natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pasauli vairāk un vairāk aptver globalizācija, kā arī ietekmē krīzes un ilgstošs saspīlējums, ekonomiskā nevienlīdzība un nemitīga migrācijas plūsmu palielināšanās, ideoloģiju un kultūru konfrontācija, kas skar aizvien lielāku cilvēku skaitu, un nepieredzēta apjoma terorisma draudi, taču ES pilsoņi aizvien skaļāk prasa iespējas Savienībā izmantot vairāk brīvības, drošības un tiesiskuma;
whereas in a world which is more and more globalised and subject to crises and persistent tensions, economic inequalities and constantly growing migratory flows, ideological and cultural confrontations which affect a growing number of individuals, and terrorist threats whose scope can only be guessed at, the demand of European citizens for the right to enjoy greater freedom, security and justice within the Union is constantly increasing,
tā kā Eiropas Savienībai septiņus gadus pēc Tamperes secinājumu pieņemšanas nav saskaņotas politikas imigrācijas jomā un it īpaši legālās imigrācijas jomā;
whereas seven years after Tampere conclusions, the European Union does not have a coherent immigration policy, and in particular lacks a legal-migration policy,
pieņemot zināšanai, ka šos ārējā spiediena faktorus:
noting that these external pressure factors
- nebija iespējams ņemt vērā 1999. gadā, kad Eiropadome apstiprināja pirmo Tamperes programmu, un tos ņēma vērā nepietiekami, kad 2004. gada novembrī tika formulēta Hāgas programma,
- could not have been taken into account in 1999 by the European Council when it adopted the first Tampere Programme, and that these factors have not been adequately taken into account since the establishment of the Hague Programme in November 2004,
- nav iespējams kontrolēt atsevišķas dalībvalsts līmenī un tos būs grūti kontrolēt arī Savienībai, ja tā drīzumā neatradīs līdzekļus savu centienu īstenošanai un neapliecinās sevi kā uzticamu sarunu partneri ar BDTT saistītās politikas jomās, sadarbojoties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju It īpaši ar Drošības padomi un šīs padomes komitejām, kas atbildīgas par cīņu pret terorismu, Pamattiesību padomi un specializētajām aģentūrām, kuras dažādos veidos var ietekmēt ES pasākumus brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. vai reģionālā līmenī ar Āfrikas Savienību migrācijas politikas un attīstības jautājumos, vai Eiropas kontinentā daudz sistemātiskāk sadarbojoties ar Eiropas Padomi un tās struktūrvienībām, kas atbildīgas par tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību Eiropas Cilvēktiesību tiesa, Eiropas Padomes ģenerālsekretārs un komisārs cilvēktiesību jautājumos. ;
- are already something that Member States cannot control, and which will become very difficult for the Union itself to control, unless the latter rapidly equips itself with the wherewithal to realise its ambitions, and becomes a credible spokesman for the policies linked to the AFSJ vis-à-vis other international organisations such as the United Nations Particularly the Security Council and its committees in charge of the fight against terrorism, the Council for Fundamental Rights and the specialist agencies which, in their different ways, may influence EU measures on FSJ. or, at regional level, the African Union with regard to migration and development policies or, on the European continent itself, without more structured cooperation with the Council of Europe and its bodies responsible for promoting the rule of law and the protection of fundamental rights European Court of Human Rights, Secretary-General of the COE, Commissioner for Human Rights. ,
atgādinot, ka Eiropas Savienība bez saskaņota acquis un dalībvalstu vienprātīgas nostājas nespēj būtiski ietekmēt trešo valstu, tostarp savu sabiedroto, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu, nostāju BDTT jomās un tā kā tas var ietekmēt ES uzticamību, turklāt piespiest ES pakļauties šo valstu politiskajām un stratēģiskajām iniciatīvām;
whereas, given the absence of a consistent acquis and shared positions amongst its Member States, the EU is not in a position to exercise any serious influence, in the fields of AFSJ, on the position of third countries, including its allies such as the USA, and that this could affect its credibility, in addition to forcing it to yield political and strategic initiative to those countries,
