natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referente uzskata — lai izveidotu vienotos kontaktpunktus, ir jāpiedalās visām iesaistītajām pusēm, proti, gan uzņēmumiem, gan darba ņēmēju pārstāvjiem, lai nodrošinātu, ka tiek sniegta visa atbilstošā informācija, tostarp arī par ievērojamajām darba tiesībām, tā garantējot, ka iespējamās problēmas tiek atrisinātas ātri un bez sarežģījumiem.
The rapporteur assumes that all the stakeholders, i.e. not only companies but also employees’ representatives, have been involved in setting up the PSCs, to ensure that all the relevant information can be provided, particularly on the employment law applicable, so that any problems that may arise can be settled as rapidly and straightforwardly as possible.
Referente tomēr uzskata, ka nebūtu pareizi, ja vienotos kontaktpunktus būtu iespējams izmantot tikai elektroniski.
The rapporteur does consider it inappropriate for the PSCs to be restricted solely to electronic form.
Noteikti būtu jānodrošina iespēja saņemt individuālu konsultāciju pie kvalificēta speciālista.
Personal counselling by qualified staff should be the rule.
Šī iemesla dēļ vienotajiem kontaktpunktiem būtu jānosaka pienākums informēt pakalpojumu sniedzējus par svarīgām darba un sociālajām tiesībām.
For this reason the PSCs should be required to inform service providers of the applicable employment and social law.
Tikai šādā veidā varēs panākt, ka pakalpojumu sniedzēji neaizbildināsies ar to, ka nav zinājuši attiecīgās valsts tiesību normas.
This is the only way to prevent service providers from claiming they are not aware of the rules and regulations of the country concerned.
Turklāt būtu nepieciešama savstarpēja koordinēšana, lai šādā veidā pakalpojumu sniedzējiem nodrošinātu jaunāko informāciju.
Moreover coordination of the individual agencies would be needed to ensure that service providers received the most up-to-date information.
Par pašsaprotamu uzskatāms tas, ka piedāvājumam jābūt pieejamam vairākās valodās.
The need for such information to be accessible in several languages should also be self-explanatory.
Attiecībā uz administratīvo sadarbību Pakalpojumu direktīva skaidri nosaka pienākumus gan dalībvalstīm, kurās pakalpojumu sniedzēji reģistrēti, gan tām valstīm, kurās tiek sniegti pakalpojumi.
The Services Directive describes the administrative cooperation needed for a clear view of requirements in the home Member State and in the Member States where the services are provided.
Turklāt ar Iekšējā tirgus informācijas sistēmas ( IMI ) palīdzību dalībvalstu kompetentās iestādes var pārvarēt praktiskas grūtības.
Here the internal market information system (IMI) can help the relevant authorities in the Member States to surmount practical barriers.
IMI ir lielisks pārvaldības atbalsta instruments, jo ar tā palīdzību var risināt tādus jautājumus kā pārvaldes iestāžu sistēmu atšķirības, valodas barjera vai informācijas trūkums par sadarbības partneri citā dalībvalstī.
The IMI is a laudable instrument as it supports the work of the administrations by dealing with differing administrative practices, language problems or inadequate information via the contact points in other Member States.
Turpmāk referente īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai šo sistēmu reāli izmantotu.
The rapporteur will in future be taking a closer interest in ensuring that this system is actually used.
Šajā jomā valstu darbību vajadzētu uzlabot.
This is an area where the Member States still seem to have some catching up to do.
Savstarpējā novērtēšana
Mutual evaluation
Referente vēlreiz vēlas uzsvērt, ka Padomes toreiz ieviestā savstarpējā novērtēšana rada birokrātisku slogu dalībvalstu pārvaldes iestādēm valsts, reģionu un vietējā līmenī.
The rapporteur would like to repeat the point that the procedure for mutual evaluation introduced by the Council at the time is causing unnecessary bureaucratic burdens for the Member States’ administrations at national, regional and local level.
