natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar SIP t. s. preventīvo daļu spēkā esošā Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu tiek grozīta, lai nodrošinātu, ka labvēlīgos periodos dalībvalstis īsteno piesardzīgu fiskālo politiku, tā veidojot nepieciešamo rezervi nelabvēlīgiem periodiem.
Under the so-called preventive arm of the SGP, the existing Regulation (EC) No1466/97 on "strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies" is amended in order to ensure that Member States follow "prudent" fiscal policies in good times to build up the necessary buffer for bad times.
Turklāt atbilstoši t. s. korektīvajai daļai Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, ir ierosināts grozīt, lai nodrošinātu, ka tiek rūpīgāk pārraudzīta parāda veidošanās un ka tā tiek pielīdzināta deficīta veidošanās tendencēm.
In addition, under the so-called corrective arm, amendments to Regulation (EC) No 1467/97 concerning the "implementation of the excessive deficit procedure" are proposed to ensure that debt developments are followed more closely and put on an equal footing with deficit developments.
Direktīva par prasībām dalībvalstu budžetārajām sistēmām ir ierosināta arī tādēļ, lai sekmētu fiskālo atbildību, šai nolūkā nosakot obligātas prasības valstu fiskālajām sistēmām un nodrošinot to atbilstību Līgumā noteiktajiem pienākumiem.
Furthermore, a Directive introducing requirements for budgetary frameworks of the Member States is proposed to encourage fiscal responsibility by setting minimum requirements for national fiscal frameworks and ensuring they are in line with Treaty obligations.
Cenšoties līdzsvarot izmaiņas SIP preventīvajā un korektīvajā daļā, Komisija turklāt ir ierosinājusi stiprināt izpildes mehānismus, kas piemērojami euro zonas dalībvalstīm.
To back up the changes in the preventive and corrective arms of the SGP, the Commission also proposed strengthening the enforcement mechanisms for the euro area Member States.
Šis atzinuma projekts attiecas uz Komisijas priekšlikumu direktīvai par prasībām dalībvalstu budžetārajām sistēmām.
This draft opinion concerns the Commission’s proposal for a directive on requirements for budgetary frameworks of the Member States.
Atzinuma sagatavotājs kopumā atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas ierosināti, lai nodrošinātu valstu fiskālo sistēmu pilnveidošanu un mudinātu dalībvalstis turpmāk pieņemt kvalitatīvākus fiskālos lēmumus.
Generally, your rapporteur welcomes the proposals put forward to ensure improvements in national fiscal frameworks and to encourage Member States to make better fiscal decisions in the future.
Priekšlikumi uzlabot fiskālo datu statistikas pārskatu sagatavošanu ir jo īpaši vajadzīgi, lai nepieļautu, ka atkārtojas dažu dalībvalstu nesenā pieredze.
In particular, proposals for improved statistical reporting of fiscal data are required in order to avoid a repeat of recent experience in some Member States.
Tāpat lielāku fiskālo stabilitāti būtu jāpalīdz nodrošināt arī priekšlikumiem, kas attiecas uz neatkarīgām budžeta sagatavošanas iestādēm, valsts fiskālajām normām un daudzgadu budžeta obligātu izstrādi.
Likewise, proposals for independent budgetary offices, national fiscal rules, and mandatory multi-year budgeting should also help provide greater fiscal stability.
Tomēr atzinuma sagatavotājs uzskata, ka ir vajadzīgi vēl daži precizējumi un labojumi, un tāpēc ierosina grozījumus attiecībā uz turpmāk minētajiem galvenajiem aspektiem.
However, your rapporteur considers certain clarifications and modifications to be necessary and therefore proposes amendments to address the following main aspects:
– Direktīvas priekšlikuma vispārējais mērķis būtu skaidrāk jāsaista ar vispārējiem ES mērķiem un jo īpaši ar LESD 9. panta prasībām, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
- The general aim of this proposal should be clearly linked to the overarching objectives of the EU, and in particular to the requirements of Article 9 TFEU related to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
Vienlīdz svarīgi ir saistībā ar Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu ieviest noteikumus, kas ierosināti, lai nodrošinātu valstu fiskālo sistēmu pilnveidošanu.
Equally important, the rules put forward to ensure improvements in national fiscal frameworks should be established in the context of the European Semester of policy coordination.
