natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Padomes 2006. gada 11. jūlija Lēmums 2006/511/EK un Padomes 2006. gada 10. oktobra Regula (EK) Nr. 1491. .
Council Decision 2006/511/EC of 11 July 2006 and Council Regulation (EC) No 1491 of 10 October 2006. .
Jaunais protokols attiecas uz laika posmu no 2007. gada 16. jūnija līdz 2011. gada 15. jūnijam.
The new protocol covers the period from 16 June 2007 to 15 June 2011.
Turpmākajā tabulā sniegts iepriekšējo protokolu kopsavilkums no 1980. gada, kad stājās spēkā pirmais pamatnolīgums.
The following table provides an overview of the previous protocols from the entry into force of the first framework agreement in 1980.
ZVEJNIECĪBAS PROTOKOLI EK/GVINEJA-BISAVA 1980.–2007. g.
EC-GUINEA-BISSAU FISHERIES PROTOCOLS 1980-2007
Kopējais finansiālais ieguldījums (EUR)
Total financial contribution (€)
Īpašas darbības (EUR)
Targeted measures (€)
Īpašas darbības (%)
Targeted measures (%)
25 030 000(7 260 000 gadā + 3 250 000)
25 030 000(7 260 000/year + 3 250 000)
30 000 000(10 000 000 gadā)
30 000 000(10 000 000/year)
36 000 000(9 000 000 gadā)
36 000 000(9 000 000/year)
11 500 000 + 1 200 000(5 750 000 gadā + 600 000)
11 500 000 + 1 200 000(5 750 000/year + 600 000)
12 700 000(6 350 000 gadā)
12 700 000(6 350 000/year)
13 350 000(6 675 000 gadā)
13 350 000(6 675 000/year)
11 930 000(5 965 000 gadā)
11 930 000(5 965 000/year)
7 900 000(2 633 000 gadā)
7 900 000(2 633 000/year)
Iepriekšējā protokola pagarināšana
Extension of the previous Protocol
4 275 000(1 425 000 gadā)
4 275 000(1 425 000/year)
FRF 12 800 000(FRF 6 400 000 gadā)
FF 12 800 000(FF 6 400 000/year)
Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu grupa veica un 2005. gada decembrī pabeidza padziļinātu 2001.–2006. gada protokola izvērtējumu.
A thorough evaluation was carried out on the 2001-2006 protocol with the assistance of a consortium of independent consultants, ending in December 2005, with a view to the launch of negotiations on a new protocol.
Provizoriskajā novērtējumā secināts, ka atbilstoši Eiropas flotu vajadzībām Zvejniecības nolīgums ar Gvineju-Bisavu palīdz saglabāt tās zvejas ar traļiem un tunzivju zvejas nozaru dzīvotspēju, kuru Kopiena veic Atlantijas okeānā, sniedzot Kopienas kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozaru segmentiem stabilu un vidējā termiņā pārskatāmu tiesisko regulējumu.
The ex ante evaluation concluded that, by meeting the needs of the European fleets, the fisheries agreement with Guinea-Bissau helps support the viability of the Community's trawler and tuna industries in the Atlantic Ocean and offers Community vessels and the industries which depend on them a stable legal environment and medium-term visibility.
Attiecībā uz Gvinejas-Bisavas interešu ievērošanu nolīgumā novērtējumā secināts, ka Zvejniecības nolīgums palīdz stiprināt zivsaimniecības nozares iestāžu darbību, uzlabojot eksporta kontroli, pētniecību un uzraudzības, kontroles un pārraudzības darbības, un ka nolīgumam turklāt ir ievērojama ietekme uz valsts budžeta un politikas stabilitāti.
As regards Guinea-Bissau's interests under the agreement, the evaluation concluded that the fisheries agreement helps strengthen institutional capacities in the fisheries sector, by improving export controls, research, and monitoring, control and surveillance activities, and has a major impact on the country's budgetary and political stability.
