natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Partijas, kas nav pārstāvētas Eiropas Parlamentā, veic iemaksu EUR 450;
- Parties not represented in the EP must pay a deposit of € 450;
- Sarakstiem jāpievieno vismaz 30 vēlētāju parakstus
- Lists must be accompanied by at least 30 signatures of voters
Trīspadsmit reģionālie vēlēšanu apgabali
Thirteen regional constituencies
- Sarakstiem nepieciešami vismaz 5 vārdi un 10 000 attiecīgā vēlēšanu apgabala vēlētāju parakstu
- Lists need at least 5 names and 10.000 signatures of voters of the relevant constituency
- Sarakstiem jāsastāv no kandidātu skaita, kas vienāds ar ievēlamo Eiropas Parlamenta locekļu skaitu, plus 3-8 aizstājēji
- Lists must contain candidates equal to the number of MEPs to be elected, plus 3-8 substitutes
- Sarakstiem nepieciešami 200 000 parakstu; neatkarīgiem kandidātiem – 100 000 parakstu
- Lists need 200.000 signatures; independent candidates 100.000
- reģistrēti ES pilsoņi, kas dzīvo un atrodas valstī vēlēšanu dienā
- Registered EU citizens resident and present on election day
- Politisko partiju iemaksa SKK 50 000 (EUR 1510) apmērā
- Political party deposit of 50.000 SKK (€ 1510)
- Politiskās partijas iesniedz sarakstus, ko atbalsta četri Nacionālās Asamblejas locekļi vai vismaz 1000 vēlētāju;
- Political parties submit lists supported by four members of the National Assembly or at least 1000 voters;
- Neatkarīgu kandidātu apstiprinājumam nepieciešams 3000 parakstu
- Independent candidates endorsed by 3000 signatures
- Partijas vai koalīcijas iesniedz sarakstus ar 15 000 vēlētāju vai ievēlēto pārstāvju parakstiem
- Parties or coalitions submit lists with 15.000 signatures of voters or of elected representatives
Partijām jāiegūst 4%; kandidātiem jāiegūst 5% no kopējā balsu skaita, kas nodots par viņa/ viņas partiju
Parties must obtain 4%; candidates must obtain 5% of the total number of votes cast for his/her party
- jebkurš, kurš ir tiesīgs balsot, drīkst kandidēt vēlēšanās
- Anyone entitled to vote may stand for election
- Nav nosacījumu
- No conditions
Divpadsmit reģionālie vēlēšanu apgabali
Twelve regional constituencies
Ziemeļīrijā: vienas nododamās balss sistēma
Northern Ireland: STV
- reģistrēti ES pilsoņi, kas dzīvo 1 gadu
- Registered EU citizens resident for 1 year
- iemalsa GBP 5 000 (EUR 6750) apmērā;
- Deposit of £ 5.000 (€ 6750);
- Izvirzītos kandidātus vēlēšanu apgabalos jāapstiprina 30 vēlētājiem
- Nominations in constituencies must be endorsed by 30 voters
Valūtas kurss fiksēts 2008. gada februārī
Exchange rates as of February 2008
par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvu 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004
on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council on the provision of food information to consumers, amending Regulations (EC) No 1924/2006 and (EC) No 1925/2006 and repealing Directives 87/250/EEC, 90/496/EEC, 1999/10/EC, 2000/13/EC, 2002/67/EC, 2008/5/EC and Regulation (EC) No 608/2004
PE 460.612v03-00
PE 460.612v04-00
– ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17602/1/2010 – C7‑0060/2011 ),
– having regard to the Council position at first reading (17602/1/2010 - C7-0060/2011 ),
OV ……………………….. attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0040 ),
OJ ................................. on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2008)0040 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A7-0177/2011 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0177/2011 ),
(2) Nekaitīgas un veselīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts un ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan viņu sociālās un ekonomiskās intereses.
(2) The free movement of safe and wholesome food is an essential aspect of the internal market and contributes significantly to the health and well-being of citizens, and to their social and economic interests.
(2) Nekaitīgas pārtikas brīva aprite ir būtisks iekšējā tirgus aspekts, kas ievērojami ietekmē gan iedzīvotāju veselību un labklājību, gan viņu sociālās un ekonomiskās intereses.
(2) The free movement of safe food is an essential aspect of the internal market and contributes significantly to the health and well-being of citizens, and to their social and economic interests.
Ar šo regulu ne tikai tiek uzlabota iekšējā tirgus darbība, vienkāršojot tiesību aktus, nodrošinot juridisko noteiktību un samazinot administratīvo slogu, bet tā atbilst arī iedzīvotāju interesēm, jo ar to nosaka prasības precīzai, saprotamai un salasāmai pārtikas produktu marķēšanai.
