natgillin/translations-raw huggingface dataset:
74. atzinīgi vērtē ES dalībvalstu darbību, atbalstot demokratizāciju pasaulē, piemēram ES Austrumu partnerības valstu ombudu sadarbības programmu 2009.–2013.gadam, kuru kopīgi izveidoja Polijas un Francijas ombuds ar mērķi ir stiprināt Austrumu partnerības valstu ombudu biroju, valstu pārvaldes iestāžu un nevalstisko organizāciju darbību, lai aizsargātu personu tiesības un veidotu demokrātiskas valstis, kas balstītas uz tiesiskumu; uzsver nepieciešamību koordinēt šīs darbības ES ietvaros, kā arī nepieciešamību ES institūcijām mācīties no šīs pieredzes;
Applauds steps taken by EU Member States in support of democratisation around the world, such as the programme for cooperation between Ombudsmen from Eastern Partnership countries 2009-2013 that was jointly set up by the Polish and French Ombudsmen with a view to enhancing the ability of Ombudsmen’s offices, government bodies and non-governmental organisations in Eastern Partnership countries to protect individual rights and build democratic states based on the rule of law; stresses the need for such action to be coordinated within the EU and for the EU institutions to draw on the experience gained in connection therewith;
Atzinumu sagatavoja: Alf Svensson
Rapporteur: Alf Svensson
2. tomēr uzskata, ka nabadzības apkarošana un valstu attīstības šķēršļu likvidēšana var būt izšķirošs ieguldījums demokrātiskajos procesos;
Considers, nevertheless, that combating poverty and removing obstacles to countries’ development can make a decisive contribution to democratic processes;
5. uzskata, ka sekmīgā demokratizācijas procesā būtiski ir pievērsties attiecīgās valsts sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, lai iedzīvotājiem nodrošinātu tādas pamattiesības kā tiesības uz izglītību, veselības aizsardzību un nodarbinātību;
Considers that if a democratisation process is to be successful, it is crucial that it should address the social and economic development of the country concerned, in order to ensure that the inhabitants’ basic rights, such as to education, health and employment, are met;
10. rosina atbalsta sniedzējus demokrātijas veidošanu uzskatīt par politisku un ētisku pienākumu, nevis tikai tehnisku pasākumu un vairot vietējo informētību par saņēmējvalstīm, lai atbalstu varētu efektīvi novirzīt vietējiem apstākļiem iederīgā veidā;
Encourages aid donors to treat democracy-building as a political and moral imperative, rather than simply a technical exercise, and to develop their local knowledge of the recipient countries so that aid can be targeted effectively to suit local circumstances;
15. atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un demokrātijas direktorāta izveidi Eiropas Ārējās darbības dienestā un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi nodrošināt, lai ES pārstāvniecībās ārzemēs būtu kontaktpersonas cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos;
Welcomes the creation of a Human Rights and Democracy Directorate within the European External Action Service, and calls on the Vice-President of the Commission/High Representative to ensure that the EU’s overseas representations have a contact person for human rights and democracy;
8. mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai dzimumu līdztiesības politiku sistemātiski analizētu un novērtētu un lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši saistībā ar Eiropas Savienības sniegto finansiālo atbalstu;
Urges the Commission and Member States to ensure that gender equality policy is systematically assessed and evaluated and that human rights and fundamental freedoms are respected, especially in connection with financial assistance given by the EU;
par Lūgumrakstu komitejas darbību 2010. gadā
on the activities of the Committee on Petitions in 2010
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS.....................................................................21
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE............................................................22
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm,
