natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32. uzskata, ka, lai panāktu vides un bioloģiskās daudzveidības efektīvu aizsardzību, ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis un kuras atrodas stratēģijas interešu teritorijā, ir jāpanāk vienošanās par tādām pašām vērtībām, pienākumiem un tiesībām, kādas noteiktas attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos;
Believes that in order to achieve an effective protection of the environment and of biodiversity, agreements should be reached with the non-EU states that are part of the functional areas interested by the strategies, so that they can share the same values, rights and duties contained in the relevant European Union legislation;
Vides un enerģētikas aspekti
Environmental and energy aspects
Transporta un tūrisma aspekti
Transport and tourism aspects
48. uzskata, ka īpaša prioritāte jāpiešķir ostu un iekšzemes reģionu savienojumiem, tostarp ar iekšējiem ūdensceļiem, nodrošinot, ka jūras kravu transporta izaugsme dod labumu visām reģiona daļām;
Believes that particular priority should be given to connections between harbours and inland regions, including by means of inland waterways, so as to ensure that all parts of the region can benefit from the growth of maritime cargo transport;
51. atzinīgi vērtē to, ka Komisijas rīcības plānā iekļauts mērķis padarīt Baltijas jūras reģionu par videi nekaitīgas kuģošanas paraugreģionu un par līderi kuģošanas drošības jomā visā pasaulē; uzskata, ka šādi mērķi ir izšķirīgi, lai reģionā uzturētu un vairotu tūrisma potenciālu;
Welcomes the inclusion in the Commission’s action plan of the objective of making the Baltic Sea a model region for clean shipping and a world leader in maritime safety and security; considers these objectives to be crucial to maintaining and enhancing the region’s potential for tourism;
54. uzsver, ka Baltijas jūras reģiona Hanzas savienības pilsētu pievilcība piedāvā izcilas ilgtspējīga tūrisma iespējas; turklāt atbalsta pārrobežu velotūrisma veicināšanu, kurš labvēlīgi ietekmē gan vidi, gan arī mazos un vidējos uzņēmumus;
Underlines the unique opportunity for sustainable tourism offered by the attractiveness of the Hanseatic cities in the Baltic Region; supports, furthermore, the promotion of cross-border cycle tourism, thereby creating win-win effects for the environment and for small and medium-sized enterprises;
Globalizācijas, strauju klimata un demogrāfisko pārmaiņu laikmetā, pieaugot ekonomiskai konkurencei, arvien vairāk šķiet, ka jaunajām problēmām nav nedz administratīvu, nedz politisku ierobežojumu.
The problems arising in this age of globalisation, rapid climatic and demographic change and increased economic competition often transcend administrative or political borders.
Tas mums izvirza nepieciešamību šīm problēmām izstrādāt konkrētus risinājumus un atrast veidus, kā tiem piemērot līdzšinējos politikas un finanšu instrumentus.
Thus we are faced with the need to develop specific responses to such challenges and the way existing political and financial instruments are applied to them.
Tieši šajā saistībā parādījās jēdziens „makroreģions” — funkcionāla telpa, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta kopīgu attīstības mērķu un problēmu risināšanai un kurai raksturīgas noteiktas kopīgas īpašības un ģeogrāfiskie apstākļi.
This is the context which gave rise to the concept of the macro-region, a functional space concentrated on common development goals or problems and possessing certain common features and geographical determinants.
Stratēģija Baltijas jūras reģionam ir pirmais un pagaidām vienīgais mēģinājums šāda veida makroreģionam izveidot kompleksu kopējas attīstības stratēģiju.
The Strategy for the Baltic Sea Region is the first, and so far the only, attempt to create a complex common development strategy for a macro-region of this type.
