natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Noteikumi piena nodrošināšanai skolās ar laiku ir vienkāršoti un produkcijas sortiments paplašināts tā, lai dalībvalstis varētu izvēlēties par prioritāti noteikt piena produktus ar samazinātu tauku saturu, tādējādi veidojot šo programmu pareizu no uztura viedokļa.
The rules on school milk have been simplified and the range of products has been extended so that the Member States can choose to prioritise low-fat dairy products and the scheme has thereby become nutritious.
Piena nodrošināšanai skolās nav noteikti nekādi budžeta ierobežojumi, bet gan tikai apjoma ierobežojums – 0,25 litru piena vienam skolēnam dienā.
There is no budget cap on the distribution of school milk, only a cap on quantity of 0.25 litres of milk per pupil per day.
Tas nozīmē, ka, palielinoties programmas dalībnieku skaitam, palielinās arī atbalsta apjoms.
This means that the more participants there are, the more aid is allocated.
Līdzīga sistēma būtu vēlama arī programmai skolu apgādei ar augļiem, kur kā apjoma ierobežojumu varētu noteikt vienu porciju augļu vai dārzeņu katram skolēnam dienā.
A corresponding system is desirable for the school fruit scheme, under which a cap on quantity of one portion of fruit or vegetable per pupil per day could be set.
Ir iepriecinoši, ka Komisijai ir noderējusi daudzveidīgā pieredze, kas gūta no skolu piena programmas.
It is gratifying to see that the Commission has made use of the wide range of experience gained from the school milk scheme.
Nobeigumā referents vēlas aicināt Komisiju informēt Eiropas Parlamentu par to produktu sarakstu, kas ES mērogā tiks apstiprināti iekļaušanai programmā skolu apgādei ar augļiem.
In conclusion, your rapporteur would urge the Commission to keep the European Parliament informed of the list of products approved at Community level for inclusion in the school fruit scheme.
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 29. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem” (COM(2008) 31),
– having regard to the Communication from the Commission of 29 January 2008 entitled "Monitoring consumer outcomes in the single market: the Consumer Markets Scoreboard" ( COM(2008)0031 ),
– ņemot vērā 2008. gada 14. februāra Iekšējā tirgus progresa ziņojumu Nr. 16.a ( SEC(2008)0076 ),
– having regard to the Internal Market Scoreboard n o 16 bis of 14 February 2008 ( SEC(2008)0076 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par Zaļo grāmatu par patērētāju acquis pārskatīšanu
– having regard to its resolution of 6 September 2007 on the Green Paper on the Review of the Consumer Acquis
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par patērētāju aizsardzības politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on EU consumer policy strategy 2007-2013
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0211 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0211 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Iekšējā tirgus progresa ziņojumu
– having regard to its resolution of 23 September 2008 on the Internal Market Scoreboard
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0421 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0421 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007) 724),
– having regard to the Communication from the Commission of 20 November 2007 entitled "A single market for 21st century Europe" ( COM(2007)0724 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi: jauns Eiropas uzdevums” (COM(2007) 725), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai,
– having regard to the Communication from the Commission of 20 November 2007 entitled "Services of general interest, including social services of general interest: a new European commitment" ( COM(2007)0725 ), accompanying the Communication on a single market for 21st century Europe,
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Jaunās metodoloģijas ieviešana produktu tirgus un sektora uzraudzībai: pirmā sektora izvērtēšanas rezultāti” ( SEC(2007)1517 ), kas pievienots paziņojumam par vienotu tirgu 21. gadsimta Eiropai,
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled "Implementing the new methodology for product market and sector monitoring: Results of a first sector screening" ( SEC(2007)1517 ), accompanying the Communication on a single market for 21st century Europe,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A6‑0392/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0392/2008 ),
A. tā kā Parlaments atzinīgi vērtē publicēto “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem (“Rezultātu tablo”), kura mērķis ir pielāgot iekšējo tirgu iedzīvotāju cerībām un interesēm;
A. whereas it welcomes the publication of the Consumer Markets Scoreboard ("the Scoreboard"), which aims at making the Internal Market more responsive to the expectations and concerns of citizens,
