natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā publiskajām finansēm jākalpo mērķim sekmēt makroekonomikas pamatnoteikumus, sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un preču nodrošināšanu, kā arī pārvarēt tirgus nepilnības un ārējo ietekmi;
C. whereas the aim of public finances should be to support the macro‑economic framework, provide public services and goods and counterbalance market failures and external impacts,
D. tā kā uz izaugsmi orientēta, konceptuāla un operatīva pamatsistēma, kas par noteicošo kritēriju izvirza izaugsmi, ir cieši saistīta ar to, ka dalībvalstu budžeta un izdevumu politikai galvenokārt jāorientējas uz labklājības saglabāšanu un atjaunošanu, sociālās drošības aizsardzību un līdzekļu pārdalīšanu;
D. whereas a conceptual and operational framework for QPF targeting growth, and making growth the ultimate reference point for the assessment of QPF, are inextricably linked with the consideration that Member States’ budgetary and public expenditure policies must be oriented towards the maintenance and innovation of the welfare state, social security protection and the redistribution of resources,
E. tā kā valsts ieguldījumu zemais līmenis Eiropas Savienībā (mazāk nekā 3 % no IKP) un to fragmentārais raksturs negatīvi ietekmē mērķi par noturīgu un ilgtermiņa izaugsmi, kuras īstenošanai vajadzīga mērķtiecīga un no prioritātēm izrietoša publisko izdevumu politika;
E. whereas the low level of public investment in the European Union (under 3 % of GDP), and its fragmentary nature, have adverse effects for the objective of sustainable long‑term growth, which in fact requires targeted and prioritised public expenditure,
F. tā kā, uzsākot analizēt un novērtēt publiskās finanses un to ilgtspējības perspektīvas, jāņem vērā atbilstīgi dzimumu perspektīvas aspekti,
F. whereas it is necessary and appropriate to approach the analysis and assessment of public finances, and the prospects for their sustainability, from a gender perspective,
Ekonomisko tendenču izmaiņas 2007. un 2008. gadā, ekonomikas un finanšu krīze un izredzes
Change s in economic trend s during 2007 to 2008 - the economic and financial crisis and outlook
2. pauž bažas par pašreizējo sarežģīto ekonomikas un finanšu situāciju Eiropā un pasaulē, kas izraisījusi vēl nepieredzētu nestabilitātes līmeni, un norāda uz jaunām attīstības tendencēm valsts un tirgus attiecībās, kā arī izmaiņām monetārajā un ekonomikas politikā, kurā, ņemot vērā tirgus traucējumus un regulējuma un uzraudzības trūkumu, publiskā sektora iesaistīšanās atkal iegūst izšķirošu nozīmi, dažreiz izpaužoties nacionalizācijas veidā;
Expresses its concern at the difficult economic and financial situation currently affecting Europe and the world, which is creating an unprecedented level of instability, and notes the new dynamics that are developing in the relationship between the public and private sectors and changes in monetary and economic policy where, in the face of market failures and a lack of rules and supervision, public sector intervention is reassuming a pivotal role, sometimes taking the form of outright nationalisation;
4. uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm jāsniedz atbilstīgs novērtējums par publiskā sektora atbalsta netiešo ietekmi uz publiskajām finansēm, iesaistoties lielrūpniecībā un finanšu un kredītu nozarē; uzskata arī par lietderīgu novērtēt šādu netiešo ietekmi attiecībā uz konkurenci, iekšējā tirgus darbību un līdzvērtīgu konkurences apstākļu saglabāšanu;
Considers that the Commission and the Member States must provide for an appropriate assessment of the repercussions for public finances of public sector support and participation in major industries and the financial and credit sector; would also consider it useful for those repercussions to be assessed in relation to competition, the functioning of the internal market and the maintenance of a level playing field;
7. uzsver, ka sabiedrības, nodokļu maksātāju un valsts budžeta interesēs ir arī nodrošināt, ka jebkura valsts iejaukšanās un valsts līdzekļu izmantošana finanšu iestāžu glābšanai jāsaista ar attiecīgu uzraudzību, konkrētiem uzlabojumiem pārvaldībā un uzņēmuma vai iestādes administratīvajiem darbiniekiem, operatīvajiem vadītājiem izmaksājamo summu precīziem ierobežojumiem un skaidru kontroli, ko veic valsts iestādes; uzskata, ka šajā sakarā Komisijai būtu lietderīgi veicināt vadlīniju vai pamatnostādņu ieviešanu, lai nodrošinātu dažādu valsts rīcības plānu konsekventu un koordinētu īstenošanu;