tā kā šīs stratēģiskās nepilnības ES līmenī ir radušās ne vien tāpēc, ka ES līmenī šie politikas virzieni ir pārņemti tikai nesen Kaut gan pirmie mēģinājumi izveidot Eiropas tiesu iestāžu telpu notika apmēram 1975. gadā saistībā ar pirmo terorisma vilni kontinentā. , bet galvenokārt tāpēc, ka kopš Māstrihtas un Amsterdamas Līgumu parakstīšanas šī pārņemšana notiek ar ievērojamām atrunām, un tāpēc, ka pāreja uz parasto likumdošanas sistēmu, kas bija paredzēta jau 1993. gadā, nedaudz pavirzījās uz priekšu 1999., 2001., 2004. un visbeidzot 2005. gadā, kad, pieņemot Hāgas programmu, tika (daļēji) izmantots EK līguma 67. pantā paredzētais pārejas laiks;
whereas this strategic weakness at EU level is not only due to the fact that these politics have only recently been moved to EU level Even if the first attempts to create the European judicial area go back as far as 1975, when the continent first suffered a wave of terrorist attacks. but, above all, to the fact that this move was made in the Maastricht and Amsterdam Treaties, with many reservations on the part of the Member States, and whereas the move to the ordinary legislative regime provided for as early as 1993 has taken place only by limited progress in 1999, 2001, 2004 and finally 2005 with the (partial) activation, thanks to the Hague Plan, of the ‘passerelle’ provided for by Article 67 of the TEC,
atgādinot, ka vairāki juridiskie pamatojumi vienam un tam pašam politiskam mērķim, konfliktu un tādu pārsūdzības procedūru skaita pieaugums, kuras ierosinātas, lai noteiktu iestāžu kompetenču robežas, vienprātības klauzula un, galvenais, īstas, demokrātiskas un tiesu iestāžu veiktas kontroles trūkums pašreizējos trešā pīlāra politikas virzienus padara apšaubāmus no konstitucionālo principu ievērošanas viedokļa, respektīvi, kā pati ES ievēro principus, ko tā deklarējusi kā savus dibināšanas principus (ES līguma 6. pants);
recalling that even today the proliferation of legal bases for a single political objective, the proliferation of jurisdictional conflicts and appeals to define the scope of the institutions’ powers, the unanimity rule and, above all, the absence of genuine democratic and jurisdictional control all make the current situation of the third pillar policies extremely fragile from the point of view of EU respect for the principles on which it claims to be founded (Article 6 TEU),
brīdinot par risku, ka ES iestāžu priekšlikumos izklāstītie jautājumi var neatbilst Eiropas līgumu saturam; vēloties sākt atklātu diskusiju, kas pamatotos uz ES iestāžu un dalībvalstu parlamentu godprātīgu sadarbību, par Primas Līguma iekļaušanu EK līgumā, lai EP varētu īstenot demokrātisku kontroli;
warning against the risks of pursuing outside the European Treaties the development of topics which are already the subject of proposals put forward by the EU institutions; wishing to launch an open debate based on fair cooperation amongst the EU institutions and with the Member States’ parliaments concerning the incorporation of the Prüm Treaty into the Community Treaty, in order to enable Parliament to exercise democratic control,
atzīmējot, ka dalībvalstis pirmās apzinājās šo no demokrātijas, tiesu un pat funkcionālā viedokļa nepilnīgo stāvokli un ka, parakstot Konstitucionālo līgumu, tās ir apņēmušās no 2006. gada novembra padarīt obligātus tos noteikumus, kas Māstrihtas Līgumā minēti tikai kā Padomē akceptēta brīva izvēle;
noting that the Member States are more aware than anyone of the deficiencies of this situation from a democratic, jurisdictional and indeed operational point of view and that, by signing the Constitutional Treaty, they have committed themselves to making obligatory from November 2006 what was in the Maastricht Treaty merely an acknowledged option open to the Council,
būdams pārliecināts, ka EK līguma 67. pantā un ES līguma 42. pantā paredzēto pārejas pasākumu izmantošana ne tikai atbilst pašreizējam konstitucionālajam stāvoklim, bet arī ir saderīga ar konstitucionālo situāciju nākotnē, un ka tāpēc Padomei tie jāizmanto arī saskaņā ar Vīnes Konvencijas 18. pantu, kas pusēm uzliek saistības godprātīgi sadarboties, lai radītu vislabvēlīgākos apstākļus paredzamajai ratifikācijai;