– having regard to its previous resolutions on the deliberations of the Committee on Petitions,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 24., 227., 258. un 260. pantu,
– having regard to Articles 24, 227, 258 and 260 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu,
– having regard to Articles 10 and 11 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A7-0232/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A7-0232/2011 ),
A. atzīstot lūgumrakstu procedūras nozīmi un īpašās pilnvaras, kurām atbildīgajai komitejai būtu jādod iespēja noskaidrot un sniegt risinājumus ES pilsoņiem, kas Parlamentam iesnieguši lūgumrakstus, un aizstāvēt viņus,
A. bearing in mind the importance of the petitions process and its specific attributes, which should enable the committee responsible to seek and provide solutions and to defend EU citizens who petition Parliament,
B. tā kā ir jāveicina pilsoņu līdzdalība Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā, lai pastiprinātu tā leģitimitāti un atbildības līmeni;
B. whereas it is necessary to increase citizen participation in the EU decision-making process, with a view to reinforcing its legitimacy and accountability,
C. tā kā Parlaments tieši pārstāv ES iedzīvotājus un tiesības iesniegt lūgumrakstus ir līdzeklis, kā iedzīvotājiem vērsties pie saviem pārstāvjiem gadījumos, ja viņi uzskata, ka ir aizskartas viņu tiesības, un ja viņu lūgumraksta tēma ir Eiropas Savienības kompetences jomā;
C. whereas citizens of the EU are directly represented by Parliament, and the right of petition offers them the means to address their representatives if they consider that their rights have been infringed and if the subject of their petition comes within the field of activity of the European Union,
D. tā kā Eiropas tiesību aktu piemērošana tieši ietekmē ES pilsoņus un iedzīvotājus un tā kā tieši viņi var labāk novērtēt šo aktu efektivitāti un trūkumus, kā arī ziņot par pamanītajām nepilnībām, kas jānovērš, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu labāku piemērošanu dalībvalstīs, un tā kā Lūgumrakstu komitejai būtu jākļūst par primāro kontaktpunktu;
D. whereas the implementation of European legislation has a direct impact on EU citizens and residents, who are the best placed to assess its effectiveness and its shortcomings and to signal remaining loopholes that need to be closed to ensure better implementation of EU legislation by the Member States, and whereas the Committee on Petitions should become a priority contact,
E. tā kā ar Lūgumrakstu komitejas starpniecību Parlamentam ir jāizpēta šie jautājumi un jāsniedz iedzīvotājiem paši piemērotākie risinājumi, tādēļ tas pastiprina sadarbību ar Komisiju, Ombudu, citām Parlamenta komitejām, Eiropas iestādēm, aģentūrām, tīkliem un dalībvalstīm;
E. whereas Parliament, through its Committee on Petitions, is obliged to investigate such issues and offer citizens the most appropriate remedies, and is therefore stepping up cooperation with the Commission, the European Ombudsman, other parliamentary committees, European bodies, agencies and networks and Member States,
F. tā kā dalībvalstis dažkārt tomēr izrāda nevēlēšanos aktīvi sadarboties ar atbildīgo komiteju, neapmeklējot komitejas sanāksmes vai neatbildot uz izsūtītajām vēstulēm; tā kā tas norāda uz lojālas sadarbības trūkumu ar šo institūciju;
F. whereas, however, in some cases Member States remain reluctant to cooperate actively with the responsible committee, and fail, for example, to attend meetings of the committee or to reply to letters sent to them; whereas this denotes a failure to cooperate with the institution in good faith,
G. tā kā sadarbība ar daudzām dalībvalstīm tomēr ir labā līmenī un tās sadarbojas ar Parlamentu, lai reaģētu uz pilsoņu bažām, kas izteiktas, izmantojot lūgumrakstu procedūru;
G. recognising, however, that many Member States demonstrate a good level of cooperation and work with Parliament in an effort to respond to the concerns of citizens as expressed through the petitions process,