– Ar prasībām, kas piemērojamas valstu budžetārajām sistēmām, būtu ne vien jāgarantē, ka dalībvalstu fiskālās plānošanas pamatā ir reālas prognozes, bet arī jānodrošina, lai pienācīga uzmanība būtu veltīta attiecīgo valsts sociālās aizsardzības sistēmu, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmu, ilgtspējai.
- The requirements for national budgetary frameworks should not only ensure that fiscal planning of Member States is based on realistic forecasts, but should also ensure that appropriate attention is given to the sustainability of their respective social protection systems, including pension and health care systems.
– Prasības valstu budžetārajām sistēmām būtu jāizstrādā arī tā, lai mudinātu dalībvalstis rīkoties un dotu tām iespējas manevrēt, nodrošinot uz attīstību vērstus valsts ieguldījumus, piemēram, izglītībā un apmācībā, tā palīdzot sasniegt mērķus, ko ES noteikusi attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību.
- The requirements for national budgetary frameworks should also be designed in such a way so as to encourage Member States, and leave them room for manoeuvre for development-oriented public investments, such as in education and training, contributing to the achievement of the EU's growth and jobs objectives.
(1) Nepieciešams izmantot ekonomiskās un monetārās savienības darbības pirmajā desmitgadē gūto pieredzi.
(1) There is a need to build upon the experience gained during the first decade of functioning of economic and monetary union.
Nesenās ekonomiskās norises radījušas jaunus izaicinājumus fiskālās politikas īstenošanai visā Savienībā un īpaši uzsvērušas nepieciešamību pēc vienotām prasībām attiecībā uz dalībvalstu budžeta struktūras veidojošajām normām un procedūrām.
Recent economic developments have posed new challenges to the conduct of fiscal policy across the Union and have in particular highlighted the need for uniform requirements as regards the rules and procedures forming the budgetary frameworks of the Member States.
Īpaši nepieciešams norādīt, kas valstu iestādēm jādara, lai ievērotu Līgumiem pievienotā 12. protokola noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un īpaši tā 3. pantu.
In particular it is necessary to specify what national authorities must do to comply with the provisions of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the Treaties, and in particular Article 3 thereof .
Īpaši nepieciešams norādīt, kas valstu iestādēm jādara, lai ievērotu Līgumiem pievienotā 12. protokola noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un īpaši LESD 3. pantu , kā arī valstu saistības īstenot Eiropadomes pieņemtās stratēģijas un politikas mērķus .
In particular it is necessary to specify what national authorities must do to comply with the provisions of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the Treaties, and in particular Article 3 TFEU , and with their commitment to the implementation of the strategies and policy objectives adopted by the European Council .
(1a) Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
(1a) The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union should take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(1b) Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma jaunu stratēģiju nodarbinātībai un izaugsmei — stratēģiju „Eiropa 2020”, kas ļautu Savienībai no krīzes izkļūt spēcīgākai un vērst savu ekonomiku uz gudru, noturīgu un iekļaujošu izaugsmi līdz ar augstu nodarbinātības līmeni, darba ražīgumu un sociālu kohēziju.
(1b) The European Council, meeting on 17 June 2010, adopted a new strategy for jobs and growth, the Europe 2020 strategy, to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Eiropadome arī nolēma ar 2011. gada 1. janvāri uzsākt Eiropas pusgadu politikas jomu koordinēšanai, lai dalībvalstis varētu gūt priekšrocības, ko sniedz savlaicīga koordinācija Savienības līmenī, un lai nodrošinātu, ka gan budžeta pasākumi, gan strukturālās reformas, kuras veicina izaugsmi un nodarbinātību, tiek stingrāk uzraudzīti un vienlaicīgi izvērtēti.
The European Council also decided to launch, on 1 January 2011, the European semester for policy coordination to allow Member States to benefit from early coordination at Union level and to enable enhanced surveillance and a simultaneous assessment of both budgetary measures and structural reforms fostering growth and employment.
(13) Dalībvalstīm būtu jāvairās no procikliskas fiskālās politikas, un fiskālās konsolidācijas centieniem jābūt lielākiem uzplaukuma laikā.
(13) Member States should avoid pro-cyclical fiscal policies and fiscal consolidation efforts should be greater in good times.