convinced that activating the ‘passerelles’ provided for by Articles 67 TEC and 42 TEU is not only appropriate to the current constitutional situation but also compatible with the constitutional situation of the future, and that in consequence, the Council should also be activating it under the aegis of Article 18 of the Vienna Convention, which commits its signatories to cooperating sincerely to create the most favourable conditions with a view to future ratification,
atbalstot EKK priekšlikumu 2007. gadā izmantot pārejas pasākumus, kas paredzēti EK līguma 67. pantā (atceļot ierobežojumus Tiesas jurisdikcijai jomās, kas minētas EK līguma IV sadaļā) un ES līguma 42. pantā, kā Eiropas Parlaments to jau paudis savā 2004. gada 14. oktobra ieteikumā Eiropadomei „iesaka Eiropadomei un Padomei, nosakot brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotni, paturēt prātā trīs vispārējas prasības: a) pastiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpas leģitimitāti: - pieņemot lēmumu saskaņā ar Konstitūcijas garu un ar to spēkā stājušos nolīgumu, ar kuriem piemēro Nicas Līgumu, garu, pāriet uz koplēmuma procedūru kopā ar Parlamentu, Padomē lēmumus pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu un paplašināt Tiesas uzraudzības pilnvaras jomās, kas attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, pirmām kārtām saistībā ar imigrācijas pasākumiem (EK līguma 67. pants) un otrām kārtām saistībā ar pasākumiem cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību (ES līguma 42. pants);” ;
endorsing the proposal by the Court of Justice that during 2007 the ‘passerelles’ provided for by Article 67 TEC (by eliminating the restrictions on the Court’s jurisdiction with regard to matters falling under Title IV of the TEC) and Article 42 TEU, as already recommended to the European Council on 14.10.04 by the European Parliament Recommends that, when defining the future of the AFSJ, the European Council and the Council base their actions on the following three general requirements: (a) enhancing legitimacy of the AFSJ: – by determining, in keeping with the spirit of the Constitution and of the agreements already concluded on the implementation of the Treaty of Nice, to use the codecision procedure, to use qualified majority voting in the Council and to extend the jurisdiction of the Court to cover the AFSJ, initially for immigration measures (Article 67 of the EC Treaty) and, subsequently, for measures connected with combating terrorism and international crime (Article 42 of the EU Treaty). ,
atgādinot, ka tad, ja izmanto pārejas laiku, Padomei paliek iespēja pašai lemt par balsošanas nosacījumiem un ka šajā sakarā iespējams rast vairākus risinājumus, lai atsevišķos gadījumos un / vai uz noteiktu laiku saglabātu vienprātības principu ar nosacījumu, ka vienmēr visās jomās, kas attiecas uz ES pilsoņu tiesībām, lēmumu pieņem kopīgi ar EP, jo Eiropas Parlamentu nevar uzskatīt par mazāk nozīmīgu nekā vismazākā no dalībvalstīm;
recalling that the activation of the ‘passerelle’ leaves the possibility open for the Council to decide on its voting conditions and that in this context various solutions could be found to preserve unanimity in certain cases and/or for specific periods, providing that, in any event in all matters affecting European citizens’ rights, there was EP codecision, and that the EP could not be viewed as having less decisive weight than the smallest Member State,
tā kā pārejas pasākumi, ko izmanto, pamatojoties uz spēkā esošajiem līgumiem, jau ir saskaņoti ar Konstitucionālā līgumā noteikto pamatsistēmu un tiem nevajadzētu pārsniegt šīs pamatsistēmas noteikumus (piemēram, attiecībā uz migrācijas politikas kvotām);
whereas the ‘passerelles’ activated on the basis of the existing Treaties are already consistent with the framework imposed by the Constitutional Treaty and do not go beyond what the latter provides for (e.g. with regard to migration policy quotas),
tā kā ir arī jāformulē pārejas noteikumu virziens un gadījumā, ja spēkā esošos līgumus nevar papildināt ar jauniem mērķiem, ir pēdējais brīdis paredzēt, ka nākamajos divos gados ir jākonsolidē / jāvienkāršo Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpas acquis , kāds tas ir veidojies laika gaitā, dalībvalstīm sadarbojoties, it īpaši pēc Māstrihtas līguma stāšanās spēkā.