H. atzīstot Komisijas dienestu sniegto ieguldījumu lūgumrakstu izskatīšanas procesā, veicot daudzu saņemto lūgumrakstu iepriekšēju novērtējumu;
H. recognising the contribution made to the petitions process by the services of the Commission, which provide preliminary assessments of many petitions received,
I. tā kā lūgumrakstu specializācijas līmeņa un izskatīto tēmu daudzveidības dēļ būtu jāpastiprina sadarbība ar citām parlamentārajām komitejām, lai uzklausītu šo komiteju viedokli, jo tas nepieciešams lūgumrakstu sekmīgai izskatīšanai;
I. whereas the degree of specialisation of petitions and the wide variety of issues addressed necessitates closer cooperation with the other parliamentary committees, so that their opinions – which are indispensible in dealing with petitions properly – may be requested,
J. tā kā Parlamentā saņemto lūgumrakstu skaits 2010. gadā bija nedaudz mazāks nekā 2009. gadā (attiecīgi 1655 un 1924 lūgumraksti; 14 % samazinājums);
J. whereas the number of petitions received by Parliament in 2010 was slightly lower than that recorded in 2009 (i.e. 1 655 as compared with 1 924 – a drop of 14 %),
K. tā kā ir izveidojusies laba sadarbība ar Parlamenta atbildīgajiem dienestiem — 2010. gadā netika reģistrēta 91 pilsoņu iesniegtā sūdzība (4,7 %), jo tās neatbilda minimālajām prasībām, kas noteiktas lūgumrakstam, šādā veidā ievērojot 2009. gada ziņojumā minētos ieteikumus par to, ka lūgumraksti, kas neatbilst minimālajām prasībām, nebūtu jāreģistrē;
K. whereas successful cooperation with the relevant services at Parliament in 2010 meant that 91 complaints (4.7 %) filed by citizens were rejected for failing to meet the minimum criteria to qualify as petitions, as per the recommendations in the 2009 annual report, which stated that petitions not meeting the necessary conditions should not be recorded,
L. tā kā 2010. gadā par nepieņemamiem atzīti 40 % saņemto lūgumrakstu, tāpēc būtu jāturpina pasākumi, lai iedzīvotājus labāk informētu par Lūgumrakstu komitejas kompetencēm un dažādu Savienības iestāžu uzdevumiem;
L. whereas the number of inadmissible petitions received in 2010 (40 %) indicates that efforts should continue to be made to raise citizens’ awareness of the competences of the Committee on Petitions and the role of the various EU institutions,
M. tā kā lūgumrakstu procedūra ES mērogā papildina citus instrumentus, kas pieejami iedzīvotājiem, piemēram, sūdzību iesniegšanu Eiropas Ombudam vai Komisijai;
M. whereas the petitions process could complement other measures open to citizens at EU level, such as the filing of complaints with the European Ombudsman or the Commission,
N. tā kā iedzīvotāji ir tiesīgi no visām Eiropas iestādēm sagaidīt ātru un uz risinājumu orientētu lietas izskatīšanu un tā kā Parlaments vairākkārt ir prasījis Komisijai izmantot prerogatīvas, kādas tai piešķirtas kā Līguma uzraudzītājai, lai reaģētu uz lūgumrakstu iesniedzēju pamanītajiem Eiropas tiesību aktu pārkāpumiem, jo īpaši gadījumos, kad pārkāpumi radušies, ES tiesību aktus transponējot dalībvalsts tiesību aktos;
N. whereas citizens are entitled to speedy and solution-oriented redress and whereas Parliament has repeatedly asked the Commission to use its prerogatives as guardian of the Treaty to act against breaches of European legislation revealed by petitioners, especially where the transposition of EU legislation at national level results in its infringement,
O. tā kā daudzi lūgumraksti joprojām rada bažas par iekšējā tirgus un vides jomas Eiropas tiesību aktu transponēšanu un īstenošanu un tā kā Lūgumrakstu komiteja jau iepriekš aicinājusi Komisiju šajās jomās pastiprināt un efektīvāk piemērot izpildes pārbaudes;
O. whereas many petitions continue to raise concerns about the transposition and implementation of European legislation on the environment and the internal market, and whereas the Committee on Petitions has already called on the Commission to ensure that enforcement checks in these areas are strengthened and made more efficient,