Ar fiskālās konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina arī manevrēšanas iespējas, sevišķi attiecībā uz valsts ieguldījumiem, kas sekmē Savienības mērķu sasniegšanu izaugsmes un nodarbinātības jomā.
Fiscal consolidation efforts should also allow room for manoeuvre, in particular for public investment conducive to the achievement of the Union ’s growth and jobs objectives.
(15a) Lai, sniedzot informāciju saskaņotā veidā, izveidotu ciešāku saikni starp Stabilitātes un izaugsmes paktu, makroekonomikas instrumentiem, integrētajām vadlīnijām un valstu reformu programmām, valstu budžetu salīdzināmība attiecībā uz dažādu kategoriju izdevumiem jāuzlabo, izmantojot veidni, kas jāsagatavo Komisijai.
(15a) The need to establish a stronger link between the Stability and Growth Pact, macroeconomic instruments, the integrated guidelines and the National Reform Programmes by presenting them in a coherent way, requires enhanced comparability of national budgets in terms of spending in different categories through a template to be produced by the Commission.
Šī direktīva nosaka sīki izklāstītus noteikumus attiecībā uz dalībvalstu budžeta struktūru iezīmēm, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras efektivitāti.
This Directive sets out detailed rules concerning the characteristics of the budgetary frameworks of the Member States that are necessary to ensure the effectiveness of the excessive deficit procedure.
Šī direktīva nosaka sīki izklāstītus noteikumus attiecībā uz dalībvalstu budžeta struktūru iezīmēm, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu valstu budžetu salīdzināmību un pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras efektivitāti un pienācīgi uzraudzītu dalībvalstu ieguldījumu to politikas mērķu sasniegšanā, kurus tās pašas ir izvirzījušas .
This Directive sets out detailed rules concerning the characteristics of the budgetary frameworks of the Member States that are necessary to ensure comparability of national budgets and the effectiveness of the excessive deficit procedure and a proper monitoring of the Member States' contribution to the policy objectives they have set themselves .
2. pants – 3. daļa – f apakšpunkts
Article 2 – paragraph 3 – point f
f) analīzes pasākumi, lai veicinātu budžeta procesa elementu pārredzamību, tostarp arī tādu neatkarīgu valsts budžeta sagatavošanas iestāžu vai institūciju mandātu, kas darbojas budžeta politikas jomā;
(f) arrangements for analysis to enhance the transparency of elements of the budget process, including inter alia the mandate of independent national budget offices or institutions acting in the field of budgetary policy;
f) analīzes pasākumi, lai veicinātu budžeta uzbūves un procesa elementu pārredzamību un salīdzināmību , tostarp arī tādu neatkarīgu valsts budžeta sagatavošanas iestāžu vai institūciju mandāts, kas darbojas budžeta politikas jomā;
(f) arrangements for analysis to enhance the transparency and comparability of elements of the budget composition and process, including inter alia the mandate of independent national budget offices or institutions acting in the field of budgetary policy;
Dalībvalstīm jānodrošina, ka fiskālās plānošanas pamatā ir reālas makroekonomiskās un budžeta prognozes, izmantojot visaktuālāko informāciju.
Member States shall ensure that fiscal planning is based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts using the most up-to-date information.
Budžeta plānošanas pamatā jābūt visticamākajam makrofiskālajam scenārijam vai piesardzīgākam scenārijam, kas detalizēti parāda novirzes no visticamākā makroekonomiskā scenārija.
Budgetary planning shall be based on the most likely macro-fiscal scenario or on a more prudent scenario that highlights in detail deviations from the most likely macro-fiscal scenario.
Makroekonomiskās un budžeta prognozes jāsagatavo, ņemot vērā Komisijas prognozes, kur tas ir piemēroti.
The macroeconomic and budgetary forecasts shall be prepared taking into account the Commission forecasts as appropriate.
Jāizskaidro atšķirības starp izvēlēto makrofiskālo scenāriju un Komisijas prognozi.
Differences between the chosen macro-fiscal scenario and the Commission forecast shall be explained.
Dalībvalstīm jānodrošina, ka fiskālās plānošanas pamatā ir reālas makroekonomiskās un budžeta prognozes, izmantojot visaktuālāko informāciju un ņemot vērā attiecīgo valsts sociālās aizsardzības sistēmu, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmu, ilgtspēju .
Member States shall ensure that fiscal planning is based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts using the most up-to-date information and taking due account of the sustainability of their social protection systems, including pension and health care systems .