B. tā kā konkurētspējīgiem un efektīvi funkcionējošiem patērētāju tirgiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticību iekšējam tirgum;
B. whereas competitive and effectively functioning consumer markets are crucial to ensure that citizens have confidence in the Internal Market,
C. tā kā Rezultātu tablo ir jāpapildina ar citiem uzraudzības līdzekļiem;
C. whereas the Scoreboard needs to be complemented by other means of monitoring,
D. tā kā Rezultātu tablo rādītāji ir paredzēti, lai noteiktu nozares, kurās ir jāveic papildu izpēte;
D. whereas the indicators in the Scoreboard are meant to help to identify sectors to be studied in further detail,
E. tā kā Rezultātu tablo ir jāveicina diskusijas par patērētāju politikas jautājumiem;
E. whereas the Scoreboard should stimulate debate on consumer policy issues,
F. tā kā valsts patērētāju un konkurences iestāžu veiktajiem pētījumiem un analīzei var būt būtiska nozīme Rezultātu tablo turpmākās izstrādes gaitā,
F. whereas studies and analyses from national consumer and competition authorities may be relevant for the further development of the Scoreboard,
3. uzsver, ka Rezultātu tablo ir izstrādes sākuma stadijā un tas jāpilnveido, ietverot tajā pilnīgākus datus, precīzāku statistiku un papildu analīzi, balstoties uz dažādiem rādītājiem;
Welcomes the five main indicators in the Scoreboard in relation to complaints, price levels, satisfaction, switching and safety;
Rādītāju izstrāde
Developing the indicators
13. atzinīgi vērtē centienus izstrādāt sarežģītākus cenu rādītājus, taču aicina pirms konkrētu politikas ieteikumu paušanas izmantot arī citus rādītājus, kas saistīti ar tirgu efektīvu funkcionēšanu;
Welcomes efforts to develop more sophisticated price indicators, but also calls for the use of other indicators relating to the effective functioning of markets before making specific policy recommendations;
Informatīvās bāzes uzlabošana
Improving the information base
17. mudina dalībvalstis izpētīt īpaša patērētāju ombuda iecelšanas pamatotību; norāda, ka daudzās dalībvalstīs vairākās nozarēs ir patērētāju ombuds, kas palīdz patērētājiem risināt konfliktus ar uzņēmējiem;
Encourages Member States to explore the merits of establishing a special Consumer Ombudsman; notes that a number of Member States have consumer ombudsmen in several sectors who help consumers to deal with economic operators;
Lielāka informētība
Increased awareness
Saistība ar iekšējā tirgus novērtējuma rezultātiem
Relation ship with the Internal Market Scoreboard
Iekšējo tirgu bieži vien dēvē par Eiropas integrācijas kodolu, bet daudziem patērētājiem tā ir tikai neskaidra frāze.
The internal market is often referred to as the core of European integration, but to many consumers it is no more than a vague expression.
Neatkarīgi no tā, cik labi mēs zinām šā tirgus nozīmi, nosacījumus un noteikumus, ikkatrs no mums ir patērētājs un iekšējā tirgus darbība ietekmē mūs visus.
Regardless of how well we know its meaning, rules and regulations, each and every one of us is a consumer and we are all affected by the functioning of the internal market.
Tāpēc Eiropas patērētāju uzticība ir priekšnosacījums tam, lai iekšējais tirgus plauktu un funkcionētu efektīvi.
Hence, the trust of the European consumers is a prerequisite for the internal market to work effectively and prosper.
Referente uzskata, ka, lai panāktu šo uzticību, ir nepieciešami vēl citi pasākumi, nevis tikai patērētāju tiesību stiprināšana tiesību aktos.
It is the view of your rapporteur that in order to earn this trust, other measures are needed than to only strengthen consumer rights in legislation.
Ir jānodrošina arī, lai tirgi funkcionētu vislabākajā iespējamā veidā un lai patērētājiem piedāvātu produktus un pakalpojumus tādā cenu un kvalitātes līmenī, kas viņus apmierina.
We also have to ensure that the markets are functioning in the best possible way and that consumers are offered products and services at a price and quality level which meets their expectations.
Tas nebūt nenozīmē, ka ir vajadzīgi vairāk tiesību aktu vai stingrāki tiesību akti.
This does not necessarily mean more or stricter legislation.
Dažkārt informēšana, izglītošana un pašregulēšana var būt piemērotāka un efektīvāka pieeja.
Sometimes information, education or self regulation could be a more appropriate and effective approach.
Neatkarīgi no tā, kā risina problēmas, mērķim jābūt nemainīgam — patērētāju tiesību aizsardzība un noderīgas informācijas, izglītošanas un tādu apstākļu nodrošināšana patērētājiem, lai viņi varētu izdarīt pareizu un pamatotu izvēli.
Regardless of how the problems are solved the aim should always be to ensure that consumer’s rights are secured and that consumers have the right information, education and conditions to make good and well-founded choices.
