natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Attiecībā uz makrouzraudzību — jaunas, par makrouzraudzības veikšanu atbildīgas organizācijas — ESRP — izveidei Eiropas Savienībā ir jābūt atzinīgi vērtējamai, jo nesenā finanšu krīze pierādīja, ka makrouzraudzības pieeja visas finanšu sistēmas regulēšanai un uzraudzībai ir jāpastiprina.
On the macro-prudential side, the establishment of a new body responsible for the conduct of macro-prudential oversight in the EU – the ESRB – should be welcome since the recent financial crisis has demonstrated the need to strengthen the macro-prudential approach to regulation and supervision of the financial system as a whole.
Krīze parādīja arī to, ka vispusīgi un savlaicīgi ir jāizvērtē dažādie sistēmiskā riska avoti un to ietekme uz finanšu sistēmu.
The crisis has also demonstrated the need to assess the various sources of systemic risk and their consequences for the financial system in a comprehensive and timely manner.
ESRP, identificējot un novērtējot sistēmiskos riskus, savlaicīgi brīdinot un sniedzot ieteikumus, ja šie riski ir būtiski, kā arī kontrolējot turpmāko rīcību, var ievērojami veicināt visas ES finanšu sistēmas stabilitāti.
The ESRB, by identifying and assessing systemic risks, by issuing early warnings and recommendations where such risks are significant and by monitoring the follow-up, can significantly contribute to the stability of the EU financial system as a whole.
Šajā gadījumā ir arī pareizi, ka tiesību aktu projektos ir paredzēts, ka vadošo lomu ESRP darbā ieņem ECB un Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS).
In this context, it is also appropriate that the draft legislative proposals envisage that the ECB and the European System of Central Banks (ESCB) play a key role in the functioning of the ESRB.
Konkrētāk, ja visi ECB Ģenerālpadomes locekļi piedalīsies ESRP darbā, tad ESRP finansiālās stabilitātes analīzē varēs izmantot ES centrālo banku kompetenci makroekonomikas, finanšu un monetārās politikas jomā.
In particular, the participation of all the members of the General Council of the ECB in the ESRB will ensure that the financial stability analysis of the ESRB will benefit from the macro-economic, financial and monetary expertise of the EU central banks.
Turklāt ECB sniegs analītisku, statistisku, administratīvu un materiāltehnisku atbalstu ESRP.
In addition, the ECB will provide analytical, statistical, administrative and logistical support to the ESRB.
Līdz ar to tiesību aktu priekšlikumi dod iespēju ievērojami uzlabot ES uzraudzības struktūru, kas spēj izpildīt finanšu krīzes radītās regulatīvās vajadzības pasaules un Eiropas mērogā.
The legislative proposals have therefore the potential to provide a significant enhancement of the EU’s supervisory architecture which is able to answer the global and European regulatory demands following the financial crisis.
Turklāt, kas ir pats svarīgākais, jaunās struktūras nodrošinās tādu tiesisko regulējumu, kuram būtu jānosargā līdz šim gūtie ievērojamie panākumi finansiālās integrācijas jomā Eiropas Savienībā, kā arī jāveicina turpmāka integrācija.
Furthermore, and most importantly, the new structures will provide a regulatory framework which should safeguard the significant and valuable progress made so far in financial integration in the EU, as well as foster further integration.
Tomēr dažos aspektos, manuprāt, ir nepieciešams turpmāks progress.
Nevertheless, I see the need for further progress of certain aspects.
Izstrādātais risinājums zināmā mērā atrodas pusceļā starp vienas valsts pieeju mikrouzraudzībai un visaptverošu Eiropas mēroga uzraudzības funkciju.
In a sense, the solution that is being devised lays half-way between a purely national approach to micro-prudential supervision and a full-fledged pan-european supervisory function.
Tālāk galvenais jautājums varētu būt tāds, vai ar Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) pietiks, lai nodrošinātu vienotu un efektīvu reakciju uz pārrobežu finanšu grupu rīcību, vai arī vajadzēs doties vēl tālāk.
Going forward, the main issue seems to be whether the ESAs prove sufficient to ensure a unified and effective response to the activity of cross-border financial groups or if there will be a need to take another step forward.
