natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Azartspēļu atkarības izveidošanās risks kopumā kļūst lielāks saistībā ar azartspēļu pastāvīgo pieejamību, laimestu regularitāti, spēļu vilinošo vai pievilcīgo raksturu, iespēju riskēt ar lielām naudas summām, kredīta pieejamību spēles turpināšanai, spēļu iekārtu izvietojumu tādās vietās, kur cilvēki var impulsīvi pieņemt lēmumu spēlēt, kā arī faktu, ka nav informatīvu pasākumu par azartspēļu radīto risku.
The risk of an addiction to gambling is generally aggravated by the permanent availability of the opportunity to play, the frequency of wins, the enticing or attractive nature of games, the possibility of staking large sums, the availability of credit in order to play, the location of games at places where people can play on an impulse, and the fact that there is no information campaign regarding the risks of gaming.
Piemēram, tiešsaistes azartspēļu uzņēmumi spēj piedāvāt daudzas dažādas spēles (derības, ruleti, pokeru, spēļu automātus u. c.), kā arī regulāri ieviest jaunas spēles, izmantojot jaunus mārketinga un mērķgrupu izvēles paņēmienus, tostarp jaunāko datu izpētes tehnoloģiju attiecībā uz patērētāju (naudas tērēšanas) paradumiem, tādējādi patērētāji tiek burtiski „pielīmēti” pie ekrāna.
For instance, online operators are able to offer a wide variety of games (betting, roulette, poker, slot machines, etc) and to introduce new games regularly, using new marketing and targeting techniques, involving the latest data research technology on the customers’ (spending) behaviour, keeping the consumer ‘glued’ to the screen.
Satraukumu rada fakts, ka pieaug multividē īstenoto azartspēļu pieejamība, piemēram, televīzijā, izmantojot tālruni un īsziņu pakalpojumos, kā arī internetā, kur tiek piedāvātas attālās piekļuves vai tiešsaistes spēles, tādējādi padarot piedalīšanos šajās spēlēs vienkāršu un sociāli pieņemamu, jo īpaši jauniešiem.
A worrying aspect is the increasing cross-over between multimedia services, such as television, phone- and SMS-services and internet sites, in offering remote or online games, making it easy and socially acceptable to participate in those games, especially for younger people.
Ievērojot Reglamenta 48. panta 3. punktu.
pursuant to Rule 48(3) of the Rules of Procedure
Malcolm Harbour , Colm Burke , Charlotte Cederschiöld , Giles Chichester , Bill Newton Dunn , Małgorzata Handzlik , Christopher Heaton-Harris , Zita Pleštinská , Salvador Domingo Sanz Palacio , Andreas Schwab , Marian Zlotea .
Malcolm Harbour, Colm Burke, Charlotte Cederschiöld, Giles Chichester, Bill Newton Dunn, Małgorzata Handzlik, Christopher Heaton-Harris, Zita Pleštinská, Salvador Domingo Sanz Palacio, Andreas Schwab, Marian Zlotea.
Mēs esam satraukti par to, ka šā ziņojuma saturs pārsniedz šīs iniciatīvas jomu, kurā ir paredzēts vērst uzmanību uz tiešaistes spēļu tirgus pārredzamību, tiešsaistes azartspēļu operatoru integritāti un iespējamo kaitējumu patērētājiem, ko rada tiešsaistes spēļu nozare.
We are concerned that the content of the report goes beyond the remit of the initiative which intended to focus on the transparency of the online gaming market, the integrity of online gambling operators and the possible consumer detriment caused by the online gaming industry.
Mēs uzskatām, ka ziņojumā nav ievērotu daži vienotā tirgus principi, ka var pārprast tiešsaistes azartspēļu tirgus svarīgākos aspektus un ka ziņojumā nav atbilstīgi atspoguļota situācija visās dalībvalstīs.
We consider that the report undermines some of the principles of the Single Market, that key aspects of the online gambling market may be misunderstood and that the report does not adequately reflect the situation in all Member States.