Stresses that it is also in the interests of the public, the taxpayer and public budgets to ensure that every intervention and use of public funds for rescuing financial organisations is accompanied by appropriate supervision, concrete improvements in the governance and business conduct of the enterprise or institution, precise limits on the amounts paid to executives and clear accountability vis‑à‑vis the public authorities; feels it would be helpful, in that context, for the Commission to promote the introduction of guidelines to ensure a consistent and coordinated implementation of the various national action plans;
9. uzsver, ka Eiropas makroekonomikas politikai jānodrošina ātra un koordinēta reaģēšana recesijas un finanšu nestabilitātes riska apstākļos, un mudina Komisiju un dalībvalstis, īpaši eiro zonas valstis, saprātīgi un sinhroni izmantot stabilitātes paktā paredzēto elastību un piemērotus krīžu pretcikliskās ietekmes mehānismus, kuru mērķis ir strukturālu izmaiņu veikšana, efektīvs valsts līdzekļu sadalījums, valsts izdevumu pārstrukturēšana atbilstīgi Lisabonas programmas uzdevumiem, īpašu uzmanību veltot MVU lomai;
Stresses that European macro‑economic policies must provide a swift and coordinated response to the risks of recession and financial instability, and urges the Commission and the Member States – and particularly those of the euro area ‑ to make intelligent and unidirectional use of the flexibility in the Stability Pact and suitable counter‑cyclical mechanisms aimed at structural change, efficient allocation of public funds, restructuring of public expenditure and investments for growth in line with the Lisbon objectives, devoting special attention to the role of small and medium-sized enterprises;
12. uzskata, ka būtu lietderīgi izveidot obligātu apspriežu un koordinācijas mehānismu starp Komisiju un (jo īpaši eiro zonas) dalībvalstīm pirms nozīmīgu ekonomisko pasākumu pieņemšanas, īpaši gadījumos, ja pieņem pasākumus, kas attiecas uz enerģijas, izejvielu un pārtikas produktu cenu nepastāvību;
Considers that it would be useful to establish a compulsory mechanism for consultation and coordination between the Commission and the Member States –particularly members of the Euro Group – prior to the adoption of major economic measures, in particular as regards measures addressing the volatility of prices for energy, raw materials and foodstuffs;
Publisko finanšu ilgtspējība un Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas efektivitāte
The sustainability of public finances and the effectiveness of the preventive arm of the Stability and Growth Pact
17. norāda, ka pārskatītais SIP darbojas atbilstoši, uzskata, ka akta preventīvā daļa pēdējos gados ir piemērota apmierinoši, un uzsver preventīvās daļas kā būtiski svarīga instrumenta nozīmi attiecībā uz dalībvalstu, jo īpaši eiro zonas dalībvalstu, finanšu politikas ilgtspējību un konverģenci;
Notes that the revised SGP is functioning properly; considers that the corrective arm has been applied in a satisfactory manner in previous years and stresses the importance of the preventive arm as a vital instrument in respect of the sustainability and convergence of the financial policies of Member States, in particular those in the euro area;
20. uzskata, ka būtiska nozīme ir daudzgadu budžeta programmu un gada budžeta izveidošanas un īstenošanas konsekvencei; aicina dalībvalstis izrādīt lielāku stingrību makroekonomisko prognožu izstrādāšanā un ciešāku koordināciju, nosakot kritērijus, grafikus un mērķus daudzgadu izdevumu pamatnostādnēm, lai nodrošinātu budžeta un makroekonomiskās politikas lielāku efektivitāti Eiropas līmenī;
Considers consistency between multiannual budgetary programmes and the establishing and implementation of annual budgets to be of fundamental importance; calls on the Member States for greater rigour when establishing macro‑economic forecasts and closer coordination when establishing the criteria, timescales and objectives for multiannual expenditure frameworks, in order to ensure the increased efficiency and better performance of budgetary and macro‑economic policies at European level;
22. uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt makroekonomiskos plānus ārēju triecienu pārvarēšanai (piemēram, ASV nekustāmo īpašumu finanšu krīze), tajos ņemot vērā ne tikai situāciju eiro zonā, bet arī Eiropas Savienības progresējošās tautsaimniecībās;
Stresses the importance of designing macroeconomic plans for tackling external shocks (such as the subprime financial crisis) that take into account not only the situation in the euro area, but also that in the catching-up economies of the European Union;
Publiskās finanses — plašākas un visaptverošākas ekonomiskās pieejas būtisks faktors
Public finances - a key feature of a broader and more comprehensive economic approach
25. uzskata, ka būtu lietderīgi izveidot obligātu mehānismu, kas paredzētu apspriešanos ar valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu, ņemot vērā koordinētu Stabilitātes un konverģences programmu izstrādāšanu saskaņā ar stabilitātes un izaugsmes paktu un valsts reformu programmas saskaņā ar integrētajām Lisabonas pamatnostādnēm, tās sasaistot un iesniedzot kopā, iespējams, katra gada rudenī;
Considers that it would be useful to establish a compulsory mechanism for consultation of the national parliaments, alongside the European Parliament, with an eye on the coordinated development of stability and convergence programmes under the SGP, and of national reform programmes under the integrated Lisbon guidelines, in such a way that these are linked and presented together, possibly in the autumn of each year;
Publisko finanšu kvalitāte — ieņēmumi un izdevumi
The quality of public finances: revenue and expenditure
32. atzinīgi vērtē Komisijas aizsākto apspriešanos par kvalitātes, efektivitātes un mērķtiecības nodrošināšanu ieņēmumu sistēmā; uzskata, ka dalībvalstu nodokļu sistēmu reforma tikai tad izraisīs izaugsmes palielināšanos, ja reformas būs pielāgotas institucionālās un administratīvās sistēmas, ražošanas nozaru un darba tirgus (it īpaši nodarbinātības līmeņa un ēnu ekonomikas apmēra) īpašajiem apstākļiem katrā dalībvalstī;
Welcomes the reflection initiated by the Commission on how to introduce quality, effectiveness and efficiency in the revenue system; considers that the tax reforms of Member States will lead to greater growth only if they take due account of the specific conditions of the institutional and administrative system, the production system and the labour market (in particular the rate of employment and size of the underground economy), in each Member State;
- plašākas nodokļu bāzes (un zemāku likmju) ieviešanu, lai mazinātu traucējumus un palielinātu ieņēmumus,
- introducing a broader tax base (and lower rates) in order to reduce distortions and increase revenues,
- nodarbinātības nodokļu spiediena mazināšanu, taisnīgāk sadalot nodokļu slogu dažādām nodokļu maksātāju kategorijām; stimulu un nodokļu atvieglojumu shēmu reorganizācija un it īpaši pāreja uz citiem faktoriem vai nozarēm,
- reducing tax pressure on work through a fairer allocation of the tax burden among the various categories of taxpayers; a reorganisation of incentive and tax relief schemes and, in particular, a switch to other factors or sectors,
36. uzsver vajadzību reformēt un modernizēt publiskās pārvaldes iestādes, kas ir publisko izdevumu un ieņēmumu sistēmas centrā, un nodrošināt, ka tās atbilst efektivitātes, ražīguma, atbildības un rezultātu novērtēšanas kritērijiem, kas pielāgoti dalībvalstu publiskās pārvaldes un valsts un vietējo iestāžu struktūrai, un to darīt, pienācīgi ņemot vērā no Eiropas Savienības darbības izrietošās saistības un iespējas un nodrošinot, ka publisko sektoru saista ar pareizu budžeta pārvaldību un ka tas sekmē tautsaimniecības konkurētspēju;
Points to the need to reform and modernise public administrations, which are at the core of the system of public expenditure and revenue, and to ensure that they meet criteria relating to effectiveness, efficiency and productivity, responsibility and assessment of results, geared to the structure of public administration and the national and local institutions of Member States, and taking due account of the obligations and opportunities arising from the operation of the European Union, ensuring that the public sector is associated with sound budgets and contributes to a competitive economy;
Ir pierādījies, ka pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts darbojas samērā labi.
