natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ietekmes novērtējumi ir nozīmīgs likumdošanas īstenošanas palīglīdzeklis, kuru Eiropas likumdevējiem turpmāk vajadzētu pastiprināti izmantot.
Impact assessments (IAs) are a key instrument for the legislative process, and one of which European legislators should make greater use in future.
Ietekmes novērtējumu priekšrocības ir pilnīgi skaidras.
The benefits of IAs are obvious.
Ietekmes novērtējumi likumdevējiem parāda viņu rīcības izvēles iespējamās sekas un palīdz pieņemt lēmumu.
They show legislators the possible consequences of their policy options and help them in making a decision.
Tādējādi tie var ievērojami uzlabot tiesību aktu izstrādi.
IAs can thus make a significant contribution to better lawmaking.
Tomēr ietekmes novērtējumi nekādā gadījumā neaizstāj politisku apspriešanu un demokrātiski leģitīmu lēmumu pieņemšanas procesu.
However, they can in no way be a substitute for political debate and the legislator’s democratically legitimated decision-making process.
Tie vienīgi kalpo politisku lēmumu profesionālai sagatavošanai satura ziņā.
They merely permit the technical, substantive preparation of a political decision.
Ziņojuma priekšlikums sadalīts četrās sadaļās.
This report falls into four sections.
Vispirms identificētas vispārīgas prasības attiecībā uz Eiropas līmeņa ietekmes novērtējumiem.
First of all the general requirements for IAs at European level are set out.
Ziņojumā otrajā sadaļā analizēti Eiropas Komisijas ietekmes novērtējumi un identificēti to iespējamie uzlabojumi.
The second section discusses the Commission’s IAs and highlights scope for improvement.
Trešajā sadaļā apskatīti ietekmes novērtējumi, kurus īsteno Eiropas Parlaments.
The third section is devoted to the IAs carried out by the European Parliament.
Ceturtajā sadaļā, kas ir arī pēdējā, ir izvirzīta prasība Eiropas Parlamentā izveidot autonomu ietekmes novērtēšanas struktūru, kas jāizmanto visām Parlamenta komitejām, lai turpinātu uzlabot likumdošanu un radītu sinerģiju.
The fourth and final section calls for an autonomous IA structure within the European Parliament which all of Parliament’s committees should use to further improve lawmaking and create synergies.
Parlaments uzskata, ka tiem ietekmes novērtējumiem, kurus izmanto Eiropas iestādes, jāatbilst noteiktiem principiem.
Parliament takes the view that the IAs used by the European institutions should comply with certain principles.
Pirmām kārtām tie jāīsteno pilnīgi neatkarīgi un pārredzami.
First of all they should be completely independent and transparent.
Tiem būtu jāaptver visas likumdošanas priekšlikumu kategorijas, un, tos gatavojot, jāievēro precīza metodika.
They should cover all categories of legislative proposal and employ a clear methodology.
Norādot rīcības iespējas, būtu jāizvērtē arī situācija, kad likumdevējs atturas no rīcības.
The policy options listed should also include the option of taking no action.
Attiecīgi jāņem vērā arī tas, kā tiek ietekmēti mazie un vidējie uzņēmumi.
The specific consequences for small and medium-sized enterprises should be taken into account where appropriate.
Visbeidzot, ietekmes novērtējumi pastāvīgi jāpielāgo nepabeigta likumdošanas procesa aktuālai attīstībai.
Finally, IAs must always be kept up to date with current developments in the legislative process.
Parlaments atzīst, ka Komisija ir uzlabojusi tās ietekmes novērtējumu kvalitāti, kas jo īpaši panākts, izveidojot Komisijas Ietekmes novērtējuma padomi (INP).
Parliament acknowledges that the Commission has raised the quality of its IAs, particularly through the foundation of the Commission’s Impact Assessment Board (IAB).
Pašu pieredze, Parlamenta deputātu sniegtā informācija un īpaši arī Eiropas Revīzijas palātas ziņojums tomēr liecina, ka Komisijas ietekmes novērtējumus to pašreizējā veidā iespējams uzlabot vēl vairāk.
However, as is shown by experience, by comments from members of Parliament and not least by the report of the European Court of Auditors, the Commission’s IAs in their present form are susceptible of further improvements.
