natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver, ka imigrācija ir svarīga Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecību daļa, un atgādina nepieciešamību pēc pastiprinātas sadarbības un konstruktīva dialoga starp dalībvalstīm, no vienas puses, un starp ES dalībvalstīm un izcelsmes un tranzīta valstīm Vidusjūras reģionā, no otras puses, attiecībā uz pienākumu sadali; neatlaidīgi prasa nodibināt operatīvu sadarbību starp dalībvalstu robežkontroles dienestiem un sniegt savstarpēju tehnisku palīdzību, kā arī palielināt finansējumu aģentūrai FRONTEX un projektiem, kas saistīti ar imigrācijas politiku Vidusjūras reģionā;
Stresses that immigration is an important part of Euro-Mediterranean relations and recalls the need for reinforced cooperation and constructive dialogue between the EU Member States and between the EU Member States and the Mediterranean countries of origin and transit so that this is a shared responsibility; urges the setting up of operational cooperation and technical assistance between the Member States’ border control services and an increase in the funding allocated to Frontex and projects relating to immigration policy in the Mediterranean area;
uzstāj, ka ir nepieciešama kopēja Eiropas imigrācijas un patvēruma politika un ka visaptverošā un līdzsvarotā veidā jāpastiprina migrācijas plūsmu pārvaldība, lai tā būtu labvēlīga Vidusjūras reģiona iedzīvotājiem; uzstāj uz to, cik svarīgi ir partnerības gaisotnē un pamatojoties uz Barselonas piecgadu darba programmu, efektīvi atvērt legālas imigrācijas ceļus, vienlaicīgi cīnoties pret nelegālo imigrāciju, un aizsargāt imigrantu un patvēruma meklētāju pamattiesības; aicina cīnīties pret cilvēku ekspluatāciju un tirdzniecību;
Stresses the need for a common European immigration and asylum policy and to strengthen the management of migratory flows in a comprehensive and balanced manner beneficial to the peoples in the Mediterranean region; stresses the importance, in a spirit of partnership and on the basis of the Barcelona five-year work programme, of opening effective channels of legal immigration while combating illegal immigration and of protecting the fundamental rights of immigrants and asylum seekers; calls for the combating of exploitation and human trafficking;
stingri uzstāj uz efektīvas integrācijas politikas ieviešanu, ievērojot migrantu pilsoņtiesības; atbalsta rīcības kodeksa izstrādi attiecībā uz ētiskas darbā pieņemšanas politiku, pienācīgu darbu un Eiropas uzņēmumu atbildību;
Firmly insists on the setting up of an effective integration policy and implementation of migrants’ civil rights; advocates the elaboration of codes of conduct for ethical recruitment and decent work and that European companies should assume their responsibilities;
prasa noslēgt taisnīgus atpakaļuzņemšanas nolīgumus un ieviest efektīvu atpakaļnosūtīšanas politiku, it īpaši, īstenojot Kotonū nolīguma 13. panta noteikumus un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu attiecīgos noteikumus, kā arī kaimiņattiecību plānus; uzskata par svarīgu analizēt un atbilstīgi cīnīties pret veicinošajiem faktoriem, kas liek cilvēkiem atstāt savu valsti, un ierosina izstrādāt precīzus plānus, lai veicinātu sadarbību attīstības jomā un ieguldījumus izcelsmes un tranzīta valstīs Vidusjūras reģionā, un atbalsta tādu informatīvu kampaņu organizēšanu, kuras skar imigrāciju un patvēruma tiesības; prasa izstrādāt uzkrājumu instrumentu attīstībai un izveidot garantijas fondu;
Calls for the conclusion of fair readmission agreements and the setting up of an effective return policy, in particular by implementing the provisions of Article 13 of the Cotonou Agreement and the relevant provisions in Euro-Mediterranean Association Agreements and Neighbourhood Plans; considers it important to study and address the ‘push factors’ that lead people to leave their countries and suggests the elaboration of clear plans for development aid and investment in the Mediterranean countries of origin and transit and suggests organising information campaigns on immigration and asylum; calls for the elaboration of a development saving instrument and of a guarantee fund;
prasa Kopienas budžetā paredzētās ārējās palīdzības ģeogrāfiskajā sadalē starp dažādiem reģionālajiem blokiem it īpaši ņemt vērā ES intereses gan ekonomikas un tirdzniecības, gan drošības jomā, lai Eiropas stratēģija attiecībā uz citiem partneriem nekādā ziņā nekavētu pildīt tās saistības nodibināt ciešākus sakarus ar partneriem Vidusjūras reģionā;