Saskaņā ar šo ziņojumu galvenās problēmas nolīguma īstenošanā ir tieši saistītas ar ievērojamiem nozares infrastruktūras trūkumiem Gvinejā-Bisavā un ar grūtībām, kas attiecas uz nelegālu, nedeklarētu un neregulētu zvejas darbību kontroli.
According to the evaluation report, the main problems encountered in implementing the agreement are linked to shortcomings in the industry's infrastructure in Guinea-Bissau and difficulties in monitoring illegal, undeclared and unregulated fishing.
Novērtējuma ziņojumā ieteikts samazināt zvejas intensitāti garneļu zvejas sadaļā un saglabāt tādā pašā apjomā, kā paredzēts 2001.–2006. gada protokolā, zvejas intensitāti zivju un galvkāju zvejas kategorijā.
The evaluation report recommends reducing fishing effort for shrimp and maintaining fishing effort for fin-fish and cephalopods at the same level as under the 2001-2006 protocol.
Attiecībā uz tunzivju zveju ziņojumā arī ieteikts saglabāt piekļuves tiesības līdzšinējam skaitam kuģu (seineriem un kuģiem zvejai ar makšķerēm) un paredzēt iespēju samazināt zvejas iespējas kuģiem zvejai ar āķu jedām.
For tuna fishing categories, it also recommends maintaining access rights for the same number of vessels (seiners and pole-and-line vessels) and considering removing fishing opportunities for longliners.
Pamatojoties uz zinātnisko atzinumu, kuru 2006. gada beigās izstrādājis Gvinejas-Bisavas CIPA (Pētniecības centrs zvejniecības jomā), zvejas iespēju analīzi no 2004. gada un dalībvalstu pieprasījumiem, bija iespējams zvejas iespējas garneļu kategorijā un zivju un galvkāju kategorijā jaunajā protokolā saglabāt tādā pašā apjomā, kā paredzēts iepriekšējā protokolā, turpretī zvejas iespējas tunzivju zvejas kuģiem tika pārskatītas, tās samazinot.
On the basis of the scientific opinion drawn up by the Guinea-Bissau CIPA (Centro de Investigação Pesqueira Aplicada) at the end of 2006, the analysis of the use of fishing opportunities since 2004 and requests from the Member States, it was possible to maintain fishing opportunities for shrimp and for fin-fish/cephalopods in the new protocol at the same level as in the previous protocol, whilst fishing opportunities for the tuna category have been reduced.
NOLĪGUMA, PROTOKOLA UN TĀ PIELIKUMU GALVENIE ELEMENTI
MAIN ELEMENTS OF THE AGREEMENT, THE PROTOCOL AND THE ANNEXES
Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Gvinejas-Bisavas zvejas zonā.
The main objective of the new partnership agreement is to strengthen cooperation between the European Community and the Republic of Guinea-Bissau, thereby creating a partnership framework within which to develop a sustainable fisheries policy and sound exploitation of fisheries resources in the Guinea-Bissau fishing zone, in the interests of both parties.
Puses ir vienojušās iesaistīties politiskā dialogā par tās interesējošiem zivsaimniecības nozares jautājumiem.
The two parties have agreed to take part in a political dialogue on topics of mutual interest in the fisheries sector.
Tās turklāt apņemas nodrošināt resursu ilgtspējīgu izmantošanu, Gvinejas-Bisavas Republikas zvejas zonu kontroli un uzraudzību un stiprināt Gvinejas-Bisavas Republikas iestāžu darbību, lai zivsaimniecības politika būtu reāli īstenojama.
They also undertake to ensure the sustainable exploitation of resources and the control and surveillance of Guinea-Bissau fishing zones, and to work towards building up institutional capacities in the Republic of Guinea-Bissau in order to carry out a genuine sectoral fisheries policy.