Vairākās dalībvalstīs jau veiksmīgi darbojas pienācīgi uzraudzīti tirgi, un tas ļauj patērētājiem spēlēt drošā tiešsaistes vidē.
Well functioning and well regulated markets already exist in certain Member States that allow consumers to play in a safe and secure online environment.
Mēs vēlētos uzsvērt dažās juridiskcijās jau sasniegtos panākumus reglamentējošo režīmu attīstīšanā un efektīvi regulētu tirgu iespējamos ieguvumus; Mēs arī vēlamies norādīt uz ierosināto paņēmienu, kuru mērķis ir pārtraukt tiešsaistes pakalpojumu sniegšanu, praktiskajiem un juridiskajiem aspektiem.
We would like to emphasise the advances already made by some jurisdictions in developing regulatory regimes and the potential benefits of more open yet effectively regulated markets; notes also the practical and legal limitations of proposed methods to block online service provision.
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 31. panta 1. punktu,
– having regard to Article 31(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā EK līguma 39., 49., 50. un 137. pantu,
– having regard to Articles 39, 49, 50 and 137 of the EC Treaty,
– ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka sankcijas darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu piederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli ( COM(2007)0249 ),
– having regard to the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals ( COM(2007)0249 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par to, kā piemēro Direktīvu 96/71/EK par darbinieku norīkošanu
– having regard to its resolution of 26 October 2006 on the application of Directive 96/71/EC on the posting of workers
– ņemot vērā ESAO pamatnostādnes attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem,
– having regard to the OECD's Guidelines for multinational enterprises,
– ņemot vērā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) trīsdaļīgo paziņojumu par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku,
– having regard to the ILO's tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on corporate social responsibility: a new partnership
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu visiem
– having regard to its resolution of 23 May 2007 on promoting decent work for all
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par pastiprinātu cīņu pret nelikumīgu nodarbinātību
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on stepping up the fight against undeclared work
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0466 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0466 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju attiecībā uz Zaļo grāmatu par darba tiesību modernizāciju, lai risinātu 21. gadsimta problēmas
– having regard to its resolution of 11 July 2007 on the Green Paper "Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century"
– ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā C - 60/03 Wolff & Müller
– having regard to the judgment of the Court of Justice of the European Communities in Case C-60/03 Wolff & Müller
Lieta C–60/03, Wolff & Müller , [2004.], Recueil , I–9553.lpp. ,
Case C-60/03 Wolff & Müller [2004] ECR I-9553. ,
– ņemot vērā pētījumu „Atbildība, slēdzot apakšlīgumus celtniecības nozarē Eiropā”, kas veikts pēc Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda iniciatīvas,
– having regard to the study "Liability in subcontracting processes in the European construction sector" conducted by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A6–0065/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0065/2009 ),
A. tā kā apakšlīgumu slēgšanu var uzskatīt par saimnieciskās darbības neatņemamu daļu;
A. whereas subcontracting can be regarded as an integral part of economic activity,
B. tā kā vēl nepieredzētam saimnieciskās darbības apjomam iepriekšējā gadsimta ceturksnī ir bijusi galvenā loma nodarbinātības līmeņa pieaugumā lielākajā daļā Eiropas Savienības tautsaimniecību un tā kā šī attīstība sniegusi priekšrocības gan lieliem, gan maziem uzņēmumiem, kā arī veicinājusi uzņēmējdarbību;