Calls for the geographic division of external aid under the Community budget between the various regional groupings to take particular account of the EU’s economic, commercial and security interests, so the European strategy towards the other partners is in no way contrary to its undertakings to develop closer links with its Mediterranean partners;
atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas Eiropas un Vidusjūras reģiona ieguldījumu un partnerības instrumenta ( FEMIP ) pozitīvos rezultātus;
Welcomes the positive results of the Facility for Euro-Mediterranean Investment and Partnership (FEMIP) in the framework of the European Investment Bank;
uzsver, cik svarīgi ir pastiprināt FEMIP atbalstu privātajam sektoram, it īpaši MVU, un uzskata, ka vidēji ilgā un ilgtermiņā Vidusjūras reģiona valstis apvienojošu institūciju, it īpaši tādu kā Vidusjūras Reģiona attīstības banka, izveide būs vislabākā garantija ilgstošam mieram un humanitārai attīstībai; aicina ES dalībvalstis drīzāk darīt visu iespējamo, lai izveidotu šādas institūcijas, nevis meklēt iespējas slēgt divpusējus nolīgumus;
Stresses the importance of strengthening support for FEMIP in the private sector, particularly with regard to SMEs and considers that in the medium to long term the establishment of institutions bringing together the countries of the Mediterranean region, such as a Euro-Mediterranean Development Bank, would constitute the best guarantee of peace and sustainable human development; calls on the EU Member States to do everything possible to create such institutions, rather than seeking to conclude bilateral agreements:
aicina Komisiju un Padomi nākt klajā ar ierosinājumu, kura mērķis ir pārbaudīt sadarbības iespēju, it īpaši finanšu un ekonomikas jomā, starp visām partnervalstīm un Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstīm;
Calls on the Commission and Council to launch a proposal to establish the possibility of cooperation, particularly in the financial and economic fields, between all partner countries and the member countries of the Gulf Cooperation Council;
prasa Komisijai un Padomei koncentrēt savus centienus uz to iniciatīvu īstenošanu, kuras apstiprināja Marakešā notikušajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē, proti, uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju un tiesībām veikt uzņēmējdarbību, sarunām par liberalizācijas padziļināšanu lauksaimniecībā, konfliktu noregulēšanas mehānisma izveidi un noteikumu konverģenci;
Calls on the Commission and Council to concentrate their efforts on the implementation of initiatives already confirmed at the Marrakesh Euro-Mediterranean conference: negotiations on liberalisation of trade in services and the right of establishment, negotiations on increased agricultural liberalisation, establishment of a mechanism for conflict regulation and regulatory convergence;
aicina Padomi, Komisiju un attiecīgās partnervalstis turpināt darbu pie Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu enerģijas tirgu pakāpeniskas integrācijas, vispārējas nozīmes enerģijas programmu īstenošanas un ilgtspējīgu enerģijas avotu attīstības saskaņā ar attiecīgajiem valstu plāniem un programmām;
Calls on the Council, Commission and partner countries to continue to work towards gradual integration of the Euro-Mediterranean energy markets, to establish energy programmes of common interest and to develop sustainable energy sources, in accordance with national plans and programmes;
uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību enerģijas piegādes drošības jomā Vidusjūras reģionā ar tādu pasākumu palīdzību, kuri saistīti ar enerģijas resursu diversifikāciju, enerģijas efektīvas izmantošanas veicināšanu, saglabāšanas metodēm, jaunu tehnoloģiju attīstību, darbībām pētniecības un attīstības jomā un vispārējas nozīmes enerģijas projektu finansēšanas iespēju palielināšanu;
Stresses the need to strengthen cooperation on security of energy supply in the Mediterranean region by measures involving the diversification of energy resources, the promotion of energy efficiency, conservation methods, the development of new technologies, research and development activities and the strengthening of financial options for energy projects of common interest;
prasa Padomei paredzēt ES un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārajai asamblejai aktīvas dalības vietu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ministru konferencēs un sanāksmēs;
Calls on the Council to reserve an active place for the EMPA among the guests at EuroMed meetings and ministerial conferences;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Arābu Līgas ģenerālsekretāram un Barselonas procesa dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Secretary-General of the Arab League and the governments and parliaments taking part in the Barcelona Process.