The revised Stability and Growth Pact has proven to work rather well.
Tomēr pēdējā laikā gūtā pieredze un turpmāk veicamie uzdevumi liek pievērst uzmanību virknei vēl neatrisinātu problēmu.
Recent experience and future challenges highlights, however, a number of issues that need to be addressed.
Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu, par ko īpaši liecina veselības un sociālās aizsardzības izdevumu pieaugums, un turklāt ņemot vērā klimata pārmaiņas un globalizāciju, dalībvalstīm ir jāturpina virzība ilgtspējīgu publisko finanšu virzienā.
Taking into account of an ageing population, in particular stemming from expenditure increases in health and social protection, but taking also in account climate changing and globalisation, Member States need to make progress towards sustainable public finances.
Tas nozīmē, ka produktīvāk un efektīvāk jāizmanto pašreizējie resursi.
This means that the existing resources need to be used in a more productive and effective way.
Eiropas Komisijas ziņojumā par publiskajām finansēm EMS 2007. gadā un 2008. gada ziņojumā ir izvirzīti daudzi elementi un jautājumi, kas attiecas uz publisko finanšu ekonomiskās pārvaldības pilnveidi gan ES, gan valsts līmenī.
The European Commission report on Public Finances in EMU 2007 and the its report from 2008 raises many elements and questions for future improvements on economic governance of public finances both on EU and national level.
Turpmāk ir sniegts to apkopojums.
These will be summarised below.
Komisijas ziņojumā „Publiskās finanses EMS 2007. gadā” galvenā uzmanība ir pievērsta Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas efektivitātes nodrošināšanai.
The focus of the Commission report ' Public Finances in EMU 2007 ' was on ensuring the effectiveness of the preventive arm of the Pact.
Lai labāk novērtētu budžeta prognožu pamatā esošos makroekonomikas pieņēmumus un pievērstu uzmanību riskiem, Komisija ir uzsvērusi vajadzību virzīties uz plašāku stabilitātes un konverģences programmu ekonomisko novērtējumu.
With a view to better assess the macroeconomic assumptions underpinning budgetary projections and to highlight risks the Commission stressed the need to move towards a broader economic appraisal of stability and convergence programmes.
Lai mazinātu neatbilstības starp budžeta plāniem un rezultātiem, cits ceļš varētu būt valsts budžetu un stabilitātes un konverģences programmu saiknes stiprināšana.
Another way of reducing the gaps between budgetary plans and outcomes would be to strengthen the link between national budgets and Stability and Convergence Programmes.
Daudzos gadījumos stabilitātes un konverģences programmas ir vāji ietekmējušas valsts budžeta izstrādi.
In many cases, the Stability and Convergence Programmes have had a weak impact on the national budgetary process.
Trešais ceļš ir saistīts ar jautājumu par to, vai gada budžeta pamatā ir vidēja termiņa politikas plāns un kā tas izpaužas.
A third avenue related to the question of whether and how the annual budget is based on medium-term policy plan.
Šajā ziņā dalībvalstu prakse atšķiras.
In this respect practice in Member States diverge.
Dažās valstīs jau agrāk ir ieviesti un labi darbojas izvērsti vidēja termiņa valsts plāni, kamēr citās stabilitātes un konverģences programma ir vienīgais instruments, kurā fiskālā politika ir skatīta vairāku gadu kontekstā.
