natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar Lisabonas stratēģijā un dažādās nozīmīgās iniciatīvās iekļautajiem ilgtspējīgas attīstības principiem un mērķi izveidot ekonomiku, kurā ir mazas oglekļa dioksīda emisijas, arvien lielāka nepieciešamība ir izveidot datu sistēmu, kurā saskanīgi tiktu iekļauti vides jautājumi līdzās ekonomikas aspektiem.
In line with the tenets of sustainable development and the drive to achieve a low-carbon economy, embedded in the Lisbon Strategy and various major initiatives, developing a data framework that consistently includes environmental issues along with economic ones becomes all the more imperative.
Tālab vides konti nodrošina instrumentu, ar ko novērot ekonomikas visdažādāko negatīvo ietekmi uz vidi un izpētīt, kā to mazināt.
To this end, environmental accounts offer a means of monitoring all the negative effects of the economy on the environment and of exploring how these might be abated.
Saskaņā ar stratēģijā „Eiropa 2020” un dažādās nozīmīgās iniciatīvās iekļautajiem ilgtspējīgas attīstības principiem un mērķi izveidot ekonomiku, kurā efektīvi tiek izmantoti līdzekļi un rada nelielu piesārņojumu, arvien lielāka nepieciešamība ir izveidot datu sistēmu, kurā saskanīgi tiktu iekļauti vides jautājumi līdzās ekonomikas aspektiem.
In line with the tenets of sustainable development and the drive to achieve a resource-efficient and low-pollution economy, embedded in the Europe 2020 strategy and various major initiatives, developing a data framework that consistently includes environmental issues along with economic ones becomes all the more imperative.
Šajā sakarībā Eiropas vides ekonomisko kontu izveidošanai ir būtiski svarīga nozīme, taču tā ir tikai pirmais pasākums, un tai nevajadzētu kavēt IKP citu alternatīvu rādītāju izstrādāšanu, lai aptvertu plašāku sociālo un vides faktoru diapazonu, tostarp rādītājus, kas saistīti ar dzīves apstākļiem, resursu izmantošanas efektivitāti, vides ārējās ietekmes internalizāciju, pilnībā ņemot vērā gan monetāros, gan fiziskos rādītājus.
The establishment of the European environmental economic accounts is essential in this perspective, but should be seen as no more than a first step and should in no way prevent the development of alternative indicators to GDP, to cover a more extensive range of social and environmental factors, including indicators relating to living conditions, resource efficiency and the internalisation of environmental externalities, giving full attention to both monetarised and physical indicators.
(6a) Ir ļoti svarīgi, lai Eiropas vides ekonomiskos kontus, tiklīdz sistēma pilnībā sāks darboties, aktīvi un precīzi izmantotu visu attiecīgo politikas jomu izstrādāšanā, ņemot tos par pamatu ietekmes novērtējumos, rīcības plānos, tiesību aktu priekšlikumos un citos nozīmīgos politiskā procesa galarezultātos.
(6a) It is of great importance that the European environmental economic accounts, as soon as the system is fully operational, are actively and accurately used in all relevant EU policy making as a key input to impact assessments, action plans, legislative proposals and other significant products of the policy process.
(10) Komisija 1994. gadā iesniedza pirmo stratēģiju par t. s. zaļo grāmatvedību.
(10) The Commission presented its first strategy on ‘green accounting’ in 1994.
Kopš tā laika Komisija (Eurostat) un dalībvalstis ir izstrādājušas un pārbaudījušas grāmatvedības metodes, tāpēc tagad vairākas dalībvalstis regulāri sniedz vides kontu pirmās datu kopas.
Since then the Commission (Eurostat) and the Member States have developed and tested accounting methods to the point where several Member States now regularly provide first sets of environmental accounts.
Visbiežāk iesniedz fiziskās plūsmas kontus par emisijām gaisā (tostarp siltumnīcefekta gāzu emisijām), materiālu patēriņu, kā arī monetāros kontus par izdevumiem un nodokļiem vides aizsardzības jomā.