Papildus to dalībvalstu likumu lielajam skaitam, kuri jāpielāgo Pakalpojumu direktīvai, dalībvalstīm arī jāziņo Komisijai par savām atļauju sistēmām (9. panta 2. punkts), prasībām attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību (15. pants) un par prasībām attiecībā uz daudznozaru darbību (25. panta 3. punkts).
In addition to the large number of national laws that need to be adapted to the Services Directive, the Member States have to notify the Commission of their authorisation schemes (Article 9(2)), their requirements on freedom of establishment (Article 15) and their requirements on multidisciplinary activities (Article 25(2)).
Šīs kārtības iespējamās priekšrocības vēl ir precīzi jāizvērtē, jo birokrātiskais slogs un ar to saistītās administratīvās izmaksas, pēc referentes domām, nav mainījušās.
The possible advantages of this procedure still need examining closely, as the additional bureaucratic demands and the consequent administrative cost will in the rapporteur’s view continue to exist.
par Pakalpojumu direktīvas 2006/123/EK īstenošanu
on the implementation of the Services Directive 2006/123/EC
Atzinumu sagatavoja: Sophie Auconie
Rapporteur: Sophie Auconie
A. tā kā brīvība sniegt pakalpojumus ir noteikta Līgumos;
A. whereas the freedom to provide services is enshrined in the Treaties,
1. uzsver, ka Pakalpojumu direktīva ir svarīgs solis, lai veidotu patiesi vienotu pakalpojumu tirgu, kas ļautu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, visā iekšējā tirgū sniegt iedzīvotājiem uzlabotus pakalpojumus par konkurētspējīgu cenu; tomēr uzskata, ka pēc direktīvas pilnīgas transponēšanas ir svarīgi veikt plašu novērtējumu par Pakalpojumu direktīvas ietekmi uz ekonomiku, uz nodarbinātības kvantitatīvo un kvalitatīvo līmeni, sociālo aizsardzību, vides mērķu izpildi un patērētajiem sniegto pakalpojumu kvalitāti;
Emphasises that the Services Directive is an essential step towards a true single market for services, which should enable enterprises, and SMEs in particular, to provide citizens with better services at a competitive price throughout the internal market; considers, however, that after full transposition it is crucial that a comprehensive assessment should be carried out of the impact of the Services Directive on economic activity, qualitative and quantitative levels of employment, social protection, fulfilment of environmental objectives and the quality of services offered to consumers;
4. uzsver, ka transponēšanas procesam jānorit pēc iespējas ātri un pārredzami; uzsver administratīvās sadarbības nozīmi un to, ka kompetentajām iestādēm visās dalībvalstīs jāsazinās ātrāk un efektīvāk, labāk izmantojot iekšējā tirgus informācijas sistēmas; pauž cerību, ka Komisijas ziņojums sniegs analīzi par nepieciešamajiem pielāgojumiem, ar kuriem nodrošinās direktīvas pilnīgu un efektīvu piemērošanu; jo īpaši uzskata, ka būtu pareizi novērtēt izvēlētās transponēšanas metodes (vertikālas vai horizontālas) ietekmi uz tās kvalitāti un saprotamību pakalpojumu sniedzējiem un iedzīvotājiem.
Emphasises that the transposition process should take place as quickly as possible and in a transparent way; emphasises the importance of administrative cooperation and stresses that the competent authorities in all Member States should communicate more rapidly and effectively by making better use of the Internal Market Information System; expects from the Commission's report an analysis of the adjustments needed to ensure the full and efficient application of the directive; considers in particular that it would be appropriate to assess the implications of the transposition method chosen (vertical or horizontal) for its quality and legibility for service providers and citizens.
