natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turpmākajos apsvērumos precīzāk tiek apskatīts, vai datu vākšana par ieguldījumu projektiem veicinās ar enerģijas jautājumu saistītu konkrētu ES politikas mērķu īstenošanu, jo īpaši „ energoapgādes drošības garantēšanu ” (3) apsvērums) un enerģijas tirgu funkcionēšanu, panākot „ lielāku informētību ” (5) apsvērums).
More specifically, the following recitals set out to show how the collection of data on investment projects will enable certain specific objectives of the Union's policy with regard to energy to be achieved, notably "securing the Community's energy supply" (recital 3) and the proper functioning of the energy markets through "greater transparency" (recital 5).
Turklāt 3) apsvērumā noteikts, ka vispārēja pārskata iegūšana par ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā ir būtiski svarīga „ pakāpenisk[ai] pārej[ai] uz zema oglekļa enerģētikas sistēmu ”.
In addition, recital 3 states that an overall view of energy infrastructure investment is also essential for “the transition towards a low carbon energy system” .
194. pantā ir arī norādīts, enerģētikas politikā jāņem vērā arī vides politika, un attiecīgi tai jāpalīdz „ veicināt energoefektivitāti un taupību, kā arī jaunu un atjaunojamu energoresursu veidu attīstību ”.
It is noted that Article 194 mentions that energy policy has to have regard to environmental policy and accordingly must help to “ promote energy efficiency and energy saving and the development of new and renewable forms of energy” .
Visbeidzot 6) apsvērumā noteikts, ka datiem jābūt Komisijas un „ jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centra ” rīcībā, kas liecina par to, ka to vākšana ir nesaraujami saistīta ar attiecīgo jomu, proti, enerģētiku.
Lastly, recital 6 states that the data is to be at the disposal of the Commission and “in particular the Market Observatory for Energy” , which shows that their collection is indissociably linked to the matter to which they relate, namely energy.
Priekšlikuma pielikumā pievienotajā finanšu pārskata formulārā ir skaidri uzsvērta saikne starp datu vākšanu un tās mērķi.
That link between the collection of data and their aim is emphasised in the Legislative Financial Statement annexed to the proposal.
Finanšu paziņojuma 5.2 punktā norādīts, ka regulā „ noteikta jauna kārtība, kas paredz apvienot ziņošanu par ES enerģētikas infrastruktūras projektiem ar to uzraudzību (analīzi) ”.
Point 5.2 of that statement points out that the regulation “creates a new framework combining reporting and monitoring (analysis) of investment projects in EU energy infrastructure” .
Šī regulas priekšlikuma preambulas analīze attiecībā uz tajā minētajiem mērķiem ļauj secināt, ka priekšlikums ir tieši saistīts ar Savienības enerģētikas politiku.
This analysis of the preamble of the proposal for a regulation in terms of its aims leads one to the conclusion that it is directly connected with the Union’s energy policy.
(c) Mērķi, kas izriet no priekšlikumam pievienotajiem dokume n tiem
(c) Aims emerging from the documents annexed to the proposal
Gan no komentāriem attiecīgajā juridiskajā literatūrā, gan no dažādiem iestāžu sagatavotiem dokumentiem viennozīmīgi izriet, ka mūsdienās enerģētikas politika ir būtiski svarīgs Savienības mērķis, un to vairs ilgāk nevar īstenot nesistemātiski, bez plānošanas dalībvalstu līmenī.
It is clear, both from commentaries in the doctrine and from the various documents of the institutions, that today energy policy is an essential objective of the Union and can no longer be conducted in a haphazard manner in each Member State.
Informācijas paziņošana šajā jomā veicina kopējas enerģētikas politikas veidošanu un dalībvalstu rīcības tuvināšanu šajā jomā.
The communication of information in this area contributes towards the establishment of a common energy policy and towards a rapprochement of the Member States in this area.
Informācijas sniegšana ir šīs jaunās politikas interesēs.
The communication of information is needed for the purposes of this new policy.
Šajā izpratnē, ņemot vērā konsekvences prasības, šķiet, ir nepieciešams, lai ar regula, kurā paredzēta iespēja rīkoties, tiktu piesaistīta 194. pantam, ar kuru Savienībai piešķirtas pilnvaras rīkoties dažādu mērķu īstenošanai, ko tā noteikusi enerģētikas jomā.
In this sense, it appears necessary, with a view to consistency, that the regulation creating a “means of action” is attached to Article 194, which gives the Union the power to act in order to attain the various aims which it has set for itself in the sphere of energy.