This Regulation will both serve the interests of the internal market, by simplifying the law, ensuring legal certainty and reducing administrative burden, and benefit citizens by requiring clear, comprehensible and legible labelling of foods.
Komisijas Baltajā grāmatā (2007. gada 30. maijs) par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos („Komisijas Baltā grāmata”), ir uzsvērts, ka uzturvērtības marķējums ir svarīgs instruments, lai informētu patērētājus par pārtikas sastāvu un palīdzētu viņiem veikt apzinātu izvēli.
The Commission White Paper of 30 May 2007 on a Strategy for Europe on Nutrition, Overweight and Obesity related health issues (the "Commission White Paper") noted that nutrition labelling is an important tool to inform consumers about the composition of foods and help them make an informed choice.
Komisijas 2007. gada 13. marta paziņojumā „ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam - patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” uzsvērts, ka efektīvai konkurencei un patērētāju labklājībai ļoti nozīmīga ir patērētāju informētas izvēles iespēja.
The Commission Communication of 13 March 2007 entitled "EU consumer policy strategy 2007‑2013 - Empowering consumers, enhancing welfare, effectively protecting them" underlined that allowing consumers to make an informed choice is essential both to effective competition and consumer welfare.
Uztura pamatprincipu zināšana un atbilstīgas pārtikas informācijas pieejamība ievērojami palīdzētu patērētājam izdarīt šādu informētu izvēli.
Knowledge of the basic principles of nutrition and appropriate nutrition information on foods would contribute significantly towards enabling the consumer to make such an informed choice.
(10) Plaša sabiedrība interesējas par uztura un veselības saistību un par piemērota uztura izvēli individuālām vajadzībām.
(10) The general public has an interest in the relationship between diet and health and in the choice of an appropriate diet to suit individual needs.
Komisijas Baltajā grāmatā (2007. gada 30. maijs) par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos („Komisijas Baltā grāmata”), ir uzsvērts, ka uzturvērtības marķējums ir viens no veidiem , kā informēt patērētājus par pārtikas produktu sastāvu un palīdzēt viņiem veikt apzinātu izvēli.
The Commission White Paper of 30 May 2007 on a Strategy for Europe on Nutrition, Overweight and Obesity related health issues (the "Commission White Paper") noted that nutrition labelling is one method of informing consumers about the composition of the foods and of helping them to make an informed choice.
Komisijas 2007. gada 13. marta paziņojumā „ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam —patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” uzsvērts, ka efektīvai konkurencei un patērētāju labklājībai ļoti nozīmīga ir patērētāju informētas izvēles iespēja.
The Commission Communication of 13 March 2007 entitled "EU consumer policy strategy 2007‑2013 - Empowering consumers, enhancing welfare, effectively protecting them" underlined that allowing consumers to make an informed choice is essential both to effective competition and consumer welfare.
Uztura pamatprincipu zināšana un atbilstīgas informācijas pieejamība par pārtiku ievērojami palīdzētu patērētājam izdarīt šādu informētu izvēli.
Knowledge of the basic principles of nutrition and appropriate nutrition information on foods would contribute significantly towards enabling the consumer to make such an informed choice.
Turklāt patērētājiem dalībvalstīs būtu lietderīgi un pareizi izmantot neitrālu informācijas avotu atsevišķu uztura jautājumu noskaidrošanai.
In addition, it is worthwhile and right that consumers in the Member States should be able to turn to a neutral information source in order to clarify individual nutrition questions.
Tāpēc dalībvalstīs būtu jāierīko attiecīgas informācijas tālruņu līnijas, turklāt to finansēšanā varētu iesaistīties pārtikas nozare.
The Member States should, therefore, establish appropriate hotlines, to the financing of which the food industry could contribute.
(11) Lai veicinātu juridisko noteiktību un nodrošinātu racionālu un konsekventu tiesību aktu piemērošanu, ir atbilstīgi atcelt direktīvas 90/496/EEK un 2000/13/EK un aizstāt tās ar vienu regulu, kas nodrošina noteiktību gan patērētājiem, gan nozarei un atvieglo administratīvo slogu.
(11) In order to enhance legal certainty and ensure rationality and consistency of enforcement, it is appropriate to repeal Directives 90/496/EEC and 2000/13/EC and to replace them by a single regulation which ensures certainty for both consumers and industry and reduces the administrative burden.