Šajā sakarībā Puses vienosies par prioritārajām jomām atbalsta saņemšanai un izvirzīs mērķus, formulēs to sasniegšanai vajadzīgās gada un daudzgadu programmas un noteiks iegūto rezultātu novērtēšanas kritērijus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību.
In this context, the two parties will agree on the priorities to be decided upon for such support and will identify the objectives, the annual and multiannual programming and the criteria to assess the results to be obtained, with a view to ensuring a sustainable and responsible management of the sector.
Pamatelementi, kas raksturo stratēģiskās prioritātes, mērķus un darbības rādītājus, kuri jāsniedz saskaņā ar šo protokolu, ir norādīti protokola IV pielikumā.
Annex IV to the protocol provides a basic outline of the objectives and performance indicators to be taken into account within the framework of the protocol.
Finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir EUR 7 000 000 (jeb EUR 28 000 000 kopā četros gados).
The financial contribution is fixed at EUR 7 million per year (i.e. EUR 28 million in total over the four years).
No šīs summas 35 % jeb EUR 2 450 000 (EUR 9 800 000 četros gados) tiks novirzīti to iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, kas izrādītas saistībā ar Gvinejas-Bisavas valdības izstrādāto zivsaimniecības politiku.
35% of this financial contribution (EUR 2.45 million, i.e. EUR 9.8 million over the four-year period) will be allocated each year to the support and implementation of initiatives taken in the context of the sectoral fisheries policy drawn up by the Government of Guinea-Bissau.
Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, Puses vienojas galveno uzmanību pievērst šādām atbalsta jomām – zvejas darbību uzraudzība, kontrole un pārraudzība, zinātniskā pētniecība un zvejniecības jomas attīstība.
With a view to ensuring a sustainable and responsible management of the sector, the parties have agreed to concentrate on the following areas of assistance: monitoring, control and surveillance of fishing activities, scientific research, and management and development of fisheries.
Turklāt īpaša papildu summa, kuras apmērs gadā būs EUR 500 000 (EUR 2 000 000 četros gados), pirmām kārtām tiks piešķirta ar zvejas produktiem saistīto veterināro nosacījumu uzlabošanai.
An additional specific contribution of EUR 500 000 per year (EUR 2 million over the four-year period) will also be targeted at improving the health and hygiene conditions of fishery products.
Tomēr minēto ieguldījumu varēs izmantot arī kontroles un uzraudzības pasākumu atbalstam.
However, this contribution could also be used to support control and surveillance measures.
Protokolā turklāt paredzēts finanšu mehānisms ar maksimālo piešķīruma apjomu EUR 1 000 000 gadā, lai uzlabotu kuģu īpašniekiem pieejamo zvejas iespēju izmantojumu.
The protocol will also contain a financial mechanism, with a maximum allocation of EUR 1 million per year, aiming to improve the use of fishing opportunities by shipowners.
Kuģu īpašniekiem piemērotā nodeva par Gvinejas-Bisavas zvejas zonā nozvejoto tunzivju tonnu ir EUR 35 seineriem un kuģiem ar āķu jedām (iepriekšējā protokolā paredzēto EUR 25 par tonnu vietā) un EUR 25 kuģiem zvejai ar makšķerēm (jeb tāda pati summa kā iepriekšējā protokolā).
The fee to be paid by shipowners per tonne of tuna caught in the Guinea-Bissau fishing zone has been set at EUR 35 for tuna seiners and longliners (EUR 25/tonne in the previous protocol) and at EUR 25 for pole-and-line vessels (the same as in the previous protocol).
Avansa maksājumi gadā ir EUR 3150 tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar āķu jedām (par 90 tonnām gadā) un EUR 500 kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm (par 20 tonnām gadā).
The annual advances have been fixed at EUR 3 150 per tuna seiner and longliner (for 90 tonnes/year) and at EUR 500 per pole-and-line tuna vessel (for 20 tonnes/year).
Gada maksa zivju un galvkāju traleriem un garneļu traleriem ir attiecīgi EUR 229 par BRT tonnu un EUR 307 par BRT tonnu.