5. pants – b apakšpunkts
Article 5 – point b
b) daudzgadu fiskālās plānošanas pieņemšanu, tostarp attiecībā uz vidēja termiņa budžeta mērķiem.
(b) the adoption of a multi-annual fiscal planning horizon, including respect of the medium-term budgetary objectives.
b) daudzgadu fiskālās plānošanas pieņemšanu, tostarp attiecībā uz vidēja termiņa budžeta mērķiem , vienlaikus ņemot vērā LESD 9. pantu, sevišķi attiecībā uz augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un sociālās atstumtības apkarošanu, un ņemot vērā mērķus, ko Savienība noteikusi attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību .
(b) the adoption of a multi-annual fiscal planning horizon, including respect of the medium-term budgetary objectives , while taking account of Article 9 TFEU, in particular with regard to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion and of the Union’s growth and jobs objectives .
Komisija sagatavo valsts budžetu veidni, radot iespēju salīdzināt dažādu kategoriju izdevumus.
The Commission shall produce a template for national budgets providing for comparability in terms of spending in different categories.
Dalībvalstīm jāizveido efektīva vidēja termiņa budžeta struktūra, kas paredz fiskālo plānošanu vismaz trim gadiem, lai nodrošinātu, ka valsts fiskālā plānošana atbilst daudzgadu fiskālās plānošanas perspektīvai.
Member States shall establish an effective medium-term budgetary framework providing for the adoption of a fiscal planning horizon of at least three years to ensure that national fiscal planning follows a multiannual fiscal planning perspective.
Pamatojoties uz Komisijas veidni, dalībvalstīm jāizveido efektīva vidēja termiņa budžeta struktūra, kas paredz fiskālo plānošanu vismaz trim gadiem, lai nodrošinātu, ka valsts fiskālā plānošana atbilst daudzgadu fiskālās plānošanas perspektīvai.
Taking account of the Commission template, Member States shall establish an effective medium-term budgetary framework providing for the adoption of a fiscal planning horizon of at least three years to ensure that national fiscal planning follows a multiannual fiscal planning perspective.
c) valdības vidējā termiņa prioritātes būtiskāko ieņēmumu un izdevumu posteņu dalījumā un vispārējās valdības apakšnozaru dalījumā, parādot, kā tiek panākta korekcija virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi salīdzinājumā ar prognozēm nemainīgas politikas apstākļos.
(c) a statement of the government's medium-term priorities broken down by major revenue and expenditure item and by general government sub-sector, showing how the adjustment towards the medium-term budgetary objective is achieved compared to projections under unchanged policies.
c) valdības vidējā termiņa prioritātes būtiskāko ieņēmumu un izdevumu posteņu dalījumā un vispārējās valdības apakšnozaru dalījumā, parādot, kā tiek panākta korekcija virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi salīdzinājumā ar prognozēm nemainīgas politikas apstākļos , un to, kā tiek veikta Eiropadomes izvirzīto politikas mērķu izpilde .
(c) a statement of the government's medium-term priorities broken down by major revenue and expenditure item and by general government sub-sector, showing how the adjustment towards the medium-term budgetary objective is achieved compared to projections under unchanged policies and how progress towards the policy objectives set by the European Council is achieved .
par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā
on the draft Council decision on the full application of the provisions of the Schengen acquis in the Republic of Bulgaria and Romania
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14142/2010),
– having regard to the draft Council decision (14142/2010),
– ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C7-0369/2010 ),
– having regard to Article 4(2) of the 2005 Act of Accession pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0369/2010 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A7-0185/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0185/2011 ),
(4) Padome 20XX. gada XXXXX (attiecīgo Padomes secinājumu pieņemšanas diena) secināja, ka Bulgārija un Rumānija ir izpildījusi nosacījumus katrā no minētajām jomām.
(4) On XXXXX 20XX [date of adoption of the relevant Council Conclusions], the Council concluded that the conditions in each of the areas mentioned had been fulfilled by Bulgaria and Romania.
Katrai attiecīgajai dalībvalstij sešu mēnešu laikā pēc šī lēmuma spēkā stāšanās dienas būtu rakstiski jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par pasākumiem, ko tās veikušas saistībā ar novērtējuma ziņojumos un paveiktā darba pārbaudes ziņojumos minētajiem ieteikumiem, kas vēl ir jāīsteno.