(11) Lai veicinātu juridisko noteiktību un nodrošinātu racionālu un konsekventu tiesību aktu piemērošanu, ir atbilstīgi atcelt Direktīvas 90/496/EEK un 2000/13/EK un aizstāt tās ar vienu regulu, kas nodrošina noteiktību gan patērētājiem, gan ieinteresētajām personām un atvieglo administratīvo slogu.
(11) In order to enhance legal certainty and ensure rationality and consistency of enforcement, it is appropriate to repeal Directives 90/496/EEC and 2000/13/EC and to replace them by a single regulation which ensures certainty for both consumers and stakeholders and reduces the administrative burden.
Šīs regulas darbības jomā nebūtu jāietilpst tādām darbībām kā privātpersonu neregulāra darbība ar pārtiku, tās servēšana un pārdošana labdarības pasākumos, vietējas nozīmes gadatirgos un sanāksmēs.
Operations such as the occasional handling, serving and selling of food by private persons at events such as charity events, or local community fairs and meetings, should not fall within the scope of this Regulation.
Šīs regulas darbības jomā nedrīkst iekļaut tādas darbības kā privātpersonu neregulāra darbība ar pārtiku un tās piegāde , ēdienreižu servēšana un pārdošana, piemēram, labdarības pasākumos, vietējas nozīmes gadatirgos un sanāksmēs , un lauksaimnieku pārtikas produktu pārdošana, izmantojot dažādus tiešās tirdzniecības veidus .
Operations such as the occasional handling and delivery of food , the serving of meals and the selling of food by private persons , for example at charity events or local community fairs and meetings, and the sale of foods by means of various forms of direct marketing by farmers must not fall within the scope of this Regulation.
(18) Lai nodrošinātu, ka tiesību akti par pārtikas informāciju ir pielāgojami patērētāju mainīgajām vajadzībām pēc informācijas, apsverot vajadzību prasīt obligātu pārtikas informāciju, būtu jāņem arī vērā lielākās daļas patērētāju plaši izrādītā interese saņemt noteiktu informāciju .
(18) In order to enable food information law to adapt to consumers' changing needs for information , any considerations about the need for mandatory food information should also take account of the widely demonstrated interest of the majority of consumers in the disclosure of certain information .
(18) Lai nodrošinātu, ka tiesību akti par pārtikas informāciju ir pielāgojami patērētāju mainīgajām vajadzībām pēc informācijas un izvairītos no papildu iesaiņojuma daudzuma, kas nonāk atkritumos, vajadzētu paredzēt, ka atbilstoši pārtikas produktu obligātajai marķēšanai sniedz tikai tādu pamata informāciju, par kuras saņemšanu nopietnu interesi apliecinājusi lielākā daļa patērētāju.
(18) In order to enable food information law to adapt to consumers' changing needs for information and to avoid additional packaging waste, mandatory food labelling should be confined to basic information which is demonstrably of great interest to the majority of consumers.
(23) Lai ņemtu vērā izmaiņas un attīstību pārtikas informācijas jomā, būtu jāpieņem noteikumi, ar kuriem Komisiju pilnvaro nodrošināt noteiktu ziņu pieejamību ar citu līdzekļu starpniecību.
(23) In order to take account of changes and developments in the field of food information, provisions should be made to empower the Commission to enabl e certain particulars to be made available through alternative means.
Apspriedēm ar ieinteresētajām personām būtu jāveicina savlaicīga un precīza izmaiņu veikšana pārtikas informācijas prasībās.
Consultation with stakeholders should facilitate timely and well targeted changes of food information requirements.
(24) Atsevišķas sastāvdaļas vai citas vielas, vai citi produkti (piemēram, pārstrādes palīglīdzekļi), ko izmanto pārtikas ražošanā un saglabājas tās saturā, patērētājiem izraisa alerģiju vai nepanesamību, un daži no alerģijas vai nepanesamības veidiem rada apdraudējumu šo personu veselībai.
(24) When used in the production of foods and still present therein, certain ingredients or other substances or products (such as processing aids) are the cause of allergies or intolerances in consumers, and some of those allergies or intolerances constitute a danger to the health of those concerned.
Tāpēc ir svarīgi norādīt informāciju par pārtikas piedevu, pārstrādes palīglīdzekļu un citu tādu vielu vai produktu klātbūtni, kas izraisa alerģijas vai nepanesamību, lai patērētāji, kuriem pārtikas alerģija vai nepanesamība sagādā problēmas, varētu veikt informētu un drošu izvēli.
It is important that information on the presence of food additives, processing aids and other substances or products which may cause allergies or intolerances should be given to enable consumers suffering from a food allergy or intolerance to make informed and safe choices.