Šajā procesā, ieviešot patiešām vienotu kodeksu, tiks radīts viens no nosacījumiem efektīvai EUI darbībai un iespējām.
In this process, the implementation of a true single rule book will create one of the conditions for an effective functioning and empowerment of the ESAs.
Tomēr galvenais ir atcerēties to, ka atbildība un pilnvaras attiecībā uz finanšu uzraudzību jāuzņemas tiem, kam galu galā būs jāmaksā par iespējamām neveiksmēm finanšu sistēmas darbībā.
However, the most important element to bear in mind is that the responsibility and powers for financial supervision need to be in the hands of those who ultimately have to pay the possible costs of failure in the financial system.
Tāpēc es uzskatu, ka, pirms jebkādas iespējamās pārejas uz vēl integrētāku uzraudzības struktūru Eiropā, ir jāizveido Eiropas drošības tīkls (ietverot iepriekš finansēto noregulējuma fondu).
In my view, any potential move towards an even more integrated supervisory architecture in Europe will therefore have to be preceded by the establishment of a European safety net (including an ex-ante funded Resolution Fund).
Kā jūs ieteiktu stiprināt saikni starp makrouzraudzību un mikrouzraudzību?
What would you recommend to strengthen the links between macro and micro supervision?
Svarīgs nosacījums pienācīgai un efektīvai Eiropas jaunās uzraudzības struktūras darbībai ir nodrošināt atbilstošu mijiedarbību starp ES makrouzraudzības funkciju, ko pārstāv ESRP, un mikrouzraudzības funkciju, ko pārstāv EFUIS.
A key condition for the efficient and effective functioning of the new European supervisory architecture is to ensure an appropriate interplay between the EU macro-prudential oversight function – represented by the ESRB – and the micro-prudential function – represented by the ESFS.
Ierosinātās struktūras mērķis ir tāds, ka ESRP uzmanības centrā būs makro, sistēmiskie un ekonomiskie aspekti perspektīvā, bet EFUIS darbs notiks mikro, konsultatīvajā un regulatīvajā līmenī.
The aim of the proposed architecture is that the focus of the work of the ESRB will be macro, systemic and economic in outlook, while the work of the ESFS will be micro, prudential, and regulatory.
Tādēļ, lai nodrošinātu finansiālo stabilitāti un arī izvairītos no darba pārklāšanās un dublēšanās, ir svarīgi panākt pareizo sinerģiju starp mikrouzraudzības un makrouzraudzības funkcijām.
In this context, it is important to achieve the right synergies between the micro- and macro-prudential functions in safeguarding financial stability, also in order to avoid overlaps and duplication.
Šim nolūkam ir nepieciešams skaidrs uzdevumu sadalījums un darba procedūras, kas ļauj sniegt savstarpēju atbalstu un izmantot sinerģiju starp abām funkcijām.
This requires a well-defined distribution of tasks, as well as working procedures which allow mutual support and exploiting synergies between the two functions.
Tiesību aktu projekti jau ietver vairākus nosacījumus, kam būtu jākļūst par pamatu ciešai sadarbībai starp ESRP un EUI.
The draft legislative proposals already contain a number of provisions, which should underpin the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
Tie ir šādi:
In particular:
· Pirmkārt, attiecībā uz pārvaldību — visu trīs EUI priekšsēdētājiem jābūt balsstiesīgiem ESRP valdes locekļiem, kā arī tās koordinācijas komitejas locekļiem.
· First, in terms of governance, the three chairs of the ESAs should be voting members of the General Board of the ESRB, and also members of its Steering Committee.
Savukārt ESRP jābūt loceklei (bez balsstiesībām) katras EUI uzraudzības iestāžu padomē.
Conversely, the ESRB should be a member (non-voting) of the Board of Supervisors of each of the three ESAs.
Turklāt visām trim EUI jābūt pārstāvētām tehniskajā padomdevēja komitejā, kas būs galvenais tehnisko konsultāciju sniedzējs ESRP.
Moreover, the three ESAs should be also represented in the Advisory Technical Committee, which will be a main provider of technical input to the ESRB.
