natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q. tā kā visas Rietumbalkānu valstis ir noslēgušas stabilizācijas un asociācijas nolīgumus ar ES;
Q. whereas all countries of the Western Balkans have concluded Stabilisation and Association Agreements (SAAs) with the EU,
4. mudina Eiropas Savienību pastāvīgi izrādīt apņemšanos sadarboties ar Rietumbalkānu valstīm, jo īpaši šajā politiski delikātajā periodā; mudina Komisiju un Padomi apzināties, ka ne Eiropas Savienības, ne arī Rietumbalkānu interesēs nav veidot „melno caurumu” Kosovā; tādēļ aicina ES iestādes aktīvi iesaistīties, lai nepieļautu saspīlējumu;
Encourages the European Union to continuously demonstrate its engagement with the Western Balkans, especially in this politically delicate period; urges the Council and the Commission to realise that it is not in the advantage of both the European Union and the Western Balkans to create a ‘black hole’ in Kosovo; asks the EU Institutions, therefore, to be actively engaged in order to avoid tensions;
8. uzsver reģionālās sadarbības un labu kaimiņattiecību pozitīvo ietekmi uz ekonomisko attīstību šajā reģionā un būtisko CEFTA nozīmi šajā procesā; uzsver, ka CEFTA var būt arī liela nozīme šā reģiona turpmākajā integrācijā ES, stiprinot ES un Rietumbalkānu ekonomiskās un tirdzniecības attiecības; tādēļ uzskata, ka CEFTA ievērojami palīdz Rietumbalkānu valstīm sagatavoties līdzdalībai Eiropas Savienībā;
Underlines the stimulus of regional cooperation and good neighbourly relations for the economic growth in the area and the essential role that the CEFTA plays in this process; stresses that CEFTA may also play an important role in the further integration of the region into the EU by strengthening economic and trade relations between the EU and the Western Balkans; considers, therefore, that CEFTA contributes significantly to the preparation of the Western Balkan countries’ accession to the European Union;
Eiropas atbalsts un Rietumbalkānu atbildība par reformu procesu
European assistance and Western Balkans ’ ownership of the reform process
11. uzsver reģionu nozīmi tautsaimniecības un sociālajā attīstībā un tādēļ arī Pirmsiestāšanās palīdzības instrumenta (PPI) svarīgo lomu, lai atbalstītu Rietumbalkānu valstis demokratizācijas un tautsaimniecības un sociālās pārveides procesā, kā arī lai šīs valstis tuvinātu Eiropas standartiem un Eiropas Savienības struktūrām;
Emphasises the role of the regions in economic and social development and for this reason, the importance of the IPA for assisting the Western Balkan countries in the process of democratisation, of economic and social change and of alignment with European standards and for bringing these countries closer to the structures of the European Union;
13. atzinīgi vērtē to, ka viena no PPI prioritātēm ir veicināt Rietumbalkānu valstu institucionālo un administratīvā veiktspēju gan valsts, gan reģionu līmenī; mudina Komisiju stiprināt šo darbības jomu, lai sekmētu pārvaldības attīstību un šīs valstis un reģionus sagatavotu struktūrfondu izmantošanas atbilstīgai uzsākšanai, kā arī veicinātu to pielāgošanos ES standartiem, ņemot vērā to iespējamo turpmāko pievienošanos; aicina Komisiju iestāžu izveides laikā nodrošināt paaugstinātu pārredzamību un veikt piemērotus korupcijas novēršanas pasākumus;
Welcomes the fact that one of the priorities of the IPA is to contribute to developing institutional and administrative capacities in the Western Balkans, at both the national and the regional level; urges the Commission to reinforce this type of activity in order to stimulate the development of governance and to prepare these countries and regions for the proper take-up of the structural funds and to promote their adaptation to EU standards with a view to their possible future accession; calls on the Commission to guarantee a high level of transparency in connection with the development of institutions and to take suitable measures to prevent corruption;
17. uzskata, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā un pilsoniskas sabiedrības stiprināšanā, nosakot valsts un Kopienas prioritātes projektos, kas veido partnerību ar valsts un privātā sektora dalībniekiem;
Takes the view that the local and regional authorities play a decisive role in bringing about sustainable economic development and in reinforcing civil society by giving specific shape to the national and community priorities through projects creating partnerships with players in the public and private spheres;
19. mudina Eiropas Savienības reģionus izrādīt iniciatīvu pārrobežu projektu īstenošanā ar Rietumbalkānu valstu reģioniem, lai veidotu ciešu un ilgstošu sadarbību reģionālajā līmenī, kā arī pieredzes un paraugprakses apmaiņai saistībā ar Eiropas reģionālās sadarbības tīkliem; uzskata, ka sadarbību šajā reģionā var veicināt, stiprinot Reģionālās sadarbības padomi;