whereas it is also essential that it be defined what the ‘passerelles’ should be leading to, and that if fresh objectives cannot be added to the existing Treaties, it would be more than timely to provide, in the two years to come, for a consolidation/simplification of the Union acquis in the field of AFSJ, as it has gradually been shaped hitherto by cooperation between Member States, particularly since the Maastricht Treaty.
Īstenojot šādu konsolidāciju un vienkāršošanu, jāparedz, ka tiek likvidētas daudzās neatbilstības, un pēc iespējas vispārēji jāpiemēro ciešākas sadarbības acquis (sk. Šengenas acquis );
Such consolidation and simplification should aim to eliminate the numerous inconsistencies and, as far as possible, make the acquis of enhanced cooperation (see Schengen) as widespread as possible,
tā kā pilsoņu, it īpaši praktiķu, un Padomes izteiktais pieprasījums pēc praktiskās sadarbības uzlabošanas jau pašreizējo līgumu ietvaros, kuri līdz šim neparedzēja vienošanos, kas šai sadarbībai patiešām ļautu attīstīties;
having regard to the strong demand from citizens and practitioners for an improvement in practical cooperation, as the Treaties stand at present, as well as from the Council, within which, to date, there has been no agreement enabling genuine progress to be made with this cooperation,
tā kā SIS II (otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma) būtiski iekavētās īstenošanas dēļ nedrīkst netaisnīgi sodīt tās jaunās dalībvalstis, kuras atbilst Šengenas kritērijiem un pat ir gatavas iekļauties šajā sistēmā;
whereas the new Member States which meet the Schengen criteria and are in a position to enter the system must not be unfairly penalised on account of significant delays in the implementation of SIS II (Second-Generation Schengen Information System),
tā kā Eiropas Parlaments ir apliecinājis ievērības cienīgu ātrumu un gatavību uz kompromisu, pirmajā lasījumā panākot vienošanos par trijiem tiesību aktiem, kas veido dokumentu paketi par SIS II juridisko pamatu,
whereas the European Parliament has demonstrated remarkable speed and a noteworthy spirit of compromise in having secured an agreement at first reading on the three legislative texts which constitute the package relating to the legal basis for SIS II,
prasa, lai 2007. gadā Komisija Padomei iesniedz priekšlikumu lēmumam, ar kuru pastiprina ES līguma 42. pantu un Kopienas sistēmā (EK līguma IV sadaļa) pārņem noteikumus par policijas iestāžu (to skaitā Eiropola) un tiesu iestāžu (to skaitā Eurojust ) sadarbību krimināllietās;
Calls on the Commission to submit to the Council in 2007 the draft Decision activating Article 42 TEU and bringing the provisions concerning police (including EUROPOL) and judicial cooperation on criminal matters (including EUROJUST) into the Community sphere (Title IV TEC);
prasa Padomei:
Calls on the Council:
- steidzamā kārtā un saskaņā ar Parlamenta atzinumu pieņemt lēmuma priekšlikumu, kura pamatā ir EK līguma 67. panta 2. punkts, attiecībā uz Tiesas kompetences ierobežojumu atcelšanu saistībā ar EK līguma IV sadaļu un darīt visu, lai paātrinātu prejudiciālu nolēmumu pieņemšanu ar BDTT saistītajās lietās;
- to adopt as a matter of urgency, in keeping with Parliament’s opinion, the draft Decision based on Article 67(2) TEC with regard to removing the restrictions on the powers of the Court of Justice in the context of Title IV of the TEC and to do everything to speed up the handling of preliminary rulings in AFSJ matters;
- paredzēt koplēmuma (ar Parlamentu) procedūras un Padomes kvalificētā vairākuma plašāku izmantošanu vienmēr, kad tas ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem, piemēram, attiecībā uz legālo imigrāciju un trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kā to 2004. gadā paredzēja Padomes Nīderlandes prezidentūra;