· Otrkārt, ir jānosaka tas, ka EUI vispārējais pienākums ir cieši sadarboties ar ESRP.
· Second, the ESAs should be subject to a general duty of close cooperation with the ESRB.
Šajā kontekstā jau ir paredzēts, ka EUI būs viens no galvenajiem informācijas sniedzējiem ESRP.
In this context, it is already foreseen that the ESAs will be one of the main providers of information to the ESRB.
Konkrētāk, ESRP var pieprasīt EUI sniegt informāciju kopsavilkuma vai apkopotā veidā, lai atsevišķas finanšu iestādes nebūtu iespējams identificēt.
In particular, the ESRB may request information from the ESAs in summary or collective form, such that individual financial institutions cannot be identified.
ESRP var arī izvirzīt pamatotu prasību EUI sniegt datus, kas nav kopsavilkuma vai apkopotā veidā, ja šādā formā iesniegtie dati nav pietiekami.
The ESRB may also address a reasoned request to the ESAs to provide data that are not in summary or collective form when the latter are not sufficient.
· Treškārt, EUI jāsniedz atbalsts to ieteikumu īstenošanā, kas adresēti vienai vai vairākām kompetentām valsts uzraudzības iestādēm.
· Third, the ESAs should support the implementation of recommendations addressed to one or more competent national supervisory authorities.
Konkrētāk, EUI būs jāizmanto savas pilnvaras, lai nodrošinātu to, ka ieteikumiem savlaicīgi seko attiecīga rīcība.
In particular, the ESAs should be required to use their powers to ensure a timely follow-up.
Turklāt, ja valsts uzraudzības iestāde turpmākus pasākumus neveic, tai jāinformē attiecīgās EUI uzraudzības iestāžu padome.
Furthermore, when a national supervisor does not follow up, it should inform the Board of Supervisors of the respective ESA.
Savā atbildē ESRP valsts uzraudzības iestādei jāņem vērā attiecīgās EUI sniegtā informācija.
In its reply to the ESRB, the national supervisor should take into account the input of the respective ESA.
· Ceturtkārt, EUI būs atbildīgas par tirgus norišu pārraudzību un izvērtēšanu, īpaši saistībā ar attiecīgajām mikrouzraudzības tendencēm, iespējamajiem riskiem un vājajām vietām.
· Fourth, the ESAs will be responsible for monitoring and assessing market developments, particularly with regard to the relevant micro-prudential trends, potential risks and vulnerabilities.
Šim nolūkam EUI kopā ar ESRP jāveic spriedzes pārbaudes.
For this purpose, the ESAs should conduct stress-testing exercises in cooperation with the ESRB.
Šādas pārraudzības un izvērtēšanas rezultāti jāpaziņo ESRP.
The outcome of such monitoring and assessment should be conveyed to the ESRB.
· Piektkārt, ESRP un EUI jāsadarbojas arī krīzes situācijās.
· Fifth, the ESRB and the ESAs should also be expected to cooperate in the case of a crisis situation.
EUI nekavējoties jāziņo ESRP par ikvienu iespējamo ārkārtas situāciju.
The ESAs are obliged to notify the ESRB of any potential emergency situation without delay.
Arī ESRP var uzņemties savu lomu, ziņojot par ārkārtas situācijām.
The ESRB may also play a role in the declaration of an emergency situation.
Visiem šiem mehānismiem kopā jānodrošina atbilstošs pamats ciešai sadarbībai starp ESRP un EUI.
The combination of these mechanisms should provide an appropriate framework for the close cooperation between the ESRB and the ESAs.
Īpaši jāizvirza turpmāk minētie problēmjautājumi.
The following challenges could be highlighted:
· Pirmkārt, būtisks ESRP darbības efektivitātes nosacījums būs piekļuve visaptverošai informācijas bāzei, tai skaitā mikrouzraudzības informācijai, kas var palīdzēt ESRP izteikt brīdinājumus par riskiem un sniegt politiska rakstura ieteikumus.
· First, a crucial aspect for the effectiveness of the ESRB will be the access to a comprehensive information base, including information of a micro-prudential nature, which can provide backing to the ESRB risk warnings and policy recommendations.