Tas nozīmē, ka cita starpā lielākā mērā būtu jāiesaista Eiropas Parlamenta komitejas, kā arī Komisijai jāsniedz sīki izstrādāts pamatojums, kāpēc Komisija attiecībā konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem daļēji atsakās no ietekmes novērtējumiem.
These include closer involvement of Parliament’s committees and a detailed explanation of why the Commission sometimes refrains from issuing an IA for individual legislative proposals.
Turklāt Komisijai būtu jāuzņemas saistības sagatavot atzinumus par ietekmes novērtējumiem, kurus pasūtījis Parlaments.
The Commission should also undertake to make comments on IAs commissioned by Parliament.
Parlaments jau pašreiz var izmantot tā īstenotus ietekmes novērtējumus, bet Komisijas ietekmes novērtējumus pakļaut rūpīgai pārbaudei.
Parliament already has the power to issue its own IAs and submit Commission IAs to thorough scrutiny.
Tomēr prakse liecina, ka tas Parlamenta darbā notiek ļoti reti.
In practice, however, this very rarely forms a part of Parliament’s work.
Tāpēc Parlaments aicina tā kompetentās komitejas vēl intensīvāk izmantot ietekmes novērtējumus, lai uzlabotu tiesību aktu izstrādes kvalitāti Parlamentā.
Parliament therefore calls on its relevant committees to make more intensive use of IAs in order to enhance the quality of its own lawmaking.
Šajā sakarībā jāapsver, vai nevajadzētu paredzēt iespēju, ka var uzdot sagatavot ietekmes novērtējumu, ja to pieprasa viena ceturtdaļa komitejas locekļu.
It is also worth considering whether one quarter of a committee’s members ought to be able to order an IA.
Autonomas ietekmes novērtējuma struktūras izveidošana Eiropas Parlamentā un nākotnes plāni
Creation of an autonomous impact assessment structure for the European Parliament and prospects for the future
Parlamenta galvenā prasība ir izveidot autonomu ietekmes novērtējuma struktūru Parlamentā, lai turpinātu uzlabot likumdošanas kvalitāti un radītu sinerģijas.
Parliament’s key demand is the creation of an autonomous structure for carrying out impact assessments within Parliament, with a view to further enhancing the quality of its lawmaking and creating synergies.
Ilgākā laikposmā būtu jāapsver iespēja, ka visas ES iestādes ietekmes novērtēšanā izmantotu vienotu mehānismu.
In the longer term, consideration should be given to the possibility of a common mechanism for all EU institutions.
Atzinumu sagatavoja: Derk Jan Eppink
Rapporteur: Derk Jan Eppink
A. tā kā Parlaments jau vairākkārt uzsvēris, ka ietekmes novērtējumu neatkarīgums nodrošina tiesību aktu kvalitāti, un atkārtoti aicinājis tos pakļaut neatkarīgai ārējai pārbaudei;
A. whereas Parliament has stressed several times that the independence of impact assessments is a guarantee for legislation quality, and has repeatedly asked that they be made subject to external, independent scrutiny,
B. tā kā Komisija uzskata, ka Ietekmes novērtējuma padome (INP) ir neatkarīga struktūra, lai gan tā ir Komisijas priekšsēdētāja pakļautībā, to veido augsta līmeņa amatpersonas no vairākiem ģenerāldirektorātiem un tās sēdes vada ģenerālsekretāra vietnieks; tā kā tas apdraud informācijas objektivitāti un tādējādi tiek pārkāpta vajadzīgā neitralitāte;
B. whereas the Impact Assessment Board (IAB) is considered by the Commission to be independent although it is under the authority of the President of the Commission and is composed of high-level officials from several DGs and chaired by the Deputy Secretary-General; whereas this leads to an information bias and thus to a violation of necessary neutrality,
C. tā kā ietekmes novērtējumus var izmantot, lai radītu nevajadzīgus birokrātiskus šķēršļus ES tiesību aktu un politikas nostādņu turpmākai izstrādei vai spēkā stāšanās procesam;
C. whereas impact assessments may be used to create unnecessary bureaucratic impediments to the further development or entry into force of European legislation and policies,
D. tā kā nav skaidra priekšstata par ietekmes novērtējumu kopējām izmaksām un to izmaksu sadalījumu atkarībā no ģenerāldirektorāta,
D. whereas there is no clear overview of the total cost of impact assessments nor any breakdown of their cost by DG,
1. aicina Komisiju veikt visu likumdošanas priekšlikumu obligātu novērtēšanu, jo ir jānoskaidro tiesību aktu izstrādes vajadzība un ES radītā pievienotā vērtība;
Calls on the Commission to carry out mandatory impact assessments (IAs) on all legislative proposals, as this is necessary to determine the need for legislation and whether there is 'EU value added';
4. turklāt uzsver, ka ietekmes novērtējumi nedrīkst kavēt likumdošanas procedūras un tos nedrīkst izmantot kā līdzekli, lai aizkavētu procedūras gaitu, mēģinot bloķēt nevēlamu tiesību aktu pieņemšanu;