B. whereas the unprecedented rate of economic activity over the last quarter of a century has played a major role in raising employment levels across most economies of the European Union and whereas this development has benefited large and small companies and has also encouraged entrepreneurship,
C. tā kā globalizācija un palielināta konkurence kā tās loģiskās sekas izmaina veidus, kā uzņēmumi tiek organizēti, tostarp deleģējot tādas atsevišķas darbības ārpakalpojumu uzņēmumiem, kurām nav stratēģiska nozīme, kā arī ir pamatā tīklu izveidošanai un palielina apakšlīgumu izmantošanu;
C. whereas globalisation and its corollary of increased competition are bringing about changes in the ways companies organise themselves, including the outsourcing of non-strategic activities, the creation of networks and increased recourse to subcontracting,
D. tā kā tādēļ saiknes starp mātessabiedrībām un to filiālēm, kā arī starp ģenerāluzņēmējiem un apakšuzņēmējiem kļūst sarežģītākas, kas apgrūtina izpratni par dažādām struktūrām, darbībām un politiku, kā arī par dažādo tirgus dalībnieku kompetencēm un atbildību ražošanas ķēdē;
D. whereas, as a result, the complexity of the links between parent companies and their subsidiaries and between main contractors and their subcontractors makes it more difficult to clearly perceive the diverse structures, operations and policies as well as the responsibilities or liability of the various actors in the production chain,
E. tā kā šīs pārmaiņas būtiski ietekmē darba attiecības, un reizēm tas sarežģī iespēju skaidri noteikt šīm attiecībām piemērojamo tiesību aktu jomu, kuras izveidojušās starp dažādiem ražošanas ķēdes elementiem, un tādējādi cenu veidošanos un darbaspēka sadalījumu vairs neregulē rūpniecību reglamentējošie noteikumi;
E. whereas these changes have had far-reaching consequences for labour relations and sometimes make it difficult to clearly determine the branch of law applying to the relationships between the various elements of a production chain, and as a consequence the pricing and allocation of labour is no longer governed by the industry’s regulatory framework,
F. tā kā mūsdienās ražošanas process dažādās ražošanas nozarēs notiek nodalīts pagarinātu un paplašinātu ražošanas ķēžu veidā, kas izpaužas kā loģistikas ķēdes (gan horizontālās, gan vertikālās), kā arī vērtību ķēdes, kurām ir raksturīgs saimnieciskums un ražīgums, turklāt atsevišķus uzdevumus deleģējot ārējiem uzņēmumiem — maziem uzņēmumiem vai pašnodarbinātajiem, un tā kā tas ietekmē uzņēmumu grāmatvedību, aizstājot darbaspēka tiešās izmaksas ar izmaksām par apakšuzņēmuma līgumiem, pakalpojumiem vai piegādēm uz rēķinu un „komerclīgumu par pakalpojumiem” pamata;
F. whereas the production process in several industries nowadays takes the form of a fragmented chain of production that has lengthened and broadened, a chain constituting a logistical chain (both horizontal and vertical), as well as a value-chain of an economic and productive nature with single specialities or tasks often ‘externalised’ to small firms or self-employed workers, and whereas the effect in company accounts is a substitution of direct labour costs by subcontracting, services or supplier costs based on invoices and ‘commercial contracts for services’,
G. tā kā apakšuzņēmēji bieži konkurē savā starpā un tā kā tāpēc gan piegādātāju, gan apakšuzņēmēju darbinieki tiek pakļauti spiedienam saistībā ar darba apstākļiem;
G. whereas subcontractors are often played off against each other and whereas, therefore, the employees of both the issuer of the invitation to tender and of the subcontractors come under pressure as regards their working conditions,
H. tā kā Eiropas Parlaments jau ir uzsvēris problēmas, kas saistītas ar šķietamu pašnodarbinātību, un tā kā šī problēma izvirzās arī saistībā ar apakšuzņēmējiem;
H. whereas the European Parliament has previously highlighted problems associated with the falsely self-employed and whereas this problem is also in evidence in the case of subcontractors,
