natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 864/2004 finansējuma piešķīruma termiņu atbalstam par tabaku uz 2008. un 2009 . kalendāro gadu visbeidzot pagarināja, taču finansējums Kopienas tabakas fondam, samazinot atbalstu tabakai, netika palielināts.
Council Regulation (EC) No 864/2004 finally extended the tobacco aid to 2008 and 2009 without accordingly extending the funding of the Community Tobacco Fund by a reduction of the tobacco aid.
Fonda finansētie projekti
The projects financed by the Fund
Fonda mērķi sabiedrības veselības jomā:
The Fund’s public health objectives
- sekmēt sabiedrības zināšanas par tabakas patēriņu, kā arī par pasīvās smēķēšanas kaitīgajām sekām;
- Raising public awareness of the harmful effects of tobacco consumption, including passive smoking.
- uzlabot informācijas par tabakas patēriņa kaitīgajām sekām nozīmību un efektivitāti, kā arī saziņas metodes (valodu un tēlus);
- Improving the relevance and effectiveness of the messages put across about the harmful effects of tobacco consumption, and the methods of communication used (language and images).
- novērst un pārtraukt smēķēšanu;
- Preventing and stopping smoking.
- iegūtos rezultātu izplatīt valsts iestādēs un attiecīgajās nozarēs.
- Disseminating the results to the national authorities and the relevant sectors.
Finansiālas sekas
Financial implications
Pašreizējās maksimālās summas tabakas atbalstam EUR 337,937 miljonu apmērā nozīmē to, ka maksimālā ikgadējā summa, kuru var pārskaitīt fondam, ir EUR 16,897 miljoni.
The current maximum ceiling for tobacco aid being at EUR 337,937 million, meaning that the maximum annual amount which can be transferred to the Fund is EUR 16,897 million.
Iespējamais finansējuma piešķīruma termiņa pagarinājums fondam neradītu Kopienai papildu izdevumus.
A possible prolongation of the Fund would not involve any additional Community expenditure.
Ar to būtu pagarināts termiņš Regulas (EK) Nr. 1782/2003 110.m pantā paredzētajai iespējai pārskaitīt 2008. un 2009. gadā (2009. un 2010. budžeta gads) 5 % no pozīcijā „Kopienas tabakas fonds” un pozīcijā „Tiešie atbalsti” atvēlētās tabakas atbalsta summas.
It extends the possibility foreseen in Article 110m of Regulation (EC) No 1782/2003 to the transfer in 2008 and 2009 (budget years 2009 and 2010) 5% of the amount of tobacco aid under ‘Direct Aids’ to the ‘Community Tobacco Fund’.
Par tabaku paredzētā atbalsta maksimālās summas nemainās, un maksimālā ikgadējā summa, ko iespējams pārskaitīt, ir EUR 16,897 miljoni (EUR 337,937 miljoni x 5 % = EUR 16,897 miljoni).
The ceilings on tobacco aid remain unchanged and the maximum annual amount which can be transferred amounts to EUR 16,897 million (EUR 337,937 million x 5% = EUR 16,897 million).
Šī summa no pozīcijas 05 03 02 22 būs pieejama budžeta pozīcijā 17 03 02 — Kopienas tabakas fonds.
This amount from line 05 03 02 22 will be available instead under budget line 17 03 02 – Community Tobacco Fund.
Tā kā šis ir pārvietojums starp sadaļām, tas nav saistīts ne ar kādām budžeta apropriācijām.
As this is a transfer between titles, this measure does not entail any additional budget appropriations.
Ir skaidrs, ka uz minēto priekšlikumu attiecas arī daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskats, kas paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 3. deklarācijā un Eiropadomes sanāksmes secinājumos („pilnīgs, plašs pārskats, kas attiecas uz visiem ES izdevumiem, kā arī uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP)”).
It is clear that this proposal is also subject to the mid-term review of the Multi-annual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’).
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following amendment in its report:
Uzskata, ka jebkurai paredzamajai summai jābūt saderīgai ar daudzgadu finanšu shēmas 2007–2013. gadam, kas pārskatīta ar 2007. gada 18. decembra Lēmumu 2008/29/EK, 2. izdevumu kategorijas maksimālo robežu, un norāda, ka par ikgadējo summu jālemj saistībā ar budžeta procedūru un tā jānovērtē daudzgadu kontekstā.
Considers that any amount foreseen must be compatible with the ceiling of Heading 2 of the multiannual financial framework (MFF) 2007-2013 as revised by Decision 2008/29/EC of 18 December 2007, and points out that the annual amount will be decided within the annual budgetary procedure and will be assessed in a multi-annual context.