Kā teikts Eiropas Komisijas paziņojumā
According to the Communication from the European Commission
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2009)248 galīgā redakcija, 10.6.2009.). , „Baltijas jūras reģions ir ekonomiski, vides un kultūras jomā heterogēns rajons, taču attiecīgajām valstīm ir daudz kopīgu resursu un starp tām pastāv ievērojama savstarpēja atkarība”.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions concerning the European Union Strategy for the Baltic Sea Region (COM(2009)248 final, 10 June 2009). , ‘the Baltic Sea Region is a highly heterogeneous area in economic, environmental and cultural terms, yet the countries concerned share many common resources and demonstrate considerable interdependence.’
Šī savstarpējā atkarība un nepieciešamība risināt līdzīgus jautājumus ir pamatā kopīgas rīcības uzsākšanai Baltijas jūras reģiona stratēģijas ietvaros.
That interdependence, along with the need to confront similar challenges, is the justification for joint action within the framework of the Strategy for the Baltic Sea Region.
Stratēģija ir pieņemta pēc plašas apspriešanās ar ieinteresētajām personām dalībvalstīs, iesaistot ne tikai valsts iestādes, bet arī akadēmiskās un uzņēmējdarbības aprindas un nevalstiskās organizācijas.
The Strategy was adopted after wide consultation with interested parties in the Member States, including not only public authorities but also academic and business circles and NGOs.
Tas, ka jau pašā stratēģijas izstrādes sākumposmā notika apspriešanās un tika piesaistīti partneri, jau pats par sevi ir panākums.
The consultation process and the involvement of partners from the very beginning of work on the strategy must be considered a success in itself.
Šī darba rezultātā tapa priekšlikums par jauna veida sadarbību Eiropas Savienībā.
The work gave rise to a proposal for a new form of cooperation within the European Union.
Gandrīz 100 miljonu iedzīvotāju apdzīvoti astoņu ES dalībvalstu un citu valstu reģioni tagad var plānot, noteikt prioritātes un īstenot pasākumus, lai īstenotu kopīgus mērķus ar virsuzdevumu nodrošināt efektīvu vides aizsardzību un harmonisku ekonomisko un sociālo attīstību.
The regions of eight EU Member States, as well as those of states outside the Union, with close on 100 million inhabitants, are now able to plan, set priorities and implement action in pursuit of common goals, with the overall aim of ensuring effective protection of the environment and harmonious economic and social development.
Stratēģijai ir četri pīlāri, kuru mērķis ir efektīvāk izmantot Kopienas programmu un valsts politiku, un tie ir šādi:
The four pillars of the Strategy, aimed at making better use of Community programmes and national policies, are as follows:
- vides aizsardzība;
- protection of the environment,
- labklājības telpas veidošana;
- enhancing the region’s prosperity,
- reģiona piekļūstamības un pievilcības palielināšana;
- increasing accessibility and attractiveness, and
- drošības un stabilitātes nodrošināšana reģionā.
- ensuring safety and security in the region.
Turklāt stratēģija ir sadalīta 15 prioritārās jomās un tajā minēti vairāk nekā 70 Eiropas pilotprojekti.
The Strategy is further divided into 15 priority areas and over 70 flagship projects.
Stratēģijas sākumpunkts ir esošie projekti un iniciatīvas, kas ir gan ES attīstīti, gan arī tapuši Baltijas jūras reģiona dalībvalstu tiešā sadarbībā un kas tagad ir iekļauti jaunā sadarbības struktūrā, kuras pamatā ir politika ar integrētu pieeju.
It takes as its starting point the projects and initiatives already existing in the region, whether developed by the EU or implemented in direct cooperation between Member States in the Baltic Sea region, and places them in a new cooperative framework based on an integrated policy.
Lai šādi formulēta stratēģija gūtu panākumus, neapšaubāmi ir jāsaskaņo darbība visos politikas virzienos, kuriem ir teritoriāla ietekme.
The undoubted condition for the success of a strategy defined in this way is coordination of the activities pursued under all policies having a territorial impact.