Encourages EU regions to take the initiative in implementing cross-border projects with the Western Balkan region in order to establish close and long-term cooperation at regional level, and in promoting exchanges of experience and good practice in the framework of the European regional cooperation networks; takes the view that cooperation in the region can be fostered by strengthening the Regional Cooperation Council;
Ekonomiskas politika, enerģija, transports un vide
Economic policies, energy, transport and environment
21. uzsver, ka vairāk jāatbalsta reģiona privātā sektora attīstība un ieguldījumi infrastruktūrā, citstarp pastiprinot sadarbību ar Eiropas Investīciju banku, kā arī ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un citām starptautiskām finanšu iestādēm;
Stresses the need to grant more support to the region’s private sector development and infrastructure investment through, inter alia, intensified cooperation with the European Investment Bank, as well as the European Bank for Reconstruction and Development and other International Financial Institutions;
25. uzskata, ka Horvātijas Rijekas ostas attīstība ir Eiropas Savienībai īpaši svarīgs projekts; pauž pārliecību, ka Eiropas Savienības interesēs ir šo attīstību turpināt pēc iespējas drīz;
Considers that the development of the port of Rijeka in Croatia is an extremely important project for the European Union; believes it to be in the interest of the European Union that this development should proceed as soon as possible;
30. uzsver, ka mazumtirdzniecībā jānovērš administratīvie šķēršļi, kas traucē tirgū ienākt konkurētspējīgākiem pārtikas tirgotājiem, jo pārtikas tirdzniecības neefektivitāte kavē Eiropas ražotāju centienus piekļūt šim tirgum;
Emphasises that in retail trade the administrative obstacles which prevent the emergence of more competitive food traders must be removed, as the ineffectiveness of the food trade hampers the attempts by European producers to reach the market;
33. ņemot vērā to, ka starptautiskā finanšu krīze ir sasniegusi Eiropu un varētu netieši ietekmēt tirdzniecību un ārvalstu ieguldījumus Rietumbalkānu valstīs, aicina Komisiju uzraudzīt tendences un vajadzības gadījumā pieņemt atbilstīgus pasākumus, lai garantētu stabilizācijas un asociācijas procesa vienmērīgu turpinājumu, kas ir svarīgs stabilitātes faktors reģionā un atbilst arī pašas ES būtiskajām interesēm;
Given that the international financial crisis has reached Europe and may have an indirect effect on trade and foreign investment in the Western Balkans, calls on the Commission to monitor developments and, if necessary, to adopt adequate measures in order to guarantee the smooth continuation of the Stabilisation and Association Process, which is an important factor for stability in the region and in the best interests of the EU itself;
Finanšu pakalpojumi, muita, cīņa pret organizēto noziedzību un korupciju
Financial services, customs, fight against organised crime and corruption
35. prasa šā reģiona valstīm, kuru civildienestā pastāv korupcija, veikt visus atbilstošos pasākumus, lai to apkarotu un nodrošinātu, ka to muitas dienesti darbojas labāk un pārredzamāk, atbilstīgi ES un Pasaules Muitas organizācijas noteiktajiem standartiem;
Calls for the states in the region which suffer from corruption in the civil service to take all appropriate measures to combat it and to ensure that their customs services operate in a better, more transparent way, in line with the standards laid down by the EU and the World Customs Organisation;
39. uzsver, ka godīga un pārredzama reģionāla pārrobežu konkurence publiskā iepirkuma jomā ir nozīmīga patiesi integrēta reģionālā tirgus izveides sastāvdaļa; aicina Rietumbalkānu valstis novērtēt publiskā iepirkuma iespējas ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības stabilizēšanai un vairot centienus izveidot integrētāku un efektīvāku reģionālu valsts pasūtījumu sistēmu, kurā izmantotu nediskriminēšanas principu attiecībā uz vietējiem un reģionāliem piegādātājiem;
Stresses that fair and transparent regional cross-border competition for public procurement is an important building block of a truly integrated regional market; calls on the Western Balkan countries to assess the potential of public procurement for the stabilisation of sustainable economic development and to multiply their efforts towards a more integrated and better functioning regional public contract system applying the principle of non- discrimination between domestic and regional suppliers;
Pirms 90. gadu kariem daudzi Dienvidslāviju uzskatīja par iespējamu kandidāti dalībai Eiropas Kopienā.