Tas ir svarīgi ne tikai tādēļ, ka patērētāji tādējādi gūst labumu, bet arī tāpēc, ka efektīvs un labi funkcionējošs tirgus sekmē jauninājumus un stimulē konkurenci un ekonomikas izaugsmi.
This is important not only for the good of the consumers but also because an effective and a well functioning market will reward innovation and stimulate competition and economical growth.
Vispārējas piezīmes par “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem
General remarks on the Scoreboard
Pēc Eiropas Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pieprasījuma Eiropas Komisija ir iesniegusi pirmo Rezultātu tablo par patēriņa tirgiem, kas ir instruments problēmu konstatēšanai un analizēšanai no patērētāju viedokļa.
Following a request from the Committee on the on the Internal Market and Consumer Protection in the European Parliament, the European Commission has tabled a first Consumer Markets Scoreboard as a tool to identify and analyze problems from a consumers point of view.
Referente atzinīgi vērtē šo Rezultātu tablo un uzskata, ka tas būs nozīmīgs instruments turpmākajā patērētāju politikas izstrādē.
Your rapporteur welcomes this scoreboard and believes it will prove to be an important tool for the future development of consumer policy.
Vienotais tirgus aptver gandrīz 500 miljonus patērētāju un daudz dažādu preču un pakalpojumu.
The single market includes close to 500 million consumers and a vast variety of goods and services.
Lai gan ir neiespējami rūpīgi uzraudzīt visus iekšējā tirgus aspektus, ir svarīgi izmantot analītiskus resursus tad, kad tie ir nepieciešami visvairāk.
While it is impossible to monitor all aspects of the Internal Market in detail, it is important to use analytical resources where they are most needed.
Ir lietderīgi izmantot rādītājus, lai konstatētu problēmas un noteiktu jomas, kurās ir nepieciešama papildu izpēte.
The use of indicators is valuable to identify problems and pinpoint areas where further studies are called for.
Uzraugot šādas sarežģītas sistēmas ar neskaitāmiem rādītājiem, ir svarīgi atcerēties, ka izpēte ir tikai veids, kā noteikt īstās jomas, kurās nepieciešami turpmāki pētījumi, un ka novirze no viena vai pat vairākiem rādītājiem ne vienmēr nozīmē, ka tirgū ir nepilnības.
When monitoring such complex systems with an endless set of variables it is important to remember that screening is just a way to identify the right areas for further studies and that deviation in a single, or even several indicators, not necessarily prove market failure.
Var uzskatīt, ka lielākajai daļai rādītāju kaut kādā ziņā ir trūkumi, taču sakarībā ar minēto tie, visticamāk, sniegs precīzus datus, kas nepieciešami analītisko resursu sadalei.
Most indicators can in one way or the other be considered flawed but in the context described they will most likely provide the accuracy needed to properly allocate analytical resources.
Cenu līmeņa rādītāju izmantošanu dažas ieinteresētās puses ir apšaubījušas, jo cenu ietekmē ļoti daudzi faktori.
The use of price level indicators has been questioned by some stakeholders due to the fact that prices are influenced by so many factors.
Tomēr patērētājiem cenas ir svarīgas, un lielākajā daļā gadījumu sniegt informāciju par cenu rādītājiem nav grūti.
However, prices are important for consumers and price indicators are often easy to communicate.
Turklāt, lai gan lielākā daļa trūkumu tirgū tieši vai netieši ietekmēs patēriņa preču cenas, cenu līmeņa rādītājs apvienojumā ar citiem rādītājiem, kuri attiecas uz efektīvu tirgus funkcionēšanu, visticamāk sniegs noderīgus rezultātus.
Moreover, while most market failures, directly or indirectly, will have an effect on the consumer price the price level indicator combined with other indicators related to the effective functioning of the market will most likely provide valid results.
Tāpēc referente uzskata, ka cenu rādītāji ir jāietver Rezultātu tablo un ka atšķirība cenu līmeņos dažkārt var norādīt uz nepieciešamību veikt papildu analīzi.
This is why your rapporteur believes price indicators must to be included in the scoreboard and that difference in price levels may sometimes indicate a need for further analysis.
Informētības uzlabošana
Raising awareness
Referente uzsver, ka ir svarīgi palielināt informētību par Rezultātu tablo.
Your rapporteur underlines the importance of raising awareness about the Scoreboard.
Šajā nolūkā ir svarīgi, lai Rezultātu tablo būtu rakstīts viegli saprotamā valodā.
To this end it is important that the Scoreboard written in an easily accessible language.