(24) Atsevišķas sastāvdaļas vai citas vielas, vai citi produkti (piemēram, pārstrādes palīglīdzekļi), ko izmanto pārtikas ražošanā un saglabājas tās saturā, dažiem cilvēkiem var izraisīt alerģiju vai nepanesamību, un daži no alerģijas vai nepanesamības veidiem rada apdraudējumu šo personu veselībai.
(24) When used in the production of foods and still present therein, certain ingredients or other substances or products (such as processing aids) can cause allergies or intolerances in some people , and some of those allergies or intolerances constitute a danger to the health of those concerned.
Tāpēc ir svarīgi norādīt informāciju par pārtikas piedevu, pārstrādes palīglīdzekļu un citu vielu ar zinātniski pierādītu alerģisku ietekmi vai tādu produktu klātbūtni, kas izraisa alerģijas vai nepanesamību, lai patērētāji, jo īpaši tie, kuriem pārtikas alerģija vai nepanesamība sagādā problēmas, varētu veikt informētu izvēli , kas atbilst viņu drošībai .
It is important , therefore, that information on the presence of food additives, processing aids and other substances with scientifically proven allergenic effect or products which may cause allergies or intolerances should be given to enable consumers , particularly those suffering from a food allergy or intolerance , to make informed choices which are safe for them .
Būtu jānorāda arī neliels daudzums šādu vielu, lai cilvēki, kas cieš no nopietnākām alerģijām, varētu izdarīt drošu izvēli.
Traces of such substances should also be indicated, so that those suffering from more serious allergies can make safe choices.
Šāda neliela daudzuma norādīšanai būtu jāizstrādā kopēji noteikumi.
Common rules should be drawn up for the indication of such traces .
(25) Pārtikas marķējumam vajadzētu būt skaidram un saprotamam, lai palīdzētu patērētājiem veikt labāku informētu izvēli attiecībā uz pārtiku un uzturu.
(25) Food labels should be clear and understandable in order to assist consumers wanting to make better-informed food and dietary choices.
Pētījumi liecina, ka salasāmība ir svarīgs faktors, lai iedzīvotāji varētu ņemt vērā informācijas norādes, un ka sīkā druka ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc patērētāji nav apmierināti ar pārtikas marķējumu.
Studies show that legibility is an important element in maximising the possibility that labelled information can influence its audience and that small print size is one of the main causes of consumer dissatisfaction with food labels.
Tomēr būtu jāizstrādā visaptveroša pieeja, lai ņemtu vērā visus ar salasāmību saistītos aspektus.
However , a comprehensive approach should be developed in order to take into account all aspects related to legibility.
Pētījumi liecina, ka laba salasāmība ir svarīgs faktors, lai iedzīvotāji varētu ņemt vērā informācijas norādes, un ka grūti salasāma informācija par produktiem ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc patērētāji nav apmierināti ar pārtikas marķējumu.
Studies show that easy legibility is an important element in maximising the possibility that labelled information can influence its audience and that illegible product information is one of the main causes of consumer dissatisfaction with food labels.
Tāpēc būtu jāizstrādā visaptveroša pieeja, lai ņemtu vērā visus ar salasāmību saistītos aspektus , tostarp fontu, krāsu un kontrastu.
Therefore , a comprehensive approach should be developed in order to take into account all aspects related to legibility, including font, colour and contrast.
(27a) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta rezolūciju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu 1 , Komisijas darbu un plašas sabiedrības bažām par alkohola kaitējumu jo īpaši jauniem un neaizsargātiem patērētājiem Komisijai kopā ar dalībvalstīm būtu jāizveido speciāli jauniešiem domātu dzērienu, piemēram, „alkoholiska kokteiļa” definīcija.
(27a) In accordance with the resolution of the European Parliament, the opinion of the European Economic and Social Committee 1 , the work of the Commission, and the general public 's concern about alcohol-related harm especially to young and vulnerable consumers, the Commission , together with the Member States , should establish a definition for beverages such as ‘alcopops’ specifically targeted at young people.
Ņemot vērā to alkohola saturu, tiem būtu jāpiemēro stingrākas marķēšanas prasības un veikalos tie skaidri jānodala no bezalkoholiskajiem dzērieniem.
Due to their alcoholic nature, they should have stricter labelling requirements, and be clearly separated from soft drinks in shops.
Grozījums Nr. 21 pirmajā lasījumā.
Amendment 21 first reading
(29) Tam pašam jāattiecas uz dzērieniem, kas ir pielīdzināmi vīnam, aromatizētam vīnam, aromatizētus vīnus saturošiem dzērieniem, aromatizētus vīnus saturošiem kokteiļiem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, un ir jānodrošina, ka šiem dzērieniem piemēro tās pašas tiesību aktu prasības attiecībā uz pārtikas informāciju.