par pakalpojumu Direktīvas 2006/123/EK īstenošanu
on the implementation of the Services Directive (2006/123/EC)
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā iekšējam tirgum ir jāattīstās pilnībā, vienlaikus pilnībā saglabājot Eiropas sociālo modeli, it īpaši no drošu darbavietu un vispārējas labklājības viedokļa;
A. whereas the internal services market must develop fully whilst preserving the European social model intact, especially with regard to decent and secure employment and universal welfare,
B. tā kā, pamatojoties uz Pakalpojumu direktīvu, galvenokārt pašnodarbinātām personām un maziem un vidējiem uzņēmumiem ir daudz vieglāk īstenot profesionālo darbību, apgūt jaunas uzņēmējdarbības jomas un pieņemt darbā jaunus darbiniekus citās dalībvalstīs,
B. whereas the Services Directive makes it significantly easier for self-employed persons and small and medium-sized companies in particular to pursue their activities, develop new areas of business and also recruit new staff in other Member States,
C. tā kā pakalpojumu direktīvas īstenošanai joprojām jābūt ļoti svarīgai, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi,
C. whereas implementation of the Services Directive remains crucially important for completing the single market,
D. tā kā pakalpojumu nozare veido 70 % no darbvietām un Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta un līdz ar to ir uzskatāma par lielāko ES ekonomikas sektoru un tā kā pieaugošais pieprasījums ir veicinājis no jauna izveidoto darbvietu pieaugumu lielākajā daļā euro zonas valstu pakalpojumu nozaru;
D. whereas the services sector accounts for 70% of jobs and GDP in the European Union and is thus the largest sector of the EU economy, and whereas over the past decade rising demand has led to net job creation in the services sector in most of the euro area,
4. atgādina, ka pakalpojumu direktīva ir jāinterpretē, ņemot vērā līgumu jaunos noteikumus, it īpaši Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, horizontālo sociālo klauzulu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantā, LESD 14. pantu, līgumiem pievienoto 26. protokolu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu;
Recalls that the Services Directive must be interpreted in the light of the new Treaty provisions, in particular Article 3 of the Treaty on European Union, the horizontal social clause in Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Article 14 TFEU, Protocol No 26 annexed to the Treaties, and the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
7. aicina Komisiju vēl precīzāk definēt direktīvas piemērošanas jomu, it īpaši, attiecībā uz jēdzieniem „ekonomiskā darbība”, „pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi” un „vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi”, kā arī direktīvas piemērošanu atļauju sistēmām vispārējas nozīmes sociālu pakalpojumu jomā, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu;
Calls on the Commission to provide further clarifications regarding both the scope of the directive, in particular in relation to the notions of ‘economic activities’, ‘services of general economic interest’ and ‘social services of general interest’, and the application of the directive to authorisation schemes in the area of social services of general interest, with due regard for the subsidiarity principle;
9. uzskata — ņemot vērā sarežģītos tiesību aktus, katram iedzīvotājam ir jābūt iespējām vērsties iestādē par šai iestādei piekritīgiem jautājumiem, lai saņemtu precīzu atbildi uz saviem jautājumiem; uzskata — lai mazinātu juridisko nenoteiktību, būtu jāizstrādā iepriekšēju administratīvo rīkojumu koncepcija darba tiesību un sociālās apdrošināšanas jomā; turklāt uzskata, ka, lai nodrošinātu pārredzamību, pieņemtie lēmumi ir jāpublicē;
Considers that, in the light of the complexity of the legislation, each citizen must be able to consult the relevant authorities in order to obtain a precise reply to his/her questions; considers that the concept of advance administrative rulings should therefore be developed in the area of labour law and in the area of social security in order to combat legal uncertainty; considers, furthermore, that, in order to ensure transparency, the decisions taken should be published;
12. aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt to, kā katra dalībvalsts direktīvu īsteno un izstrādāt regulāru ziņojumu par šīs uzraudzības rezultātiem. uzskata, ka šajā ziņojumā būtu jāņem vērā faktiskā vidējā termiņa un ilgtermiņa ietekme, kāda direktīvai ir uz nodarbinātību ES.
Invites the Commission to closely monitor the application of the directive in all Member States and to issue regular implementation reports; considers that these reports should take into account the real medium- and long-term effects of the directive on employment in the EU.