iesniedza Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax
by Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen and Henrik Lax
par uzbrukumu Gaļinai Kozlovai, Nacionālās organizācijas Mari Usem loceklei un žurnāla „Ontsoko” redaktorei
on the attack against Galina Kozlova, a member of the Mari Usem national organisation and editor of the magazine Ontsoko
Eiropas Parlamenta rezolūcija par uzbrukumu Gaļinai Kozlovai, Nacionālās organizācijas Mari Usem loceklei un žurnāla „Ontsoko” redaktorei
European Parliament resolution on the attack against Galina Kozlova, a member of the Mari Usem national organisation and editor of the magazine Ontsoko
ņemot vērā iepriekšējo 2005. gada 12. maija rezolūciju par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari El Republikā un citas rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2006. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par Krievijas žurnālistes Annas Poļitkovskas slepkavību un 2005. gada 26. maijā pieņemto C. Malmstrom ziņojumu par ES un Krievijas attiecībām,
having regard to its previous resolution of 12 May 2005 on violations of human rights and democracy in the Republic of Mari El in the Russian Federation, to its other resolutions on Russia, in particular that of 13 December 2006 on the EU-Russia summit and that of 25 October 2006 on the murder of the Russian journalist Anna Politkovskaya, and to the Malmstrom report on EU-Russia relations adopted on 26 May 2005,
ņemot vērā EK un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī,
having regard to the Partnership and Cooperation Agreement between the EC and Russia, which entered into force on 1 December 1997,
ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,
having regard to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms,
ņemot vērā Eiropas Reģionālo un mazākumtautību valodu hartu, ko Krievijas Federācija parakstīja 2001. gada 10. maijā,
having regard to the European Charter for Regional or Minority Languages, which was signed by the Russian Federation on 10 May 2001,
ņemot vērā Mari Republikas (Mari El) konstitūciju, kurā mariešu valoda atzīta par vienu no valsts valodām, un 1995. gada Aktu par valodas jautājumiem, ar ko Mari El pasludina par daudznacionālu republiku un paredz tiesības visiem iedzīvotājiem lietot un attīstīt dzimto valodu un kultūru, neatkarīgi no to etniskās piederības,
having regard to the Constitution of the Mari Republic (Mari El), which recognises Mari as one of the State languages, and to the 1995 Act on Linguistic Matters, which declares Mari El a multiethnic republic and establishes the right of all citizens, regardless of their ethnicity, to maintain and develop their native language and culture,
ņemot vērā Krievijas un starptautisko nevalstisko organizāciju ticamos ziņojumus par joprojām notiekošo cilvēktiesību neievērošanu un pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari Republikā (Mari El),
having regard to the credible reports by Russian and international NGOs of continuing violations of human rights and irregularities in the Mari Republic (Mari El) of the Russian Federation,
ņemot vērā ES un Krievijas pašreizējās apspriedes par cilvēktiesībām, mazākumtautībām un pamatbrīvībām,
having regard to the ongoing EU-Russia consultations on human rights, minorities and fundamental freedoms,
tā kā 2007. gada 25. janvārī Gaļinai Kozlovai, Mari Nacionālās organizācijas Mari Usem valdes loceklei, literārā žurnāla „Ontsoko” redaktorei un Vladimira Kozlova, Mari Padomes priekšsēdētāja sievai brutāli uzbruka, nodarot galvas ievainojumus, kuru sekas ir smadzeņu satricinājums, spēcīgas galvassāpes, reibonis un redzes problēmas;
