of new types of economic activity, creating new and sustainable jobs and making European regions and cities more attractive, thus serving the interests of social and territorial cohesion;
31. atzīst arī to, ka liela nozīme ir intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un efektīvai šo tiesību pārkāpumu risināšanai; uzskata, ka šie pārkāpumi jo īpaši apdraud nozares pastāvēšanu, pat ja intelektuālā īpašuma tiesības garantē ienākumus un nodarbinātību radošajās un kultūras nozarēs;
Recognises the importance of protecting intellectual property rights and an efficient approach to tackling infringements of them; considers that these infringements are a threat to the viability of the sector, although intellectual property rights are precisely a guarantee of income and employment in the creative and cultural sector;
2. aicina Komisiju pielikt pūles, lai labāk definētu KRN nolūkā padziļināti analizēt to ietekmi uz ilgtermiņa izaugsmi un konkurētspēju pasaulē un vairāk veicināt īpašu nozares iezīmju atzīšanu;
Calls on the Commission to pursue its efforts to produce a better definition of CCIs with a view to analysing in depth their impact on long-term growth and international competitiveness and to foster greater recognition of the specific features of the sector;
4. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt KRN plašākas iespējas izmantot tiešsaistes tirgus un mudināt radošo profesiju pārstāvjus izmantot digitālo vidi;
Calls on the Commission and the Member States to provide greater opportunities for CCIs to exploit online markets and to enable artists to take advantage of the digital environment;
11. atzīst, ka finansējuma trūkums ir galvenais šķērslis izaugsmei daudziem uzņēmumiem, kas darbojas radošajās nozarēs; uzsver, ka steidzami nepieciešams finansējums radošu uzņēmumu iniciatīvām, lai stiprinātu šīs nozares; norāda, ka attiecībā uz KRN vispiemērotākās finansējuma formas ir riska kapitāla, privātā kapitāla, „biznesa eņģeļu” un mezonīna veida ieguldījumi; šajā sakarībā arī uzsver Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) iespējas atbalstīt radošo nozari, galvenokārt sniedzot atbalstu MVU;
Recognises that a lack of access to finance is a core barrier to growth for many businesses in creative industries; stresses the urgent need for funding initiatives for creative businesses to strengthen such industries; points out that, given the nature of CCIs, venture capital/private equity/business angel/mezzanine-type investments are the most relevant forms of financing; in that connection, also emphasises the potential of the EIB (European Investment Bank) and the EIF (European Investment Fund) to support the creative sector, mainly through SME support;
4. uzsver, ka kultūrai ir svarīga nozīme attiecībā uz pārrobežu teritoriju ilgtspējīgu attīstību un ir informēts par to, ka KRN infrastruktūra un objekti var sekmēt teritoriālās kohēzijas sasniegšanu; uzskata, ka kultūras un radošuma veicināšana ir neatņemama daļa teritoriālajā sadarbībā, kas ir jānostiprina; aicina vietējā līmenī iesaistītās struktūras izmantot teritoriālās sadarbības programmas, lai izmantotu un apmainītos ar paraugpraksi KRN attīstībai; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot pieejamo zināšanu karti par pārrobežu un teritoriālās kultūras un radošās sadarbības praksi, vajadzībām un veiksmīgu pieredzi, iegūt specializētas zināšanas par kultūru, radošumu un pārrobežu teritorijām (jo īpaši tādās mazizpētītās jomās kā saikne starp kultūru, radošumu un ekonomiku) un izstrādāt pārrobežu stratēģijas kultūras mantojuma un resursu pārvaldībai;
Underlines that culture has an important role to play in terms of the sustainable development of cross-border territories and is aware that CCI infrastructures and facilities can contribute to the achievement of territorial cohesion; believes that stimulating culture and creativity is an integral part of territorial cooperation that should be reinforced; calls on all the bodies involved at local level to use the territorial cooperation programmes in order to use and transfer best practices for the development of the CCI sector; calls on the Commission and Member States to map available knowledge of the practices, needs and good experiences of cross-border and territorial cultural and creative cooperation, to acquire specific expertise on culture, creativity and cross-border territories (particularly in little-explored areas such as the link between culture, creativity and economy) and to elaborate cross-border strategies for the management of cultural heritage and resources;
7. uzsver, ka Eiropas Kultūras galvaspilsētas iniciatīva tiek plaši atzīta par laboratoriju, kurā ar kultūras starpniecību notiek pilsētu attīstība, un aicina Komisiju sekmēt šo iniciatīvu un nodrošināt pareizus apstākļus paraugprakses nodošanai, sadarbībai kultūras jomā un pieredzes apmaiņas tīklu izveidošanai par KRN iespējām, kas dotu iespēju pilnībā izmantot šo sektoru potenciālu;
Emphasises the widespread recognition of the European Capital of Culture initiative as a ‘laboratory’ for urban development through culture, and invites the Commission to promote this initiative and ensure the right conditions for the transfer of best practices, cultural cooperation and setting up networks for sharing experience on the opportunities of CCIs in order to make use of the full potential of these sectors;
9. atgādina par Eiropas kultūras daudzveidību, jo īpaši par tās bagāto reģionālo valodu un kultūru mantojumu, norāda, ka KRN ir liela nozīme kā stratēģijas „Eiropa 2020” gudras izaugsmes pīlāram un šajā saistībā uzsver, cik svarīga nozīme ir pašvaldību un reģionu gudrai specializācijai; lai pilnībā izmantotu Eiropas radošo potenciālu un palielinātu konkurētspēju, radošiem uzņēmumiem ir jāveido starptautiski konkurētspējīgas kopas, kas pavērtu labākas iespējas savas idejas ieviest tirgū un pārvērst tās lietotājiem draudzīgā un pievilcīgā produktā, lai līdz 2020. gadam un pēc tam šajā jomā panāktu globālās konkurences priekšrocības; mudina Komisiju un dalībvalstis saskaņoti, lielākas efektivitātes panākšanai ņemot vērā vietējās un reģionālās vajadzības, resursus un priekšrocības, atbalstīt KRN iniciatīvas un produkciju kā jaunu darbvietu radīšanas un ekonomikas attīstības līdzekli;