4. uzskata par lietderīgu izveidot sadarbību ES dalībvalstu valsts pārvaldes iestāžu Eiropas tīkla ietvaros un savstarpēju informācijas apmaiņu par pakalpojumu sniedzēju uzticamību, lai varētu atcelt papildu pārbaudes attiecībā uz pārrobežu darbību;
Considers it useful to establish cooperation within a European network formed by the Member States’ public authorities and to set up an interchange of information on the reliability of service providers, with a view to eliminating additional controls applied to cross-border activities;
6. uzskata, ka administratīvajām procedūrām jākļūst efektīvākām; šajā sakarībā uzskata par lietderīgu, ka vienotie kontaktpunkti savstarpēji sadarbojas, lai varētu apmainīties ar pieredzi pārrobežu pakalpojumu sniegšanas jomā dažādajos Eiropas reģionos;
Takes the view that administrative procedures must become more efficient; considers that it would be useful in this connection to establish close cooperation between the points of single contact so that they can exchange experiences in the field of cross-border services in the various regions of Europe;
9. atbalsta nacionālu stratēģiju īstenošanu, kas paredzētas novatorisku MVU atbalstam, kurus visvairāk skārušas ekonomikas un finanšu krīzes sekas;
Advocates the implementation of national strategies to support innovative SMEs, which are most affected by the consequences of the economic and financial crisis;
12. prasa, īstenojot šo direktīvu, stingrāk ņemt vērā vietējās pašpārvaldes pamatprincipu un pēc iespējas izvairīties no birokrātiska administratīva sloga un vietējā līmeņa lēmumu pieņemšanas brīvības ierobežojumiem attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem.
Calls for greater account to be taken of the basic principle of local self-government when implementing the directive, and for bureaucratic administrative burdens and restrictions on local-level decision-making powers with regard to services of general economic interest to be avoided insofar as possible.
par projektu Padomes lēmumam par Protokola parakstīšanu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu
on the draft Council decision on the conclusion of a Protocol between the European Union, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State or in Switzerland
Referente: Monika Hohlmeier
Rapporteur: Monika Hohlmeier
– ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06242/2010),
– having regard to the draft Council decision (06242/2010),
– ņemot vērā projektu Protokolam starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu,
– having regard to the draft Protocol between the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State or in Switzerland (16470/06),
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7‑0140/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 78(2)(e) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0140/2010 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 8. jūlija nostāju
– having regard to its position of 8 July 2008
OV C 294E, 3.12.2009., 100. lpp. attiecībā uz Komisijas priekšlikumu ( COM(2006)0754 ),
OJ C 294E, 3.12.2009, p.100. on the Commission proposal ( COM(2006)0754 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu ( A7‑0013/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0013/2011 ),
Nolīgums, kas 2004. gada 26. oktobrī parakstīts ar Šveices Konfederāciju attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu („Dublinas nolīgums ar Šveici”) paredz iespējamu Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas tiesību aktu kopumam, parakstot protokolu.
The agreement of 26 October 2004 concluded with the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State or in Switzerland (the 'Dublin agreement with Switzerland') provides for the possible association of Lichtenstein with the Dublin acquis by means of a protocol.
Pēc tam, kad starp Šveici un Lihtenšteinu vairākas desmitgades ir pastāvējusi atvērtu robežu politika attiecībā uz personu pārvietošanos, Lihtenšteina 2001. gadā paudusi interesi noslēgt Dublinas nolīgumu ar Šveici.
In 2001, as Liechtenstein and Switzerland had already been operating an open-borders policy for decades on the movement of persons, Liechtenstein expressed its interest in acceding to the Dublin agreement with Switzerland.
Tomēr Lihtenšteina nebija asociēta sarunās ar Šveici, jo nebija noslēgts nolīgums par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinu.
Since there was no savings taxation agreement between the European Community and Liechtenstein, however, Liechtenstein was not involved in the negotiations with Switzerland.
Padome 2006. gada 27. februārī piešķīra Komisijai pilnvaras uzsākt sarunas ar Lihtenšteinu un Šveici.
On 27 February 2006, the Council gave the Commission the relevant authorisation to enter into negotiations with Liechtenstein and Switzerland.
Sarunas tika pabeigtas 2006. gada 21. jūnijā, un tika parafēts protokola projekts par Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas nolīgumam ar Šveici.