Rezultāti būs optimāli, tikai apvienojot pasākumus un pieejamos resursus kopīgi izvirzīto mērķu sasniegšanai noteiktā teritorijā.
Optimum results are possible only if activities and available resources are linked and directed towards jointly defined goals in a given area.
Tādas problēmas kā klimata pārmaiņas tiks risinātas rezultatīvi, tikai ņemot vērā pārējās politikas jomas, kas tās tieši ietekmē (piemēram, zivsaimniecības politiku un kopējo lauksaimniecības politiku).
Efforts to deal with challenges such as climate change can be effective only if we take into account other policies that directly affect them (e.g. fisheries policy and the common agricultural policy).
Stratēģijā ir paredzēts arī stiprināt sadarbību ar kaimiņvalstīm, kas nav ES dalībvalstis, bet kuru teritorijas iekļaujas attiecīgā makroreģiona funkcionālajās telpās vai arī tās netieši ietekmē.
The Strategy is also predicated on strengthened cooperation with neighbouring countries not belonging to the Union whose territories are part of functional spaces defined by the given macro-region or affect those spaces indirectly.
Piemēram, cenšoties nodrošinot ūdens kvalitāti Baltijas jūrā, nevar neievērot, ka dažām valstīm gan nav tiešas pieejas Baltijas jūrai, taču tajā ietek šo valstu upes.
For example, in striving to ensure the cleanliness of the waters of the Baltic Sea, we cannot ignore the fact that the rivers of certain states flow into it even though the states in question have no direct access to the Sea.
Galvenais uzdevums, īstenojot stratēģiju Baltijas jūras reģionam, ir labas sadarbības struktūras, efektīvas koordinācijas un vadības sistēmas izveide.
The main challenge in implementing the Strategy for the BSR is to create sound structures for cooperation and coordination and an efficient management system.
Tomēr tās izpildi jākontrolē Komisijai kā stratēģiskam centram, lai gan pastāv bažas, ka pašlaik stratēģijas īstenošanas efektīvai pārraudzīšanai Eiropas Komisijai trūkst finanšu un cilvēkresursu.
The EC is nevertheless to constitute the strategic centre for the complex supervision of implementation, despite fears that it does not possess sufficient financial or human resources at this time to supervise implementation of the Strategy efficiently.
Par stratēģijas faktisko īstenošanu atbildīgas ir dalībvalstis, un šajā saistībā nav lietderīgi radīt jaunas organizatoriskās un administratīvās struktūras, kuras neveicinātu efektivitāti.
Responsibility for the actual implementation of the Strategy is to lie with the Member States, in which respect the creation of new organisational or administrative structures does not seem necessary or likely to contribute to efficient implementation.
Šāda pieeja neapšaubāmi prasa papildu organizatoriskās pūles un iestāžu, organizāciju un partneru plašu sadarbību, pamatojoties uz ES, valstu, reģionālā vai vietējā līmenī noteiktiem atsevišķiem politikas virzieniem atbilstīgi Reģionu komitejas
Such an approach clearly requires an additional organisational effort and wide-ranging cooperation between institutions, organisations and partners in the framework of individual policies at EU, national, regional and local level, in accordance with the principle of multilevel governance recommended by the Committee of the Regions
Reģionu komitejas pašiniciatīvas atzinums „Baltā grāmata par daudzlīmeņu pārvaldību”, RK 89/2009, galīgā redakcija. ieteiktajam daudzlīmeņu pārvaldības principam.
Own-initiative opinion of the Committee of the Regions: White Paper on Multilevel Governance, CdR 89/2009 final. .
Saskaņā ar šo principu stratēģijas projektu īstenošana būs uzdota tieši reģionālajām iestādēm, NVO un asociācijām, kuras vislabāk zina savu situāciju un iespējas; no to darbības būs atkarīgi stratēģijas panākumi.