Recalls the cultural diversity of Europe, and particularly its rich heritage of regional languages and cultures, notes that CCIs are central to the smart-growth pillar of the Europe 2020 Strategy and, within this context, emphasises the importance of ‘smart specialisation’ of municipalities and regions; in order to exploit fully Europe’s creative potential and to boost competitiveness, creative companies should create internationally competitive clusters in order to have better options in bringing ideas to the market and transforming them into user-friendly and appealing products in order to achieve global comparative advantage in this sector towards 2020 and beyond; encourages the Commission and the Member States to support cultural and creative initiatives and productions, as a means of job creation and economic development, in a coordinated way based on local and regional needs, resources and strengths, in order to achieve greater efficiency;
11. atzīstot KRN īpašo starpnozaru raksturu, aicina Komisiju sadarbībā ar Eirostatu turpināt darbu šīs nozares labākā definēšanā un rūpīgākā tās atspoguļošanā statistikas datos (izstrādājot jaunus modeļus un metodiku kvalitatīvo un kvantitatīvo datu apkopošanai, uzlabojot to salīdzināmību un vākšanas procesa kvalitāti);
Recognising the exceptional cross-sectoral nature of CCIs, calls on the Commission, in coordination with Eurostat, to pursue its efforts towards a better definition of the sector and for the latter to be more accurately reflected in statistics (development of new models and methodology for gathering qualitative and quantitative data, improving their comparability and the quality of collection processes);
A. tā kā kultūras un radošajām nozarēm Eiropā ne vien ir liela nozīme kultūras daudzveidības un plurālisma veicināšanā, bet tās arī būtiski sekmē ekonomikas atveseļošanos, jaunu darbvietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī Eiropas ekonomikas konkurētspēju; tā kā šajās nozarēs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme;
A. whereas the cultural and creative industries in Europe play an essential role in promoting cultural diversity and pluralism, but also significantly contribute to economic recovery, the creation of new jobs and sustainable development, as well as to the competitiveness of the European economy; whereas small and medium-sized companies are key players in the sectors,
B. tā kā Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, lai tās sekmīgi attīstītos, ir nepieciešama mūsdienīga, pieejama un juridiski skaidra intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības sistēma;
B. whereas, in order to flourish, Europe’s cultural and creative industries require a modern, accessible and legally certain system for the protection of intellectual property rights,
C. tā kā progress informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā nekādi neietekmē pamatvajadzību aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības;
C. whereas the technological advances in information and communication technology in no way alter the fundamental need to protect intellectual property rights,
D. tā kā — lai pilnībā izmantotu jauno iespēju radītās priekšrocības, vienlaikus garantējot pareizi līdzsvarotu tiesību aizsardzības sistēmu, kurā tiek ņemtas vērā gan radītāju, gan patērētāju intereses, — ir nepieciešama lielāka atbilstība šo tiesību aizsardzības tiesiskajam regulējumam, kā arī reformas, tostarp attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūrām kultūras nozarēs;
D. whereas better compliance with the existing legal framework protecting these rights, as well as reforms regarding, inter alia, simplification of licensing procedures in the cultural industries, are required in order to take full advantage of the new possibilities offered, whilst guaranteeing a well-balanced system of rights protection which takes account of the interests of both creators and consumers,
E. tā kā tirgus fragmentācija arvien vairāk kavē tiešsaistes pakalpojumu attīstību, jo satura nodrošinātāju mērķis ir piedāvāt radošus darbus visā ES tirgū;
E. whereas market fragmentation poses more and more impediments to the development of online services as content providers aim to offer creative works to the entire EU market,
F. tā kā šī fragmentācija nozīmē to, ka patērētāji, kas ir ieinteresēti pārrobežu piekļuvē radošajam saturam, vai nu saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, vai arī meklē alternatīvus, taču ne vienmēr likumīgus piekļuves veidus, kuri kaitē radošo darbu izmantošanai un kavē iekšējā digitalizētā tirgus patiesu attīstību;
F. whereas this fragmentation means that consumers interested in cross-border access to creative content either face considerable obstacles or look for alternative, albeit not always legitimate, ways of access, which is detrimental to the exploitation of creative works and prevents the true development of an internal digital market,
G. tā kā mūsdienīga Savienības preču zīmju sistēma ir ļoti svarīga, lai aizsargātu vērtību, kāda piemīt Eiropas uzņēmumu ieguldījumiem dizainā, radīšanā un inovācijās,
G. whereas a modern Union trademark system is essential in order to protect the value represented by investments made by European companies in design, creation and innovation,
3. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt paraugprakses apmaiņu par efektīvām metodēm, kā palielināt sabiedrības izpratni par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpšanas negatīvo ietekmi;