whereas Galina Kozlova, a member of the board of the Mari national organisation Mari Usem, editor of the literary magazine Ontsoko and wife of Vladimir Kozlov, chair of the Mari council, was brutally attacked on 25 January 2007 and suffered head injuries resulting in concussion and severe headaches, dizziness and eyesight problems,
tā kā G. Kozlovas uzbrukumam sekoja vairāki uzbrukumi Mari El Republikas aktīvistiem un žurnālistiem, tostarp trīs žurnālistu nogalināšana 2001. gadā, uzbrukums Vladimiram Kozlovam 2005. gada 4. februārī, kā arī uzbrukums mariešu kustības bijušajai vadītājai Ņinai Maksimovai;
whereas the attack on Mrs Kozlova follows a series of attacks on activists and journalists in the Mari El republic, including the killing of three journalists in 2001, an attack on Vladimir Kozlov on 4 February 2005 and an attack on the former leader of the Mari movement, Nina Maksimova,
tā kā vietējās un federālās varas iestādes nav veikušas nepieciešamos pasākumus, lai noziedzīgā nodarījuma izdarītājus sauktu pie atbildības un nodrošinātu žurnālistu drošību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību;
whereas the local and federal governments have failed to take adequate steps to bring the perpetrators to justice and ensure the safety of journalists and the independence of the media,
tā kā opozīcijas plašsaziņas līdzekļiem un periodiskiem izdevumiem ir jāpārvar ievērojami šķēršļi, lai tie varētu brīvi darbotos, piemēram, atsevišķus opozīcijas laikrakstus drīkst iespiest tikai ārpus Mari Republikas;
whereas opposition media and newsletters face considerable difficulties in operating freely, so that, for example, several opposition newspapers can only be printed outside the Mari Republic,
tā kā mariešu mazākumtautības pārstāvji sastopas ar ievērojamām grūtībām, lai iegūtu izglītību dzimtajā valodā, jo Mari nevar iegūt vidējo vai augstāko izglītību un iepriekšējos gados ievērojami ir samazinājies mariešu valodā izdoto mācību grāmatu skaits,
whereas individuals belonging to the Mari minority face considerable difficulties in obtaining education in their native language, since there is no secondary or higher education in Mari, and the publication of Mari textbooks has severely declined in recent years,
stingri nosoda uzbrukumu Gaļinai Kozlovai un pret aktīvistiem, vadošajiem kultūras darbiniekiem un neatkarīgajiem žurnālistiem pastāvīgi veikto vajāšanu un uzbrukumus Mari El un aicina federālās un vietējās varas iestādes saukt pie atbildības šo noziedzīgo nodarījumu izdarītājus un nodrošināt vārda brīvības ievērošanu;
Strongly condemns the attack on Galina Kozlova and the continuing harassment of and assaults on activists, leading cultural figures and independent journalists in Mari El, and calls on the federal and local authorities to bring the perpetrators of these acts to justice and ensure respect for freedom of expression;
pauž pārliecību, ka Krievijas Federācijas daudznacionālais raksturs būtiski vairo kultūras un valodu daudzveidību Eiropā un ka tā ir iezīme, ar ko visi Krievijas Federācijas pilsoņi var pamatoti lepoties un kas ir jāsaglabā visu Eiropas iedzīvotāju interesēs;
Is convinced that the multiethnic character of the Russian Federation greatly contributes to the cultural and linguistic diversity of Europe and is a phenomenon of which all citizens of the Russian Federation are justifiably proud and which should be preserved for the benefit of all Europeans;
aicina federālās un vietējās tiesu iestādes, nekavējoties veikt visaptverošu un neatkarīgu izmeklēšanu G. Kozlovas uzbrukuma lietā un saistībā ar līdzīgiem incidentiem;
Calls for a speedy, comprehensive and independent inquiry by federal and local judicial authorities into the attacks against Mrs Kozlova and other similar incidents;