P. tā kā — lai gan Komisija atbilstību ES tiesībām pilnībā var pārbaudīt tikai pēc tam, kad dalībvalsts iestādes ir pieņēmušas galīgo lēmumu, — ir būtiski, jo īpaši saistībā ar vides jautājumiem, pēc iespējas drīzāk pārbaudīt, vai vietējās, reģionālās un dalībvalsts iestādes pareizi piemēro visas attiecīgās procedūru prasības, ko nosaka Eiropas Savienības tiesību akti, tostarp piesardzības principu;
P. whereas, although the Commission can fully check compliance with EU law only when a final decision has been taken by national authorities, it is important – particularly in relation to environmental matters – to verify at an early stage that local, regional and national authorities correctly apply all relevant procedural requirements under EU law, including implementation of the principle of precaution,
Q. tā kā — lai gan ļoti daudzi lūgumraksti attiecas uz projektiem ar iespējamu ietekmi uz vidi — Lūgumrakstu komitejai būtu ieteicams apsvērt šādu ar sabiedriskās aptaujas projektiem saistītu lūgumrakstu izskatīšanu tā, lai optimizētu komitejas lēmumu pieņemšanai veltīto laiku gan attiecībā uz lūgumraksta sniedzēju, gan projekta attīstības stadiju;
Q. whereas, given that very many petitions relate to projects with a potential environmental impact, it would be desirable for the Committee on Petitions to consider treating such petitions, relating to projects which are the subject of a public inquiry, in a way which optimises the committee’s decision-making time vis-à-vis both the petitioner and the state of progress of the project,
R. ņemot vērā to, cik svarīgi ir novērst turpmāku neatgriezenisku bioloģiskās daudzveidības zudumu, jo īpaši Natura 2000 tīklā iekļautajās teritorijās, un cik svarīga ir dalībvalstu apņemšanās garantēt īpašas nozīmes rezervātu aizsardzību saskaņā ar Biotopu direktīvu (92/43/EEK) un Putnu direktīvu (79/409 EEK);
R. bearing in mind the importance of preventing further irreparable losses in biodiversity, especially inside Natura 2000 designated sites, and the commitment by Member States to guarantee protection of special conservation areas under the Habitats Directive (92/43/EEC) and the Birds Directive (79/409 EEC),
S. tā kā lūgumraksti atspoguļo Eiropas tiesību aktu ietekmi uz ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi; tā kā ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai konsolidētu progresu, kas panākts Eiropas iedzīvotāju tiesību nostiprināšanā;
S. whereas petitions highlight the impact of European legislation on the everyday lives of EU citizens; whereas all necessary steps to consolidate the progress achieved in reinforcing European citizens’ rights need to be taken,
T. tā kā, ņemot vērā ievērojamo skaitu lūgumrakstu, kuru izskatīšana aizkavējusies Komisijas uzsāktas pienākumu neizpildes procedūras dēļ, Lūgumrakstu komiteja savā iepriekšējā ziņojumā par darbību un atzinumā par Komisijas gada ziņojumu attiecībā uz Kopienas tiesību piemērošanas uzraudzību prasīja tai regulāri sniegt atjauninātu informāciju par pienākumu neizpildes procedūrām, kas saistītas ar lūgumrakstiem;
T. whereas, bearing in mind the significant number of petitions pending subject to infringement procedures launched by the Commission, the Committee on Petitions, in its previous activity report and its opinion on the Commission’s annual report on monitoring the application of Community law, requested regular updates on the progress of infringement procedures related to petitions,
U. ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas izstrādātos ieteikumus, kas sagatavoti pēc izpētes misijām Velvā (Spānija), Kampānijā (Itālija) un Foralbergā (Austrija) saistībā ar toksisko un sadzīves atkritumu pārvaldību un direktīvas par ietekmi uz vidi transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos;
U. having regard to the recommendations on toxic and urban waste management and on transposition of the Environmental Impact Directive into national law made by the Committee on Petitions following the fact-finding missions to Huelva (Spain), Campania (Italy) and Vorarlberg (Austria),
V. ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas darbību 2009. gadā
V. having regard to paragraph 32 of its resolution of 6 July 2010 on the deliberations of the Committee of Petitions during the year 2009