Before the wars of the 1990s, Yugoslavia was viewed by many as a possible candidate for accession to the European Community.
Tagad, desmit gadus pēc Dienvidslāvijas kariem, Eiropas uzskatu sistēma ir būtiski mainījusies.
Now, ten years after the Yugoslavian wars, the European frame of reference has undergone fundamental change.
Tikai Slovēnija, bagātākā un attīstītākā republika, spēja izmantot paplašināšanās iespēju un 2004. gadā kļūt par ES dalībvalsti, kā arī par eirozonas dalībnieci 2007. gadā.
Only Slovenia, the richest and most highly developed republic, was able to take advantage of enlargement to become an EU Member States in 2004 and a member of the eurozone in 2007.
Pārējās bijušajās Dienvidslāvijas republikās kari radīja ne tikai lielus cilvēku upurus, bet arī nopietnu ekonomikas un infrastruktūras lejupslīdi gan saistībā ar karadarbību, gan būtisku investīciju nepietiekamību infrastruktūrā un tās uzturēšanas pasākumu trūkumu.
For the other former Yugoslav republics, the wars not only brought about great losses of human life, but also a serious recession in terms of the economy and infrastructure, which was linked to both war activities and a serious lack of infrastructure investment and maintenance.
No ekonomiskā viedokļa tas ir salīdzināms ar situāciju Albānijā, ņemot vērā, ka valsts atpalikušais stāvoklis apvienojumā ar komunistu valdības traģiskajiem ekonomiskajiem lēmumiem izraisīja situāciju, ka Envera Hodžas režīma beigās Albānija bija kļuvusi par valsti, kurai nepieciešama pilnīga atjaunošana.
The situation in Albania is comparable from an economic point of view, given that the underdeveloped state of the country combined with the disastrous economic choices of the communist government have led to situation where, at the end of the Enver Hoxha regime, Albania was left as a country in need of total reconstruction.
ES ir bijusi vadošā loma politiskās un ekonomiskās atjaunošanas procesā bijušās Dienvidslāvijas valstīs.
The EU played a pioneering role in the process of political and economic recovery in the countries of the former Yugoslavia.
Grieķijas pilsētā Salonikos Padome 2003. gadā skaidri definēja Eiropas skatījumu attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm.
In the Greek city of Thessaloniki in 2003, the Council clearly formulated the European vision of the countries of the Western Balkans.
Horvātija un Maķedonija ir oficiālas ES kandidātvalstis, un tiek atzīts pārējo Rietumbalkānu valstu kā potenciālo ES kandidātvalstu statuss.
Croatia and FYROM are official candidates for EU accession, and the status of the other countries of the Western Balkans as potential candidates for accession is recognised.
ES ir uzņēmusies milzīgu atbildību attiecībā uz Rietumbalkāniem, un tās veicamais uzdevums ir grūts.
The EU has assumed an enormous responsibility vis-à-vis the Western Balkans and as such the task that awaits it is already a difficult one.