Šī grozījuma mērķis ir atgādināt, ka šis priekšlikums kā daļa no KLP attiecas ne tikai uz daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatu, kas paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 3. deklarācijā un Eiropadomes sanāksmes secinājumos („pilnīgs, plašs pārskats, kas attiecas uz visiem ES izdevumiem, kā arī uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP)”), bet arī uz ikgadējās budžeta procedūras rūpīgu pārbaudi.
This amendment aims to recall that the proposal, being part of the CAP, it is not only subject to the mid-term review of the Multiannual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’), but also subject to scrutiny within the annual Budget Procedure.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................13
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY...............12
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS ..................................................................................17
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................16
– ņemot vērā Padomes 1999. gada 20. maija rezolūciju par sievietēm un zinātni
– having regard to the Council Resolution of 20 May 1999 on women and science
OV C 201, 16.7.1999., 1. lpp. ,
OJ C 201, 16.7.1999, p 1. ,
– ņemot vērā Padomes 2001. gada 26. jūnija rezolūciju par zinātni, sabiedrību un sievietēm zinātnē
– having regard to the Council Resolution of 26 June 2001 on science and society and on women in science
OV C 199, 14.7.2001., 1. lpp. ,
OJ C 199, 14.7.2001, p 1. ,
– ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas pieejas un līdzdalības nodrošināšanu zināšanu sabiedrībā, kas vērsta uz izaugsmi un jauninājumiem
– having regard to the Council Resolution of 27 November 2003 on equal access to and participation of women and men in the knowledge society for growth and innovation
OV C 317, 30.12.2003., 6. lpp. ,
OJ C 317, 30.12.2003, p 6. ,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumu par cilvēkresursu stiprināšanu zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropas Pētniecības telpā,
– having regard to the Council Conclusions of 18 April 2005 on reinforcing human resources in science and technology in the European Research Area,
OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp. ,
OJ L 269, 5.10.2002, p 15. ,
– ņemot vērā Komisijas Zinātnes un sabiedrības rīcības plānu ( COM(2001)0714 ),
– having regard to the Commission's Science and Society Action Plan ( COM(2001)0714 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Sievietes un zinātne: izcilība un jauninājumi — dzimumu līdztiesība zinātnes jomā” ( SEC(2005)0370 ),
– having regard to the Commission staff working document entitled ‘Women and Science: Excellence and Innovation - Gender Equality in Science’ ( SEC(2005)0370 ),
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu „Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas” ( COM(2007)0161 ) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots iepriekšminētajai Zaļajai grāmatai( SEC(2007)0412 ),
– having regard to the Commission Green Paper entitled ‘The European Research Area: New Perspectives’ ( COM(2007)0161 ) and the Commission staff working document accompanying the above mentioned Green Paper ( SEC(2007)0412 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2000. gada 3. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Sievietes un zinātne — sieviešu mobilizēšana Eiropas pētniecības bagātināšanai”
– having regard to its resolution of 3 February 2000 on the communication from the Commission entitled: ‘Women and science - Mobilising women to enrich European research’
OV C 309, 27.10.2000., 57. lpp. ,
OJ C 309, 27.10.2000, p.57. ,
– ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 9. marta rezolūciju par profesionālās, ģimenes un privātās dzīves apvienošanu
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on reconciling professional, family and private lives
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu „Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006–2010” ( COM(2006)0092 ) un Parlamenta attiecīgo 2007. gada 13. marta rezolūciju
– having regard to the Commission communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ) and to its relevant resolution of 13 March 2007
OV C 301 E, 13.12.2007., 56. lpp. ,
OJ C 301 E, 13.12.2007, p 56. ,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 19 June 2007 on a regulatory framework for measures enabling young women in the European Union to combine family life with a period of studies
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0265 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0265 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 27. septembra rezolūciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2007. gads
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equality between women and men in the European Union - 2007
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0423 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0423 . ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6‑0165/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0165/2008 ),
A. tā kā zinātne ir nozīmīga joma Eiropas Savienības ekonomiskajai attīstībai un, lai īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, Eiropā darbā jāpieņem vēl 700 000 pētnieku;
A. whereas research represents a crucial sector for the economic development of the European Union, and whereas Europe needs to recruit 700 000 additional researchers as part of the fulfilment of the Lisbon strategy for growth and employment,
B. tā kā Eiropas Savienībā pētnieku vidū sievietes ir mazākumā, t.i., valsts pārvaldes un augstākās izglītības nozarē apmēram 35 % strādājošo pētnieku ir sievietes, bet privātajā sektorā — tikai apmēram 18 %;
B. whereas female researchers are in a minority within the EU, comprising an average of 35% of researchers working in the government and higher education sectors and comprising an average of only 18% of researchers working in the private sector,
C. tā kā sieviešu īpatsvars augstākā līmeņa akadēmiskos amatos reti pārsniedz 20 % un iespēja ieņemt profesora amatu vai līdzvērtīgu amatu vīriešiem ir trīs reizes lielāka nekā sievietēm;
C. whereas the percentage of women in the top grades of academia rarely exceeds 20%, and men are three times more likely than women to obtain professorships or their equivalent,
D. tā kā ES dalībvalstīs nav daudz pa dzimumiem sadalītu datu par pētnieku kvalifikāciju, zinātnes jomu un vecumu;
D. whereas sex-disaggregated data on researchers by qualification, field of science and age are still scarcely available even in Member States,
E. tā kā sievietēm pētniecēm salīdzinājumā ar vīriešiem pētniekiem ir grūtāk apvienot darba un ģimenes dzīvi;
E. whereas female researchers experience more difficulty in reconciling working and family life than male researchers,
F. tā kā sieviešu trūkums vadošos zinātnes amatos vēl joprojām ir ievērojams;
F. whereas the lack of women in scientific leadership positions remains significant,
G. tā kā sieviešu pārstāvība augstskolu lēmumu pieņemšanas struktūrās nav pietiekama, lai varētu īstenot no dzimumu viedokļa līdzsvarotu politiku;
G. whereas the representation of women in university decision-making bodies is not high enough for the implementation of a gender-balanced policy,
H. tā kā vairumā valstu sievietes un vīrieši nav līdzvērtīgi pārstāvēti zinātniskajās padomēs;
H. whereas in a majority of countries the share of women on scientific boards has not reached parity,
I. tā kā viena no ES darbību prioritātēm iepriekšminētajā Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006–2010 ir nodrošināt sieviešu līdzvērtīgu pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp panākt, ka līdz 2010. gadam 25 % vadošo amatu valsts zinātnes jomā ieņem sievietes;
I. whereas one of the priority areas for EU action in the above-mentioned Roadmap for equality between women and men 2006-2010 is equal representation in decision making, including a target of 25% of women in leading positions in public-sector research, to be met by 2010,
J. tā kā Eiropas Pētniecības padomē nav izdevies panākt dzimumu līdzsvaru, jo no 22 Zinātniskās padomes locekļiem tikai 5 ir sievietes;
J. whereas the European Research Council has not achieved a gender balance with only 5 women out of 22 in the Scientific Council,
K. tā kā, neskatoties uz to, ka 50 % studentu Eiropas Savienībā ir sievietes un sievietes iegūts 43 % no visiem doktora grādiem Eiropas Savienībā, sievietes ieņem tikai apmēram 15 % no vadošajiem akadēmiskajiem amatiem, un tādējādi viņu ietekme lēmumu pieņemšanas līmenī ir ievērojami mazāka;
K. whereas, even though women make up more than 50% of EU students and achieve 43% of EU doctoral degrees, they hold, on average, only 15% of senior academic posts and thereby have considerably less influence with regard to decision-making positions in research,
L. tā kā pašreizējā 7. pētniecības pamatprogrammā netiek prasīts, lai projektu priekšlikumos obligātā kārtā būtu iekļauts rīcības plāns dzimumu līdztiesībai;
L. whereas the current FP7 does not require mandatory gender action plans for project proposals,
M. tā kā pētījumi liecina par to, ka pašreizējās novērtēšanas un darbā pieņemšanas sistēmas nav neitrālas attiecībā pret dzimumiem,
M. whereas studies show that existing systems of evaluation and recruitment are not gender neutral,
4. atzīmē, ka pārāk liela sieviešu daļa laika gaitā atsakās no zinātniskās karjeras; uzskata, ka šī parādība, kura bieži raksturota kā „cauruļvada sūces” modelis, ir jāanalizē, izmantojot dažādus modeļus, tostarp „atgrūžošo un pievelkošo faktoru” modeli; aicina atbildīgās iestādes, piedāvājot risinājumus, ņemt vērā tādus faktorus kā darba vide, profesionālie stereotipi, konkurence, ar mobilitāti saistītās prasības un ģimenes aprūpes pienākumi;
Notes that an excessively high proportion of women scientists give up their careers at some point; considers that this pattern, which has often been described as the ‘leaking pipeline’ model, needs to be analysed on the basis of various models including the ‘push and pull factors’ model; calls on the competent authorities to take account of various factors such as working environment, occupational stereotypes, competition, mobility requirements and family responsibilities when formulating possible solutions;
6. aicina Komisiju un dalībvalstis, definējot jēdzienus „izcilība” un „labs pētnieks”, ņemt vērā atšķirības starp vīriešu un sieviešu karjeru zinātnes jomā; uzsver, ka sievietes pētnieces, piedāvājot citādu redzējumu un izvēloties savādāku pētniecības tematiku, arī sniedz ieguldījumu zinātniskajā pasaulē;
Calls on the Commission and the Member States to take due account, in the definitions of excellence and a 'good researcher', of the differences between male and female scientific careers; stresses that female researchers also contribute to the world of research with different perspectives and choices of research topics;
21. pauž stingru pārliecību, ka nepieciešams ieviest īpašus personāla atlases, apmācību un sabiedrisko attiecību pasākumus, lai rosinātu plašāku sieviešu iesaistīšanos tādās jomās kā tehnoloģijas, fizika, inženierzinātnes un datorzinātnes, kā arī citās jomās, kurās diemžēl joprojām vērojams vīriešu pārsvars;
Firmly believes that specific recruitment, training and public relations measures need to be introduced in order to promote and encourage greater participation on the part of women in fields such as technologies, physics, engineering, computer science and other domains which are still, regrettably, dominated by men;
26. mudina dalībvalstis veicināt izpratnes veidošanas pasākumus, lai informētu meitenes un rosinātu viņas augstskolā izvēlēties dabaszinātņu un tehnoloģiju studijas un iegūt atbilstošu kvalifikāciju; aicina dalībvalstis uzlabot zināšanu apmaiņas procesu, jo izglītības izvēles modeļi dalībvalstu starpā ļoti atšķiras;
Encourages Member States to promote awareness-raising actions to inform and encourage girls to pursue scientific and technological university studies and degrees; encourages Member States to improve knowledge-sharing processes, since very different patterns of education choices are available in the different Member States;
29. atzinīgi vērtē Eiropas Zinātnieču platformas īstenotos pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību pētniecībā un palielinātu sieviešu īpatsvaru lēmumu pieņemšanas līmeņa amatos;
Welcomes the activities carried out by the European Platform of Women Scientists, which aim to enhance the participation of women in science and increase the number of women scientists in decision-making positions;
31. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
Ziņojumā ir mēģināts noteikt sociālos, kultūras un cita veida šķēršļus, kuru dēļ sieviešu pārstāvība zinātnē ir nepietiekama.
The report seeks to identify social, cultural and other kind of barriers that account for the under-representation of women in science.
Tajā tiek īsumā iepazīstināts ar pašreizējo situāciju, bet galvenais uzsvars ziņojumā ir norāde uz iespējamiem risinājumiem un paraugpraksēm situācijas atrisināšanai.
It will briefly introduce the context for the situation today, but the main focus of the report will be to look forward to point to possible solutions and best practices for solving the situation.
Ziņojumu sagatavoja, ņemot vērā pašreizējo situāciju Eiropā, kad sievietes ir ārkārtīgi nepietiekami pārstāvētas zinātnes jomā.
The background for the report is the current European situation, where women are greatly underrepresented in the field of science.
Statistika liecina, ka vairāk sieviešu nekā vīriešu pievēršas augstākās izglītības ieguvei, tomēr vēl joprojām ievērojami vairāk vīriešu izvēlas pētniecības karjeru.
Statistics tells us that more women than men engage in taking a higher education, yet when it comes to choosing the research career, women are still outnumbered by men.
Milzīgais tādu sieviešu skaita pieaugums, kuras iegūst augstāko izglītību, nav nedz radījis atbilstīgas izmaiņas sieviešu skaitā attiecībā pret vīriešu skaitu noteiktās studiju jomās vai profesijās (t.i., izmaiņas horizontālajā dzimumu segregācijā), nedz novērsis darba samaksas atšķirības starp dzimumiem.
The huge increase in participation of women in higher education has neither led to a corresponding change in the ratio of women to men in particular fields of study or professions – that is, a change in horizontal gender segregation – nor has it eliminated the gender-specific wage gap.
Kāpēc mums būtu jāuztraucas par dzimumu segregāciju zinātnē?
Why should we be concerned with gender segregation in science?
Ir divi galvenie iemesli.
There are two main reasons.
Otrkārt, var pietrūkt zinātniskā personāla jomās ar specifiskām prasībām.
Second, we may face a shortage of scientific personnel in demanding fields.
Pieņemot, ka spējas veikt ļoti darbietilpīgu zinātnisko darbu nav saistītas ar dzimumu, šajās jomās pieejamā darbaspēka būtu daudz vairāk, ja sievietes pilnībā iesaistītos zinātnē.
If talent for doing very demanding scientific work is unrelated to sex, the pool for these fields would be much larger with women fully participating in science.
Sievietes pētnieces joprojām ir mazākumā valsts pārvaldes un augstākās izglītības nozarēs, kurās ES vidēji strādā 35 % sieviešu.
Women researchers are still a minority in the government and higher education sectors, with both sectors having an EU average of 35% women.
Tomēr visās valstīs šajās nozarēs ir augstāks sieviešu pētnieču īpatsvars nekā uzņēmējdarbības nozarē, kurā saskaņā ar jaunāko informāciju ES vidēji strādā 18 % sieviešu, tomēr valstu starpā šī attiecība krasi atšķiras.
In all countries these sectors nevertheless have higher proportions of women researchers than the business enterprise sector with an EU average of 18% women according to latest data, but there are large cross-country variations.
Valstis, kurās privātā sektora pētniecībā strādā vismazākais skaits sieviešu, ir Vācija (11,8 %), Austrija (10,4 %) un Nīderlande (8,7 %), turpretim Latvijā, Bulgārijā un Rumānijā šis rādītājs pārsniedz 40 %.
The countries with the fewest women in business research are Germany (11.8%), Austria (10.4%) and Netherlands (8.7%) whereas Latvia, Bulgaria and Romania all have over 40% women.
Situācija uzlabojas ļoti lēni.
The situation is improving very slowly.
Sieviešu pētnieču skaita pieauguma rādītājs ir augstāks par vīriešu rādītāju tikai mazāk nekā pusē valstu, un dažās valstīs sieviešu pētnieču īpatsvars ir samazinājies.
Women researchers only have higher growth rates than men in less than half of the countries, and for a few countries the percentage of women researchers has decreased.
Pētnieku sadalījums pa galvenajām zinātnes jomām atšķiras vīriešu un sieviešu starpā.
The distribution of researchers by main fields of science shows different patterns for men and women.
Augstākās izglītības nozarē 54 % vīriešu pētnieku strādā dabaszinātnēs un inženierzinātnēs salīdzinājumā ar 37 % sieviešu pētnieču.
Among male researchers in the higher education sector, 54% work in natural science and engineering compared to 37% among women researchers.
Šis pētnieku sadalījums pa dažādām zinātnes jomām, protams, atspoguļo izglītības izvēli, ko vīrieši un sievietes izdarījuši, uzsākot studijas.
This distribution of researchers across the broad field of science of course reflects study choices made by men and women in higher education.
Pēdējos gados ir sagatavoti dažādi pētījumi, kuros salīdzinātas valstis un laika periodi, ņemot vērā horizontālo dzimumu segregāciju augstākajā izglītībā.
In recent years various studies comparing countries and historical periods in light of horizontal gender segregation in higher education have been presented.
Tajos norādīts, ka pēdējos divdesmit gados vairumā valstu ir pieaudzis inženierzinātnēs nodarbināto sieviešu skaits.
They indicate that in the past twenty years the number of women in engineering has increased in most countries.
Tomēr šis pieaugums ir diezgan mazs un bieži — zemāks nekā alternatīvās profesijās un pētniecības jomās.
This increase, however, is rather small and often lower than in alternate professions and fields of study.
Citiem vārdiem sakot, sieviešu skaita pieaugums ir novērojams pārsvarā tajās pētniecības jomās, kurās jau ir augsts sieviešu īpatsvars.
In other words: the increase in the number of women is occurring mostly in fields of study that already had a high percentage of females
Virkne atsevišķu faktoru, kas nosaka individuālas izvēles, ir saistīti ar dzimumu stereotipiem.
A group of individual factors determining individual choices refers to gender stereotypes.
Dzimumu stereotipi ir vienkārši, bet bieži vien dziļi iesakņojušies uzskati par vīriešu un sieviešu īpašībām.
Gender stereotypes are simplified but often deep-rooted perceptions of male and female characteristics.
Tie veicina īpašu dzimumu lomu un profesionālās dzimumu segregācijas saglabāšanos.
They support the continuity of specific gender roles and occupational gender segregation.