natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā atjaunotajā Lisabonas stratēģijā Eiropas Nodarbinātības stratēģija ir zaudējusi pārredzamību, uzraudzības potenciālu un līdzdalības iniciatīvu, jo īpaši attiecībā uz valsts reformu programmām (VRP) un īstenošanas ziņojumiem;
whereas the European Employment Strategy has lost visibility, monitoring capacity and participatory impetus under the renewed Lisbon Strategy, in particular in the National Reform Programmes (NRPs) and the implementation reports,
tā kā VRP īstenošanas ziņojumi liecina, ka visvājāk politika tiek īstenota attiecībā uz darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas uzlabošanu, kā arī izglītībai un apmācībai paredzēto investīciju palielināšanu;
whereas the implementation reports on the NRPs show that the weakest policy implementations are in the area of improving the adaptability of workers and enterprises and stepping up investment in education and training,
tā kā iepriekšminētajā neoficiālajā sanāksmē Gimaranšā nodarbinātības un sociālo lietu ministri secināja, ka sociālā integrācija ir ilgtspējīgas attīstības stratēģiju pamata dimensija Eiropā, jo nodrošina līdzekļus, lai radītu iespējas visiem, un pozitīvi ietekmē nodarbinātību, prasmes un cilvēka personīgo izaugsmi;
whereas the abovementioned informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães concluded that social inclusion is a fundamental dimension of sustainable development strategies in Europe, as it provides the tools to create opportunities for all and has positive effects on employment, skills and human development,
tā kā VRP procesā daudzi pasākumi, sevišķi uz nodarbinātību vērsti pasākumi, neapšaubāmi ietekmē sociālās integrācijas politikas nostādnes, taču sociālās integrācijas mērķi un politikas nostādnes vēl arvien bieži netiek iekļauti VRP procesā;
whereas many measures in the NRP process have clear effects on social inclusion policies, especially measures targeting employment, while social inclusion objectives and policies are still often absent from the NRP process,
tā kā globalizācijas laikmetam atbilstīgas pamatsistēmas izveidei ir izšķiroša nozīme, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību,
whereas it is crucial to set the appropriate framework for globalisation so that it contributes to sustainable development,
norāda, ka ES ir viens no galvenajiem ekonomikas globalizācijas politikas virzītājspēkiem, kuras rezultāts ir straujāka vides degradācija un augoša sociālā nelīdzsvarotība ES un pasaulē, un tāpēc ES ir uzņēmusies politisku atbildību par to, lai šī tendence tiek novērsta, aktīvi sekmējot augstus sociālos un vides standartus ikvienā saimnieciskās darbības jomā;
Points out that the EU is one of the main drivers of an economic globalisation policy that has led to accelerated environmental degradation and growing social imbalances within the EU and worldwide, and therefore bears a high political responsibility for rectifying this course through active promotion of high social and environmental standards for all economic activities;
uzskata, ka klimata pārmaiņas ir līdz šim pasaulē vēl nebijuša tirgus fiasko rezultāts, jo ir radīti milzīgi izdevumi ekonomikas, sociālajā un vides jomā tāpēc, ka tirgus cenās savulaik nav ierēķinātas ar klimata pārmaiņām saistītās izmaksas; šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija par savu prioritāti ir noteikusi to šķēršļu turpmāku novēršanu, kas kavē tirdzniecību un ieguldījumus, lai arī nav pienācīgi ņēmusi vērā augoša starptautiskās tirdzniecības apjoma radītās izmaksas sociālajā un vides jomā;
Is of the opinion that climate change is the result of the greatest market failure the world has ever seen, since the failure to include the costs of climate change in market prices has carried huge economic, social and environmental costs; regrets in this context that the Commission makes its priority the further breaking down of barriers to trade and investment, without taking sufficient account of the social or environmental costs incurred by an increased volume of international trade;
atzīmē, ka ES rūpniecības uzņēmumiem ir saistoši CO2 emisiju samazināšanas mērķi, turpretim dažiem ES lielākajiem tirdzniecības partneriem šie mērķi nav saistoši; aicina Komisiju risināt šo savdabīgā vides dempinga problēmu, piedāvāt pasākumus, kas ļautu kompensēt ES ražotājiem šādi radītus neizdevīgus konkurences apstākļus, un sniegt tirdzniecības partneriem ierosmi emisiju samazināšanai, piemēram, ar robežšķērsošanas nodokļa vai labvēlīgu tirdzniecības pasākumu palīdzību, kā to iesaka augsta līmeņa darba grupa konkurences, enerģētikas un vides jautājumos;