Each Member State concerned should inform the European Parliament and the Council in writing within six-month s of the date of entry into force of this Decision on the follow up that was given to the recommendations that are contained in the evaluation report s and are referred to in the follow-up reports , which still need to be implemented.
Šengenas priekšvēsture
Schengen Background
Šengenas sadarbība sākās 1985. gada 14. jūnijā ar Šengenas līgumu, kurā parakstītājvalstis paredzēja atcelt sistemātiskās robežkontroles uz iekšējām robežām un izveidot kopīgu telpu ar personu brīvu pārvietošanos un vienu ārējo robežu (nosakot kopējus noteikumus attiecībā uz ārējo robežu kontroli, kopīgu vīzu politiku, policijas un tiesu iestāžu sadarbību un Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS ) izveidi).
The Schengen cooperation has started on 14 June 1985, with the Schengen Agreement, allowing for the abolishment of systematic border controls at the internal borders of the signatory states and for the creation of a common area, with free movement of persons, and a single external border (with common rules on external border controls, a common visa policy, police and judicial cooperation and the establishment of the Schengen Information System (SIS)).
Sākotnēji iesaistījās 5 dalībvalstis (Beļģija, Vācija, Francija, Luksemburga un Nīderlande), bet laika gaitā šis skaits ir palielinājies.
The initial membership of 5 Member States (MS) (Belgium, Germany, France, Luxembourg and the Netherlands) has been extended over time.
Pašlaik Šengenas zonā ir 25 Šengenas dalībvalstis — ES valstis Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Somija, Vācija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija, kā arī 3 ārpussavienības asociētās valstis Norvēģija, Islande un Šveice (Lihtenšteinai būtu jākļūst par ceturto asociēto valsti — 2011. gada 7. aprīlī jāstājas spēkā attiecīgajam protokolam, kam sekos nepieciešamie novērtējuma apmeklējumi).
Currently, the Schengen area comprises 25 Schengen MS: the EU countries Austria, Belgium, Denmark, France, Finland, Germany, Greece, Italy, Luxembourg, Netherlands, Portugal, Spain, Sweden, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, Slovenia as well as the 3 associated non EU countries, Norway, Iceland and Switzerland (Liechtenstein should become the fourth associated country, the respective protocol should enter into force on the 7th April 2011, followed by the necessary evaluation visits).
Bulgārija, Rumānija un Kipra šobrīd tikai daļēji piemēro Šengenas acquis , tāpēc pie šo triju ES dalībvalstu robežas joprojām tiek veikta robežkontrole.
Bulgaria, Romania and Cyprus only partially apply the Schengen acquis at the moment and checks are therefore still carried out at the borders with these 3 Member States.
Pašlaik brīva pārvietošanās ir garantēta teritorijā, kurai ir 42 673 km ārējā jūras robeža un 7 721 km sauszemes robeža un kas aptver 25 valstis un 400 miljonus iedzīvotāju.
At this moment, the free movement is guaranteed on a territory with 42 673 km of external sea and 7 721 km of land borders, covering 25 countries and 400 million citizens.
Šengenas novērtēšanas kritēriji
Schengen Evaluation Criteria
Saskaņā ar Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu priekšnoteikums tam, lai Padome nolemtu atcelt kontroles uz iekšējām robežām ar šīm dalībvalstīm, ir pārbaudes veikšana, izmantojot novērtēšanas procedūras, lai noteiktu, vai jaunās dalībvalstis ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus visu Šengenas acquis daļu (datu aizsardzība, Šengenas informācijas sistēma, gaisa robežas, sauszemes robežas, jūras robežas, policijas sadarbība un vīzas) piemērošanai.
According to Article 4(2) of the Act of Accession, the verification through evaluation procedures that the necessary conditions for the application of all parts of the Schengen acquis (Data Protection, the SIS, Air Borders, Land Borders, Sea Borders, Police Cooperation and Visas) have been met by the new Member States is a precondition for the Council to decide on the abolition of checks at internal borders with those Member States.
Katras jaunas dalībvalsts novērtēšanai būtu jāsākas pēc tam, kad ir saņemts attiecīgās dalībvalsts pieprasījums (gatavības deklarācija).
The evaluations for any new Member State should start following a request of the respective MS (declaration of readiness).