Stresses furthermore that impact assessments should not cause delays in legislative procedures, nor should they be instrumentalised to serve as procedural obstacles in an attempt to block unwanted legislation;
9. prasa visos ietekmes novērtējumos obligāti un līdzsvaroti analizēt ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu, vidi un veselību vidējā un ilgākā termiņā; uzskata, ka, ja šādas ietekmes nav, tas skaidri jānorāda ietekmes novērtējumā;
Calls for a compulsory analysis of economic, social, environmental and health impacts over the medium to long term to be included in a balanced manner in all IAs; considers that where there are no such impacts this should be explicitly stated in the IA;
13. ierosina noteikt, ka Revīzijas palātai ir pienākums pārraudzīt jaunu IAB locekļu iecelšanu, caurlūkot jaunās IAB sagatavotos sākotnējos ziņojumus un nodrošināt, ka Parlaments un Komisija ievēro iepriekš minētajā Iestāžu vienotajā pieejā noteiktās normas;
Suggests that the Court of Auditors be responsible for overseeing the appointment of new IAB members, reviewing the initial reports produced by the new IAB, and ensuring that the Parliament and Council adhere to the rules set out in the above-mentioned Inter-Institutional Common Approach;
Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (ar grozījumiem), OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. ;
Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (as amended), OJ L 175, 5.7.1985, p.40. ;
17. uzskata, ka Komisijai vajadzētu aktīvāk iesaistīties ES un visu tās dalībvalstu interešu aizstāvībā gadījumos, kad trešo valstu projektiem varētu būt ietekme uz Eiropas Savienību vai uz vienu vai vairākām tās dalībvalstīm.
Considers that the Commission should play an active role in defending the interests of the EU and of all its Member States in cases where third-country projects may have an impact on the European Union or on one or more of its Member States.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzskata, ka ietekmes novērtēšana ir piemērots instruments, lai pārbaudītu Komisijas priekšlikumu lietderību un jo īpaši to atbilstību subsidiaritātes un samērīguma principam, kā arī lai izskaidrotu abām likumdevējām iestādēm un plašai sabiedrībai, kādu iemeslu dēļ ir izdarīta konkrēta izvēle;
Believes the impact assessment to be a suitable instrument for verifying the relevance of Commission proposals, and in particular compliance with the principles of subsidiarity and proportionality, and for explaining more clearly to the co-legislators and the public at large the reasons behind opting for a given measure;
6. uzskata, ka ietekmes novērtējumos vajadzētu ņemt vērā ietekmi uz ES ekonomiskajām partnerattiecībām, kā arī sekas, kas rodas, izvēloties kādu Eiropas standartu, nevis starptautisko standartu;
Believes that the impact on EU economic partnerships as well as the implications of choosing a specific European standard instead of an international standard should be taken into consideration in IAs;
9. uzstāj, ka ikvienā ietekmes novērtējumā ir jāapsver politikas alternatīvas, un mudina Komisiju izveidot mehānismu, kas nodrošina iestāžu ciešāku sadarbību;
Advocates that every IA include a consideration of policy alternatives and urges the Commission to set up a mechanism to ensure greater inter-institutional cooperation;
15. uzsver, ka projektu atbalstītāji vai tieši un netieši labuma guvēji nedrīkst veikt vai apstiprināt vides novērtējuma projektu, jo ir obligāti vajadzīgs neatkarīgs ārējais novērtējums;
Emphasises that promoters of projects or direct or indirect beneficiaries of their implementation must not be able to conduct or approve the draft environmental assessment, since a mandatory independent external assessment is necessary;
3. aicina Komisiju pirms ietekmes novērtējuma sagatavošanas neatkarīgi un objektīvi apsvērt visus iespējamos variantus, nevis pievērsties tikai vienam variantam;
Calls on the Commission to carry out an independent, neutral assessment of all possible options, without committing itself to a particular option before an impact assessment has been carried out;
7. uzskata, ka ietekmes novērtējums ir „darba dokuments”, kas ir daļa no likumdošanas procesa; uzsver, ka ir jānodrošina pietiekams elastīgums, lai būtu iespējams veikt papildu ietekmes novērtējumus likumdošanas gaitā;
Regards the impact assessment as a ‘living document’ forming part of the lawmaking process; stresses the need to guarantee sufficient flexibility so that further impact assessments can be conducted during the lawmaking process;