Tāpēc būs vajadzīga cieša mijiedarbība ar EUI, jo īpaši tādā veidā, lai, izmantojot mikrodatus, tiktu stingri ievērota konfidencialitāte, un arī pēc iespējas izvairoties no jebkāda papildu ziņošanas pienākumu sloga finanšu iestādēm.
This will require a close interplay with the ESAs, particularly in a manner that ensures strict confidentiality in the use of micro data and also avoiding as much as possible any additional reporting burden on financial institutions.
Līdz ar to ESRP un EUI būs jāvienojas par attiecīgiem pasākumiem šajā jomā.
Accordingly, the ESRB and the ESAs will need to agree on the appropriate arrangements in this respect.
· Otrkārt, attiecībā uz riska izpausmju pārraudzību finanšu sektoros un starp tiem ESRP būs jāpaļaujas uz ciešu sadarbību ar attiecīgajām uzraudzības iestādēm (banku, apdrošināšanas sabiedrību un vērtspapīru uzraudzības iestādēm).
· Second, the ESRB will need to rely on the close cooperation with the relevant supervisory authorities (banking, insurance and securities supervisors) for the monitoring of risk exposures within and across financial sectors.
Šim nolūkam vajadzēs izveidot attiecīgus kanālus, pa kuriem ESRP saņems EUI un valsts uzraudzības iestāžu veikto analīžu un novērtējumu rezultātus.
This will require setting-up appropriate links through which the “output” of the analyses and assessments of the ESAs and national supervisors is channelled to the ESRB.
Un otrādi — jāievieš arī tādi mehānismi, lai informācija par ESRP veiktajām riska analīzēm un novērtējumiem tiktu sniegta mikrouzraudzības iestādēm un lai varētu uzsākt attiecīgus politiskus pasākumus.
Conversely, there should be also mechanisms to ensure that the risk analyses and assessments of the ESRB are communicated to the micro-prudential supervisors and help trigger the appropriate policy measures.
· Treškārt, EUI ir jāieņem ļoti svarīga loma uzraudzības iestādēm adresēto ESRP ieteikumu īstenošanā.
· Third, the ESAs should play a very important role as regards the implementation of the ESRB’s recommendations when the latter are addressed to supervisory authorities.
Konkrētāk, EUI jānodrošina iespēja izmantot savus līdzekļus, lai tās varētu sniegt pēc iespējas lielāku atbalstu ESRP ieteikumu īstenošanā.
In particular, the ESAs should be attributed the possibility of using their tools to support as much as possible the implementation of the ESRB recommendations.
Vai Komisijas priekšlikumi paredz atbilstošu lomu un pienākumus ESRP?
Do the Commission proposals give proper role and responsibility to the ESRB?
Komisijas priekšlikumi ESRP paredz plašas pilnvaras visas ES finanšu sistēmas makrouzraudzībā.
The Commission proposals give a broad mandate to the ESRB in the macro-prudential oversight of the financial system of the EU as a whole.
Konkrētāk, ESRP ir jāapzinās riski, ko rada izmaiņas finanšu sistēmā, ņemot vērā makroekonomiskās attīstības tendences.
In particular, the ESRB has to take account of risks arising from developments within the financial system and taking into account macro-economic developments.
Šī vispārējā loma ir nepieciešama, jo viena no galvenajām atziņām saistībā ar finanšu krīzi ir tāda, ka ir nopietni jāņem vērā sistēmiskā riska iespēja, ko rada izmaiņas finanšu iestāžu un tirgu savstarpējā atkarībā, kas var paplašināt negatīvās ietekmes sfēru, kā arī ciešā saikne starp finanšu sistēmu un reālo ekonomiku.
This broad role is appropriate as one of the key lessons of the financial crisis was the need to consider widely the potential for systemic risk arising from developments in the interconnectedness among financial institutions and markets, which may increase the scope for contagion, as well as from the close links between the financial system and the real economy.
Līdz ar to ESRP plašās pilnvaras nekādā veidā neierobežo pilnīgu un pamatīgu iespējamo sistēmisko risku novērtēšanu, ko veic ESRP.
Accordingly, the broad mandate of the ESRB does not pose any limitations to a full and thorough assessment by the ESRB of emerging systemic risks.
