natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V. tā kā ES rīcībā šobrīd nav atbilstošu instrumentu, ar kuriem veikt uzraudzību un reaģēt uz apdraudējumu sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem un duālajai sistēmai dalībvalstīs vai konkrētos ES reģionos,
V. whereas the EU does not currently have the appropriate instruments at its disposal to monitor, and react to, threats to public service media and the dual system in Member States or specific regions of the EU,
4. atkārtoti apstiprina nepieciešamību saglabāt neatkarīgu, spēcīgu un dzīvotspējīgu sabiedrisko apraidi, pielāgojoties digitālā laikmeta prasībām, un prasa veikt konkrētus pasākumus, lai īstenotu šo mērķi;
Reiterates the need to maintain strong and vibrant independent public service broadcasting, whilst adapting it to the requirements of the digital age, and calls for specific measures to be taken to attain this objective;
7. šajā sakarībā aicina sabiedriskās raidorganizācijas piedāvāt pievilcīgu un kvalitatīvu saturu tiešsaistē, lai uzrunātu jauniešus, kuri no plašsaziņas līdzekļiem izmanto gandrīz vienīgi internetu;
Calls, in this regard, for public service broadcasters to be structured in such a way as to offer attractive, quality online content in order to reach young people who access the media almost exclusively via the internet;
11. atgādina, ka saskaņā ar tehnoloģiskās neitralitātes principu sabiedriskajām raidorganizācijām savu uzdevumu robežās jābūt iespējai piedāvāt pakalpojumus, tai skaitā jaunus pakalpojumus, izmantojot visas platformas;
Recalls that, according to the principle of technological neutrality, public service broadcasters, within the remit assigned to them, must have the opportunity to offer their services, including new services, on all platforms;
20. aicina dalībvalstis stiprināt valsts plašsaziņas līdzekļu regulatoru sadarbību Eiropas Regulatīvo iestāžu platformā ( EPRA ) un palielināt pieredzes un paraugprakses apmaiņu saistībā ar attiecīgo valstu sabiedriskās apraides sistēmām;
Calls on the Member States to intensify the cooperation between national media regulators within the European Platform of Regulatory Authorities (EPRA) and step up the exchange of experience and best practice in relation to their respective national broadcasting systems;
23. aicina Komisiju saistībā ar sarunām par pievienošanos Eiropas Savienībai piešķirt lielāku nozīmi duālajai sistēmai kā daļai no ES acquis un mudina uzraudzīt progresu, ko kandidātvalstis sasniegušas šajā jomā;
Calls on the Commission to give higher priority to the dual system as a part of the EU acquis in the context of accession negotiations, and urges that the progress made by candidate countries in this respect be monitored;
30. mudina dažādas ieinteresētās personas padziļināt sadarbību, lai saglabātu duālo sistēmu, un jo īpaši mudina sabiedriskās un privātās raidorganizācijas sadarboties savā starpā un ar izdevējiem, lai dalītos ar saturu, īstenotu novatoriskus projektus un rastu jaunas iespējas kopīgam darbam;
Encourages the various stakeholders to intensify their cooperation with a view to safeguarding the dual system and, in particular, encourages public service and private broadcasters to cooperate with one another and with publishers in relation to content-sharing and innovative projects and to find ways of working together;
32. šajā sakarībā norāda, ka pašvaldību un vietējām raidorganizācijām, jo īpaši mazākās kopienās, ir grūtības iegūt ilgtermiņa finansējumu (piemēram, no reklāmas) un ka digitalizācijas radītās jaunās iespējas var izmantot šajā jomā, lai nodrošinātu reģionāla līmeņa raidorganizāciju darbību plašā teritorijā;
Points out, in this context, that community broadcasters, especially in smaller communities, have problems with long-term financing (e.g. from advertising) and that there is potential here for using the new options made available by digitisation in order to set up regional-level community broadcasting covering a wide area;
Apraide ir unikāla nozare.