W. tā kā Juridiskā komiteja ir sniegusi atzinumu par Lūgumrakstu Nr. 0163/2010, ko iesniedzis P.B.
W. whereas the Committee on Legal Affairs has given an opinion on Petition 0163/2010 by P.B.
2. uzskata, ka Lūgumrakstu komiteja ir vispiemērotākā struktūra Komisijā reģistrēto Eiropas pilsoņu iniciatīvu turpmākai izskatīšanai;
Believes that the Committee on Petitions is the most suitable one to follow up the European citizens’ initiatives registered with the Commission;
5. vērš uzmanību uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu
Draws attention to Regulation (EU) No 211/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 on the citizens’ initiative
6. norāda, ka Parlaments saņem kampaņas tipa lūgumrakstus, kurus parakstījušas vairāk nekā viens miljons personu, un tas liecina par Parlamenta pieredzi attiecībās ar pilsoņiem, tomēr uzsver, ka iedzīvotāji jāinformē par atšķirībām starp šāda veida lūgumrakstiem un jauno pilsoņu iniciatīvu;
Points out that Parliament receives campaign-type petitions with more than one million signatures, a fact bearing witness to its experience in relations with citizens, but stresses the need to ensure that citizens are made fully aware of the distinction between this type of petition and the citizens’ initiative;
9. tomēr uzsver, ka, neskatoties uz daudzajiem lūgumrakstiem par hartā noteiktajām tiesībām, tiesisku instrumentu trūkuma dēļ Komisija pastāvīgi atsakās rīkoties, lai novērstu klajus pamattiesību pārkāpumus dalībvalstīs;
Stresses, however, that, in spite of the large number of petitions concerning the rights contained in the Charter, the Commission consistently refuses, owing to a lack of legal instruments, to take action to prevent flagrant breaches of fundamental rights in the Member States;
11. atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2013. gadu ir pasludinājusi par Eiropas pilsonības gadu, lai veicinātu debates par Eiropas pilsonību un informētu ES iedzīvotājus par viņu tiesībām un pieejamajiem demokrātiskajiem instrumentiem šo tiesību izmantošanai; uzskata, ka Eiropas pilsonības gads jāizmanto tam, lai plaši informētu par jauno Eiropas pilsoņu iniciatīvu, tā novēršot iniciatīvu nepieņemamības augsto līmeni, kas ir salīdzināms ar lūgumrakstu jomā joprojām vērojamo; uzskata, ka tajā pašā laikā ir jāsāk debates par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ierobežoto darbības jomu;
Welcomes the Commission’s decision to declare 2013 the ‘European Year of Citizenship’ in order to give momentum to the debate on European citizenship and inform EU citizens of their rights and of the democratic instruments available to them to assert those rights; takes the view that the ‘European Year of Citizenship’ should be used for the broad dissemination of information on the new ‘European citizens’ initiative’, in order to forestall a high rate of inadmissibility comparable to the rate that is still to be found in the ‘petitions’ field; considers that at the same time a debate should be opened on the limited scope of the ‘Charter of Fundamental Rights of the European Union’;
14. norāda, ka arī 2010. gadā saņemtie lūgumraksti galvenokārt attiecas uz vidi, pamattiesībām, iekšējo tirgu un tieslietām; norāda, ka ģeogrāfiskā iedalījuma ziņā lielākā daļa lūgumrakstu attiecas uz kādu konkrētu dalībvalsti — Spāniju (16 %) — vai uz Savienību kopumā (16 %), kam seko Vācija, Itālija un Rumānija;
Notes that petitions received in 2010 continued to focus on the environment, fundamental rights, the internal market and justice; adds that in geographical terms, the largest proportion of petitions referred to a specific Member State – Spain (16 %) – or the Union as a whole (16 %), followed by Germany, Italy and Romania;
16. uzsver nozīmi, kāda ir sadarbībai starp Komisiju un dalībvalstīm, un pauž nožēlu par dažu dalībvalstu neuzmanību attiecībā uz Eiropas vides tiesību aktu ieviešanu un izpildi;