Annual fees for fin-fish and cephalopod trawlers and for shrimp trawlers are EUR 229 and EUR 307/GRT respectively.
Salīdzinājumā ar iepriekšējo protokolu konstatēts, ka maksu palielinājums ir gandrīz 10 % par licencēm garneļu traleriem un zivju un galvkāju traleriem un gandrīz 33 % un 40 % avansa maksājumiem gadā par licencēm attiecīgi kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm un tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar āķu jedām.
By comparison with the previous protocol, fees have risen by around 10% for shrimp and fin-fish/cephalopod trawlers, whilst annual advances for licences for pole-and-line tuna vessels and for tuna seiners and longliners have risen by around 33% and 40% respectively.
Lēš, ka summa gadā, kuru kuģu īpašnieki samaksās par savu licenču iegūšanu būs ap EUR 1 700 000.
It is estimated that the annual amount to be paid by shipowners in order to obtain their licences will be around EUR 1 700 million.
Paredzētās zvejas iespējas ļauj zvejot 19 tunzivju seineriem, 14 kuģiem zvejai ar makšķerēm un 4 kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām (kopējais licenču skaits, kas iepriekšējā protokolā bija 70, nav lielāks par 37), kā arī traleriem garneļu zvejai un traleriem zivju vai galvkāju zvejai, kuriem kopējā reģistrētā bruto tilpība (BRT) katrā no minētajām kategorijām ir 4400 tonnas gadā.
In terms of fishing opportunities , 19 tuna seiners, 14 pole-and-line vessels and 4 surface longliners will be authorised to fish (with the total annual number of licences for tuna vessels dropping from 70 to 37 by comparison with the previous protocol), as will shrimp trawlers and fin-fish/cephalopod trawlers with a total tonnage of 4 400 GRT per year for each category.
Tomēr pēc Kopienas pieprasījuma saistībā ar šo nolīgumu var veikt izpētes zvejas reisus.
However, at the request of the Community, exploratory fishing trips may be carried out under the agreement.
Atkarībā no rezultāta Puses var pieņemt lēmumu par jaunu zvejas iespēju iedalīšanu Kopienas zvejas kuģiem.
If they are conclusive, the parties may decide to award new fishing opportunities to Community vessels.
Turpmākajā tabulā jaunais protokols zvejas iespēju aspektā salīdzināts ar iepriekšējo protokolu, kā arī salīdzināts zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm un šo iespēju izmantojuma vidējais apmērs no 2004.–2006. gadam.
The following table shows a comparison between the fishing opportunities under the new protocol and under the previous protocol, together with the allocation among the Member States and the average use of these opportunities between 2004 and 2006.
ZVEJAS IESPĒJAS 2007-2011
FISHING OPPORTUNITIES 2007-2011
Sadalījums starp dalībvalstīm
Allocation among the Member States
Zvejas iespējas 2004/2007
Fishing opportunities 2004/2007
Zvejas iespējas 2007/2011
Fishing opportunities 2007/2011
Starpība starp iepriekšējā un jaunajā protokolā paredzētajām zvejas iespējām
Difference in fishing opportunities between the old and the new protocol
Tunzivju seineri un kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām
Tuna seiners and surface longliners
kuģu skaits
No of vessels
Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm
Pole-and-line tuna vessels
Zivju un galvkāju traleri
Fin-fish/cephalopod trawlers
Garneļu traleri
Shrimp trawlers
Attiecībā uz garneļu un galvkāju zvejas kategorijām Gvineja-Bisava ir apņēmusies ievērot noteikumus, kas minēti protokolam pievienotajā pārvaldības plānā (III pielikums), samazinot zvejas piepūli un it īpaši — saglabājot 2007. gadā esošos nolīgumus ar trešām valstīm un Eiropas Kopienu; izvairoties pārcelt uz 2008. un nākamajiem gadiem trešām valstīm 2007. gada 1. janvārī piešķirtās, bet neizmantotās zvejas iespējas; šajās kategorijās nepiešķirot nekādas zvejas iespējas fraktēšanai; pārtraucot un formāli atsakoties no jebkuriem nolīgumiem ar Eiropas sabiedrībām vai asociācijām/uzņēmumiem.