In line with this principle, implementation of projects in the framework of the Strategy will be the task of regional authorities, NGOs and citizens’ associations, which best know their own situation and possibilities, and it is on their efforts that the success of the Strategy will depend.
Turklāt, lai integrētās pieejas koncepcija nebūtu tikai sauklis, lai stratēģija nepaliktu tikai atsevišķu projektu apkopojums un lai tai būtu pievienotā vērtība, ir jāizstrādā praktiski novērtējuma kritēriji, kuru pamatā būtu salīdzināmu rādītāju kopums.
Furthermore, if the idea of an integrated approach is not to remain an empty slogan, and the Strategy is not to be simply a collection of separate projects but a creator of added value, practical evaluation criteria must be established on the basis of a set of indicators that permit comparability.
Ir svarīgi, lai 2011. gada ziņojumā par stratēģijas īstenošanu tiktu sniegts patiess priekšstats par tās sasniegumiem un grūtībām, tādējādi sagādājot iespēju veikt jebkādus vajadzīgus grozījumus un uzlabojumus un dodot stratēģijai jaunu impulsu nākotnei.
It is important that the report on implementation of the Strategy announced for 2011 give a true picture of the achievements and difficulties, so as to enable any necessary amendments and improvements to be made and the Strategy to be given new impetus for the future.
Mums jādomā par to, kā izmantot stratēģijas īstenošanas pieredzi, un konkrēti par to, vai tā atbilst turpmākās kohēzijas politikas vēlamajam virzienam un piedāvā īsto ceļu sadarbības attīstīšanai Eiropas Savienībā.
We need to think about possibilities for exploiting our experience in implementing the Strategy, and specifically about whether it represents a desirable direction for future cohesion policy and is the right way to develop cooperation within the European Union.
Vai, veidojot makroreģionus — funkcionālus reģionus, kas veidojas no reģionu grupām, kuras pievērsušās kopīgiem attīstības mērķiem vai problēmu risināšanai, kurām ir kopīgas īpašības un kopēji ģeogrāfiskie apstākļi —, tiek efektīvi risināti turpmākie kohēzijas politikas uzdevumi?
Is the creation of macro-regions – functional regions made up of groups of regions concentrating on common development goals or problems and possessing similar characteristics and geographical determinants – an efficient approach to the challenges of future cohesion policy?
par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā
European Union strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka jaunajā Partnerības un sadarbības nolīgumā ar Krieviju jāņem vērā sadarbība Baltijas jūras reģionā; atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu centienus reģionā sadarboties ar Krieviju daudzās jomās, tostarp tādos jautājumos kā transporta savienojumi, tūrisms, pārrobežu veselības apdraudējumi, vides aizsardzība un pielāgošanās klimata pārmaiņām, vides kontrole, muitas kontrole un robežkontrole un jo īpaši enerģētikas jautājumi; uzskata, ka vērtīga sadarbības platforma būs ES un Krievijas kopējā telpa, un aicina Krieviju vienlīdz piedalīties šajā sadarbībā; uzsver, ka ES un Krievijas attiecības daudz sekmētu tiesiskuma pilnveidošanās Krievijā;
Believes that the new Partnership and Cooperation Agreement with Russia should take account of the cooperation in the Baltic Sea Area; welcomes the efforts by the Commission and the Member States in the region to cooperate with Russia on a vast number of areas, such as transport connections, tourism, cross-border health threats, environmental protection and adaptation to climate change, the environment, customs and border controls and, in particular, energy issues; believes that the EU-Russia common spaces will provide a valuable framework in this regard, and calls on Russia to play an equal part in such cooperation; stresses that progress by Russia with regard to the rule of law would do a great deal to deepen EU-Russia relations;