Notes that the EU’s industrial production is bound by CO2 emission reduction targets, whilst that of some of the EU’s major trading partners is exempt from such binding targets; calls on the Commission to tackle this form of environmental dumping, to propose measures to compensate for the resulting competitive disadvantage of EU producers and to provide trading partners with incentives for emission reduction, such as border tax adjustments and positive trade measures, in line with the recommendations of the high‑level group on competitiveness, energy and the environment;
uzsver, ka ES var sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus savā teritorijā, tikai aktīvi un vienoti darbojoties pasaules mērogā; tāpēc atzinīgi vērtē ieceri izstrādāt saskaņotu Lisabonas stratēģijas ārējo dimensiju; uzskata, ka ārpolitikas vispārējai īstenošanai, galveno uzmanību pievēršot sadarbībai normatīvajā jomā, standartu konverģencei un noteikumu līdzvērtībai, ir jāveicina gan godīga konkurence, gan tirdzniecība, vienlaikus respektējot ES un tās tirdzniecības partneru politikas telpu, kurā tie nosaka savus sociālās un vides politikas mērķus;
Stresses that the EU can achieve its Lisbon objectives internally only by being active and united on the global stage; welcomes, therefore, the intention to develop a coherent external dimension of the Lisbon Strategy; considers that a comprehensive external policy approach focusing on regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules must promote fair competition and trade while respecting the policy space of the EU and its trading partners within which to set their own social and environmental policy goals;
uzsver ES kā globālās politikas procesu dalībnieces augošo nozīmi; uzskata, ka, būdama globālās politikas procesu dalībniece, ES ir uzņēmusies svarīgu pienākumu — palīdzēt steidzami risināt ekonomikas globalizācijas radītās problēmas, piemēram, augošu sociālo nelīdzsvarotību saimniecisko sistēmu iekšienē un to savstarpējā saskarsmē un visai cilvēcei kopīgu vides vērtību nekontrolētu iznīcināšanu, kā arī noteikt kopējus ārējās ekonomikas politikas instrumentus, pienācīgi ņemot vērā ES vienotā tirgus politikas ārējo ietekmi;
Emphasises the emerging importance of the EU as a global political player; considers that, as such, it has a strong responsibility to help tackle the most urgent problems resulting from economic globalisation, namely the growing social imbalances within and among economic systems and the unchecked destruction of the global environmental commons, and to set common foreign economic policy tools which take adequate account of the external impacts of the EU’s single-market policies;
uzsver, ka valūtas maiņas kursa svārstības, ko rada augoša nestabilitāte ārpuskopienas valstīs, palielina konkurences spiedienu uz ES uzņēmumiem, un uzskata, ka ES ir jāreaģē, veidojot starptautiskus nolīgumus un sadarbību tā, lai noteiktu svārstību robežas galvenajām valūtas vienībām un ES radītu konkurences priekšrocības, kā arī veidojot pietiekami elastīgu ES un eiro zonas ekonomikas un monetāro politiku;
Emphasises that shifts in exchange rates deriving from mounting imbalances in non-EU countries raise competitive pressure on EU companies, and identifies the need for an EU response in the form of international agreements and cooperation geared to the setting-up of fluctuation bands among the main currencies and the creation of EU competitive advantages, and of a sufficiently responsive EU and eurozone economic and monetary policy;
pauž viedokli, ka arvien lielāks pieprasījums pēc dabas resursiem, pamatproduktiem un pamatpakalpojumiem, ko veicina jaunattīstības valstu ekonomikas izaugsme, var radīt inflācijas spiedienu uz ES dalībvalstu tautsaimniecības sistēmām; uzskata — lai risinātu šo problēmu, ir jāizstrādā stratēģijas pārdomātai tehnoloģiju attīstībai un ekonomikas politikas pretinflācijas līdzekļi, vienlaikus izstrādājot stratēģijas, kas ļauj samazināt resursu kopējo patēriņu un saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi;
Is of the opinion that the surge in demand for natural resources, basic products and services driven by the growth of developing economies may bring about inflationary pressure on the EU Member States’ economies; considers that strategies of smart technological growth and anti-inflationary economic policy tools and a framework for possible macroeconomic adjustment, together with strategies to reduce total resource consumption and the environmental footprint of economies should be prepared in order to address this problem;
atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sarunās ar trešām valstīm arī turpmāk pilnveidot sadarbību normatīvajā jomā, standartu konverģenci un noteikumu līdzvērtību; taču brīdina — kā jau prognozēts ES „Globālās Eiropas” stratēģijā — par sekām, kas varētu rasties, ja tirdzniecības partneriem piešķirtu oficiālās tiesības piedalīties ar standartu noteikšanu saistītu ES likumdošanas procesu sākumposmā, jo īpaši, ja šie procesi attiecas uz sociālajiem un vides standartiem; aicina Komisiju, cīnoties pret sociālo dempingu, tirdzniecības un sadarbības līgumos ar trešām valstīm sistemātiski iekļaut sadaļu par ilgtspējīgu attīstību, prasot ratificēt un pildīt Starptautiskās Darba organizācijas pamatstandartus un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības principus, kā arī sistemātiski piemērot savas sociālās vērtības un principus, slēdzot nolīgumus ar trešām valstīm; uzskata, ka tādēļ attiecīgajai nolīguma sadaļai ir jāpiemēro tirdzniecības nolīgumiem ierastie strīdu izšķiršanas mehānismi;
Welcomes the Commission’s intention further to develop regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules in its discussions with third countries; warns, however, – as envisioned in the EU’s ‘Global Europe’ strategy – about giving trading partners a formal right to early intervention in standard-setting EU legislative processes, especially if they relate to social and environmental standards; calls on the Commission, in order to combat social dumping, to include systematically a Sustainable Development chapter in its trade and cooperation agreements with third countries, requiring the ratification and enforcement of core International Labour Organisation standards and the principles of Decent Work, and to apply its social values and principles when concluding agreements with third countries; takes the view that this requires this chapter to be the subject to the standard Dispute Settlement Mechanisms of trade agreements;
Iekšpolitikas nostādnes
Internal policies
Sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stratēģiju un integrēto pamatnostādņu savstarpējā saikne
Bridge between Strategies for Social Protection and Social Inclusion and Integrated Guidelines
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā noteikts, ka vairāk uzmanības turpmāk tiks veltīts aktīvai integrācijai un iespēju vienlīdzībai, ka ir jāsekmē atbilstīga sociālā aizsardzība un spēcīgāk jāizskauž nabadzība un ka visā Eiropā ir nepieciešami efektīvāki līdzekļi, lai nodrošinātu pilsoņiem reālas tiesības uz darbu, izglītību, sociālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpi un cita veida sociālo aizsardzību;
Welcomes the Commission’s statement that more attention will be given to active inclusion and equal opportunities, that adequate social protection should be promoted and the fight against poverty reinforced and that more effective means of ensuring citizens’ existing rights of access to employment, education, social services, health care and other forms of social protection are needed across Europe;
uzsver, ka ir jānodrošina, lai sociālā dimensija tiek pilnīgāk iekļauta un ir atpazīstamāka Lisabonas stratēģijas nākamajā posmā, jo īpaši integrētajās pamatnostādnēs; uzskata, ka ir steidzami jānovērš pašreizējā nelīdzsvarotība nodarbinātības pamatnostādnēs, kur nepietiekami novērtēti tādi sociālie pamatmērķi kā trūcīgu strādājošo skaita samazināšana, kā arī augstas kvalitātes darba, izglītības, veselības aprūpes un cita veida sociālās aizsardzības labāka pieejamība visiem; aicina Komisiju pieņemt integrētās pamatnostādnes, lai paveiktu jaunos uzdevumus un novērstu šos trūkumus;
Stresses the need to ensure and improve the integration and visibility of the social dimension in the next cycle of the Lisbon Strategy, and, in particular, in the Integrated Guidelines; considers that there is an urgent need to overcome the existing imbalance in the Employment Guidelines, which fail to give weight to certain basic social objectives, such as those reducing the number of working poor and increasing access to high-quality employment, education, health care and other forms of social protection for all; invites the Commission to adapt the Integrated Guidelines in order to face up to the new challenges and overcome those shortcomings;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt sistemātisku pieeju, lai efektīvāk vienotu VRP procesu izaugsmes un jaunu un labāku darbavietu jomā ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesu;
Invites the Commission and the Member States to adopt a systematic approach ensuring effective coherence between the NRP process on growth and more and better jobs on the one hand and the social protection and the social inclusion process on the other;
Nodarbinātības pamatnostādņu īstenošana
Implementation of Employment Guidelines