Paskaidrojuma raksts apstiprina iespaidu, ka regula būtu attiecināma uz enerģētikas politikas jomu.
The explanatory memorandum only confirms the impression that the regulation should be situated within the framework of energy policy.
Ar to tiek apstiprināts, ka saturs attiecas uz „ jauno enerģ ē tikas politiku ” un ka „ šis priekšlikums atbilst Eiropas Savienības mērķiem un arī klimata un enerģ ē tikas politikai ”.
It makes it clear that the context is the “new energy policy” and that “This proposal is consistent with the objectives of the Union [and] consistent with the climate and energy policy” .
Turklāt šajā sakarībā Komisija atsaucas uz Eiropadomes 2007.–2009. g. pasākumu plānu par enerģētikas politiku Eiropā.
In this context, the Commission also mentions the European Council Action Plan 2007-09 on Energy Policy for Europe.
Jau šajā plānā jaunās politikas īstenošanai bija paredzēta nepieciešamo ieguldījumu identificēšana, lai apmierinātu ES stratēģiskās vajadzības un vēlreiz pārbaudītu piegāzu infrastruktūras, kurām ierosinātajā regulā ir būtiska nozīme.
That plan already envisaged, for the purposes of realising that new policy, the identification of investment required to satisfy EU strategic needs and a re-examination of supply infrastructures, in which the proposed regulation will play a full part.
Tagad ir jāizšķiras par to, kuram no regulas priekšlikuma iesniegšanas pamatiem piešķirama prioritāra nozīme, atkarībā no tā, vai priekšlikums iesniegts, vadoties no satura (datu vākšana), vai arī no tā mērķiem (enerģijas tirgus un energoapgādes drošība).
It is now necessary to establish a priority between the two thrusts of the proposal for a regulation, depending on whether it is considered from the point of view of its content (collection of information) or from that of its aims (energy market and energy security).
Pirmkārt, būtu jānorāda, ka 337. pants ir iekļauts Līguma par Eiropas Savienības darbību septītajā nodaļa „Vispārējie un nobeiguma noteikumi”.
In the first place, it should be observed that Article 337 is to be found in Part Seven of the TFEU “General and Final Provisions”.
Varētu zināmā mērā apsvērt līdzību ar 352. pantu, ciktāl arī šeit runa ir par elastīguma klauzulu
It may be considered to be akin to Article 352 in so far as it is a species of “flexibility clause”
Kaut gan 337. pantā ir norādījumi par informācijas vākšanu, bet 194. pantā tādu nav, attiecībā uz 194. pantu tomēr šķiet, ka datu vākšana saskaņā ar šo pantu arī tiek uzskatīta par Savienības uzdevumu, ja informācija veicina mērķu īstenošanu, kuru Savienība noteikusi saistībā ar enerģētikas politiku.
In this case, although Article 337 mentions the collection of information and Article 194 does not, it appears nevertheless that the collection of information is included among the Union attributions enshrined in Article 194 in so far as that information helps to achieve the objectives that the Union has set itself in connection with energy policy.
Otrkārt, ņemot vērā to, ka 337. pants ir regulējums, kas iekļauts nodaļā par vispārējiem un nobeiguma noteikumiem
Next, having regard to the fact that Article 337 is among the “general and final provisions”, it is possible to rely on the principle lex specialis derogat
Treškārt, šaubu gadījumā piemērotu argumentu var atrast Tiesas spriedumā lietā C–176/03 Komisijas un parlaments/Padome
Lastly, in case any doubt remains, a pertinent argument can be derived from the Court’s judgment in Case C-176/03 Commission and Parliament v. Council
Šajā spriedumā Tiesai bija jāizspriež par juridisko pamatu Padomes pamatlēmumam attiecībā uz vides aizsardzību, paredzot attiecīgas normas krimināltiesībās.
In that judgment, the Court had to rule on the proper legal basis for a Council framework decision on the protection of the environment through criminal law.
Tā kā Padome šo tiesību aktu pamatojusi ar trešo pīlāru reglamentējošiem pantiem par tiesībsargājošo iestāžu sadarbību krimināllietās, Komisija ar Eiropas Parlamenta atbalstu apstrīdēja šo juridisko pamatu, norādot, ka šis jautājums ir Kopienas kompetencē.
Whereas the Council had based the instrument on articles on judicial cooperation in criminal matters coming under the third pillar, the Commission, supported by the European Parliament, contested the legal basis on the ground that the matter fell within Community competence.