Most common are physical flow accounts on air emissions (including greenhouse gases) and on material consumption and monetary accounts on environmental protection expenditure and taxes.
Lai šī regula varētu kļūt par pamatu tādas Eiropas ilgtspējas statistikas izstrādāšanai, kura sniedz pārskatu par Eiropas interesēm, kas saistītas ar vides jautājumiem, Komisijai jāizstrādā liels skaits moduļu, tostarp finansiālu faktoru moduļi (piemēram, konti attiecībā uz izdevumiem vides aizsardzības jomā, konti attiecībā uz ekoloģisko preču ražošanu un ekoloģiskiem pakalpojumiem, konti attiecībā uz resursu izmantošanu), materiālie moduļi (piemēram, izejvielu starptautiskās aprites konti, enerģijas, ūdens un atkritumu konti) un īpašuma moduļi (piemēram, meža resursu konti, bioloģiskās daudzveidības konti, dabas rezervātu konti).
In order for this Regulation to contribute to building a system of 'European sustainability statistics' (ESS) providing a comprehensive overview of European interests of environmental relevance, the Commission should develop numerous modules, including modules for financial factors (e.g. environmental expenditure accounts, environmental manufacturing and service provision accounts, accounts for use of resources), modules for tangible factors (e.g. accounts for international raw-materials cycles, energy, water and waste accounts) and asset modules (e.g. forestation accounts, biodiversity accounts, accounts for protected natural areas).
Lai papildinātu šīs sistēmas prioritātes attiecībā uz vidi, būtu jāizstrādā arī rādītāji noturīguma izvērtēšanai plašākā nozīmē, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem, kas ietekmē transporta sistēmu, enerģijas izmantošanas efektivitāti, videi nekaitīgus ieguldījumus un sociālos jautājumus.
In order to complement the environmental focus of this system, indicators should also be developed for measuring sustainability in a broader sense, with an emphasis on issues such as the impact of the transport system, energy efficiency, green investments and social matters.
(13) Dažādās gatavības pakāpēs ir izstrādātas dažādas vides ekonomisko kontu kopas, tāpēc uz sešu gadu pārejas periodu jāpieņem modulāra struktūra, kas nodrošinātu pienācīgu elastīgumu.
(13) As the different sets of environmental economic accounts are under development and at different stages of maturity, a modular structure providing adequate flexibility should be adopted for a transitional period of six years .
Jāīsteno mērķis izveidot vienotu kvalitātes standartu attiecībā uz jaunu un visaptverošu Eiropas ilgtspējas statistiku.
The objective must be a uniform quality standard for a new, comprehensive ‘European sustainability statistics’ (ESS) system.
(18a) Lai Komisija (Eurostat) spētu īstenot jaunās kompetences jomas, kas tai noteiktas ar šo regulu, tai būtu jāpiešķir atbilstoši cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, pārdalot pašreizējos Eiropas Savienības budžeta finanšu resursus.
(18a) In order for the Commission (Eurostat) to be able to meet the key new responsibilities that it acquires under this Regulation, adequate human and financial resources should be allocated through regrouping the existing financial resources in the budget of the European Union.
Ar šo regulu izveido vienotu Eiropas vides ekonomisko kontu datu vākšanas, apkopošanas, nosūtīšanas un novērtēšanas sistēmu, lai izveidotu vides ekonomisko kontus kā EKS 95 satelītkontus, nodrošinot metodiku, vienotus standartus, definīcijas, klasifikācijas un grāmatvedības noteikumus, kas jāizmanto, apkopojot vides ekonomiskos kontus.
This Regulation establishes a common framework for the collection, compilation, transmission and evaluation of European environmental economic accounts for the purpose of setting up environmental economic accounts as satellite accounts to ESA 95 by providing methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules, intended to be used for compiling environmental economic accounts.