prasa, lai Komisija uzlabo vadību saistībā ar nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanas uzraudzību, nodrošinot, ka dalībvalstis pilnībā piemēro Eiropas Nodarbinātības stratēģijas indikatorus un mērķus, mūžizglītības instrumentus un pasākumus, kas noteikti Eiropas Jaunatnes paktā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un invalīdu integrācijai paredzētajā ES rīcības plānā 2006.–2007. gadam; prasa visas šīs saistības, mērķus un salīdzinošos kritērijus pilnībā iekļaut integrētajās pamatnostādnēs, lai Nodarbinātības stratēģija kļūtu konsekventāka un efektīvāka, un norāda uz nepilnībām dzimumu līdztiesības nodrošināšanas jomā, par ko liecina, piemēram, tas, ka nodarbināto sieviešu skaits joprojām ir mazāks par noteikto mērķi un ka samaksa par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm vēl arvien atšķiras; tāpēc prasa nodarbinātības pamatnostādnēs no jauna iekļaut ceturto pīlāru „Sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzības politikas stiprināšana”;
Asks the Commission to improve its leadership in monitoring implementation of the Employment Guidelines by ensuring that Member States fully apply the European Employment Strategy indicators and targets, lifelong learning instruments and measures set out in the European Youth Pact, the European Pact for Gender Equality and the EU’s Disability Action Plan 2006-2007; asks that all these commitments, targets and benchmarks be fully incorporated in the Integrated Guidelines in order to improve coherence and efficiency of the Employment Strategy, points to the shortcomings in achieving gender equality, which are indicated by, for example, the female employment rate still being below target and the remaining gender pay gap; therefore requests the reintroduction of the 4th pillar of the Employment Guidelines – ‘Strengthening Equal Opportunities Policies For Women And Men’;
uzsver nodarbinātības politikas stratēģiskā potenciāla pilnveidošanas lielo nozīmi; prasa, lai Komisija un dalībvalstis saskaņošanas procesā īpašu uzmanību velta darbavietu kvalitātei, iespējai apvienot darbu, ģimenes un privāto dzīvi, visiem pieejamas izglītības un apmācību kvalitātei, diskriminācijas aizlieguma tiesību aktu īstenošanai, sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzības politikas stiprināšanai, kā arī imigrācijas jautājumiem;
Underlines the great importance of enhancing the strategic capacities of employment policies; asks the Commission and the Member States to pay particular attention in their coordination processes to the quality of jobs, the reconciliation of work, family and personal life, the quality and availability of education and training for all, the implementation of anti-discrimination legislation, the strengthening of equal opportunity policies for women and men, and immigration issues;
mudina norādes uz „elastīguma un sociālās drošības” jēdzienu integrētajās pamatnostādnēs pamatot ar principu un tiesību līdzsvarotu kopumu, kas sagatavots, konsultējoties ar darba devējiem un darbiniekiem, un kurā uzsvērta apmācības un pārkvalificēšanas galvenā nozīme, uz tiesībām balstītas un uz lietotāju vērstas aktīva darba tirgus politikas nostādnes, atbilstīga un iekļaujošāka sociālā aizsardzība, kas rosina būt elastīgiem, kā arī darba tirgus sadalījums pa segmentiem un attiecīgie aizliegumi, nodrošinot tiesības visiem strādājošajiem;
Urges that references to flexicurity in the Integrated Guidelines should be based on a balanced set of principles and rights, developed in consultation with the social partners, which highlight the central role of training and retraining, active labour market policies which are rights-based and user-oriented, adequate and more inclusive social protection to motivate towards flexibility, and the breakdown of labour market segmentation and exclusion by ensuring rights for all workers;
atzīmē, ka ES iedzīvotāji ir noraizējušies, ka sakarā ar pastiprināto konkurenci, kas vērojama paplašināšanās rezultātā, integrāciju un darbaspēka pārvietošanos līdzšinējos nodarbinātības veidus nomaina elastdrošības modeļi; uzskata, ka šīs bažas var novērst ar politiskiem pasākumiem, izveidojot jaunus drošības veidus, kā arī uzlabojot to sabiedrisko labumu un pakalpojumu sniegšanu un kvalitāti, kuri laika gaitā var sekmēt ražīguma pieaugumu un visaptverošus darba tirgus politikas pasākumus;
Notes that EU citizens are worried that enhanced competition driven by enlargement, integration and labour mobility shifts traditional working patterns to flexicurity models, and believes that these worries should be addressed through policy actions that create new forms of security, as well as expanding the supply and improving the quality of those public goods and services that, over time, can help to augment productivity growth and inclusive labour market policies;
uzsver, ka starp dalībvalstu tautsaimniecībām pastāv ievērojama netiešā ietekme; uzsver, ka šajā sakarībā izšķiroša nozīme ir stabilas nodokļu politikas un sevišķi efektīvas valsts finanšu sistēmas uzlabotai koordinācijai, tostarp būtiskiem ieguldījumiem saistībā ar Lisabonas procesu; tāpēc aicina papildus četrām līdzšinējām Lisabonas prioritātēm noteikt jaunu prioritāti saistībā ar makroekonomikas politikas koordināciju; atbalsta integratīvu politiku, kurā ievērotas reformētā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības un noteikti mērķi jaunām „Integrētajām pamatnostādnēm”, konkrēti minot saskaņotu ieguldījumu veikšanu un sevišķi efektīvus valsts izdevumus;