On 21 June 2006, negotiations were finalised and the draft protocol on Liechtenstein's accession to the Dublin agreement with Switzerland was initialled.
Konsultācijas Eiropas Parlamentā
Discuss i ons in Parliament
Eiropas Komisijas 2006. gada 4. decembra priekšlikums protokolam par Lihtenšteinas pievienošanos balstās uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 3. punkta 1. apakšpunktu, kas ir šā priekšlikuma juridiskais pamats, un tas paredz apspriešanos ar Eiropas Parlamentu.
The legal basis for the Commission's proposal of 4 December 2006 for a protocol on the association of Liechtenstein was Article 300(3), first subparagraph, of the Treaty establishing the European Community, which provided for consultation of Parliament.
Eiropas Parlaments 2008. gada 8. jūlija atzinumā par Komisijas priekšlikumu pieprasījis mainīt juridisko pamatu šim Padomes lēmumam.
In its opinion of 8 July 2008 on the Commission proposal, however, Parliament sought to amend the legal basis for the Council decision.
Neņemot vērā to, ka Padome 2008. gada 28. februārī parakstīja protokolu ar zināmiem noteikumiem, protokols tomēr pagaidām netika noslēgts, jo bija atšķirīgi viedokļi attiecībā uz juridiskajiem pamatiem.
Notwithstanding the fact that the protocol was signed by the Council on 28 February 2008, on a conditional basis, differing opinions on the legal bases prevented it from being concluded.
Stājoties spēkā Lisabonas līgumam 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Kopiena tika aizstāta ar Eiropas Savienību, un turklāt vēl no tā izrietēja izmaiņas procedūrā asociācijas nolīgumu noslēgšanai.
As a result of the entry into force of the Treaty of Lisbon on 1 December 2009, the European Union has succeeded the European Community and, furthermore, changes have been made to the procedures for the conclusion of association agreements.
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 216. panta 6. punkta 2. apakšpunkta a) punktu asociācijas nolīguma noslēgšanai vienmēr ir vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana.
Under Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union, Parliament's consent is now required, in all cases, in order to conclude association agreements.
Atbilstoši šim noteikumam Eiropas Parlaments atkārtoti izskata priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu, ar ko Lihtenšteina pievienojās Dublinas nolīgumam ar Šveici.
In line with that provision, Parliament is again addressing the proposal for a Council decision on the conclusion of a protocol on the accession of Liechtenstein to the Dublin agreement.
Referente atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments atkārtoti izskata projektu Padomes lēmumam un tādējādi ir iesaistīts sarunu turpinājumā par Lihtenšteinas pievienošanos Dublinas nolīgumam ar Šveici.
The rapporteur welcomes the renewed referral to Parliament of the draft Council decision and thus the continuation of the negotiations on the association of Liechtenstein with the Dublin agreement with Switzerland.
Kā jau pirmajā lasījumā Parlaments ir pieprasījis, protokola noslēgšanai ar Lihtenšteinu ir nepieciešams saņemt Eiropas Parlamenta piekrišanu.
The consent of Parliament must be obtained, as it called for at first reading, in order to conclude this protocol with Liechtenstein.
Referente atbalsta protokola noslēgšanu.
The rapporteur supports conclusion of the protocol.
Ņemot vērā to, ka sarunas ar Lihtenšteinu ir veiksmīgi pabeigtas, kā arī nu jau grozīto juridisko pamatu, referente iesaka sniegt piekrišanu.
In the light of the successfully concluded negotiations with Liechtenstein and the amended legal basis, she recommends that consent be given.
par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē
on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1889/2006 on establishing a financing instrument for the promotion of democracy and human rights worldwide
– ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (16446/1/2010 – C7‑0427/2010 ),
– having regard to the Council position at first reading (16446/1/2010 – C7‑0427/2010 ),
– ņemot vērā Ārlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam ( A7‑0014/2011 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0014/2011 ),
* Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics ; deletions are indicated by the symbol ▌. *
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. pantu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 209(1) and Article 212 thereof,