Broadcasting is a unique sector.
Tā ietekmē cilvēku vērtību sistēmu un uzskatus un joprojām ir galvenais informācijas avots lielākajai daļai ES pilsoņu.
It influences people’s values and opinions and is still the main source of information for most citizens in the EU.
Tādēļ tai ir īpaša nozīme attiecībā uz pamattiesību un demokrātijas aizsardzību un veicināšanu, tai skaitā sociālo kohēziju.
Therefore it has special significance for the protection and promotion of fundamental freedoms and democracy, including social cohesion.
Duālā sistēma kā ES acquis daļa
Dual system part of EU acquis
Kā uzsvērts Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā
As underlined by the Audiovisual Media Services Directive
Sabiedrisko un komerciālo raidstaciju līdzāspastāvēšana ir nodrošinājusi plašu programmu veidošanas spektru.
The co-existence of public and commercial broadcasters has ensured a diverse range of programming.
Tā dod ieguldījumu viedokļu dažādībā plašsaziņas līdzekļos, kultūru un valodu daudzveidībā, redakciju konkurencē (satura kvalitātes un dažādības ziņā), kā arī vārda brīvības nodrošināšanā.
It contributes to media pluralism, cultural and linguistic diversity, editorial competition (in terms of content quality and diversity) as well as freedom of expression.
Tajā ietilpst arī spēcīga, dzīvotspējīga un pienācīgi finansēta sabiedriskās apraides sistēma.
A strong, viable and well-funded public service broadcasting system is part of this.
Labi funkcionējošā duālajā sistēmā sabiedriskās raidorganizācijas var paaugstināt standartus tirgū.
In a well functioning dual system, the public service broadcasters (PSB) can raise the standards in the market.
ES apņemšanās attiecībā uz sabiedrisko raidorganizāciju lomu
EU-commitment to the role of public service broadcasters ( PSBs )
LES 29. protokolā
In the Protocol 29 of the TUE
Protokols par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs (OV C 83, 30.3.2010., 312. lpp.), oficiāli dēvēts par Amsterdamas protokolu.
Protocol on the system of public broadcasting in the Member States (OJ C 83, 30.3.2010, p.
ES ir pievērsusies sabiedriskās apraides sistēmai dalībvalstīs, uzskatot, ka tā ir „tieši saistīta ar katras valsts sabiedrības demokrātijas, sociālajām un kultūras vajadzībām un vajadzību saglabāt plašsaziņas līdzekļu plurālismu”.
312) formally known as the Protocol of Amsterdam. , the EU has committed itself to the system of public broadcasting in the Member States, ‘considering that it is directly related to the democratic, social and cultural needs of each society and to the need to preserve media pluralism.’
Sabiedriskās apraides svarīgums tika atkārtoti apstiprināts Padomes rezolūcijā par sabiedrisko apraidi
The importance of public service broadcasting has been reaffirmed in the Council Resolution concerning public service broadcasting
Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1999. gada 25. janvāra Padomes sēdē pieņemtā rezolūcija par sabiedrisko apraidi (OV C 30, 5.2.1999., 1. lpp.). un tās loma kultūras daudzveidības veicināšanā ir tikusi atzīta UNESCO 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
Resolution of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 (OJ C 30, 5.2.1999, p.
R(96)10 dalībvalstīm par sabiedriskās apraides neatkarības garantēšanu, Eiropas Padomes Ministru komitejas 2007. gada 31. janvāra Ieteikums Nr.
The Member States have also agreed within the forum of the Council of Europe to a corpus of recommendations
CM/Rec(2007)3 dalībvalstīm par plašsaziņas līdzekļu uzdevumiem informācijas sabiedrībā, Eiropas Padomes Ministru komitejas 2006. gada 27. septembra deklarācija par sabiedriskās apraides neatkarības garantēšanu dalībvalstīs. .