ESRP pienākumi ir galvenokārt saistīti ar sistēmisko risku konstatēšanu un prioritātes noteikšanu, brīdinājumu izteikšanu par konstatētajiem sistēmiskajiem riskiem un ieteikumu sniegšanu attiecībā uz koriģējošiem pasākumiem, kas veicami, reaģējot uz konstatētajiem riskiem.
Regarding the responsibilities of the ESRB, they concern mainly the identification and prioritisation of systemic risks, the issuance of risk warnings when systemic risks have been identified, and the issuance of recommendations for remedial actions in response to the risks identified.
Šajā gadījumā ESRP priekšrocība ir tās lielais dalībnieku skaits un iespēja pieprasīt informāciju no dažādiem avotiem — uzraudzības iestādēm un visām valsts un privātā sektora ieinteresētajām personām —, kas būs svarīgi, lai konstatētu riskus un noteiktu to prioritāti, kā arī izteiktu īpašus brīdinājumus par risku un, ja nepieciešams, sniegtu ieteikumus.
In this context, the ESRB benefits from a broad membership and from the possibility to seek input from diverse sources – supervisors and from all public and private stakeholders – which will be important in view of identifying and prioritising risks and also issuing specific risk warnings and, where relevant, recommendations.
Viena no galvenajām problēmām ESRP efektivitātei būs riska brīdinājumu un ieteikumu sniegšana un īstenošana.
One of the main challenges for the effectiveness of the ESRB will be the issuance and implementation of its risk warnings and recommendations.
ESRP būs jārēķinās ar turpmāk minēto.
The ESRB will need to rely on the following:
· Pirmkārt, izšķiroša nozīme būs brīdinājumu un ieteikumu kvalitātei.
· First, the quality of the warning recommendations will be crucial.
Tas nozīmē to, ka, lai nodrošinātu maksimālu kvalitāti, ESRP būs jāizveido attiecīga informācijas bāze, jāizstrādā analītiskie modeļi un jāuzkrāj speciālās zināšanas.
This implies that the ESRB will need to develop the appropriate information base, analytical models, and expertise to ensure the maximum quality.
Tas savukārt nodrošinās pamatu tās politikas ticamībai.
This, in turn, will provide the basis for its policy credibility.
Šeit liela nozīme būs uzraudzības iestāžu zināšanām un kompetencei, kas būs nepieciešama konkrētu ieteikumu sagatavošanā par regulējuma un uzraudzības pasākumiem.
In this context, an important element will be the knowledge and expertise of supervisory authorities, which will be required in the design of specific recommendations on regulatory and supervisory actions.
· Otrkārt, attiecībā uz riska brīdinājumu un ieteikumu sniegšanu un turpmāku rīcību Komisijas priekšlikumā ir paredzēts, ka būtu lietderīgi, ja ESRP brīdinājumi par riskiem un ieteikumi tiktu nodoti tieši attiecīgajiem adresātiem, tos vienlaicīgi nosūtot Ekonomikas un finanšu padomei.
· Second, regarding the procedure for the issuance and follow-up of risk warnings and recommendations, it is appropriate, as foreseen in the Commission proposal, that the ESRB risk warnings and recommendations are directly transmitted to the respective addressees, with parallel transmission to the ECOFIN Council.
Tajā pašā laikā ieteikumu adresātiem jāziņo tieši ESRP, pamatojoties uz „rīkojies vai paskaidro” principu.
At the same time, the addressees of the recommendations should report directly to the ESRB on the basis of the “act or explain” principle.
Tādā veidā ESRP kļūs patstāvīgāka un uzticamāka.
This enhances the independence and credibility of the ESRB.
· Treškārt, ESRP var izmantot iespēju savus brīdinājumus par riskiem un ieteikumus publicēt.
· Third, the ESRB can resort to the publication of its risk warnings and recommendations.
Tas var veicināt arī atbilstošu turpmāko rīcību.
This instrument can also foster the appropriate follow-up.
Turklāt ir paredzams, ka atbalstu ESRP ieteikumu īstenošanā varētu sniegt arī ES Padome un EUI.