I. tā kā apakšuzņēmuma līgumu un ārpakalpojumu līgumu noslēgšana ar juridiski neatkarīgiem uzņēmumiem nerada neatkarību, un tā kā uzņēmumi, kas atrodas vērtību ķēdes zemākā līmenī, izņemot īpašus apakšuzņēmējus, kas darbojas progresīvo tehnoloģiju vai citās sarežģītās jomās, bieži nespēj darboties atbilstīgi tādiem pašiem nosacījumiem kā ģenerāluzņēmēji;
I. whereas subcontracting and outsourcing to legally independent firms does not lead to independence, and companies at a lower level in the value chain, with the exception of specialised subcontractors with high-tech or other sophisticated activity, are often not in a position to act on an equal footing with main contractors,
J. tā kā apakšlīgumu noslēgšanai gan ir daudz pozitīvu aspektu, un tā ir atļauta ražošanas jaudas palielināšanai, tā tomēr rada zināmu ekonomisko un sociālo nelīdzsvarotību darbinieku vidū un varētu veicināt darba apstākļu galēju pasliktināšanos, kas izraisa bažas;
J. whereas, although subcontracting has many positive aspects and has allowed for increased production capacity, it is also generating some economic and social imbalances among workers and might foster a race to the bottom in working conditions, which is a matter of concern,
K. tā kā apakšlīgumu noslēgšanu var īstenot starpniecības uzņēmumi, kas nodarbojas tikai ar personāla pakalpojumiem, vai arī pagaidu darba aģentūras, un minētie dažkārt ir tā dēvētie „pastkastīšu” uzņēmumi, un tā kā daudzos gadījumos tiek piešķirts tikai atsevišķs līgums vai arī darbinieki tiek nolīgti tikai šim konkrētam nolūkam; tā kā tas raksturo celtniecības nozari kā jomu, kas ļoti strauji mainās, vienlaikus paredzot darba attiecības uz ierobežotu laiku un tādējādi bieži radot darbiniekiem nedrošību;
K. whereas subcontracting may also be carried out by pure intermediaries, manpower firms or temporary work agencies, for example, which sometimes operate as so-called letterbox companies, and whereas in many cases only a single contract is awarded or workers are hired only for that specific purpose; whereas this highlights the rapidly changing nature of the construction industry and other sectors in which employment relationships are often precarious,
L. tā kā pārrobežu kontekstā problēmas, kas saistītas ar šo nedrošo stāvokli, vēl vairāk saasinās, ja, piemēram, darbinieki tiek norīkoti uz kādu trešo dalībvalsti;
L. whereas, in a cross-border context, the problems linked to this precarious position are compounded when, for example, workers are posted to a third Member State,
M. tā kā darba attiecības celtniecības nozarē ir formulētas no jauna, un tajā pašā laikā samazināta „galvenā līgumslēdzēja” tiešā atbildība sociālajā jomā, jo darbaspēka nodrošināšana ir ārējo pakalpojumu sniedzēju ziņā, izmantojot apakšuzņēmējus un nodarbinātības aģentūras, kas nolīgst lētu un bieži vien neapmācītu darbaspēku ar zema līmeņa apakšlīgumu starpniecību;
M. whereas employment relations in the construction sector have been redefined and, at the same time, have reduced the direct social responsibility of the ‘principal contractor’, as labour has been externalised by the use of subcontractors and employment agencies, making the supply of cheap, often unskilled labour an integral part of lower level subcontracting,
N. tā kā dažas nozares, tostarp celtniecība, ir īpaši neaizsargātas pret ļaunprātīgas izmantošanas mēģinājumiem, jo apakšlīgumu noslēgšanas ķēdes bieži ir ļoti sarežģītas;
N. whereas some sectors, in particular construction, have been especially vulnerable to abuses in their often complicated subcontracting chains,
1. aicina valsts iestādes un visas ieinteresētās puses darīt visu iespējamo, lai palielinātu darbinieku izpratnes līmeni par viņu tiesībām, kas paredzētas dažādos dokumentos (darba likumā, darba koplīgumos, rīcības kodeksos), kuri reglamentē darba attiecības un darba apstākļus uzņēmumos, kuru labā viņi strādā, un līgumattiecības apakšlīgumu noslēgšanas ķēdēs;
Calls on public authorities and all stakeholders to do their utmost to increase the level of awareness among workers of their rights under the various instruments (labour law, collective agreements, codes of conduct) that regulate their employment relationship and working conditions in the undertakings for which they work and the contractual relationships in subcontracting chains;