Komisijas arguments — „ dalībvalstu krimināltiesību, jo īpaši tajos paredzēto sodu par nodarījumiem pret vidi saskaņošanas mērķis ir palīdzēt īstenot attiecīgo Kopienas politiku ”
The Commission argued that “ The harmonisation of national criminal laws, in particular of the constituent elements of environmental offences to which criminal penalties attach, is designed to be an aid to the Community policy in question ”
Tiesa, pirmkārt, norādīja, ka vides aizsardzība ir viens no būtiskākajiem Kopienas politikas mērķiem
The Court first pointed out that protection of the environment constituted one of the essential objectives of the Community
Otrkārt, Tiesa, konstatējot, ka pamatlēmuma saturs galvenokārt attiecas uz krimināltiesībām, izdarīja šādu secinājumu:
Then, after establishing that the content of the framework decision principally related to criminal law, the Court held nevertheless that:
„šis secinājums gadījumos, kad kompetentu iestāžu veikts ... kriminālsodu piemērojums ir būtisks, lai apkarotu smagus noziedzīgus nodarījumus pret apkārtējo vidi, neliedz Kopienas likumdevējiem paredzēt uz dalībvalstu krimināltiesībām attiecināmus pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu pilnīgu efektivitāti likumiem, ko pieņem apkārtējās vides politikas jomā.”
“[this] finding does not prevent the Community legislature, when the application of ... criminal penalties by the competent national authorities is an essential measure for combating serious environmental offences, from taking measures which relate to the criminal law of the Member States which it considers necessary in order to ensure that the rules which it lays down on environmental protection are fully effective.”
No tā var secināt, ka gadījumos, kad pasākumi ir būtiski svarīgi konkrētu mērķu īstenošanai, Tiesa atkarībā no konkrētā mērķa var atzīt, ka pakārtotais mērķis (vides aizsardzība) ir svarīgs par tiešo mērķi (krimināltiesību saskaņošana)
It therefore appears that where measures are essential for attaining a particular objective, the Court will choose the legal basis relating to that objective, therefore giving preference to a more remote aim (protection of the environment) over a more immediate one (harmonisation of criminal law).
Sk. Haenel – Communication sur les propositions de directives établissant des sanctions pénales – Sénat (Francija), 2007. gada 17. jūlija sanāksme. .
See Hubert Haenel – Communication sur les propositions de directives établissant des sanctions pénales – Sénat (France), meeting of 17 July 2007.
Tādēļ šajā gadījumā, konstatējot, ka saskaņā ar regulas priekšlikumu kopainas iegūšanai par enerģijas tirgu un tādējādi ari Līguma 194. pantā paredzēto mērķu īstenošanai ir svarīgi vākt informāciju, var izdarīt secinājumu, ka juridiskajam pamatam attiecībā uz enerģētiku (proti, šis pants) būtu jāprevalē pār 337. pantu vel jo vairāk tāpēc, ka runa nav par konkrētas sadaļas prevalēšanu pār kādu citu, bet gan par to, ka specifiskā sadaļā iekļauts noteikums prevalē pār vispārējiem un nobeiguma noteikumiem.
In the instant case, therefore, having established that it appears from the proposal for a regulation that the collection of information is essential for creating an overall view of the energy market and hence for the attainment of the objectives set by the Treaty in Article 194, it may be concluded that the legal basis for energy (namely that article) should prevail over Article 337, a fortiori since it is not a question of causing a specific title to prevail over another, but a provision located in a specific title over a general and final provision.
Konstatējot, ka prevalē saikne ar sadaļu „Enerģētika”, nepieciešams arī apsvērt, vai, ievērojot tās jomas savdabību, ar kuru saistīta informācijas paziņošana, proti, „ enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem ”, nebūtu vēlams atsaukties uz specifiskāku juridisko pamatu, tas ir, uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. un 171. pantu, kas reglamentē Eiropas komunikāciju tīklus.
Having established that the relationship to energy prevails, it is necessary also to consider whether the specific nature of the area to which the notification of information relates, namely “investment projects in energy infrastructure ” , does not necessitate recourse to a more specific legal basis, that is to say, Articles 170 and 171 TFUE on trans-European networks.
EK līguma 170. pantā paredzēts, ka „ Savienība sekmē Eiropas tīklu izveidi un attīstību ”, jo īpaši transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā.
According to Article 170, the Union must “contribute to the establishment and development of trans-European networks” in particular in the area of energy infrastructures.