aicina Mari El valdību, nekavējoties pārtraukt pret opozīcijā esošajiem valsts ierēdņiem vērsto politisko vajāšanu un draudus, un atturēties no nevajadzīgas politiskas iejaukšanās izglītības un kultūras iestāžu darbā;
Calls on the Government of Mari El to immediately halt political retribution and intimidation directed at dissenting public servants and to refrain from undue political interference in the affairs of educational and cultural institutions;
aicina vietējās un federālās varas iestādes ievērot starptautiskajās tiesībās tām izvirzītos pienākumus un veikt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu valsts konstitūcijas un citu tādu tiesību aktu noteikumu īstenošanu praksē, ar kuriem paredz mazākumtautību un kultūru aizsardzību un attīstību, īpašu uzmanību pievēršot pilnvērtīgas visu līmeņu izglītības sniegšanai personas dzimtajā valodā, tādējādi visā republikā pret mariešu valodu nodrošinot tādu pašu attieksmi kā pret krievu valodu;
Calls on the local and federal authorities to honour their obligations under international law and to take adequate steps to facilitate the practical implementation of the provisions of the State Constitution and other legislation relating to the protection and development of minority languages and cultures, with particular emphasis on providing quality education in a person's native language at all levels, thus ensuring that the Mari language and Russian are placed on the same footing throughout the republic;
aicina Komisiju regulāri notiekošajā ES un Krievijas dialogā par cilvēktiesībām un nākamajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē risināt jautājumu par somugru mazākumtautībām Krievijā, tostarp paužot bažas par situāciju Mari Republikā;
Calls on the Commission to raise the issue of Finno-Ugric minorities in Russia, and concerns regarding the situation in the Mari Republic, during the regular EU-Russia human rights dialogue and at the forthcoming EU-Russia Summit;
aicina Komisiju ES un Krievijas kultūras un izglītības sadarbības plānā iekļaut programmas, kas paredzētas somugriem un citām mazākumtautībām;
Calls on the Commission to include programmes targeting Finno-Ugric and other minorities in the framework of EU-Russia cultural and educational cooperation;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Krievijas Federācijas un Mari El valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments of the Russian Federation and Mari El.
Pamatojoties uz jautājumu, uz ko sniedz mutisku atbildi B6‑0009/07 ,
further to Question for Oral Answer B6‑0009/07
iesniedza Jean-Marie Le Pen, Petre Popeangă, Dimitar Stoyanov, Luca Romagnoli un Lydia Schenardi
by Jean-Marie Le Pen, Petre Popeangă, Dimitar Stoyanov, Luca Romagnoli and Lydia Schenardi
par iespējamo Eiropas Savienības tirdzniecības politikas instrumentu reformu
on a possible reform of EU trade policy instruments
Eiropas Parlamenta rezolūcija par iespējamo Eiropas Savienības tirdzniecības politikas instrumentu reformu
European Parliament resolution on a possible reform of EU trade policy instruments
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 6. decembrī pieņemto Zaļo grāmatu ar 32 jautājumiem un šajā sakarā uzsākto publisko apspriedi,
having regard to the European Commission's Green Paper with its 32 questions, adopted on 6 December 2006, and the public consultation process launched on that occasion,
uzskatot, ka Eiropas Savienības tirdzniecības aizsardzības svarīgākie instrumenti (antidempinga pasākumi, antisubsīdiju pasākumi, drošības klauzulas) ir vai nu nepietiekami vai slikti pielāgoti globalizācijai un noteiktu valstu agresīvajai tirdzniecības politikai,
considering that the European Union's primary trade defence instruments (antidumping measures, anti-subsidy measures and safeguards) are either insufficient or poorly adapted to globalisation and the aggressive trade policy of certain states,