10. aicina Komisiju ietekmes novērtējumos sistemātiski noteikt likumdošanas priekšlikumu administratīvo slogu un vienmēr skaidri uzsvērt, kurš no izskatītajiem risinājumiem rada vismazāko administratīvo slogu un birokrātisma draudus;
Calls on the Commission, in its impact assessments, to look systematically at the administrative burden imposed by proposed legislation, and always to state clearly which of the options assessed eliminates the most administrative burdens or creates fewest new ones;
par Eiropas Savienības Septītās pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu
on the mid-term review of the Seventh Framework Programme of the European Union for research, technological development and demonstration activities
PASKAIDROJUMA RAKSTS.................................................................................................17
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................17
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši pantus attiecībā uz pētniecību,
– having regard to the Treaty on European Union (TEU) and the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in particular the articles relating to research,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)
– having regard to the decision of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the 7th Framework Programme of the European Community ( or European Union, since the Treaty of Lisbon ) for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)
– ņemot vērā īpaši iepriekš minētā Lēmuma 7. pantu par Septītās pētniecības pamatprogrammas uzraudzību, novērtējumu un pārskatīšanu,
– having particular regard to Article 7 of the above decision on monitoring, evaluation and review of FP7,
– ņemot vērā LESD 182. panta 2. punktu par pamatprogrammas pielāgošanu, mainoties apstākļiem,
– having regard to Article 182(2) TFEU on adaptation of the framework programme as the situation changes,
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 9. februāra paziņojumu „Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atbildi uz Ekspertu grupas ziņojumu par 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas starpposma novērtējumu un Ekspertu grupas ziņojumu par riska dalīšanas finanšu mehānisma starpposma novērtējumu” ( COM(2011)0052 ),
– having regard to the Commission communication of 9 February 2011 entitled ‘Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the Response to the Report of the Expert Group on the Interim Evaluation of the 7th Framework Programme for Research, Technological Development and Demonstration Activities and to the Report of the Expert Group on the Interim Evaluation of the Risk-Sharing Finance Facility’ ( COM(2011)0052 ),
– ņemot vērā ES Padomes 3074. sanāksmes 2011. gada 9. martā par konkurētspēju (iekšējais tirgus, rūpniecība, pētniecība un kosmoss) izdarītos secinājumus attiecībā uz Eiropas Savienības Septītās pētniecības pasākumu pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu, tostarp par riska dalīšanas finanšu mehānismu,
– having regard to the conclusions of the Interim Evaluation of the Seventh Framework Programme for Research Activities (FP7), including the risk-sharing finance facility, by the 3074th EU Council meeting on competitiveness (Internal Market, Industry, Research and Space) of 9 March 2011,
– ņemot vērā ekspertu grupas 2010. gada 12. novembra galīgo ziņojumu „Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatīšana”,
– having regard to the final report of the Expert Group ‘Interim Evaluation of the 7th Framework Programme’ of 12 November 2010,
– ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu
– having regard to its resolution of 11 November 2010 on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes
Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0401 . ,
Texts adopted on that date, P7_TA(2010)0401 . ,
– ņemot vērā ekspertu grupas 2009. gada februāra ziņojumu „Pētniecības un tehnoloģiju izstrādes sesto pamatprogrammu (2002.–2006. gads) novērtējums”,
– having regard to the report of the Expert Group ‘Evaluation of the Sixth Framework Programmes for Research and Technological Development 2002-2006’ of February 2009,
– ņemot vērā ekspertu komitejas 2009. gada 23. jūlija ziņojumu „Ceļā uz pasaules līmeņa progresīvo pētījumu organizāciju — pārskats par Eiropas Pētniecības padomes struktūrām un mehānismiem”,
– having regard to the report of the Committee of Experts ‘Towards a world class Frontier Research Organisation - Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms’ of 23 July 2009,
– ņemot vērā neatkarīgu ekspertu grupas 2010. gada 31. jūlija ziņojumu „Riska dalīšanas finanšu mehānisma (RDFM) termiņa vidusposma novērtējums”,
– having regard to the report of the Group of Independent Experts ‘Mid-Term Evaluation of the Risk-Sharing Financial Facility (RSFF)’ of 31 July 2010,
– ņemot vērā ekspertu komitejas 2010. gada 20. decembra ziņojumu „Tāda kopuzņēmuma pirmais starpposma novērtējums, kas izveidots novatorisku zāļu jomā uzsāktās iniciatīvas īstenošanai”,
– having regard to the report of the Committee of Experts ‘First Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative Joint Undertaking’ of 20 December 2010,
– ņemot vērā ekspertu komitejas 2010. gada 30. jūlija ziņojumu „Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu ARTEMIS un ENIAC pirmais starpposma novērtējums”,
– having regard to the report of the Committee of Experts ‘First Interim Evaluation of the ARTEMIS and ENIAC Joint Technology Initiatives’ of 30 July 2010,
– ņemot vērā neatkarīgu ekspertu komitejas 2010. gada decembra ziņojumu „Interaktīvas automatizētas dzīves vides kopīgās programmas starpposma novērtējums”,
– having regard to the independent panel report ‘Interim Evaluation of the Ambient Assisted Living Joint Programme’ of December 2010,
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 27. un 28. janvāra plenārsesijā pieņemto atzinumu par pētniecības pamatprogrammu īstenošanu un vienkāršošanu,
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions, adopted at its plenary session held on 27 and 28 January 2011, on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes,
– ņemot vērā tā 2010. gada 20. maija rezolūciju par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Savienībā
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the implementation of the synergies of research and innovation earmarked Funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development in cities and regions as well as in the Member States and the Union
Šajā dienā pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0189 . ,
Texts adopted on that date, P7_TA(2010)0189 . ,
– ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2007. gada 22. novembra īpašo ziņojumu Nr. 9/2007 „ES pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pamatprogrammu vērtējums — vai Komisijas pieeju iespējams uzlabot”,
– having regard to Special Report No 9/2007 of the European Court of Auditors of 22 November 2007 concerning ‘Evaluating the EU Research and Technological Development (RTD) framework programmes – could the Commission's approach be improved?’,
– ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 8/2009 „Vai tika sasniegti Kopienas pētniecības politikas izcilības tīklu un integrēto projektu mērķi”,
– having regard to Special Report No 8/2009 of the European Court of Auditors on networks of excellence and integrated projects in Community research policy,
– ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 2/2010 „Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte”,
– having regard to Special Report No 2/2010 of the European Court of Auditors on the effectiveness of the Design Studies and Construction of New Infrastructures support schemes under the Sixth Framework Programme for Research,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 15. septembra atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana”,
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 15 September 2010 on the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions ‘Simplifying the implementation of the research framework programmes’,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A7-0160/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0160/2011 ),
A. tā kā Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu jomā ir pasaulē lielākais pētniecības atbalsta instruments un ir uzskatāma par Eiropas Savienības galveno pētniecības politikas īstenošanas līdzekli;
A. whereas the 7th Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (FP7) is the largest research support instrument in the world and represents the primary tool of European Union research policy,
B. tā kā ir jāņem vērā process, ko ir izraisījis Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskats, ņemot vērā kopš šīs programmas apspriešanas un pieņemšanas 2006. gadā notikušās izmaiņas (jaunas iestādes, jaunas politiskas struktūras, ekonomiskā krīze) un arī līdz pamatprogrammas beigām atlikušajā termiņā pieejamā finansējuma apjomu;
B. whereas it is necessary to allow for developments resulting from the mid-term review of FP7 in the light of the numerous changes that have taken place since it was negotiated and adopted in 2006 (new institutions, new political bodies, economic crisis), and also given the scale of the financial sums available between now and when it ends,