Ar šo regulu izveido vienotu Eiropas vides ekonomisko kontu datu vākšanas, apkopošanas, nosūtīšanas un novērtēšanas saistošu sistēmu, lai izveidotu vides ekonomisko kontus kā EKS 95 satelītkontus, nodrošinot metodiku, vienotus standartus, definīcijas, klasifikācijas , grāmatvedības noteikumus un mērķus , kas jāizmanto, apkopojot vides ekonomiskos kontus.
This Regulation establishes a binding common framework for the collection, compilation, transmission and evaluation of European environmental economic accounts for the purpose of setting up environmental economic accounts as satellite accounts to ESA 95 by providing methodology, common standards, definitions, classifications , accounting rules and objectives , intended to be used for compiling environmental economic accounts.
Ar šo regulu Komisijai (Eurostat) tiek nodrošinātas iespējas, balstoties uz salīdzināmiem valsts datiem, izdarīt secinājumus par atsevišķu dalībvalstu, kā arī par visas Eiropas Savienības ekoloģiskajiem un ekonomiskajiem rādītājiem.
This Regulation puts the Commission (Eurostat) in a position to make reliable forecasts, based on comparable national data, about the environmental and economic situation of the individual Member States and the EU as a whole.
Komisija izstrādā tādu eksperimentālo pētījumu programmu, kuri dalībvalstīm jāveic brīvprātīgi , lai uzlabotu informācijas sniegšanu un datu kvalitāti, izveidotu garas laikrindas un pilnveidotu metodiku .
The Commission shall draw up a programme for pilot studies to be carried out by Member States on a voluntary basis in order to develop the reporting and data quality, establish long time series and develop methodology .
Komisija divu gadu laikā un stingri ņemot vērā turpmāko attīstību saistībā ar tās paziņojumu ar nosaukumu „IKP un ne tikai”, izstrādā tādu visaptverošu un koordinētu eksperimentālo pētījumu programmu, kuri dalībvalstīm jāveic, lai uzlabotu informācijas sniegšanu un datu kvalitāti , kā arī metodoloģiju un izveidotu garas laikrindas, tostarp iekļaujot plašākus rādītājus attiecībā uz resursu izmantošanas efektivitāti, vides ārējās ietekmes internalizāciju .
The Commission shall draw up within two years and in close relation to further developments on its Communication ‘GDP and beyond’, a comprehensive and coordinated programme for pilot studies to be carried out by Member States in order to develop the reporting and data quality, improve the methodology and establish long time series , including a broader inclusion of indicators relating to resource efficiency, internalisation of environmental externalities .
Šī programma tiek publicēta tiešsaistē, un par to sniedz pārskatu Eiropas Parlamentam un Padomei.
This programme shall be published online and reported to the European Parliament and the Council.
Komisija (Eurostat) novērtē iesniegto datu kvalitāti un viena mēneša laikā var iesniegt iebildumus un pieprasīt no attiecīgās dalībvalsts uzlabotu pārskatu .
The Commission (Eurostat) shall assess the quality of the data transmitted and may, within a time-limit of one month, raise an objection and require the Member State in question to submit an improved report .
* Divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
* Two years from the entry into force of this Regulation.
I pielikums – 3. sadaļa – 14.a rinda (jauna)
Annex I – section 3 – point 14 a (new)
Gaisa emisijas nosaukums
Name of air emission
Gaisa emisijas simbols
Symbol of air emission
Informācijas sniegšanas vienība
Reporting unit
III pielikums – 1. sadaļa – 1. punkts
Annex III – section 1 – paragraph 1
EW―MFA ietver visus cietos, gāzveida un šķidros materiālus un tehnosfēras materiālu kopumu (izņemot gaisa un ūdens plūsmas), ko mēra masas vienībās gadā.