Recommendation R (96) 10 of 11 September 1996 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to Member States on the guarantee of the independence of public service broadcasting, Recommendation CM/Rec(2007)3 of 31 January 2007 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to Member States on the remit of public service media in the information society, Declaration of 27 September 2006 of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the guarantee of the independence of public service broadcasting in the Member States. .
Duālā sistēma digitālizācijas laikmetā — sistēma, kas pakļauta spiedienam
The dual system in the digital era: a system under pressure
Diemžēl apraides vide Eiropā ir tālu no ideālas situācijas, kurā līdzsvarotu, duālu sistēmu balstītu divi vienlīdz spēcīgi pīlāri.
Unfortunately the broadcasting landscape in Europe is far from the ideal situation of a balanced, dual broadcasting system supported by two equally strong pillars.
Sabiedriskās apraides plašsaziņas līdzekļi un duālā sistēma neatgriezeniskā situācijā
Public service media and the dual system on a point of no return
Open Society Institute , „Televīzija Eiropā — vairāk kanālu, mazāk neatkarības” ( Television Across Europe, More Channels, Less Independence ), 2008. .
Open Society Institute, Television Across Europe, More Channels, Less Independence, 2008. .
Paralēli šīm norisēm vairākas privātās raidorganizācijas izraisīja diskusijas par to, cik tās ir patiesas — sakarā ar to ciešo saikni ar ietekmīgiem ekonomikas konglomerātiem vai tāpēc, ka to finansējuma avotiem ir neskaidra izcelsme.
Parallel to this evolution, several private broadcasters arouse discussion about their sincerity because of their close link with powerful economic conglomerates, or because the source of their funding stems from uncertain origins.
Saskaņā ar LES 29. protokolu sabiedrisko raidorganizāciju finansēšana ir valsts iestāžu ziņā.
According to Protocol 29 of the TUE, the funding of PSBs is a matter for the national authorities.
Tomēr izšķirošais brīdis ir klāt.
However, we have come to a critical juncture.
Dažās dalībvalstīs sabiedriskie plašsaziņas līdzekļi un tādējādi arī duālā sistēma ir uz izzušanas robežas.
Public media and by consequence the dual system in some Member States are at the brink of existence.
ES audiovizuālā politika nevar aprobežoties tikai ar iejaukšanos pārmērīgas kompensācijas gadījumos.
EU audiovisual policy cannot be restricted to intervening in cases of overcompensation.
Lai konsekventi ievērotu apņemšanos attiecībā uz duālo sistēmu, ir arī jāpārdomā jautājums gan par finansējuma trūkumu, gan sabiedrisko raidorganizāciju redakcionālo un pārvaldības neatkarību.
If we are serious about our commitment to the dual system, we have to consider both the lack of financing and of editorial and managerial independence of PSBs.
No duālās sistēmas uz daudzpusēju vidi
From dual system to multi-player environment
Plašsaziņas līdzekļu politika 2010. gadā nevar aprobežoties tikai ar līdzsvara uzturēšanu starp komerciālajām un sabiedriskajām raidorganizācijām.
Media policy in 2010 cannot be restricted to maintaining the balance between commercial and PSB.
Pašreiz plašsaziņas līdzekļu jomā arvien lielāku lomu gūst jauni nozīmīgi dalībnieki, piemēram, telekomunikāciju un interneta pakalpojumu sniedzēji, kā arī meklētājprogrammas.
In the current media context, new big players such as telecom and Internet service providers as well as search engines play an increasingly important role.
Izaicinājumu tradicionālajiem plašsaziņas līdzekļu jomas dalībniekiem rada arī „parasto iedzīvotāju žurnālistika” un lietotāju radīts saturs.
Citizen-journalism and user-generated content also challenge the traditional media players.
Duālā apraides sistēma ir attīstījusies par daudzpusēju plašsaziņas līdzekļu vidi.
The dual broadcasting system has evolved into a multi-player media environment.