Lai šo mērķi īstenotu Savienība var „ atbalstīt dalībvalstu atbalstītos projektus, kas rada kopēju ieinteresētību ” (171. panta trešais ievilkums), kā arī izstrādā „ vairākas pamatnostādnes, kas aptver Eiropas komunikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgus plānus ” (171. panta pirmais ievilkums).
In order to achieve that objective, the Union may “support projects of common interest supported by Member States” (Article 171, third indent) and shall establish “a series of guidelines covering the objectives, priorities and broad lines of measures envisaged in the sphere of trans-European networks” (Article 171, first indent).
Tas varētu attiekties uz informācijas vākšanu, analīzi un paziņošanu.
This could cover the collection, analysis and notification of information.
Tomēr sadaļā par Eiropas komunikāciju tīkliem galvenie reglamentētie jautājumi ir kopējo projektu savietojamība un Komisijas atbalsts tiem.
However, the main questions dealt with under the title on trans-European networks are interoperability and Commission support for common projects.
Toties saskaņā ar analizējamo regulas priekšlikumu, Komisijai jāvāc informācija par valsts infrastruktūru projektiem, lai tā varētu iegūt labāku ieskatu par visu Eiropas enerģijas tirgu kopumā.
In contrast, under the proposal for a regulation under consideration, the Commission is to collect information about national infrastructure projects in order that it may have a better picture of the whole of the European energy market.
Ierosinātajā regulā paredzētā informācijas vākšana attiecas ne tikai uz „Eiropas” dimensiju, jo informācija tiek vākta par visiem ieguldījumiem, tostarp valsts investīcijām, kamēr spēkā esošā regula attiecas, piemēram, tikai uz pārrobežu dabasgāzes tīkliem
The collection of information provided for in the proposed regulation goes beyond the “trans-European” since it covers all investments, including national investments, whereas the existing regulation covers, for instance, only trans-frontier gas networks
No tā izriet, ka Komisija pēc savākto datu analīzes var īstenot pasākumus tieši Eiropas komunikāciju tīklu jomā.
Obviously, it is possible that the Commission will act specifically in the field of trans-European networks following its analysis of the data collected.
Tomēr Komisijas uzdevums nav īstenot pasākumus tieši Eiropas komunikāciju tīklu jomā, bet gan, ņemot vērā enerģētikas ieguldījumu projektus, novērtēt to, kādi pasākumi jāveic Savienībai, lai novērstu sarežģījumus.
However, its aim is not to act at the level of trans-European networks, but only to evaluate in the light of energy investment projects what action the Union should take in order to overcome any difficulties.
Paskaidrojuma rakstā ir minēts, ka regula atbilst Eiropas Savienības mērķiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz „iekšējā tirgus izveidi” un „Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kas balstīta uz līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi un cenu stabilitāti.
Accordingly, it is mentioned in the explanatory memorandum that the regulation is consistent with the objectives of the Union, namely “the establishment of an internal market” and “the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability.
Priekšlikums atbilst arī klimata un enerģētikas politikai, kuras viens no pīlāriem ir energoapgādes drošība.”
The proposal is also consistent with the climate and energy policy, one of the pillars of which is the security of energy supply”.
Turklāt 1) apsvērums attiecas uz kopējo enerģētikas politiku, bet 2) apsvērumā paskaidrots, ka viena no šīs politikas iezīmēm ir kopainas iegūšana par investīciju attīstību Kopienas enerģētikas infrastruktūrā.
In addition, recital 1 refers to a common energy policy and recital 2 explains that obtaining an overall picture of the development of investment in energy infrastructure in the Community is one feature of such a policy.
No tā izriet, ka ierosinātā regula, kaut gan tā konkrēti attiecas enerģētikas infrastruktūrām, jāiekļauj kopējās enerģētikas politikas kontekstā, kas reglamentēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantā.
Consequently, it appears that, although the proposed regulation applies to specifically to energy infrastructures, it is to be situated in the context of the common energy policy envisaged in Article 194 TFEU.
Šis pants attiecas uz visiem ierosinātās regulas aspektiem, ņemot vērā gan „enerģijas tīklu savienojamību”, gan enerģijas tirgu, energoapgādes drošību un energoefektivitāti.
That article covers all the aspects of the proposed regulation by taking in both the “interconnection of energy networks” and the energy market, security and energy efficiency.