- to provide for extending codecision with Parliament and qualified majority voting in Council to all areas where this is in keeping with the Treaties currently in force, such as legal immigration or integration of third-country nations, as planned in 2004 by the Dutch Council Presidency;
prasa, lai Eiropadome Padomei un Komisijai kā pamatnostādnes izvirza šādus uzdevumus:
Calls on the European Council to issue guidelines to the Council and Commission to:
saskaņot ES tiesību aktus ar pamatprasību Eiropas Savienībā nodrošināt pamattiesību augsta līmeņa aizsardzību un attiecībā uz personas tiesībām neaprobežoties tikai ar pārrobežu jautājumiem.
refocus European legislation around the fundamental requirement of ensuring a high level of protection of fundamental rights within the Union and, where individual rights are involved, not to limit themselves to issues of a cross-border nature only.
Šajā sakarā Eiropas Parlamentam vajadzīga iespēja izmantot jaundibināmās Pamattiesību aģentūras ekspertīzi un atbalstu,
In this context, the EP should be able to benefit from the expertise and support of the future Fundamental Rights Agency;
veikt pasākumus, lai stiprinātu ES dibināšanas principu aizsardzību (ES līguma 6. pants), kā arī ES līguma 7. pantā paredzētos brīdināšanas un sankciju mehānismus.
take steps to strengthen the protection of the founding principles of the EU (Article 6 TEU) and of the early warning and penalty mechanisms provided for in Article 7 of the TEU.
Eiropas Kopienu Tiesas, kā arī konstitucionālo tiesu prakse un izmeklēšana gan Eiropas Padomes, gan Eiropas Parlamenta līmenī pietiekami skaidri liecina, ka dalībvalstīm un ES iestādēm pastāvīgi jāraugās, lai minētie principi tiek ievēroti, un ka minētajām iestādēm sev jānosaka pārredzami atskaites kritēriji tiesībaizsardzības un policijas iestāžu sadarbības kvalitātes uzlabošanai; šai kontekstā ES līguma 7. panta 1. punktā paredzētās brīdināšanas procedūras izmantošanai vajadzētu kļūt par vienu no ierastiem palīdzības pasākumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ES līguma 6. pantā noteikto principu augstāka līmeņa aizsardzību,
The case law of the European Courts, the Constitutional Courts, and the inquiries launched both at Council of Europe and EP level are enough to show that observance of those principles must be a constant concern for Member States and for EU institutions and that the former must set themselves public reference criteria for improving the quality of justice and police cooperation; in this context, activating the alert procedure provided for by Article 7(1) of the TEU should be one of the normal mutual assistance measures necessary for ensuring a high level of protection for the principles laid down in Article 6 of the TEU;
atbildēt uz prasību reāli uzlabot praktisko sadarbību, nostiprinot un saskaņojot Eurojust un šīs struktūras dalībvalstīm uzticētās pilnvaras, jo īpaši, deleģējot faktiskas pilnvaras nodrošināt izmeklēšanas un tiesvedības procesu saskaņošanu, pilnvaras ierosināt tiesvedību un palīdzot novērst pilnvaru konfliktus, kā arī uzticot Eiropolam pienākumu organizēt un koordinēt izmeklēšanas un operatīvās darbības, kopīgi ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm veidojot vienotas izmeklēšanas grupas; dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam reizi gadā vajadzētu apspriest šo pasākumu izpildes gaitu un problēmas, ar kurām nākas saskarties, kā arī izvērtēt, vai ir jāveic grozījumi ES vai dalībvalstu tiesību aktos,
meet the call for genuine improvement of practical cooperation through strengthening and harmonising the present powers of Eurojust and its national members, in particular by conferring a genuine power to coordinate investigations and prosecutions, a power to have prosecutions initiated, and help settle disputes over competence, and by conferring on Europol the power to organise and coordinate investigations and operational actions jointly with Member States’ competent authorities in joint investigation teams; each year, national parliaments and the European Parliament should discuss progress made and problems encountered with this type of activity and check whether adjustments are needed to national and European legislation;