7. norāda uz nolēmumu lietā Wolff & Müller , kurā Eiropas Kopienu Tiesa konstatēja, ka Vācijas valsts atbildības sistēma nevis pārkāpj Kopienas tiesību aktus, bet gan kalpo uz ārvalstīm norīkoto darbinieku aizsardzībai;
Takes note of the judgement in the case of Wolff & Müller, in which the Court of Justice held that the German national liability scheme did not infringe Community law but was instead intended to ensure the protection of workers posted abroad;
11. uzsver, ka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda pētījumā kā iemesls pasākumu neefektivitātei minēts neliels atbildības apjoms, piemēram, atbildības ierobežošana, nosakot to tikai vienam ķēdes elementam;
Stresses that the fact of a narrow scope of liability, such as a limitation to only one element of the chain, is mentioned in the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions' study as one reason for arrangements being ineffective;
14. vēlreiz atgādina par šo aicinājumu, prasot Komisijai izstrādāt konkrētu Kopienas juridisku instrumentu solidāras atbildības ieviešanai Eiropas līmenī un ņemt vērā atšķirīgās tiesību sistēmas dalībvalstīs, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principus;
Reiterates its message by calling on the Commission to establish a clear-cut Community legal instrument introducing joint and several liability at European level, while respecting the different legal systems in place in the Member States and the principles of subsidiarity and proportionality;
21. aicina sociālos partnerus uzņemties vadošo lomu, no vienas puses, konkrētu un vienreizēju uzdevumu apakšuzņēmuma līgumu veicināšanā, bet, no otras puses, ierobežot apakšuzņēmuma līgumu noslēgšanas izplatību un atzinīgi vērtē pamatnolīgumu izstrādāšanu, kuri papildus vajadzīgajam regulējumam ķēdēs paredz sociālo un civiltiesisko atbildību;
Invites both sides of the industry to take the lead in the promotion of cooperative subcontracting for specific one-off tasks on the one hand, and for the restriction of the multiplication of subcontracting on the other, and welcomes the development of framework agreements that define social responsibility and liability in the chain as a complement to the necessary regulation;
24. ierosina vienoties dalībvalstu līmenī nodrošināt ģimenes dzīves un darba apvienošanu attiecībā uz ražošanas ķēžu apakšuzņēmumos nodarbinātajiem un to, ka efektīvi tiek īstenotas direktīvas par maternitātes un bērna kopšanas atvaļinājumiem;
Proposes that the possibility of reconciling family life with work be safeguarded in law at national level for workers in subcontracting undertakings in production chains and that the directives on maternity and parental leave be effectively implemented;
26. uzsver, ka var veikt efektīvākus pasākumus, lai cīnītos pret apakšlīgumu noslēgšanas iespējamām negatīvām sekām, īstenojot uzlabotu dialogu starp darba devēju organizācijām un arodbiedrībām;
Stresses that more effective measures can be taken to counter the potential negative social consequences of subcontracting by improving enhanced social dialogue between employers’ organisations and trade unions;
Iepriekšējās desmitgadēs apakšuzņēmumu līgumu skaits ES ir palielinājies ne vien būvniecības nozarē, bet arī citās ekonomikas nozarēs, piemēram, uzkopšanas, transporta, tūrisma un kuģu būves nozarēs — šeit minētas tikai dažas.
Subcontracting has experienced a boom in the European Union during the past decades, not just in the construction sector but also in other economic sectors such as the cleaning industry, transport, tourism and the shipyard industry, to name only a few.
Bieži vien apakšuzņēmuma līgumi uzņēmumam dod iespēju elastīgi izmantot savus speciālistus, šis apstāklis ir izraisījis ekonomiskās aktivitātes palielināšanos, tā radot vairāk darba vietu.
Subcontracting is often a possibility for a company to use specialised workforce in a flexible way and has been a factor behind increasing economic activity, thus creating more jobs.