Stresses the importance of cooperation between the Commission and the Member States, and deplores the negligence displayed by certain Member States in connection with the implementation and enforcement of European environmental legislation;
23. atzinīgi vērtē to, ka vairāki komisāri ir piedalījušies Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs, tā cieši un efektīvi sadarbojoties ar komiteju un veidojot būtisku komunikācijas kanālu starp pilsoņiem un ES iestādēm;
Welcomes the attendance at its meetings of various Commissioners, who have cooperated closely and effectively with the Committee on Petitions and set up an important channel of communication between citizens and EU institutions;
26. aicina Komisiju pienācīgi atzīt lūgumrakstu nozīmi ES tiesību aktu efektīvas piemērošanas uzraudzības jomā, jo lūgumraksti ir pirmā pazīme tam, ka dalībvalstis atpaliek juridisko pasākumu piemērošanas jomā;
Calls on the Commission to duly recognise the role of petitions in monitoring the effective implementation of EU law, since petitions are usually the earliest indications that Member States are lagging behind in implementing legal measures;
Lūgumrakstu komiteja atzinīgi vērtē Padomes pastāvīgu klātbūtni komitejas sanāksmēs, bet pauž nožēlu, ka šī klātbūtne neveicina aktīvāku sadarbību, kas varētu sekmēt lūgumrakstu izskatīšanu gadījumos, kuros sadarbībai ar dalībvalsti ir izšķiroša nozīme;
Welcomes the Council’s presence at Petitions Committee meetings, but finds it regrettable that this does not translate into more active cooperation, which could break the stalemate on those petitions in respect of which Member State cooperation would prove decisive;
34. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, to lūgumrakstu komitejām, ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām.
Instructs its President to forward this resolution and the report of the Committee on Petitions to the Council, the Commission, the European Ombudsman, the governments and parliaments of the Member States, their committees on petitions and their ombudsmen or similar competent bodies.
2010. gada ziņojuma mērķis ir sniegt redzējumu par Lūgumrakstu komitejas darbībām, kuru grafiks nav pieskaņots Komisijas likumdošanas programmai, bet to nosaka iedzīvotāji, kuri īsteno savas tiesības iesniegt Parlamentam lūgumrakstu.
The 2010 Annual Report aims to provide an overview of the activities of the Committee on Petitions, for which the calendar of activities is not fixed around the legislative programme of the European Commission, but is set by the citizens who exercise their right to petition the European Parliament.
Gada ziņojumā sniegts Lūgumrakstu komitejas darba precīzs un pilnīgs atspoguļojums.
The Annual Report aims to offer a precise and full view of the work of the Committee on Petitions.
Ziņojumā iekļauti dažādi statistikas dati par komitejā saņemto, slēgto vai izskatīto lūgumrakstu skaitu vai to saistību ar iesaistītajām valstīm vai tematiem.
This Report presents a series of statistics on the number of petitions received, closed or dealt with by the Committee, the countries involved and the matters raised.
Šie statistikas dati ir svarīgs kvantitatīvs komitejas darba izvērtēšanas instruments.
These statistics represent an important quantitative tool for assessing the Committee’s work.
Tos papildina tādi citi aspekti kā attiecības ar citām Eiropas, valstu un reģionālajām iestādēm vai institucionālas izmaiņas, kas tieši ietekmē Lūgumrakstu komitejas darbību.
Additional aspects, such as relations with other European institutions and with national and regional authorities or institutional changes with direct impact on the Committee’s activities, complete the picture.
Visbeidzot, jāuzsver, ka ziņojumā apskatīts progress, kas sasniegts, piemērojot iepriekšējos ieteikumus, kuru mērķis bija uzlabot komitejas darbību.
Last but not least, the Report examines the progress made in implementing previous recommendations aimed at improving the work of this Committee.