Uz jaunu plašsaziņas līdzekļu ekoloģiju
Towards a new media ecology
Jaunajā digitālajā vidē sabiedrisko raidorganizāciju bezmaksas sabiedriskais piedāvājums ir kā dadzis acī daudziem pārstāvjiem no komerciālo plašsaziņas līdzekļu aprindām.
In the new digital environment the free public offer of the PSB is a thorn in the flesh of many commercial media players.
Tā rezultātā pieaug izdevēju naidīgā attieksme pret tiešsaistes pakalpojumiem, ko piedāvā sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji.
The result is growing hostility from publishers towards the online services offered by public media service providers.
Tādēļ līdzsvarots līdzāspastāvēšanas modelis internetā ir viena no galvenajām valstu un Eiropas plašsaziņas līdzekļu jomas politikas prioritātēm tuvākajā nākotnē.
Hence, a balanced model of coexistence on the Internet is one of the main priorities of national and European media policy in the near future.
Eiropas Komisija savā pārskatītajā paziņojumā par sabiedrisko apraidi
The European Commission in the revised Broadcasting Communication
Paziņojuma mērķis ir dot ieguldījumu atšķirīgo plašsaziņas līdzekļu jomas dalībnieku līdzāspastāvēšanā.
The Communication aims to contribute to the coexistence of the different media players.
Šajā nolūkā tajā prasīts, lai tad, kad sabiedriskās raidorganizācijas gatavojas uzņemties nozīmīgus jaunus audiovizuālos pakalpojumus, tiktu attiecīgi mainīts to uzdevums vai veikts iepriekšējs novērtējums (izsverot to sabiedriskā pakalpojuma vērtību attiecībā pret ietekmi uz tirgu).
To this end, it demands that when significant new audiovisual services are considered by the PSBs, their remit should be modified accordingly or an ex ante evaluation has to be undertaken (balancing their public service value against their impact on the market).
Turpmākie ierosinājumi
Suggestions for the future
Ir ļoti grūti formulēt vispārējus ES mēroga ieteikumus, jo dalībvalstīs ir atšķirīgs tiesiskais un organizatoriskais konteksts.
It’s very difficult to formulate general, EU wide recommendations, because of the different legal and organisational context in the Member States.
Par pieeju „viens risinājums visiem” nevar būt ne runas.
A ‘one-size-fits-all’ approach is definitely out of the question.
Debates visos līmeņos
Debate at all levels
Valstīs jāveicina intensīvas debates par to, kā radīt veselīgu plašsaziņas līdzekļu ekoloģiju.
Intense national debates on how to create a healthy media ecology are to be encouraged.
Pārskatītais paziņojums būtu jāuzskata tam par stimulu.
The revised Communication should be seen as an incentive to this.
Būtu jāpārdomā jautājums par minimālo robežlielumu noteikšanu, kas nepieciešami, lai praksē īstenotu principus, par kuriem ir notikusi vienošanās (pietiekams finansējums, neatkarīga pārvaldība, redakcionālā neatkarība).
A reflection could be undertaken on defining minimal thresholds necessary to put the agreed principles into practice (sufficient funding, independent governance, editorial independence).
ES būtu jāveicina debates dalībvalstu starpā dažādos līmeņos.
The EU should encourage debate between Member States at different levels.
Eiropas standartu ievērošana
Respect of European standards
Tikmēr dalībvalstīm jāpilda saistības, par kurām tās ir vienojušās Padomē un Eiropas Padomē un kurām tās pievienojās, pievienojoties ES.
In the meantime, Member States have to live up to the engagements they agreed on within the Council and within the Council of Europe, and that they adhered to when accessing to the EU.
Šajā ziņā ir iespējama un vēlama uzraudzības kārtība.
A monitoring procedure in this respect is feasible and desirable.
Sarunās par dalību Komisijai augstāka prioritāte būtu jāpiešķir duālajai sistēmai kā ES acquis daļai.