Kaut arī apakšuzņēmuma līgumu skaits ir pieaudzis, radušies jautājumi par apakšuzņēmuma līgumu ietekmi uz nodarbinātības nosacījumiem, precīzāk, par apakšuzņēmuma līgumu noteikumu juridiskajiem aspektiem attiecībā uz darba devējiem un darbiniekiem, to ietekmi uz darbinieku tiesībām, par pieaugošajām “sociālā dempinga” iespējām un iespējamo izvairīšanos no finansiālās atbildības un atbildības par sociālo nodrošinājumu.
While subcontracting has been on the increase, questions have been raised over the impact of subcontracting on employment conditions, more specifically in terms of the legal implications of subcontracting for employers and workers, its impact on employee rights, the increased potential for 'social dumping' and a potential avoidance of fiscal and social security responsibilities.
Sevišķi būvniecības nozarē garās apakšuzņēmumu ķēdes radījušas iespēju ļaunprātīgai izmantošanai.
Long subcontracting chains in the construction sector in particular have been vulnerable to abuse.
Šādā starpvalstu situācijā ir pat tādi gadījumi, ka dalībvalstī A dibināts uzņēmums dalībvalsts B darbiniekus norīko darbā dalībvalstī C.
Transnational circumstances include even scenarios where an employer established in Member State A posts workers from Member State B to work in Member State C.
Pārrobežu kontekstā šī nedrošā stāvokļa izraisītajām problēmām pievērš uzmanību tikai tajos gadījumos, kad darbiniekus norīko darbā trešā dalībvalstī.
In a cross-border context the problems linked to the precarious position are just emphasized when the posting of workers takes place in a third Member State.
Spilgts piemērs tam ir nesenais notikums, kad kāds Kipras uzņēmums norīkoja darbā Polijas strādniekus atomelektrostacijas celtniecībā Somijā.
A recent practical example in this regard is that of a Cypriot company posting Polish workers to a nuclear power plant construction site in Finland.
Šī uzņēmuma izcelsmes valsts bija Īrija, bet reģistrēts tas bija Kiprā.
The company was originally Irish but was registered in Cyprus.
Nenoliedzami, ka šādos sarežģītos pārrobežu gadījumos sūdzību skaita palielināšanās par neizmaksātajām algām radīs problēmas.
It is clear that in complex cross-border cases like these the reinforcement of outstanding wage claims faces challenges.
Lai risinātu šīs problēmas, astoņas dalībvalstis (Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Nīderlande, Somija, Spānija un Vācija) ir noteikušas apakšuzņēmēju kā darba devēju pienākumus, izveidojot savās valstīs atbildības sistēmas.
Eight Member States (Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Italy, the Netherlands and Spain) have responded to the problems in the duties of the subcontractors as employers by establishing national liability schemes.
Nesenajā Dublinas fonda pētījumā konstatēts, ka šajās valstīs galvenais atbildības veids ir solidāra atbildība (sevišķi attiecībā uz maksājumiem Iekšzemes ieņēmumu dienestam), kas var attiekties gan uz tiešo darbuzņēmēju, gan tā var arī aptvert visu uzņēmēju ķēdi.
The recent study of the Dublin Foundation has shown that in these Member States two main types of liability exist: joint and several liability (in particular as to payments to Inland Revenue), and chain liability which may be restricted to the direct contractor or covers the whole chain of contractors.
Šie atbildības pasākumi materiālā ziņā aptver trīs saistību veidus: darba algas, sociālā nodrošinājuma iemaksas un algas nodokļus.
These liability arrangements cover materially three types of obligations; wages, social security contributions and tax on wages.
Septiņās no astoņām iesaistītajām dalībvalstīm piemēro atšķirīgus profilakses pasākumus, lai mēģinātu mazināt iesaistīto pušu iespējamo atbildību.
In seven of the eight Member States concerned, different preventive tools apply, seeking to diminish the possibility of liability of the parties concerned.