EW-MFA covers all solid, gaseous, and liquid materials and technosphere materials , except for flows of air and water, measured in mass units per year.
par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu
on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
Referents: Bendt Bendtsen
Rapporteur: Bendt Bendtsen
PE 448.774v01-00
PE 448.774v04-00
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 25
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 25
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................31
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................31
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 23. janvāra paziņojumu „20 un 20 līdz 2020. gadam — Eiropas iespējas saistībā ar klimata pārmaiņām” ( COM(2008)0030 ),
– having regard to the Commission Communication of 23 January 2008 entitled ‘20 20 by 2020 - Europe’s climate change opportunity’ ( COM(2008)0030 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu „Energoefektivitāte: kā sasniegt plānotos 20 %” ( COM(2008)0772 ),
– having regard to the Commission Communication of 13 November 2008 entitled ‘Energy efficiency: delivering the 20% target’ ( COM(2008)0772 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumu „Enerģētikas politika Eiropai” ( COM(2007)0001 ) un tam sekojošo Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu „Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats — ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns” ar tam pievienotajiem dokumentiem ( COM(2008)0781 ),
– having regard to the Commission Communication of 10 January 2007 entitled ‘An Energy Policy for Europe’ ( COM(2007)0001 ), followed by the Commission Communication of 13 November 2008 entitled ‘Second Strategic Energy Review - an EU energy security and solidarity action plan’, with accompanying documents ( COM(2008)0781 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai)
– having regard to Regulation (EC) No 663/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy ( European Energy Programme for Recovery)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm
– having regard to Directive 2010/30/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1222/2009 par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem
– having regard to Regulation (EC) No 1222/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the labelling of tyres with respect to fuel efficiency and other essential parameters
OV L 342, 22.12.2009., 46. lpp. ,
OJ L 342, 22.12.2009, p.46. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem
– having regard to Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products
OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp. ,
OJ L 285, 31.10.2009, p.10. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti
– having regard to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.
OJ L 140, 5.6.2009, p.16. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem
– having regard to Directive 2010/40/EU of the European Parliament and of the Council of 7 July 2010 on the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems in the field of road transport and for interfaces with other modes of transport
OV L 207, 6.8.2010., . lpp. ,
OJ l 207, 6.8.2010, p.1. ,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 7. maija pārskatu „Ceļā uz jaunu Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam”,
– having regard to the Commission stocktaking document of 7 May 2010 entitled ‘Towards a New Energy Strategy for Europe 2011-2020’,
Copenhagen Economics , http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_22_en.pdf. ,
Copenhagen Economics, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_22_en.pdf ,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. panta 1. punktu, ar kuru saskaņā Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā,
– having regard to Article 170 paragraph 1 of the Treaty on the Functioning of European Union according to which the Union shall contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures,
– ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas
– having regard to its resolution of 6 May 2010 on mobilising information and communication technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0153 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0153 . ,
– ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 34. panta 3. punktu, kurš attiecas uz sociālās atstumtības un nabadzības izskaušanu un kurā noteikts, ka Savienība nodrošina pienācīgu dzīvi tiem, kam nav pietiekamu līdzekļu,
– having regard to Article 34 paragraph 3 of the EU Charter of Fundamental Rights on combating social exclusion and poverty which states that the Union shall ensure a decent existence for all those who lack sufficient resources,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu,