( 2 9) It is necessary to treat in the same way beverages comparable to wine, aromati s ed wines, aromati s ed wine-based drinks, aromati s ed wine-product cocktails and spirit drinks, and to ensure the application of the same food information law requirements to those beverages.
Tādēļ atbrīvojums no pienākuma uzrādīt sastāvdaļas un sniegt paziņojumu par uzturvērtību būtu jāpiemēro arī dzērieniem, kas satur vairāk nekā 1,2 % alkohola tilpuma un kas iegūti augļu vai dārzeņu fermentācijas procesā, medalum un visu veidu alum.
Therefore, the exemption from the obligation to list the ingredients and to provide for a nutrition declaration should also apply to beverages containing more than 1,2 % by volume of alcohol obtained from fermentation of fruit or vegetables, mead and all types of beer
(30) Tomēr piecos gados pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums par to, vai dažas dzērienu kategorijas būtu jāatbrīvo it īpaši no pienākuma sniegt informāciju par enerģētisko vērtību, un sniegs pamatojumu iespējamu atbrīvojumu piešķiršanai, ņemot vērā vajadzību nodrošināt saskaņotību ar citiem attiecīgiem Savienības politikas aspektiem.
(30) However, the Commission should produce a report within five years of the entry into force of this Regulation on whether some categories of beverages should be exempted, in particular, from providing the information on the energy value, and stating the reasons justifying possible exemptions, taking into account the need to ensure coherence with other relevant Union policies.
Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt īpašas prasības saistībā ar šo regulu.
The Commission may also propose, if necessary , specific requirements in the context of this Regulation.
(30) Tomēr piecos gados pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums par to, vai kāda no alkoholisko dzērienu kategorijām būtu jāatbrīvo it īpaši no pienākuma sniegt informāciju par enerģētisko vērtību, un jāsniedz pamatojums iespējamu atbrīvojumu piešķiršanai, ņemot vērā vajadzību nodrošināt saskaņotību ar citiem attiecīgiem Savienības politikas aspektiem.
(30) However, the Commission should produce a report within five years of the entry into force of this Regulation on whether any categories of alcoholic beverages should be exempted, in particular, from providing the information on the energy value, and stating the reasons justifying possible exemptions, taking into account the need to ensure coherence with other relevant Union policies.
Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu arī jāierosina īpašas prasības saistībā ar šo regulu.
The Commission should also propose, if appropriate , specific requirements in the context of this Regulation.
(31) Norāde par pārtikas izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu būtu jāsniedz katru reizi, kad tās nenorādīšana var maldināt patērētājus attiecībā uz minētās pārtikas patieso izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu.
(31) The indication of the country of origin or of the place of provenance of a food should be provided whenever its absence is likely to mislead consumers as to the true country of origin or place of provenance of that product.
Katrā gadījumā izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norāde būtu jāsniedz tādējādi, lai tā nemaldina patērētāju, un pamatojoties uz skaidri noteiktiem kritērijiem, kas nozarei nodrošina vienlīdzīgus darbības noteikumus un uzlabo patērētāju izpratni par informāciju saistībā ar pārtikas izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu.
In all cases, the indication of country of origin or place of provenance should be provided in a manner which does not deceive the consumer and on the basis of clearly defined criteria which ensure a level playing field for industry and improve consumers' understanding of the information related to the country of origin or place of provenance of a food.
Šie kritēriji nebūtu jāpiemēro attiecībā uz norādēm, kas saistītas ar pārtikas apritē iesaistīta uzņemēja nosaukumu vai adresi.
Such criteria should not apply to indications related to the name or address of the food business operator.
(31) Norāde par pārtikas izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu būtu obligāti jāsniedz saskaņā ar 25. pantu un katru reizi, kad tās nenorādīšana var maldināt patērētājus attiecībā uz minētās pārtikas patieso izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu.
(31) The indication of the country of origin or of the place of provenance of a food should be provided as a mandatory requirement under Article 25 whenever its absence is likely to mislead consumers as to the true country of origin or place of provenance of that product.
Šos kritērijus nedrīkst piemērot attiecībā uz norādēm, kas saistītas ar pārtikas apritē iesaistīta uzņemēja nosaukumu vai adresi.
Such criteria must not apply to indications related to the name or address of the food business operator.
Sk. Parlamenta nostājas grozījumu Nr. 309 pirmajā lasījumā.
See Amendment 309 in Parliament’s position at first reading.