6. prasa saistībā ar projekta Nord Stream īstenošanu īpaši ņemt vērā vides aizsardzības apsvērumus; aicina Komisiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta nostāju, kas izklāstīta 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā,
Calls for special respect for environmental protection in the context of implementing the Nord Stream Project ; calls on the Commission to report back to the European Parliament, in line with the latter’s resolution of 8 July 2008
9. atzīmē, ka globālā finanšu un ekonomikas krīze atstājusi dziļu ietekmi uz visām šī reģiona valstīm, jo īpaši Baltijas valstīm; aicina visas iesaistītās puses krīzes dēļ nemazināt apņēmību īstenot ES Baltijas jūras reģiona stratēģiju;
Notes the deep impact the global financial and economic crisis has had on all countries in the region, in particular the Baltic states; calls on all stakeholders not to weaken their commitment to the EU Baltic Sea Strategy because of the crisis;
11. uzsver, ka reģiona stratēģiskais stāvoklis to padara politiski ļoti jūtīgu; uzsver, ka labākas attiecības ar Baltijas jūras reģiona ārējiem partneriem būs izdevīgas visai ES;
Underlines the sensitivity of the region owing to its strategic position; stresses that improved relations with external partners in the Baltic Sea Region will benefit the whole EU;
13. saistībā ar to atkārtoti norāda, ka Krievijai savos tiesību aktos steidzami jāpārņem labākā starptautiskā prakse attiecībā uz pārredzamību un valsts atbildību un jāratificē Espo Konvencija par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, lai pārrobežu projekti būtu efektīvāki.
Reiterates, in this regard, that in order to make cross-border projects more effective, Russia should swiftly incorporate international best practice on transparency and public accountability into its national legislation and ratify the Espoo Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context;
par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā
on The European Union Strategy for the Baltic Sea and the role of macro-regions in the future cohesion policy
6. atzīmē, ka Baltijas jūras eitrofikāciju lielā mērā rada lauksaimniecībā izstrādājušos barības vielu iznese; tādēļ uzstāj, ka vērā ņemamai barības vielu izneses samazināšanai Komisijai un dalībvalstīm darbības plānā jāievieš pasākumi, kas pārsniedz spēkā esošo kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) noteikumu darbības jomu;
Notes that nutrient loads from agriculture account to a great extent for the eutrophication of the Baltic Sea; insists therefore that as part of the Action Plan the Commission and Member States introduce measures that go beyond the rules currently contained in the Common Agricultural Policy (CAP) in order significantly to reduce nutrient loads;
10. tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar Parlamenta nostāju, kas izklāstīta 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par gāzesvada, ko plānots būvēt Baltijas jūrā, lai savienotu Krieviju un Vāciju, ietekmi uz vidi
Calls therefore, on the Commission and Member States urgently to take steps, in line with Parliament’s position set out in its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany
11. uzskata, ka visā ES iespējami drīz jāaizliedz fosfātus saturoši mazgāšanas līdzekļi; atzīmē, ka Baltijas jūras baseina un citu teritoriju vidi šāds pasākums noteikti ietekmētu labvēlīgi;
Considers that a ban on phosphates from detergents should be introduced as soon as possible throughout the EU; notes that such a measure could bring clear environmental benefits to the Baltic Sea and other areas;
15. atzinīgi vērtē to, ka Baltijas jūras stratēģijai ES budžetā izveidota atsevišķa pozīcija; atzinīgi vērtē arī to, ka 2010. gada budžetā stratēģijai piešķirti EUR 20 miljoni; tomēr prasa tai ilglaicīgāku ES budžeta finansējumu, lai nodrošinātu līdzekļus pasākumiem, ko nefinansē no struktūrfondiem;
Welcomes the creation of a separate budget line for the Baltic Sea Strategy in the EU budget; also welcomes the EUR 20 million earmarked for the Strategy in the 2010 budget; calls, however, for longer-term funding of the Strategy within the framework of the EU budget so as to finance measures which are not covered by the Structural Funds;