Juridiskā komiteja 2010. gada 28. janvāra sanāksmē vienbalsīgi (ar 19 balsīm „par” un nevienam neatturoties
At its meeting of 28 January 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously, by 19 votes in favour with no abstentions
Galīgajā balsošanā piedalījās: Klaus-Heiner Lehne (priekšsēdētājs), Sebastian Valentin Bodu (priekšsēdētāja vietnieks), Evelyn Regner (priekšsēdētāja vietniece), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner (atzinuma sagatavotājs), Arlene McCarthy, Sajjad Karim . ) nolēma sniegt šādu ieteikumu — priekšlikumu Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu būtu jāpieņem, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Zbigniew Ziobro, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner (Rapporteur), Arlene McCarthy, Sajjad Karim. , to recommend as follows: the proposal for a Council Regulation concerning the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Community and repealing Regulation (EC) No 736/96 should be adopted on the basis of Article 194 of the Treaty on the functioning of the European Union.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS SNIEGTAIS ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Atzinumu sagatavoja: Mario Pirillo
Rapporteur: Mario Pirillo
Komisijas priekšlikums paredz pārskatīt pašreizējo ziņošanas sistēmu attiecībā uz ieguldījumu projektiem enerģētikas jomā: tā mērķis ir apkopot pietiekamu informāciju par plānotajiem ieguldījumiem, lai Komisija varētu pārraudzīt infrastruktūras stāvokli un paredzēt iespējamās problēmas.
The proposal from the Commission is to revise the current system of notification on energy investment projects: it aims at gathering adequate information on planned investments in order to enable the Commission to monitor the situation of the infrastructure and to forecast potential problems.
Lai gan priekšlikumam ir drīzāk administratīvs raksturs, tas signalizē par turpmāko ieguldījumu paredzamo veidu un īpašībām.
Even though the proposal is of a rather administrative nature, it gives a signal about the expected nature and qualities of future investments.
Tādēļ ir būtiski nākotnē pievērsties projektu ietekmei uz vidi, lai nodrošinātu garantijas un turpmākus stimulus nolūkā izveidot enerģētikas infrastruktūru un pārtraukt tās ekspluatāciju ilgtspējīgi un saudzīgi pret vidi.
It is therefore important to put further emphasis on the environmental impact of the projects in order to provide guarantees and further incentives for building and decommissioning energy infrastructure in a sustainable way, and with due respect to the environment.
Tādēļ atzinuma sagatavotājs ierosina grozīt priekšlikumu attiecībā uz šiem jautājumiem:
The rapporteur for opinion therefore recommends amending the proposal along the following lines:
§ pienācīga uzmanība ir jāpievērš ierosināto projektu ietekmei uz vidi, lai nodrošinātu enerģētikas sistēmas ilgtspējīgu attīstību.
§ Due attention should be paid to the environmental impact of the proposed projects in order to ensure that the energy system is developed in a sustainable way.
Ieguldījumu projekti ir jāpapildina ar atbilstīgu ietekmes uz vidi novērtējumu, ko cita starpā nosaka Padomes Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu
Investment projects should be accompanied by appropriate environmental impact assessment as it is required, among others, by Council Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
§ kad tiek pārtraukta infrastruktūras darbība, var būt nepieciešama teritorijas vides atveseļošana no piesārņojuma.
§ When an infrastructure is taken out of operation, environmental rehabilitation of the site against pollution and contamination might be needed.
Tādēļ ikreiz, kad tas ir vajadzīgs un to paredz noteikti tiesību akti, paziņojumā ir jānorāda informācija arī par plānotajiem atveseļošanas pasākumiem;
Therefore, whenever appropriate and required by specific legislation, the notification should provide information on the planned rehabilitation measures as well.
§ lai nepieļautu, ka tiek izveidotas vairākas par robežvērtību nedaudz mazākas oglekļa dioksīda glabāšanas iekārtas, par visām oglekļa dioksīda glabāšanas iekārtām ir jāpaziņo neatkarīgi no to ietilpības.
§ In order to avoid that several smaller, just-below-the-limit carbon dioxide storage installations are built, all carbon dioxide storage installations should be notified regardless of their capacity.
Atzinuma sagatavotājs vispārīgos vilcienos norāda, ka pašreizējos ES tiesību aktos jau ir paredzētas saistības ziņot un sniegt informāciju par pienākumiem attiecībā uz ieguldījumiem un infrastruktūru.
On more general terms the rapporteur for opinion notes that existing EU legislation already imposes reporting and notification obligations in relation to investment and infrastructure.
Būtu jānodrošina, lai šādas informācijas izmantošana tiktu labāk saskaņota nolūkā izvairīties no pienākuma ziņot vairākkārt.
It should be ensured that the use of such information is better coordinated so that the duplication of reporting obligations can be avoided.