To vēl vairāk sarežģī apstāklis, ka reģions vēl nav pilnībā nostabilizējies.
And it is further complicated by the fact that the region is not yet fully in balance.
Vēl joprojām pastāv saspīlējuma momenti un slēptie konflikti, kas, ja netiks rasts atbilstīgs risinājums, var kaitēt miera procesam Balkānu valstīs un nelabvēlīgi ietekmēt, aizkavēt vai pat uz laiku apturēt to iestāšanās iespējas Eiropas Savienībā.
There are still focuses of tension and latent conflict which could, if no proper solution is found, damage the peace process in the Balkan countries and damage, delay or even put paid for the time being to their chances of accession to the European Union.
Šā ziņojuma nolūks ir sniegt pārskatu par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Rietumbalkānu valstīm un radīt izpratni par to, kā, izmantojot ES rīcībā esošos ekonomiskos un finanšu instrumentus, iespējams veicināt reģiona stabilizāciju, valstu labāku attīstību un to iedzīvotāju augstāku dzīves līmeni, lai šīs valstis varētu iestāties ES.
This report seeks to give an overview of economic and trade relations with the countries of the Western Balkans and to see how, using the economic and financial instruments that the EU has at its disposal, the stabilisation of the region, improved development for its countries and a higher standard of living for their populations can be promoted, with an eye to their accession to the EU.
ES uzdevums
The task of the EU
ES ir būtiska loma Rietumbalkānu atgūšanās norisēs.
The EU has an essential role to fulfil in the recovery of the Western Balkans.
Stabilizācijas un sadarbības process vēl aizvien ir tā politiskā bāze, uz kuras balstās ES un Rietumbalkānu attiecības.
The process of stabilisation and association continues to be the political background against which relations between the EU and the Western Balkans take place.
Šajā kontekstā stabilizācijas un asociācijas līgumi, tirdzniecības preferences, kā arī tehniskais un finansiālais atbalsts vēl joprojām ir tie trīs pīlāri, uz kuru pamata ES cer stabilizēt reģionu un ciešāk iesaistīt Balkānu valstis tās tiesību un ekonomiskajā sistēmā.
In this context, the stabilisation and association agreements, trade preferences and technical and financial support continue to be the three pillars on the basis of which the EU hopes to stabilise the region and to bind the Balkan countries more closely into its own legal and economic system.
Attīstības līmenis un acquis communautaire pārņemšanas pakāpe visās reģiona valstīs nav vienāda, tāpēc ir nepieciešama nevis viena kopēja stratēģija, bet gan specifiskas, īpaši pielāgotas pieejas.
The level of development and the extent to which the acquis communautaire has been adopted is not equal in all the countries of the region, so that, rather than one single strategy, specific, ‘tailor-made’ approaches are called for.
Visbeidzot, jāpiezīmē, ka iestāšanās sarunu virzībai (vai potenciālo kandidātvalstu gadījumā — to uzsākšanai) ar Rietumbalkānu valstīm jābūt atkarīgai no to pilnīgas atbilstības Kopenhāgenas kritērijiem, kā arī no demokrātijas un cilvēktiesību principu bezierunu ievērošanas.
Finally, it should be noted that the progress of accession negotiations (or the opening thereof in the case of the potential candidate countries) with the countries of the Western Balkans must be dependent upon total compliance with the Copenhagen criteria and unconditional respect for the principles of democracy and human rights.
Dalība PTO
Membership of the WTO
Rietumbalkānu valstu attīstības būtisks priekšnoteikums ir to dalība PTO.
An essential precondition for the development of the Western Balkan countries is their membership of the WTO.
Horvātija, Albānija un Maķedonija jau ir PTO dalībvalstis, savukārt Bosnija un Hercegovina, Serbija un Melnkalne ir ieguvušas novērotāju statusu un ir sākušas iestāšanās sarunas.
Croatia, Albania and FYROM are already WTO members, while Bosnia-Herzegovina, Serbia and Montenegro have achieved observer status and have started membership negotiations.