Underlines that there are significant spill-over effects among Member State economies; stresses in this context that improved coordination on both sound fiscal policies and high‑quality public finances, including essential ‘Lisbon investments’, is of crucial importance; calls, therefore, for the establishment of a new macro-economic policy coordination priority in addition to the four Lisbon priorities; supports an integrative policy reflecting the requirements of the reformed Stability and Growth Pact and setting targets for the new generation of Integrated Guidelines, with concrete references to coordinated investment activities and high-quality public spending;
pauž bažas par to, ka Komisija uzskata, ka „Integrētās politikas pamatnostādnes” pilda savu uzdevumu un nav nepieciešama to vispārēja pārskatīšana; mudina Komisiju nenodalīt vides politikas pasākumus no ekonomikas un nodarbinātības politikas; uzskata, ka, pārskatot triju gadu Lisabonas ciklu, pašos pamatos jāpievēršas klimata pārmaiņu apkarošanai;
Expresses its concern at the fact that the Commission considers that the Integrated Policy Guidelines are fulfilling their role and that no major revision is required; urges the Commission not to disconnect environmental policies from economic and employment policy; takes the view that the fight against climate change must constitute the backbone of the review of the ‘three-year Lisbon cycle’;
pauž nožēlu arī par to, ka Komisija, šķiet, joprojām uzskata, ka pasaules tirgu atvēršana automātiski nodrošinās Lisabonas/Gēteborgas stratēģijas mērķu īstenošanu, un nevērīgi izturas pret valsts sektora nozīmi sabiedrisko labumu nodrošināšanā un vispārējas aizsardzības sniegšanā pret tādiem sociālajiem riskiem kā bezdarbu un nabadzību; uzsver, ka „Nodarbinātības pamatnostādnes” nav jāpakārto „Vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm”, bet gan abus pamatnostādņu kopumus nepieciešams sekmīgāk integrēt;
Regrets also that the Commission seems again to take the view that the social and environmental goals of the Lisbon-Göteborg Strategy will automatically result from opening markets around the world, while neglecting the role of the public sector in providing public goods and universal protection against social risks such as unemployment and poverty; emphasises that the Employment Guidelines should not be subordinated to the Broad Economic Guidelines, but that these two sets of guidelines should be better integrated;
lai īstenotu Lisabonas stratēģijas mērķus, aicina Komisiju, pārskatot „Integrētās politikas pamatnostādnes”, pilnībā ņemt vērā ārējās sociālās un vides izmaksas, kas saistītas ar liberalizācijas turpināšanos;
Calls on the Commission to take full account of the external social and environmental costs resulting from further liberalisation in its review of the Integrated Policy Guidelines for achieving the Lisbon Strategy;
mudina Komisiju izstrādāt viendabīgu ilgtspējīgas attīstības politiku, paredzot tajā, piemēram, nodokļu reformas, lai mazinātu nodokļu sļogu darbam un vairāk piemērotu tos saistībā ar vides degradēšanu; uzskata — ja ES tiešām nopietni vēlas cīnīties pret klimata pārmaiņām, tad prioritāra nozīme citstarp jāpiešķir enerģijas un klimata pārmaiņu paketei; šajā sakarībā uzsver — lai stimulētu plaša, vadoša energoefektīvu tehnoloģiju un ražojumu tirgus attīstību vai veicinātu principa „piesārņotājs maksā” piemērošanu, būtiska nozīme ir tādiem instrumentiem kā enerģijas aplikšanai ar nodokli, emisiju tirdzniecībai un ekoloģiskās koncepcijas prasībām attiecībā pret enerģiju patērējošiem ražojumiem; brīdina par risku pastiprināšanos saistībā ar kodolenerģiju un biodegvielu, kuri pamatoti uz nepareizām prasībām attiecībā uz nekaitīgumu klimatam;
Urges the Commission to develop a consistent integrated policy on sustainable development, which implies, for example, the setting-up of tax reforms that shift taxation from labour to environmental degradation; takes the view that if the EU is serious about tackling climate change, priority should be given, inter alia, to an energy and climate change package; emphasises in this context the role of energy taxation, emissions trading and ecodesign requirements for energy-using products as important tools for stimulating the development of a large leading-edge market for energy-efficient technologies and products or of applying the polluter-pay principle; warns also against increasing the risks linked to nuclear energy and biofuels based on false claims of climate-friendliness;