Calls on the Commission and Member States to promote the exchange of best practices on effective methods to raise public awareness regarding the impact of infringements of intellectual property rights;
6. uzsver, ka efektīvāks un lētāks licencēšanas process, izmantojot sadarbspējīgas tehnoloģiskās platformas, nodrošinās plašāku kultūras satura un radošā satura izplatīšanu, kā arī lielāku autoratlīdzību tā radītājiem, vienlaikus dodot labumu arī starpniekiem un pakalpojumu sniedzējiem;
Emphasises that more efficient and less costly licensing process through interoperable technological platforms will ensure a wider dissemination of cultural and creative content and provide higher royalties to creators while, at the same time, being beneficial to intermediaries and service providers;
8. uzsver, ka pareizas iekšējā tirgus darbības šķēršļi ir arī noteikumi par PVN un pieejamu maksāšanas veidu trūkums pirkumiem tiešsaistē un ka šis jautājums ir steidzami jārisina;
Stresses that VAT rules and the lack of accessible payment methods for online sales also constitute an obstacle to the proper functioning of the internal market and need to be urgently addressed;
par Euratom Apgādes aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
on discharge in respect of the implementation of the budget of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009
– ņemot vērā Euratom Apgādes aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
– having regard to the final annual accounts of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009,
– ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Euratom Apgādes aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm
– having regard to the Court of Auditors’ report on the annual accounts of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009, together with the Agency’s replies
OV C 338, 14.12.2010., 6. lpp. ,
OJ C 338, 14.12.2010, p.6. ,
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011 ),
– having regard to the Council’s recommendation of 15 February 2011 (05892/2011 – C7 0052/2011),
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmumu 2008/114/EK, Euratom , ar ko nosaka Euratom Apgādes aģentūras statūtus,
– having regard to Council Decision 2008/114/EC, Euratom of 12 February 2008 establishing Statutes for the Euratom Supply Agency
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A7-0144/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0144/2011 ),
par Euratom Apgādes aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu
on the closure of the accounts of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Euratom Apgādes aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the Euratom Supply Agency for the financial year 2009
B. tā kā Revīzijas palāta savā 2009. gada ziņojumā arī uzsvēra Aģentūras statūtu neatbilstību Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 54. pantam;
B. whereas the Court of Auditors also added in its report for 2009 an emphasis of matter with regard to the lack of compliance of the Agency's Statutes with Article 54 of the Treaty Establishing the European Atomic Energy Community,
1. norāda, ka 2009. gadā Aģentūra nesaņēma subsīdijas savas darbības nodrošināšanai un ka Komisija uzņēmās visus Aģentūras izdevumus saistībā ar 2009. gada budžeta izpildi; norāda, ka šāda situācija pastāv jau kopš Aģentūras izveides 2008. gadā;
Notes that in 2009 the Agency did not receive any subsidy to cover its operations and that the Commission bore all expenses incurred by the Agency for the implementation of the 2009 budget; notes that this situation has persisted since the creation of the Agency in 2008;
5. atzīst, ka atbilstoši Aģentūras statūtu 3. pantam tā izraudzījās pati savu iekšējo revidentu, kurš 2009. gada 1. jūlijā sāka pildīt pienākumus;
Acknowledges that, in accordance with Article 3 of its Statutes, the Agency has selected its own internal auditor, who took up his duties only on 1 July 2009;
par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex ) 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (FRONTEX) for the financial year 2009
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS.....................11
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 12
– ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
– having regard to the final annual accounts of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union for the financial year 2009,
– ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm
– having regard to the Court of Auditors' report on the annual accounts of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States for the financial year 2009, together with the Agency's replies
OV C 338, 14.12.2010., 40. lpp. ,
OJ C 338, 14.12.2010, p.40. ,
– ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām,
– having regard to Council Regulation (EC) No 2007/2004 of 26 October 2004 establishing a European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu ( A7-0145/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control and the opinion of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0145/2011 ),
par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( Frontex ) kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu
on the closure of the accounts of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (FRONTEX) for the financial year 2009
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union for the financial year 2009
B. tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram sniedza apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi un tā kā rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu, Parlaments cita starpā:
B. whereas, on 5 May 2010, Parliament granted the Executive Director of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union discharge for implementation of the Agency's budget for the financial year 2008, and, in its resolution accompanying the discharge decision, inter alia: