natgillin/translations-raw huggingface dataset:
39. aicina Komisiju sākt noteikt brīvprātīgus Eiropas standartus pārrobežu e-komercijas atvieglošanai, novērst spēkā esošo tiesību aktu atšķirības dažādās dalībvalstīs un selektīva izplatīšanas tīkla ietvaros atcelt prasību, ka pirms pārdošanas tiešsaistē jābūt autonomam (nesaistes) veikalam, ja ir pierādīts, ka šāda prasība ir pretrunā konkurences noteikumiem vai pēc tirdzniecībā piedāvāto preču un pakalpojumu līguma būtības nav pamatota, tādējādi ļaujot patērētājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem pilnībā izmantot iekšējā tirgus potenciālu elektroniskajā vidē; pauž bažas par Komisijas lēmumu par prasību izveidot nesaistes veikalu pirms pārdošanas tiešsaistē, jo šī prasība ir galvenais šķērslis tiešsaistes tirdzniecībā;
Calls on the Commission to begin formulating European standards to facilitate cross-border e-commerce, to bridge variations between the laws in force within the various Member States and to remove the obligation within a selective distribution network of having an off-line shop prior to selling online, where it is shown that such an obligation is in contradiction with competition law, or is not justified by the nature of the contract for goods and services sold, thus enabling consumers and small and medium-sized enterprises to fully exploit the internal market's potential in the electronic environment; expresses concern regarding the Commission's decision on the obligation of having an off-line shop prior to selling online as this requirement radically hampers online sales;
47. aicina Komisiju arī izstrādāt noteikumus un standartus, lai programmatūru savstarpējas nesavietojamības dēļ komerciālo un sociālo tīklu tīmekļu vietnēs patērētājiem nerastos šķēršļi pirkuma izvēles maiņā;
Calls on the Commission also to work towards creating rules and standards so that the non-interoperability of software on commercial and social networking websites does not prevent consumers from changing their purchasing options;
49. paturot prātā, cik svarīgi ir izmantot visas vienotā tirgus iespējas, aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka līdz 2015. gadam vismaz 50 % visu publiskā iepirkuma procesu notiktu, izmantojot elektroniskos līdzekļus, atbilstīgi rīcības plānam, par ko vienojās 2005. gadā Mančestrā notikušajā ministru konferencē par e-pārvaldību;
Calls on the Commission and the Member States, bearing in mind how important it is to realise the full potential of the single market, to ensure that, by 2015, at least 50% of all public procurement procedures are conducted electronically, in accordance with the action plan agreed by the Ministerial Conference on e-Government, held in Manchester in 2005;
51. uzskata, ka vienotu un atklātu tehnisku un operatīvu specifikāciju un standartu (savietojamības, sadarbspējas, pieejamības, drošības, loģistikas, piegādes u. c. nodrošināšanai) izstrāde un atbalsts tiem veicinās pārrobežu e-komerciju, palīdzot patērētājiem, it īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām un nepieredzējušiem datora lietotājiem, kā arī novēršot dažādu dalībvalstu vidū pastāvošos operatīvos, tehniskos, kultūras un valodas šķēršļus;
Believes that the development of, and support for, common, open technical and operational specifications and standards (for compatibility, interoperability, accessibility, security, logistics, delivery, etc.) will facilitate cross-border e-commerce by assisting consumers, especially vulnerable and inexperienced computer users, and by bridging the operational, technical, cultural and language barriers that exist between the various Member States;
53. uzsver, ka e-komercijas piegādes ķēde ir jāpadara pārredzamāka, lai patērētājs vienmēr būtu informēts par piegādātāja personību, tā uzņēmuma nosaukumu, ģeogrāfisko adresi, kontaktinformāciju un nodokļu maksātāja reģistrācijas numuru un par to, vai tas ir starpnieks vai tiešais piegādātājs, kas ir jo īpaši svarīgi saistībā ar tiešsaistes izsolēm;
Emphasises the need to make the e-commerce supply chain more transparent so that the consumer always knows the identity of the supplier, as well as the latter’s business name, geographical address, contact details and tax registration number, and whether the supplier is an intermediary or an end supplier, which is especially important in the context of online auctions;
58. mudina ieviest prasību veikt ārējo revīziju saistībā ar noteiktiem elektronisko pakalpojumu veidiem, kad pastāv lielāka nepieciešamība nodrošināt, ka šie pakalpojumi ir pilnīgi droši, aizsargāt personas informāciju un datus (piemēram, interneta bankas pakalpojumu gadījumā);
Calls for the introduction of a requirement that an external audit be carried out in respect of certain specific types of electronic services where there is a greater need to ensure that those services are fully secure, to protect personal information and data (in the case, for example, of internet banking);
Stratēģija e-komercijas izmantotāju paļāvības palielināšanai
An e-confidence strategy to raise e-commerce users’ confidence
81. aicina Komisiju novērtēt, vai tāda portāla izveide e-komercijas vajadzībām, kuru uzrauga Komisija, iesaistot ieinteresētās personas un dalībvalstis, varētu labāk sekmēt paraugprakses un informācijas izplatīšanu un tāpēc varētu vairot patērētāju uzticību un paplašināt pārrobežu e-komerciju;
Calls on the Commission to assess whether the creation of a portal for e-commerce monitored by the Commission, involving stakeholders and Member States, could better contribute to the dissemination of best practices and information and therefore enhance consumer trust and increase cross-border e-commerce;
99. uzskata, ka patērētāju paļāvību e-komercijai sekmētu pašregulējuma rīcības kodeksu izstrāde, ko veic arodbiedrības, profesionālās un patērētāju asociācijas, kā arī Parlamenta ziņojumā par jaunu Eiropas digitālo programmu — „2015.eu” ietverto noteikumu īstenošana, kuros aicināts izveidot Eiropas hartu par iedzīvotāju un patērētāju tiesībām digitālajā vidē un izstrādāt „piekto brīvību”, kas pavērtu iespējas satura un zināšanu brīvai apritei, jo tiktu precizētas visu informācijas sabiedrības dalībnieku tiesības un pienākumi;
Believes that the development of self-regulatory codes of conduct by trade, professional, and consumer associations, and implementation of the provisions of Parliament’s report on ‘a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu’ calling for the creation of a European charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment and developing a ‘fifth freedom’ permitting the free circulation of content and knowledge, would enhance consumer confidence in e‑commerce by clarifying the rights and obligations of all information-society players;
100.aicina Komisiju nekavējoties rīkoties un 2012. gadā ziņot par rezultātiem, kas gūti to desmit pārrobežu e-komercijas šķēršļu novēršanā, kuri norādīti Komisijas 2009. gada 22. oktobra paziņojumā par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES ( COM(2009)0557 );aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot gan leģislatīvus, gan neleģislatīvus aktus, nodrošināt patērētāju aizsardzības augstu līmeni e-komercijā un novērst šķēršļus e-komercijas attīstībai, kuri norādīti Komisijas 2010. gada paziņojumā par Digitālo programmu un 2009. gada paziņojumā par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES; aicina Komisiju uzsākt ieinteresēto personu un ASV dialogu, lai izpētītu transatlantiskā elektroniskā tirgus attīstīšanas veidus;
100.Calls on the Commission to act swiftly and to report in 2012 on its progress in tackling the ten barriers to cross-border e-commerce, as stated in its communication of 22 October 2009 on cross-border business to consumer e-commerce in the EU ( COM(2009)0557 );calls on the Commission and the Member States to ensure a high level of consumer protection in e-commerce and the removal of the barriers to the development of e-commerce identified in the Commission’s 2010 communication on the Digital Agenda and its 2009 communication on cross-border business to consumer e-commerce in the EU, through both legislative and non-legislative means;invites the Commission to launch a dialogue between interested parties and the US, with a view to examining means of developing a transatlantic electronic market;
Elektroniskā komercija ir būtisks interneta spēks un ES 2020. gada stratēģijas iekšējā tirgus mērķu sasniegšanas nozīmīgs veicinātājs.
E-Commerce is a vital force of the internet and an important catalyst to achieving the aims of the EU 2020 strategy for the internal market.
Lai novērstu vēl atlikušos šķēršļus, ir svarīgi visām ieinteresētajām personām sadarboties.
It is important for all stakeholders to cooperate to overcome remaining barriers.
Vienotā tirgus atšķirības kļūst vēl pamanāmākas, ja apskatām pārrobežu tirdzniecību.
The gaps of the Single Market become even more evident if we look at cross-border commerce.
Preču brīvu apriti Eiropā stipri apgrūtina dalībvalstu noteikumu sadrumstalotība.
The free movement of goods in Europe is severely hindered by fragmented sets of national rules.
Skaitļi par elektroniskās komercijas stāvokli ES liecina, ka 2009. gadā viens no trijiem patērētājiem nopirka vismaz vienu preci tiešsaistē, taču tikai 7 % Eiropas patērētāju uzdrošinājās to darīt citā dalībvalstī.
Figures on the state of e-Commerce in the EU show that in 2009, one consumer out of three in Europe bought at least one item online, but only 7 percent of European consumers have dared to do so in another Member State.
ES veiktais slēptais pētījums par e-komercijas praksi liecināja, ka 60 % patērētāju mēģinājumu iegādāties preces ārpus ES robežām ir neveiksmīgi, pārdevējam atsakot darījumu vai transportēšanu, pat ja pircējs būtu ietaupījis vismaz 10 %, iepērkoties tiešsaistē ārzemēs (pat iekļaujot nosūtīšanas izmaksas), kā konstatēts pusē pārbaudīto 11 000 gadījumu.
Covert research by the EU into e-commerce practices showed that 60% of customer attempts to buy items across EU borders fail, with the transaction or shipping declined by the vendor, even though the buyer could have saved at least 10% by e-shopping abroad (even including shipping costs) in half of the 11,000 cases investigated.
Ratificētajam Lisabonas līgumam, kura mērķis ir racionalizēt ES politiskos procesus, vajadzētu būt līdzeklim, kā novērst šādu sadrumstalotību.
The now-ratified Lisbon Treaty, with its aim of streamlining the EU's political processes, should help attack such fragmentation.
Pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos Eiropai vēl svarīgāk nekā iepriekš ir rīkoties enerģiski un ātri šo šķēršļu pārvarēšanā.
In this time of economic crisis, it is more important than ever that Europe works hard and fast to overcome those barriers.
Uzskata, ka ES vienotajā tirgū ir vairāk nekā 500 miljoni patērētāju.
The EU’s Single Market boasts of more than 500 million consumers.
Taču, kad kāds tiešsaistē mēģina iepirkties, par šādu skaitli viņš pat neiedomājas.
But when one goes online and tries to shop, one wouldn't realize it.
Patlaban vienotais tirgus patērētājiem sagādā vilšanos, jo īpaši iepērkoties tiešsaistē.
At the moment, the Single Market is letting consumers down, especially when they go online.
Pārrobežu e-komercija neattīstās tik ātri kā iekšzemes elektroniskā tirdzniecība, jo to apgrūtina vairākas nepilnības:
Cross-border e-commerce is not developing as quickly as domestic e-commerce due to a number of pitfalls:
- daudzās tīmekļa vietnēs ir ļauts iepirkties tiešsaistē vienīgi tad, ja ir norādīta pasta adrese (nesaistes adrese) konkrētā valstī.
- Many websites only allow you to shop online with an off-line address in a certain country.
Vienā apsekojumā konstatēts, ka 61 % pārrobežu darījumu nevar pabeigt tāpēc, ka veikali tiešsaistē neveic pakalpojumus patērētāja valstī.
One survey said that 61% of cross-border transactions cannot be completed because the online shops do not serve the consumer's country.
Jārada stimuli arī uzņēmējiem;
Incentives need to be created for traders as well.
- pat ja pusē ES mājsaimniecību ir ātrdarbīgs interneta pieslēgums, patērētāji joprojām atturas izmantot iepirkšanās iespējas tiešsaistē, jo viņi neuzticas e-komercijai.
- Even though half of EU households have a high-speed internet connection, consumers' lack of confidence still holds them back from shopping online.
Citā apsekojumā konstatēts, ka tikai 12 % ES interneta lietotāju jūtas droši, veicot darījumus internetā.
Another survey showed that only 12% of EU web users feel safe making transactions on the internet .
Iepriecinošs ir rādītājs, ka ir spēcīga vēlme izmantot vienotā tirgus priekšrocības.
What's encouraging is that there is a strong desire to take advantage of the Single Market.
Trešdaļa patērētāju apsvērtu iespēju iepirkties tiešsaistē no citas valsts, tāpēc ka tas ir lētāk un labāk.
A third of consumers would consider buying online from another country because it is cheaper or better.
Diemžēl tikai 7 % iedzīvotāju to dara.
Sadly, only 7% actually do so.
Ja patērētājiem radītu lielāku paļāvību, būtu iespējams pilnībā izmantot ekonomisko potenciālu, kāds ir Eiropas vienotajam tiešsaistes tirgum, kura ieņēmumu vērtība ir vairāk nekā EUR 100 miljardi;
If we give consumers more confidence, we could unlock the full economic potential of Europe's single online market, worth more than €100 billion in revenues.
- nav efektīvas izpildes un zaudējumu atlīdzinājuma, kam ir būtiska nozīme, lai tirgi darbotos pareizi.
- There is a lack of effective enforcement and redress which are essential for markets to function well.
Dalībvalstu vidū ir lielas atšķirības, un tāpēc patērētāji ir neapmierināti tajos gadījumos, kad jāatrisina problēma pārrobežu e-komercijā.
There are major differences between Member States leaving consumers dissatisfied regarding problem-solving in cross-border e-commerce.
Lai vairotu visu dalībnieku paļāvību e-komercijas tirgum, ir jāpanāk steidzama Eiropas tiesību aktu īstenošanas uzlabošana visu Eiropas patērētāju un mazumtirgotāju interesēs.
To boost the confidence of all operators in the e-Commerce market place, a rapid improvement of the implementation of European legislation for the benefit of all European consumers and retailers is called for.
Ir būtiski Eiropas Savienības vadītājiem un politikas veidotājiem iedziļināties pašreizējā tiesiskajā regulējumā par sadales nolīgumiem, preču zīmju noteikumiem, pakalpojumiem un noteikumiem attiecībā uz patērētājiem, ar mērķi nodrošināt, ka tie pilnībā atbilst 21. gadsimta tirgus prasībām un sekmē priekšrocības gan patērētājiem, gan mazumtirgotājiem.
It is vital that European Union leaders and policy-makers look into the current regulatory framework on distribution agreements, trade mark rules, services and consumer provisions, to ensure they are fully up to date with the 21st Century Market and promote both consumer and retailers benefits.
Galvenais uzdevums patlaban ir izveidot reālu Eiropas vienoto tirgu tiešsaistē.
The main challenge today is to achieve a real single market online for Europe.
To var sasniegt vienīgi tad, ja pielāgo Eiropas ekonomiku konkurējošam 21. gadsimta pasaules tirgum.
This can only be done by adapting Europe’s economy to the competitive 21st Century Global Market.
Jārada stabils Eiropas tirgus, kas ļautu ES konkurēt pasaules tirgū.
A strong European market needs to be created that allows the EU to compete on the global market.
Ir jāizstrādā Eiropai saskaņotu noteikumu kopums, ar kuru vairotu gan patērētāju, gan mazumtirgotāju paļāvību, Eiropai tādējādi nokļūstot vadībā pasaules mērogā digitālās ekonomikas jomā.
Europe has to have a coherent set of rules that enforce both consumers and retailers confidence, achieving a European global leadership on digital economy.
Tālab ir svarīgi, ka ir skaidri norādījumi e-komercijas izmantotājiem un jo īpaši attiecībā uz tās informācijas publiskošanas būtiskajiem raksturlielumiem un godīgu uzņēmējdarbības praksi, kas uzņēmumiem ir jāsniedz un kuru patērētāji vēlas saņemt saistībā ar elektronisko komerciju.
To this end, it is important that there is clear guidance to e-commerce users particularly in terms of the core characteristics of information disclosure and fair business practices that businesses should provide and consumers should expect in the context of electronic commerce.
Ir svarīgi veltīt noteiktus centienus e-komercijas veicināšanā un tās izmantotāju iedrošināšanā un uzticēšanās vairošanā, informējot viņus par tiesībām un par to, kā vairāk varētu izmantot e-komerciju.
It is important that a strong effort is made to promote e-commerce and encourage its users to be more confident by informing them about their rights and how to enforce them in the field of e-commerce.
Tādēļ Komisijai un dalībvalstu izpildiestādēm ir jāpastiprina centieni, lai īstenotu izvirzīto mērķi — nodrošināt e-komercijas izmantotāju tiesību augstu aizsardzības līmeni, un jārada lietotājos pārliecība, ka viņi var izmantot visas vienotā tirgus sniegtās iespējas.
The Commission and the national enforcement authorities need, therefore, to increase their efforts in order to attain the objective of achieving a high level of e-commerce users’ protection and to furnish users with the confidence to exploit the single market to its full potential.
Būtiska nozīme pārrobežu e-komercijā ražotāju un patērētāju paļāvības veicināšanā ir tirgus pārraudzības un izpildes mehānismu uzlabošanai.
Enhancing market surveillance and enforcement mechanisms to encourage producers’ and consumers’ confidence is essential for cross-border e-commerce.
Tas savukārt veicinātu patēriņa izdevumus, kuri arī būs svarīgs priekšnoteikums ekonomikas atlabšanai.
This, in turn, would lead to more consumer spending which will also be a crucial factor for the economic recovery.
Referents atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā norādītos trīspadsmit ieteikumus darbībai, lai izstrādātu politiku un praksi pārrobežu e-komercijas jomā.
Your Rapporteur welcomes the thirteen recommendations for action for developing policy and practice in the field of cross-border e-commerce identified by the Commission Communication.
Viņš vēlētos redzēt dziļāku kritisko analīzi par iespējamo rīcību turpmāk minētajās sešās prioritārajās jomā, kuras uzskata par izšķirošām pārrobežu e-komercijas paplašināšanā un stiprināšanā.
He would favour a more in-depth critical analysis on the possible way forward in the six priority action areas below which to his view are crucial for increasing and strengthening cross border e-commerce:
Ir jāpastiprina lietotāju piekļuve internetam Eiropā.
User´s acces to the internet in Europe should be reinforced .
Lai varētu iepirkties tiešsaistē, patērētājiem jābūt kvalitatīvai piekļuvei tīmeklim.
To be able to buy online, consumers need to obtain some sort of quality access to the web.
Jāveic konkrēti pasākumi, lai veicinātu interneta lietotāju skaita pieaugumu un uzlabotu interneta kvalitāti un ātrumu tajās Savienības valstīs un reģionos, kur nav augstas kvalitātes pieslēguma.
Certain actions should be undertaken in order to contribute towards an increase of the number of internet users and towards the improvement of the quality and speed of the net in those countries and regions within the Union that do not have a good quality connection.
Ir jānovērš tiešsaistes tirgus sadrumstalotība.
The fragmentation of the online market needs to be overcome .
Daudzi tirgotāji rada šķēršļus starptautiskajos tirgos, jo zināmi pakalpojumi nav pieejami tiešsaistē konkrētu Savienības reģionu vai valstu iedzīvotājiem.
Many sellers create barriers to transnational markets as certain services are not available online for people from determined regions or countries from the Union.
Dažreiz tas ir tādēļ, ka patērētājus novirza uz viņu valsts tīmekļa vietni, ja tirgotāji atklāj, ka IP adrese ir citā valstī, bet citreiz tas ir vienkārši tādēļ, ka viņi atsakās apkalpot patērētājus no konkrētām valstīm.
Sometimes this is due to the redirection of the consumers to their national webs when they detect an IP from another country, and sometimes it is simply because they refuse selling to consumers from certain specific countries.
Tāpēc ir nepieciešams pastiprināt Pakalpojumu direktīvas 20. panta 2. punkta piemērošanu, ar ko aizliedz klientu diskrimināciju tādos jautājumos, kas skar viņu valstisko piederību vai dzīvesvietu.
It is therefore necessary to reinforce the application of article 20 (2) of the Service Directive that prohibits the discrimination of the clients based upon issues regarding nationality or place of residence.
Ir jānovērš patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu sadrumstalotība.
The fragmentation of the rules of consumer protection needs to be overcome .
Jaunās direktīvas par patērētāju tiesībām piemērošana būs turpmākais solis ne tikai līgumu parakstīšanā, bet tā arī varētu palīdzēt risināt iespējamo problēmu, kas rastos pircēju un pārdevēju vidū, piemērojot vienus un tos pašus noteikumus,
The application of the new directive on consumer rights will be a step forward not only when signing contracts but also it could help overcome the problems that could arise between buyer and seller when submitting to the same regulation.
Ir jāpalielina patērētāju uzticība, iepērkoties tiešsaistē.
It is necessary to increase consumer trust while shopping online.
Daudzi patērētāji neiepērkas tiešsaistē tāpēc, ka viņi neuzticas šā tirgus drošībai vairāku iemeslu dēļ.
Many consumers do not shop online because they do not trust the security of this market due to various reasons.
Daži varētu justies neaizsargāti, veicot pirkumus no kāda, kuru praktiski nevar redzēt, arī tāpēc, ka viņi jūt, ka personas varētu būt krāpnieki vai ka tās piedāvā viltotu produktu, kas atšķiras no tā, ko viņiem parāda monitoros.
Some may feel defenceless while buying from someone they cannot actually see, because they either feel these people can be deceptive or they can offer them a faulty product, a different product to the one they are being shown on their screens.
Lai vairotu patērētāju uzticību tiešsaistes tirgū, jāveic noteikti pasākumi:
To increase consumer's trust on the online market, certain actions need to be taken:
· Eiropas uzticības zīmes radīšana un ieviešana;
· Creation and implementation of a European Trustmark.
· piesardzības pasākumu un tīmekļa uzraudzības uzlabošana;
· Reinforce the vigilance and supervision of the web.
· informācijas kampaņu organizēšana, kurās patērētāji var iegūt zināšanas par savām tiesībām, par to, kādiem jābūt tīmekļa elementiem, lai tam varētu uzticēties, kā arī par drošiem maksājumu veidiem utt.;
· It is necessary to create informative campaigns through which consumers can learn about their rights, which elements a web needs to have in order to be able to trust it, which are the secure forms of payment etc.
· patērētāju tiesību aizsardzības nodrošināšana drošības un personas datu aizsardzības ziņā.
· Ensure consumer protection in the means of security and personal data protection. .
Ir jāveicina iniciatīvas uzņēmēju stimulēšanai laist preces interneta tirgū.
Initiatives need to be developed in order to incentivise businessman to commercialize on the internet.
Daudzi uzņēmēji nenodarbojas ar tirdzniecību internetā, jo, to darot, viņi saskartos ar daudzām neērtībām.
Many businesses do not commercialize on the internet due to the vast inconveniencies they would face if they did so.
Daudzi noteikumi, kuri attiecas uz nodokļiem, atkritumu apsaimniekošanu u. c., pārmērīgi atšķiras konkrētu valstu tirgu vidū, padarot uzņēmējdarbības vidi mazumtirgotājiem sarežģītu, dārgu un neparedzamu.
Certain rules, related to taxes, waste management etc, differ in excess from certain national markets to others, which brings a business surrounding for retailers that is complex, costly and unpredictable.
Tāpēc ir būtiski pieņemt normatīvus priekšlikumus, ar kuriem stimulēs mazumtirgotājus uzlabot šo uzņēmējdarbības veidu, kas sniegs iespējas patērētājiem.
This is why it is essential to adopt normative propositions that will incentivise retailers to promote this field of business, with the opportunities that will rise for consumers:
· Jāvienkāršo ziņošanas prasības par PVN tālpārdošanā;
· Simplify the VAT reporting obligations of distance sellers;
· jāpilnveido tiešsaistē izmantotie maksāšanas mehānismi;
· Improve the payment mechanisms used online;
· jāunificē sūtīšanas un banku pakalpojumu izmaksas visā ES;
· Uniformise postal and banking costs across the EU;