In some countries, developed national medium term frameworks were introduced in the past and are working well; in others the only instrument placing fiscal policy into a multi-annual context is the stability and convergence programme.
Padomes 2005. gada ziņojumā, kas veido reformētā SIP pamatu, ir uzsvērts, ka svarīga nozīme ir valsts fiskālās pārvaldības pasākumiem, kas papildina ES sistēmu.
The Council report of March 2005, which forms the basis of the reformed SGP, highlights the importance of domestic fiscal governance arrangements as complements to the EU framework.
Uz šā fona galvenā uzmanība ir pievērsta tam, kā fiskālie noteikumi un fiskālās padomes iepriekšējos gados ir iespaidojušas ES dalībvalstu fiskālo darbību.
Against this background attention has been focused over the past years on the way fiscal rules and fiscal councils impact on the fiscal performance of EU Member States.
Virkne ES dalībvalstu pagātnē ir saskārušās ar sistemātiskām grūtībām, cenšoties sasniegt stabilitātes un konverģences programmās izvirzītos vidēja termiņa budžeta mērķus.
A number of EU countries faced in the past systematic difficulties in respecting the medium-term budgetary targets set in their Stability and Convergence Programmes.
Sākotnējā Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis plānot budžetu, kas ir „tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu”, šajās valstīs ir kļuvis par paredzētajā termiņā nesasniedzamu mērķi.
The ‘close to balance or in surplus’ objective of the original Stability and Growth Pact became, in these countries, a moving target.
Šajā situācijā ES dalībvalstu finanšu ministri SIP 2005. gada reformas kontekstā ir nolēmuši veikt konkrētus pasākumus, lai stiprinātu pakta preventīvo daļu.
Against this background, the finance ministers of the EU Member States decided, in the context of the 2005 SGP reform, to take concrete actions to strengthen the preventive arm of the Pact.
Komisijas ziņojumā „Publiskās finanses EMS 2008. gadā” galvenā uzmanība ir pievērsta publisko finanšu kvalitātei.
The Commission report ' Public Finances in EMU 2008 ' focuses on the quality of public finances.
Saskaņā ar šo analīzi dalībvalstīm ir daudz darāmā, lai pilnveidotu publisko finanšu kvalitāti.
According to this analysis Member States have significant scope to enhance the quality of public finances.
Fiskālajā politikā jāpiemēro visaptveroša nostāja, kas ļautu celt publisko finanšu kvalitāti.
A comprehensive fiscal policy approach that raises the quality of public finances is called for.
Politiska rīcība var labvēlīgāk ietekmēt izaugsmi un veicināt konkurētspēju, ja tiek īstenoti pasākumi, kas palīdz paaugstināt izdevumu un ieņēmumu sistēmu efektivitāti.
Policy action can be more growth-friendly and competitiveness-enhancing through measures that help raise the efficiency of expenditure and revenue systems.
Pirmkārt, stabilas kopējās publiskās finanses joprojām ir galvenais ekonomikas izaugsmi veicinošas fiskālās politikas instruments.
First, sound overall public finances remain the key instrument for fiscal policy conducive to economic growth.
Valstīm ar lieliem parādiem ir ievērojami mazāka vidēja termiņa izaugsme un kapitāla uzkrāšanai IKP izaugsmē ir mazāk svarīga loma izstumšanas efektu dēļ.
High-debt countries have significantly lower medium-term growth and capital accumulation plays a less significant role for GDP growth due to crowding-out effects.
Otrkārt, ja pārvaldes aparāts kļūst pārāk liels, tas sliecas kavēt ekonomikas izaugsmi, jo īpaši gadījumos, kad tas ir saistīts ar lielu darbaspēka un kapitāla nodokļu slogu un nelietderīgu publisko resursu izmantošanu.
Second, when public administrations become too large they tend to hinder economic growth in particular if they are associated with high tax burdens on labour and capital and inefficient use of public resources.
Treškārt, tas, vai noteikta veida publiskie izdevumi sekmē izaugsmi, lielā mērā ir atkarīgs no to spējas novērst tirgus nepilnības un nodrošināt sabiedriskos labumus.