In membership negotiations, the Commission should give higher priority to the dual system as part of EU acquis.
Sabiedriskajām raidorganizācijām būtu jādod finansiāls atbalsts EIB aizdevumu veidā, lai tās ierīkotu vai atjaunotu savu infrastruktūru digitalizācijas nolūkos.
Financial support could be given to PSB through loans from the EIB in order to install or renew their infrastructure for digitisation.
Pamudinājums uz sadarbību — situācijas izveide, kurā labumu gūst abas puses
Encouraging cooperation: Establishing a ‘ win-win ’ situation for all
Dažādās ieinteresētās personas būtu jāmudina sadarboties.
The various stakeholders should be encouraged to cooperate.
Ieinteresētās personas varētu gūt labumu no dalīšanās audiovizuālajā saturā, apmainīšanās ar formātiem un platformu savstarpējām atsaucēm.
Sharing audiovisual content, exchanging formats and cross-references between platforms could benefit stakeholders.
Sadarbībai, kas balstās uz brīvprātīgu dažādu partneru iesaistīšanos, ir nepieciešama uzskatu maiņa, bet rezultātā tiktu izveidota situācija, kurā labumu gūst visi.
Cooperation based on the voluntary involvement of different partners, demands a mind shift, but could result in a win-win situation.
Iestādēm būtu jāpalīdz rast risinājumu iespējamos konkurences vai autortiesību jautājumos sabiedrības interesēs.
Authorities should facilitate solutions to possible competition or copyrights issues in the interest of the society.
Ieguldījums saturā
Contribution to content
Meklētājprogrammas būtu jāmudina sniegt ieguldījumu satura radīšanā, piemēram, radot tiesisko regulējumu satura apkopotājiem.
Search engines should be encouraged to contribute to content creation, for example through creating a legal framework for content aggregators.
EK centieni pārdomās par plašsaziņas līdzekļu nozari
EC efforts in reflection on media industry
EK jāsaved kopā dažādie plašsaziņas līdzekļu jomas dalībnieki un ieinteresētās personas, cenšoties rast veselīgu un dzīvotspējīgu nozari.
The EC must bring together the different media actors and stakeholders, in the search for a healthy and viable industry.
Plašsaziņas līdzekļi ir demokrātijas ceturtais pīlārs.
The media are the fourth pillar of democracy.
Tā būtiskas daļas šobrīd pārdzīvo patiešām grūtus laikus.
Important parts of it are going through really tough times.
Doris Pack uzruna Varšavas konferencē „ Future or Funeral ”, 23.01.2010. .”
Doris Pack, key note speech, Warsaw Conference, Future or Funeral, 23.01.2010. .
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Kopienas integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO 2 emisiju samazināšanai
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council setting emission performance standards for new light commercial vehicles as part of the Community's integrated approach to reduce CO2 emissions from light-duty vehicles
Atzinumu sagatavoja(*):
Rapporteur for the opinion(*):
RŪPNIECĪBAS, PĒTNIECĪBAS UN ENERĢĒTIKAS KOMITEJAS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............39
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0593 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0593 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7‑0271/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175 (1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0271/2009 ),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu,
– having regard to the opinion of the Economic and Social Committee of 14 July 2010,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A7‑0287/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Transport and Tourism ( A7‑0287/2010 ),
(1a) Komisija pabeidza ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu, uzmanību pievēršot aktuālākajām problēmām ilgtspējīgas attīstības jomā, piemēram, transportam, klimata pārmaiņām, sabiedrības veselībai un energotaupībai.
(1a) The Commission completed a review of the S ustainable Development Strategy with a focus on the most pressing problems for sustainable development such as transport, climate change, public health and energy conservation.
Šīs problēmas ir savstarpēji saistītas un tās var risināt, izmantojot energoefektivitātes pasākumus transporta jomā.
These problems are all interlinked and can be addressed by energy efficiency measures in transport.