nodrošināt, lai ar ES tiesību aktu palīdzību netiek veidots uzraudzības režīms, lai valsts iestāžu iejaukšanās personas tiesību īstenošanas jomā ir stingri ierobežota un lai Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti šādu iejaukšanos regulāri izvērtē,
make sure that a surveillance state is not created via European legislation and that public authorities’ interference in the exercise of individual liberties is strictly limited and subject to periodic review involving the European Parliament and national parliaments;
novērst pašreizējās nepilnības ES tiesību aktos attiecībā uz neizpaužamu datu apstrādi, kas nonākuši ES iestāžu rīcībā; attiecīgi nodrošināt, lai tiek pārskatīts 9. pants Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un lai Eiropas Parlamenta struktūrā tiek izveidota komiteja konfidenciālu pasākumu uzraudzībai,
make good the current deficit within European legislation with regard to handling of confidential data when the latter are held by the EU institutions; provide, accordingly, for revision of Article 9 of Regulation 1049/01 and for the setting up within the EP of a committee to monitor confidential activities;
pieņemot Padomes ieteikumus, veicināt Eiropas Padomes ģenerālsekretāra formulēto principu/ieteikumu īstenošanu ES dalībvalstīs saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 52. panta prasību izpildi, kas attiecas uz parlamentu nodrošinātu uzraudzību pār izlūkdienestiem (sk. jo īpaši Parlamenta komitejas turpmākos ieteikumus, kurai uzticēts izvērtēt jautājumu par CIP veiktajiem lidojumiem);
promote, through the adoption of Council recommendations, the implementation in the Member States of the principles/recommendations of the COE’s Secretary-General with regard to applying Article 52 of the European Convention on Human Rights as regards parliamentary oversight over intelligence services (see in particular the future recommendations of the parliamentary committee tasked with considering the CIA flights issue);
aicina Padomi visīsākajā termiņā iesniegt Parlamentam pamatnostādnes, ko tā patlaban izstrādā pamatlēmuma projektam par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; brīdina, ka pastāv risks noplicināt minētā priekšlikuma saturu, un atgādina Padomes dotos solījumus attiecībā uz Parlamenta politisku līdzdalību šā pamatlēmuma pieņemšanā;
Calls upon the Council to submit to Parliament without undue delay the guideline which it is currently devising on the subject of the draft Framework Decision on the protection of personal data processed in connection with police and legal cooperation in criminal matters; warns against the risk of draining that proposal of its substance and recalls the undertakings given by the Council concerning Parliament’s political involvement in the adoption of the Framework Decision;
aicina dalībvalstu parlamentus iespējami drīz novērtēt Padomes ieplānoto jauno noteikumu ietekmi valsts līmenī attiecībā uz datu aizsardzību un to, kā tiek īstenots princips, kas paredz, ka drošības apsvērumu nolūkā apstrādātu datu bāzēm jābūt pieejamām un savstarpēji savienotām; paziņo, ka ir ieinteresēts turpmāk ņemt vērā šāda novērtējuma rezultātus atzinumos, ko par šiem jautājumiem sniegs Padomei;
Invites the national parliaments to ascertain as soon as possible the impact at national level of the new provisions contemplated by the Council as regards data protection and application of the principle that databases of data processed for security purposes must be accessible and interlinked; states now that it is interested in taking account of the results of that verification in the opinions it will deliver to the Council on these issues;