Third, whether certain types of public expenditure are growth-enhancing largely depends on their ability to address market failures and provide public goods.
Ceturtkārt, parasti ar lielāku izaugsmi ir saistītas ieņēmumu struktūras, kas ierobežo tirgus darbības traucējumus un kavējošus faktorus.
Fourth, revenue structures that limit distortions and disincentives are typically associated with higher growth.
Un, visbeidzot, lai visos minētajos publisko finanšu kvalitātes aspektos varētu sasniegt rezultātus, publiskajām finansēm vajag spēcīgas fiskālās pārvaldības sistēmas.
And finally, achieving results on all of the above fronts of quality of public finances need strong fiscal governance frameworks.
Lai nodrošinātu, ka valsts budžeta politikā publisko finanšu kvalitātei tiek pievērsta lielāka uzmanība, Komisijas paziņojumā ir norādītas vairākas darbības jomas, kuru pamatā ir reformētais Stabilitātes un izaugsmes pakts un Komisijas paziņojums par EMS@10.
To strengthen the focus on the quality of public finances in national budgetary policies, the Commission Communication identified a number of areas for action which build on the reformed Stability and Growth Pact and the Commission Communication on EMU@10.
Šīs galvenās darbības jomas ir šādas: sistemātiskāka un vispusīgāka ziņošana, darbības informācijas iekļaušana budžeta procedūrās, nodokļu sistēmas efektivitātes celšana un publisko finanšu kvalitātes regulāra izvērtēšana.
These key areas for action are: more systematic and comprehensive reporting; inclusion of performance information in budgetary procedures; enhancing the efficiency of tax systems; and establishing a regular review of the quality of public finances.
Referentes viedoklis.
The rapporteur’s point of view.
Papildinot Komisijas ieteikumus, referente ir izvirzījusi un sīkāk aplūkojusi pašreizējā diskusijā par ES publisko finanšu kvalitātes un darbības uzlabošanu būtiskus konkrētus aspektus, ierosinājumus un lūgumus.
In addition to the Commission’s recommendations, the rapporteur has raised and developed specific aspects, suggestions and requests which are relevant to the current discussions on how to improve the quality and performance of public finances in EU.
Valsts finanšu situācijas analīze pēdējos divos gados ļauj pilnībā novērtēt veikto izmaiņu intensitāti un apjomu un ar to saistīto ekonomikas un izaugsmes palēninājuma risku, ņemot vērā paaugstināto inflācijas koeficientu.
The joint assessment of the situation of public finances over the last few years provides a clear picture of the intensity and scope of the change taking place and the danger of a slowdown in the economy and growth, together with a higher rate of inflation.
Pasākumi, lai likvidētu tirgus neveiksmes, tiesību aktu izstrādes un pārvaldības trūkumus, tiek segti no valsts finansēm, kas ir pretrunā līdz šim dominējošajai pieejai, ka atbildībai ir jāpāriet no valsts uz tirgu.
Market shortcomings and regulatory and supervisory inadequacies call for public finance interventions, contrary to the hitherto prevailing view that responsibilities should be transferred from the state to the market.
Joprojām apstiprinās un, iespējams, pat kļūst nozīmīgāks princips, ka kvalitatīvas un ilgtspējīgas valsts finanses ir nozīmīgas ne tikai atsevišķām valstīm, bet visas Eiropas Savienības ekonomikas un Eiropas sociālā modeļa uzturēšanai.
The principle that quality and sustainable public finances are vital to individual countries and also to the future of the economy and the European social model that is intrinsic to the European Union's development is currently being confirmed and possibly even strengthened.
Vairāk jāiesaista sociālie partneri un jāizstrādā attiecīgs regulējums vietējā publisko finanšu līmenī, un tas uzrauga, lai vietējā pārvaldība pienācīgi izmanto jaunos finanšu instrumentus.
Steps should be taken to increase national ownership and to determine the relevant framework and obligations at subnational public finance level, which gives cause for concern as regards the use of derivatives and new financial instruments by local authorities.