Turklāt Rezultātu tablo jābūt redzamam attiecīgās tīmekļa vietnēs, un tajā pašā laikā ir jāpastiprina centieni informēt par Rezultātu tablo plašsaziņas līdzekļus.
Moreover, the scoreboard should be visible on relevant websites and at the same time efforts to promote the scoreboard to media should be stepped-up.
Tā kā Rezultātu tablo par patēriņa tirgiem tiek konstatētas problemātiskās jomas, tas var būt daudzpusīgs un elastīgs instruments, kas informēs sabiedrību, tirgus dalībniekus un iestādes par trūkumiem, kuriem jāpievērš uzmanība.
By identifying problem areas the Consumer Markets Scoreboard can be a versatile and flexible instrument that will make the public, the market operators and the institutions aware of weaknesses that has to be attended to.
Šādā veidā var ne tikai pakāpeniski uzlabot patērētāju situāciju visā Eiropā, bet arī informēt šos patērētājus par viņu tiesībām iekšējā tirgū.
By doing this we do not only, step by step, improve the situation for consumers all over Europe, but also make the same consumers aware of their rights in the internal market.
Konstatējot, kā arī risinot problēmas, Eiropas politikas veidotāji var pierādīt, ka tie darbojas ar mērķi dot vairāk iespēju patērētājiem, un izskaidrot ne tikai to, kas ir iekšējais tirgus, bet, cerams, arī paredzēt, kāds tas var kļūt.
By highlighting - and solving - the problems European policy makers can show that we are dedicated in our effort to empowering consumers and demonstrate not only what the internal market is but hopefully also envisage what it can become.
“Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem un iekšējā tirgus rezultātu pārskats
The Consumer Markets Scoreboard and the Internal Market Scoreboard
Tomēr iekšējā tirgus rezultātu pārskata nolūks nekad nav bijis sniegt patērētājiem informāciju par iekšējo tirgu.
However, the intention of the Internal Market Scoreboard has never been to communicate the Internal Market to the consumer.
Tāpēc tas, visticamāk, neizraisīs vidusmēra patērētāja uzticību.
Hence, it is not likely to build trust from the ordinary consumer.
Abi dokumenti attiecīgi viens otru papildina centienos uzlabot iekšējo tirgu, bet referente uzskata, ka tie ir jānošķir, jo tajos ir ietvertas dažādas pieejas un tiem ir dažādas mērķauditorijas.
Accordingly, the two scoreboards complement each other in the effort to improve the internal market, but it is the view of your rapporteur that they should be kept separate due to the different approaches and addressees.
Ziņojumu sagatavoja(*):
Rapporteur for opinion (*):
Jean Paul Gauzès , Ekonomikas un monetārā komiteja
Jean Paul Gauzès, Committee on Economic and Monetary Affairs
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. decembra paziņojumu par finanšu izglītību ( COM(2007)0808 ),
– having regard to the Commission's Communication of 18 December 2007 on Financial Education ( COM(2007)0808 ),
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību vienotajā tirgū ( COM(2007)0226 ),
– having regard to the Commission's Green Paper on retail financial services in the single market ( COM(2007)0226 ),
– ņemot vērā Parlamenta nostāju 2008. gada 16. janvāra otrajā lasījumā par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par patēriņa kredītlīgumiem, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK
– having regard to its position at second reading of 16 January 2008 on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council on credit agreements for consumers and repealing Council Directive 87/102/EEC
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0011 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0011 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laiksposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata
– having regard to its resolution of 11 July 2007 on financial services policy (2005-2010) - White Paper
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A6-0393/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0393/2008 ),
A. tā kā, no vienas puses, finanšu tirgi strauji attīstās, ir kļuvuši ļoti dinamiski un aizvien sarežģītāki un, no otras puses, sabiedrības pārmaiņas un pārmaiņas dzīvesveidā rada vajadzību pēc privāto finanšu drošas pārvaldības un vajadzību regulāri pielāgot privātās finanses, lai saskaņotu ar jauniem darba un ģimenes apstākļiem;
A. whereas on the one hand, financial markets are fast evolving, have become very dynamic and increasingly complex, and, on the other hand, societal changes and changes in lifestyle create a need for sound management of private finances and a need to adjust private finances regularly to suit new work and family circumstances,
B. tā kā patērētāju finasiālās lietpratības pilnveidošanai jābūt politikas veidotāju prioritātei gan dalībvalstīs, gan Eiropas līmenī, lai tas nāktu par labu ne tikai privātpersonām, bet arī sabiedrībai un ekonomikai, piemēram, samazinot problemātisko parādu līmeni, palielinot noguldījumus, paaugstinot konkurētspēju, piemēroti izmantojot apdrošināšanas produktus un pietiekami nodrošinot aiziešanu pensijā;