– having regard to Article 194 of the Treaty on the Functioning of European Union,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7–0331/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A7‑0331/2010 ),
A. tā kā energoefektivitāte un energotaupība ir izmaksu ziņā vislietderīgākie un ātrākie risinājumi, lai samazinātu CO2 un citas emisijas, kā arī veicinātu drošu energoapgādi; tā kā enerģētiskās nabadzības problēmu var risināt stratēģiski, nodrošinot ēku un ierīču augsta līmeņa energoefektivitāti; tā kā energoefektivitāte ir viena no stratēģijas „Eiropa 2020” un Eiropas Enerģētikas stratēģijas 2011.–2020. gadam galvenajām prioritātēm un tā kā publisko iestāžu rīcībā pašlaik nav šī mērķa sasniegšanai atbilstīgu resursu;
A. whereas energy efficiency and savings are the most cost-effective and fastest way to reduce CO2 and other emissions and increase security of supply; whereas fuel poverty can be tackled strategically by means of high levels of energy efficiency in buildings and appliances; whereas energy efficiency is a key priority of the Europe 2020 Strategy and the European Energy Strategy 2011-2020, whereas resources in public institutions do not currently match this ambition,
B. tā kā energotaupībai ir galvenā nozīme, lai veicinātu drošu energoapgādi, jo, piemēram, sasniedzot energotaupības 20 % mērķi varētu ietaupīt tikpat daudz enerģijas, cik spētu piegādāt piecpadsmit „Nabucco” cauruļvadi;
B. whereas energy savings is key to increase security of supply, e.g. as achieving the 20% energy savings target would save as much energy as fifteen Nabucco pipelines could deliver,
C. tā kā energoefektivitāte var nodrošināt būtiskas ekonomiskas priekšrocības tiešajiem patērētājiem un ekonomikai kopumā, kā arī nodrošināt sociālas priekšrocības, tostarp 1 miljonu jaunu darba vietu līdz 2020. gadam; tā kā ES enerģijas imports aizvien pieaug un 2007. gadā tā vērtība bija EUR 332 miljardi un saskaņā ar Komisijas sniegtajiem datiem energotaupības radītie ieguvumi ātri vien varētu sasniegt EUR 1000 gadā vienai mājsaimniecībai, kurus no jauna varētu ieguldīt kādā no ekonomikas nozarēm, un, veiksmīgi īstenojot energoefektivitātes mērķi, ES varētu ietaupīt aptuveni EUR 100 miljardus, kā arī samazināt emisijas gandrīz par 800 miljoniem tonnu gadā; un tā kā enerģijas taupības un energoefektivitātes politika ir risinājums enerģētiskās nabadzības problēmai;
C. whereas energy savings can bring significant economic advantages for the end-users and the entire economy including as well as social advantages including the creation of up to 1 million jobs by 2020; whereas the EU’s imports of energy are rising and worth €332 billion in 2007, and according to Commission figures energy benefits per year can amount up to €1 000 per household which would be reinvested elsewhere in the economy and successful attainment of the energy efficiency target has the potential to save the EU some €100 billion and cut emissions by almost 800 million tonnes a year; whereas, therefore, energy savings and efficiency policies are remedies to energy poverty,
D. tā kā turpmākā enerģijas cenu attīstība rosinās cilvēkus samazināt energopatēriņu; tā kā būtisku ieguvumu energoefektivitātes jomā galvenokārt var nodrošināt, stimulējot efektīvāku kopējo infrastruktūru veidošanu ēkās, siltumapgādes sistēmās un transporta nozarē, savādāk iedzīvotāji un uzņēmumi nespēj kontrolēt un ietekmēt attiecīgos lēmumus par efektīvāku energopatēriņu;
D. whereas future energy price developments will encourage individuals to reduce their energy consumption; therefore significant energy efficiency gains can be reached by incentivising more efficient common infrastructures in buildings, heating systems and transport sector where otherwise decisions improving the use of energy are beyond the control and influence of individuals or companies,
E. tā kā zinātnes dati nepārprotami liecina, ka ir jāstrādā intensīvāk, lai līdz 2020. gadam sasniegtu energoefektivitātes jomā noteikto 20 % mērķi, jo ar pašreizējo izpildes gaitu līdz 2020. gadam būs sasniegta tikai aptuveni puse no šī mērķa, kaut arī jau ir pieejama šī mērķa sasniegšanai vajadzīgā prakse un tehnoloģijas;
E. whereas academic evidence clearly supports that efforts need to be stepped up, including at the regional and the local level to reach the 20% energy efficiency target by 2020, as at current rates of progress only around half of this target would be met by 2020, even though practices and technologies to achieve this target already exist,
F. tā kā gan ES, gan valstu līmenī ir pieņemti daudzi tiesību akti, lai panāktu energotaupību, tomēr tie visi nebūt nenodrošina vēlamos rezultātus;
F. whereas although many legislative measures designed to achieve energy savings have been introduced at EU and national level, not all of them are producing the desired results,