– atgādinot, ka uzņēmumu pārvietošana ir ikdienas realitāte, kas sāk skart Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis, samazinot to salīdzinošās priekšrocības,
pointing out that corporate relocations are a daily reality which is starting to affect the countries of Central and Eastern Europe as their comparative advantages diminish,
– atgādinot, ka Eiropas Savienība ir lielākais lauksaimniecības produktu importētājs – 70 % tās importa ienāk no jaunattīstības valstīm – un ka tā no šīm valstīm līdz ar ASV, Kanādu, Austrāliju un Jaunzēlandi vairāk importē lauksaimniecības produktus, ko pati neražo,
pointing out that the European Union is the leading importer of agricultural products, with 70 % of its imports coming from developing countries, and that it imports from those countries more agricultural products that the United States, Canada, Australia and New Zealand put together,
– uzskatot, ka importētājiem un izplatītājiem nav jāuzspiež sava ekonomiskā loģika ne dalībvalstīm, ne ražotājiem un pat ne patērētājiem, kas bieži aprēķinus veic īstermiņā,
considering that importers and distributors are not entitled to impose their economic logic either on the Member States or on producers, or even on consumers, who very often calculate in the short term,
uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāīsteno noteikta veida protekcionisms, kā to dara lielākā daļa konkurentu, lai nepieļautu tās lauksaimniecības, rūpniecības un nākotnē arī pakalpojumu izzušanu un pārvietošanu;
Considers it necessary for the European Union to pursue some form of protectionism, as do most of its competitors, in order to prevent the disappearance or relocation of its agriculture, its industries and, in the future, its services;
pauž izbrīnu par to, ka Eiropas Komisija publicē savu Zaļo grāmatu dažus mēnešus pirms Kongresa priekšsēdētāja deleģēto ASV sarunu pilnvaru ( fast rack ) beigām jūnijā;
Expresses its amazement that the European Commission has published its Green Paper a matter of months before the expiry in late June of the US (fast track) negotiating mandate granted to the President by Congress;
atgādina, ka sarunām PTO jābūt plašām un nekādā gadījumā nevienu nolīgumu nevar parakstīt bez jaunattīstības valstu koncesijām attiecībā uz rūpniecības ražojumiem (AMNA);
Points out that WTO negotiations must be global negotiations and that in no circumstances can an agreement be found without concessions from the emerging economies on industrial and manufactured products (NAMA);
brīdina ārējās tirdzniecības komisāru P. Mandelson nepiemērot nēkadas vienpusējas koncesijas lauksaimniecības jomā, kas pārsniedz sarunu pilnvaras, kuras komisāram 2005. gada 28. oktobrī deleģējušas dalībvalstis;
Warns the Commissioner for External Trade, Mr Mandelson, against making any unilateral concession on agriculture that oversteps the negotiating mandate granted to him by the Member States on 28 October 2005;
uzskata, ka atgūstamu, sedzamu un pielāgojamu muitas nodokļu ieviešana pasaulē ir vienīgais risinājums globalizācijas un ražošanas izmaksu atšķirību problēmai;
Considers that the introduction at world level of refundable, discountable and adjustable customs duties is the only solution to the problem of globalisation and of the difference in production costs;
uzskata, ka ASV ir jānāk klajā ar konstruktīviem priekšlikumiem, it īpaši lauksaimniecības, savu subsīdiju samazināšanas un dažādu atbalstu piešķiršanas pārredzamības jomā;
Takes the view that the onus is on the United States to make constructive proposals, particularly as regards agriculture, for reducing its subsidies and for transparency in the granting of aid of various types;