B. whereas raising the level of financial literacy of consumers should be a priority for policy-makers both at Member State and at European level, not only because of the benefits for individuals but also because of the benefits for society and the economy, such as reducing the level of problem debt, increasing savings, increasing competition, making appropriate use of insurance products and making adequate provision for retirement,
C. tā kā pētījumi atklāj, ka patērētājiem ir tendence pārvērtēt savas zināšanas par finanšu pakalpojumiem un viņus vajag informēt par to, ka viņi nav tik finansiāli zinoši, kā viņi uzskata, kā arī par tā sekām;
C. whereas studies reveal that consumers tend to overestimate their knowledge of financial services and need to be informed of the fact that they are not as financially literate as they believe, and of the consequences thereof,
D. tā kā kvalitatīvas finanšu izglītības programmas, kurām ir konkrēts mērķis un, ja nepieciešams, kuras ir pēc iespējas personalizētas, var palīdzēt pilnveidot izpratni par finanšu jomu, ļaujot patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli un tādējādi efektīvi funkcionēt finanšu tirgiem;
D. whereas high quality financial education programmes, targeted and, where appropriate, as personalised as possible, can contribute to raising financial literacy, allowing consumers to make informed choices and thus to the effective functioning of financial markets,
E. tā kā pārrobežu finanšu pakalpojumu nozīme pastāvīgi pieaug un Komisijai jāīsteno iniciatīvas ES līmenī pārrobežu un, ja nepieciešams, salīdzināmas informācijas par finanšu izglītību veicināšanai;
E. whereas the importance of cross-border financial services is constantly increasing, and the Commission should take initiatives at EU level for the promotion of cross-border and, where necessary, comparable information on financial education,
F. tā kā īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargāto patērētāju, kā arī to jauno patērētāju izglītības vajadzībām, kuriem jāpieņem lēmumi, kas ietekmē ekonomiskās izredzes visam viņu mūžam,
F. whereas particular attention should be paid to the educational needs of vulnerable consumers, and also to those of young consumers, who face decisions affecting economic prospects for their whole lifetime ,
G. tā kā pētījums ir parādījis, ka tiem, kas ir mācījušies personisko finanšu pamataspektus ļoti agrā vecumā, ir lielāka lietpratība finanšu jomā; tā kā finanšu izglītība ir cieši saistīta ar pamatiemaņu (matemātikas un lasīšanas) mācīšanu,
G. whereas research has shown that those who have learned the basic aspects of personal finance at a very early age have more financial literacy; whereas financial education is closely related to the teaching of basic skills (mathematics and reading),
2. uzsver, ka finanšu un kredīta jautājumos patērētājus izglīto un viņu izpratni veicina, lai uzlabotu viņu izpratni par ekonomikas un finanšu lietām, lai viņi saprastu ekonomiska rakstura saistības un izvairītos no nevajadzīga riska, pārmērīgām kredītsaistībām un finansiālas atstumtības; uzskata, ka apmācība un informēšana ļautu patērētājiem izveidot neatkarīgu, uz pašu spriedumu balstītu pieeju attiecībā uz viņiem piedāvātajiem finanšu produktiem vai tiem, kurus viņi domā izmantot;
Stresses that the objective of educating and raising the awareness of consumers as regards finance and credit is to improve consumers' awareness of economic and financial realities with a view to understanding economic commitments and avoiding unnecessary risk, excessive debt and financial exclusion; considers that training and the provision of information should allow consumers to take an independent approach, based on their own judgement, to the financial products that are offered to them or that they are considering using; 3.
4. uzsver, ka izglītoti patērētāji ar lielākām iespējām sekmē konkurenci, kvalitāti un jauninājumus banku un finanšu pakalpojumu nozarē, kā arī atgādina, ka izglītoti un pārliecināti investori var nodrošināt papildu likviditāti finanšu tirgos investīcijām un izaugsmei;
Underlines that empowered and educated consumers help to foster competition, quality and innovation within the banking and financial services industries and recalls that educated and confident investors can provide additional liquidity to capital markets for investment and growth;
9. uzsver, ka finanšu izglītība var papildināt, bet nevar aizvietot spēcīgus patērētāju aizsardzības noteikumus finanšu pakalpojumu tiesību aktos un finanšu iestāžu regulēšanu un stingru pārraudzību;
Emphasises that financial education can complement but cannot be a substitute for coherent consumer protection provisions in financial services legislation and the regulation and strict supervision of financial institutions;