Būtu jāatsaucas arī uz Eiropas Savienības galvenajām stratēģijām — ilgtspējīgas attīstības stratēģija ir svarīgs stratēģijas dokuments, uz kuru nevienā apsvērumā vēl nav izdarīta atsauce.
There should be some reference to the overarching strategies of the European Union – the sustainable Development Strategy is an important strategy document not yet mentioned in the recitals.
(3a) Lai veicinātu Eiropas automobiļu ražošanas nozares konkurētspēju, galvenokārt būtu jāizmanto tādas stimulējošas shēmas kā kompensācijas par ekoinovācijām un superkredītu piešķiršana, nevis aizliegumi, kuri paredz kriminālsodus.
(3a) To enhance the competitiveness of the European automotive industry, incentive schemes such as the offsetting of eco-innovations and the award of super-credits should be used in preference to prohibitions incurring criminal penalties.
Galvenie klienti ir uzņēmumi, un degvielas patēriņš ir svarīgs faktors, pieņemot lēmumu iegādāties transportlīdzekli.
Customers are predominantly business users, and fuel consumption is a crucial factor in their decision to purchase a vehicle.
(5) Šajos paziņojumos tika ierosināta integrēta pieeja, lai sasniegtu Kopienas mērķi līdz 2012. gadam Kopienā reģistrētu jaunu vieglo pasažieru automobiļu vidējās emisijas samazināt līdz 120 g CO 2 /km, galveno uzmanību pievēršot obligātiem CO 2 emisiju samazinājumiem ar nolūku samazināt jauno automobiļu parka vidējās emisijas līdz 130 g CO 2 /km, uzlabojot transportlīdzekļa dzinēja tehnoloģijas, un panākt turpmāku samazinājumu par 10 g CO 2 /km vai līdzvērtīgu, ja tehniski tas būs vajadzīgs, ar citiem tehniskiem uzlabojumiem , tostarp paaugstinot vieglo kravas automobiļu degvielas patēriņa efektivitāti.
(5) In those Communications an integrated approach was proposed with a view to reaching the Community target of average emissions of 120 g CO2/km from new passenger cars registered in the Community by 2012 by focusing on mandatory reductions of emissions of CO2 to reach an objective of 130 g CO2/km for the average new car fleet by means of improvements in vehicle motor technology and a further reduction of 10 gCO2/km, or equivalent if technically necessary, by means of other technological improvements, including fuel efficiency progress in light commercial vehicles.
(5) Šajos paziņojumos tika ierosināta integrēta pieeja, lai sasniegtu Kopienas mērķi līdz 2012. gadam Kopienā reģistrētu jaunu vieglo pasažieru automobiļu vidējās emisijas samazināt līdz 120 g CO 2 /km, galveno uzmanību pievēršot obligātiem CO 2 emisiju samazinājumiem ar nolūku samazināt jauno automobiļu parka vidējās emisijas līdz 130 g CO 2 /km, uzlabojot transportlīdzekļa dzinēja tehnoloģijas, un panākt turpmāku samazinājumu par 10 g CO 2 /km vai līdzvērtīgu, ja tehniski tas būs vajadzīgs, ar citiem tehniskiem uzlabojumiem (kas tostarp paaugstina degvielas patēriņa efektivitāti ), kuru ieviešanu attiecina arī uz citiem automobiļu tipiem, tostarp vieglajiem kravas automobiļiem .
(5) In those Communications an integrated approach was proposed with a view to reaching the Community target of average emissions of 120 g CO2/km from new passenger cars registered in the Community by 2012 by focusing on mandatory reductions of emissions of CO2 to reach an objective of 130 g CO2/km for the average new car fleet by means of improvements in vehicle motor technology and a further reduction of 10 gCO2/km, or equivalent if technically necessary, by means of other technological improvements, including fuel efficiency progress , whose introduction shall be extended to other types of vehicles, including light commercial vehicles.