In addition, it is expected that the EU Council and the ESAs may play a role in supporting the implementation of the ESRB recommendations.
Kopumā Komisijas priekšlikumi paredz atbilstošu lomu un pienākumus ESRP.
Overall, the Commission proposals provide for an appropriate role and responsibilities to the ESRB.
Svarīgi atzīmēt, ka makrouzraudzību nedrīkst uzskatīt par aizstājēju citu iestāžu, proti, uzraudzības iestāžu, pienākumiem.
It is important to note that macro-prudential oversight should not be regarded as a substitute for the responsibilities of other authorities, namely supervisors.
Tai drīzāk ir jāatvieglo un, ja nepieciešams, jāpapildina mikrouzraudzība, ko veic kompetentās iestādes.
It should instead facilitate and complement where required the conduct of micro-prudential supervision by the competent authorities.
Vai institucionālais līdzsvars starp Eiropas Savienības iestādēm ir atbilstošs?
Is the institutional balance between Union institutions appropriate?
ES iestādes ESRP ir iesaistītas dažādos līmeņos.
The EU institutions are involved in the ESRB at different levels.
Komisija ir balsstiesīga locekle ESRP valdē, kas, ņemot vērā tās lomu likumdošanas iniciatīvās, kā arī Eiropas Savienības makroekonomikas un finanšu uzraudzībā, ir atbilstoši.
The Commission is a voting member of the General Board, which is appropriate given its role in legislative initiatives as well as in the macro-economic and financial surveillance of the Union.
ES Padomi valdē kā loceklis bez balsstiesībām pārstāv Ekonomikas un finanšu komitejas (EFK) priekšsēdētājs.
The EU Council is represented in the General Board through the presence of the President of the Economic and Financial Committee (EFC) as a non-voting member.
Tas atspoguļo EFK lomu, kas ietver konsultāciju sniegšanu Padomei par jautājumiem saistībā ar ekonomikas un finanšu politiku, ieskaitot finansiālo stabilitāti.
This reflects the role of the EFC in providing advice to the Council in matters relating to economic and financial policies, including financial stability.
Padome ir iesaistīta arī brīdinājumu par riskiem un ieteikumu sniegšanas procedūrā, jo brīdinājumus par riskiem un ieteikumus tā saņems vienlaicīgi ar adresātiem, un tā saņems arī adresātu paziņojumus.
The Council is also involved in the procedure envisaged for risk warnings and recommendations, as it will receive risk warnings and recommendations at the same time as the addressees, and it will also receive the communications from the addressees.
Eiropas Parlaments ir galvenokārt iesaistīts ESRP ziņošanas pienākumu izpildē (kopā ar Padomi) un arī pārbauda tiesību aktu efektivitāti pēc trīs gadu darba pieredzes.
The European Parliament is mainly involved in the reporting obligations of the ESRB (together with the Council) and also in reviewing the effectiveness of the legislation after three years of experience.
Ņemot vērā Parlamenta lomu likumdošanā un atbildības prasīšanā no ESRP, arī tas ir atbilstoši.
This is also appropriate given the role of the Parliament in legislation and in holding the ESRB accountable.
ECB ir uzticēts pienākums sniegt analītisku, statistisku un materiāltehnisku atbalstu, lai varētu izmantot centrālo banku īpašo kompetenci.
The ECB is entrusted with the provision of the analytical, statistical, analytical and logistical support, so as to exploit the specific competencies of the central banks.
Institucionālais līdzsvars ir visumā atbilstošs, jo visas ES iestādes savu attiecīgo funkciju ietvaros būs iesaistītas ESRP darbā.
The institutional balance is broadly appropriate, as all EU institutions will be involved in the functioning of the ESRB in the context of their respective functions.
Ko jūs domājat par ESRP un tās koordinācijas komitejas sastāvu?
What do you think about the overall composition of the ESRB and its Steering Committee?
Saskaņā ar De Larosière ziņojumā sniegtajiem priekšlikumiem ir pareizi, ka balsstiesīgie valdes locekļi vienlaikus ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi.
In line with the proposals made by the De Larosière Report, it is appropriate that the ECB’s General Council provides the basis for the voting members of the General Board.