Dalība PTO ir nepieciešama, lai šīs valstis integrētu pasaules tirdzniecības sistēmā un nodrošinātu tām iespēju izmantot globalizācijas piedāvātās iespējas attiecībā uz ekonomisko attīstību un tiešajām ārvalstu investīcijām.
WTO membership is necessary in order to integrate these countries in the world trade system and to put them in a position where they can take advantage of the opportunities that globalisation offers in terms of economic development and direct foreign investment.
Referents uzskata, ka Komisijai jāturpina atbalstīt šo valstu centienus sarunās ar PTO un jāpiedāvā tām atbilstīga tehniskā palīdzība un diplomātiskais atbalsts.
Your rapporteur takes the view that the Commission must continue to support the efforts of these countries in negotiations with the WTO and to offer them appropriate technical aid and diplomatic support.
Centrāleiropas Brīvās tirdzniecības līgums ( CEFTA )
The Central European Free Trade Agreement (CEFTA)
CEFTA , kura dalībvalstis ir visas Rietumbalkānu valstis, ir atjaunots un kalpo par svarīgu pagrieziena punktu ceļā uz reģionāla iekšējā tirgus izveidošanu.
The CEFTA, to which all the Western Balkan countries are parties, has undergone a regeneration and forms an important milestone on the path towards the creation of a regional internal market.
Lai gan ES ir kļuvusi par visu Rietumbalkānu valstu galveno tirdzniecības partneri, plaša reģionāla sadarbība vēl joprojām ir būtiska prioritāte ekonomikas un tirdzniecības kontekstā gan no ekonomiskā, gan politiskā viedokļa.
Although the EU has become the main trading partner of all the countries of the Western Balkans, extensive regional cooperation continues to be an essential priority in economic and commercial terms, from both the economic and the political points of view.
Šajā sakarā referents, atzinīgi novērtējot ES ārējo atbalstu CEFTA izveidei, uzskata, ka Komisijai būtu vēlams uzstāt uz īsteni reģionālas ekonomiskās kopienas radīšanu, kas labi darbojas un iespēju robežās atbilst Kopienas tiesību aktiem.
In this connection, your rapporteur, who welcomes the EU’s external support for the establishment of the CEFTA, considers it desirable for the Commission to press for the creation of a genuine regional economic community that functions well and falls as far as possible within Community law.
Stabilizācijas un asociācijas līgumi
The stabilisation and association agreements
Stabilizācijas un asociācijas līgumi, kā uzsvērts iepriekš, ir stūrakmeņi mūsu attiecībām ar Rietumbalkānu valstīm.
The stabilisation and association agreements are, as already pointed out, the cornerstones of our relations with the countries of the Western Balkans.
Jaunākie stabilizācijas un asociācijas līgumi tika parakstīti 2007. gadā ar Melnkalni un 2008. gada sākumā ar Serbiju, kā arī Bosniju un Hercegovinu.
The most recent stabilisation and association agreements were signed in 2007 with Montenegro and in early 2008 with Serbia and Bosnia-Herzegovina.
Ne visi stabilizācijas un asociācijas līgumi ir stājušies spēkā, taču Komisija ir izmantojusi pagaidu līgumus, lai nodrošinātu iepriekš minēto līgumu tirdzniecības nosacījumu paātrinātu stāšanos spēkā.
Not all the stabilisation and association agreements have come into force, but the Commission has used interim agreements to ensure the accelerated entry into force of the trade provisions of the abovementioned agreements.
Šie stabilizācijas un asociācijas līgumi veido būtisku elementu Rietumbalkānu valstu virzībā uz Eiropas Savienību.
These stabilisation and association agreements form an essential component in the trajectory of the countries of the Western Balkans towards the European Union.
Tomēr referents uzsver, ka šādu nolīgumu noslēgšana nedrīkst beigties ar neapvaldāmu traukšanos pretī pievienošanai, kas nebalstītos uz iepriekšminētajiem Kopenhāgenas kritērijiem.