par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu lomu nākotnes kohēzijas politikā
on the European Union strategy for the Baltic Sea Region and the role of macro-regions in the future cohesion policy
Atzinumu sagatavoja: Werner Kuhn
Rapporteur: Werner Kuhn
1. uzskata, ka visu veidu transporta savienojumu uzlabošana ir būtisks ieguldījums spēcīgākas, integrētākas ekonomikas attīstībā Baltijas jūras reģionā;
Considers enhanced connections, involving all modes of transport, to represent an essential contribution to the development of a stronger, more cohesive economy in the Baltic Sea Region;
3. uzsver Baltijas valstu īpašo stāvokli, kuras šobrīd lielā mērā atrodas ārpus Eiropas transporta tīkla, un uzskata, ka ar šīs stratēģijas palīdzību jārisina arī atbilstīgas infrastruktūras un pieejamības trūkuma problēma, kā arī jānovērš valstu transporta tīklu sliktā sadarbspēja, ko veicina dažādu tehnisku sistēmu izmantošana un administratīvi šķēršļi, lai Baltijas jūras reģionā izveidotu visaptverošu vairākveidu transporta sistēmu;
Stresses the specific situation of the Baltic States, which to a large extent are currently isolated from the European transport network, and takes the view that this strategy should, inter alia, help to address the lack of appropriate infrastructure and accessibility, as well as low interoperability between various national transport networks owing to different technical systems and administrative barriers, in order to develop a comprehensive multimodal transport system across the Baltic Sea Region;
6. uzsver, ka viens no Eiropas ostu politikas kopīgajiem mērķiem ir uzlabot Eiropas ostu konkurētspēju, jo tām bieži jāsaskaras ar trešo valstu ostu negodīgu konkurenci un ES kaimiņvalstu pieņemtiem diskriminējošiem pasākumiem attiecīgos reģionālos tirgos, un šajā saistībā pievērš uzmanību Baltijas jūras ostām;
Underlines that one of the common goals of the European Ports Policy is to make European sea ports more competitive, as they often face unfair competition from non-EU ports as well as discriminatory measures adopted in the relevant regional markets by countries adjoining the EU, and notes the situation of the Baltic Sea ports in this regard;
8. uzskata, ka īpaša prioritāte jāpiešķir ostu un iekšzemes reģionu savienojumiem, tostarp ar iekšējiem ūdensceļiem, nodrošinot, ka jūras kravas transporta izaugsme dod labumu visām reģiona daļām;
Believes that particular priority should be given to connections between harbours and inland regions, including by means of inland waterways, so as to ensure that all parts of the region can benefit from the growth of maritime cargo transport;
10. uzsver tuvsatiksmes kuģošanas nozīmi Baltijas jūrā un tās ieguldījumu efektīva un videi draudzīga transporta tīkla veidošanā; norāda, ka jāsekmē tuvsatiksmes kuģošanas līniju konkurētspēja, lai tādējādi nodrošinātu jūras ceļu efektīvu izmantošanu; tādēļ uzskata, ka Komisijai iespējami drīzāk, bet ne vēlāk kā līdz 2010. gada beigām Eiropas Parlamentam jāiesniedz ietekmes novērtējums par MARPOL konvencijas VI pārstrādāto pielikumu, atbilstoši kuram Ziemeļjūras un Baltijas jūras sēra emisiju uzraudzības zonās kuģu degvielas sēra robežvērtība no 2015. gada noteikta 0,1 % apmērā;
Underlines the importance of short sea shipping in the Baltic Sea and its contribution to an efficient, environmentally-friendly transport network; points out that the competitiveness of short sea shipping links must be promoted in order to ensure efficient use of the sea; believes for this reason that the Commission needs to provide the European Parliament, as quickly as possible, but by the end of 2010 at the latest, with an impact assessment of the effects of the revised Annex VI to the MARPOL Convention, limiting sulphur in marine fuel oil to 0.1% from 2015 in the areas of the North Sea and the Baltic Sea where sulphur emissions are being monitored;