Your rapporteur stresses, however, that not all of these may end in an unconditional ‘leap forward’ that is based on the aforementioned Copenhagen criteria.
Rietumbalkānu jaunā stratēģiskā loma
The new strategic role of the Western Balkans
Balkāni pārāk ilgi ir bijuši attāls Eiropas priekšpostenis, kas ir radījis būtisku attīstības plaisu un novedis pie tādas loģistikas, enerģētikas un transporta sistēmas ieviešanas, kas neatbilst reģiona vajadzībām, kā arī kaitē visa reģiona un, iespējams, pat visas Eiropas Savienības ekonomiskajai attīstībai.
For too long the Balkans have been a distant outpost of Europe, which has led to a serious development gap and to the introduction of a system of logistics, energy and transport that fails to meet the needs of the region and is damaging to the economic development of the whole region, and maybe even of the whole European Union.
Šajā sakarā referents, atzīstot, ka reģiona infrastruktūras modernizēšanā ir sasniegts ievērojams progress, tomēr uzskata, ka vēl lielāks uzsvars būtu liekams uz Rietumbalkānu pilnīgu integrēšanu ES ekonomiskajā sistēmā, nodrošinot Eiropas konkurences noteikumu pilnīgu ievērošanu.
In this connection your rapporteur takes the view, while acknowledging that considerable progress has been made in modernising the region’s infrastructure, that even more emphasis must be laid on complete integration of the Western Balkans into the EU’s economic order, accompanied by total compliance with European competition rules.
Reģionālās transporta sistēmas attīstīšana Rietumbalkānos ne tikai nodrošinātu labākus apstākļus reģionālai ekonomiskajai attīstībai, bet arī dotu iespēju efektīvāk un lētāk savienot visu Dienvidaustrumeiropu un Turciju ar Centrāleiropas un Rietumeiropas tirgiem.
Development of the regional transport system in the Western Balkans would not only provide better conditions for regional economic development, but also make it possible to link the whole of south-east Europe and Turkey more effectively and cheaply to the markets of central and western Europe.
Tomēr Balkānu reģiona attīstību nevar uzskatīt par drošu, ja papildus tādu lielo transporta savienojumu izveidei kā ātrgaitas autoceļi, dzelzceļa līnijas, ostas un lidostas netiks izveidota efektīva labi uzturētu otrās šķiras ceļu sistēma.
The development of the Balkan region cannot, however, be seen as certain if, alongside the major transport connections such as motorways, railways, ports and airports, a system of effective, well-maintained secondary road connections is not developed.
Rietumbalkānu valstīm svarīgs jautājums ir enerģētika.
Energy is an important issue for the countries of the Western Balkans.
Galu galā nevienai no šīm valstīm nav lielu enerģijas rezervju, kas enerģijas piegādes ziņā tās padara atkarīgas no trešām valstīm.
None of the countries, after all, has large energy reserves, making them dependent on third countries for energy supply.
Labākais risinājums ir Rietumbalkānu enerģētikas jautājumus skatīt topošās Eiropas enerģētikas politikas kontekstā.
The best solution is for the Western Balkans’ energy issues to be placed in the context of a developing European energy policy.
Tas nozīmē, ka Rietumbalkānu valstis neimportē naftu un gāzi tikai no Krievijas, bet tām ir arī svarīga loma Eiropas mērķa sasniegšanā attiecībā uz piegādātāju lielāku dažādošanu, importējot enerģiju no Kaukāza un Centrālāzijas.
This means that the countries of the Western Balkans do not import their oil and gas solely from Russia, but that they also play a role in the European aim of achieving greater diversity of suppliers by importing energy from the Caucasus and Central Asia.
Ekonomiskā un valdības reforma Rietumbalkānu valstīs
Economic and government reform in the countries of the Western Balkans
Viena no postošajām problēmām, kas Balkānu valstīs turpina radīt ievērojamu kaitējumu, ir salīdzinoši vājā valdību vara.
One of the scourges that continue to cause a great deal of damage in the Balkans is the relatively weak position of governments.