With regard to fishing for shrimp and cephalopods , Guinea-Bissau has undertaken to respect the conditions laid down by the fishing plan annexed to the protocol (Annex III), reducing fishing effort and, in particular: maintaining in 2007 the existing agreements with third countries and the European Community; preventing the mobilisation in 2008 and subsequent years of fishing opportunities granted to third countries from 1 January 2007 which have remained unused; not granting any fishing opportunities for chartering in these categories; revoking and formally terminating all agreements with European companies or associations/enterprises.
Turklāt II pielikuma 1. un 2. tehniskajā lapā, kas piemērojamas zivju un galvkāju traleriem un garneļu traleriem, paredzēta iespēja izmantot bioloģisko atjaunošanos.
In addition, data sheets 1 and 2 of Annex II, applicable to fin-fish, cephalopod and shrimp trawlers, provide for the possibility of biological recovery periods.
Attiecībā uz garneļu zveju Gvineja-Bisava paredz arī apņemšanos samazināt minimālo atļauto linuma acs izmēru līdz 40–50 mm atbilstoši apakšreģionā spēkā esošajiem tiesību aktiem.
With regard to shrimp fishing, Guinea-Bissau has also undertaken to increase the mesh size from 40 to 50 mm, in keeping with existing legislation in the subregion.
Ir izveidota apvienotā komiteja, ko veido Kopienas un Gvinejas-Bisavas pārstāvji un kuras uzdevums ir kontrolēt nolīguma piemērošanu un it īpaši uzraudzīt un novērtēt šī partnerattiecību nolīguma devumu Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības politikas īstenošanā.
A joint committee has been set up comprising representatives of the Community and Guinea-Bissau with the task of monitoring the application of the agreement and, in particular, of monitoring and evaluating the contribution of the partnership agreement to the implementation of Guinea-Bissau's sectoral fisheries policy.
Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās.
The partnership agreement also provides for encouraging economic, scientific, technical and administrative cooperation in the fisheries and related sectors.
Šī nolīguma darbības laikā Kopiena un Gvineja-Bisava pastāvīgi vērtē resursu stāvokli Gvinejas-Bisavas zvejas zonā.
During the period covered by the agreement, the Community and Guinea-Bissau will endeavour to monitor the evolution of resources in the Guinea-Bissau fishing zone.
Tādēļ ik gadu pārmaiņus Kopienā un Gvinejā-Bisavā tiek rīkota kopēja zinātniska sanāksme.
To this end, provision is made for an annual joint scientific meeting to be held alternately in the Community and in Guinea-Bissau.
Kopienas kuģi, kam atļauta zveja Gvinejas-Bisavas zonā, ir pakļauti stingram kontroles režīmam, un par jebkuru iebraukšanu zonā vai izbraukšanu no tās jāpaziņo atbildīgajai ministrijai.
Community vessels authorised to fish in the Guinea-Bissau fishing zone are subject to a strict monitoring system, and their entry into and departure from the zone must be notified to the ministry responsible.
Protokola I pielikumā ietverti noteikumi par formalitātēm attiecībā uz zvejas licenču pieprasīšanu un izdošanu, nozvejas datu paziņošanas kārtību, novērotājiem uz kuģa, kontroles procedūrām, kuģu aizturēšanu, pārkraušanu citā kuģī un satelītnovērošanu.
Annex I to the protocol contains provisions on the formalities that apply in respect of applications for and the granting of licences, catch reporting arrangements, observers on board, monitoring procedures, the boarding of vessels, trans-shipments and satellite monitoring.
Traleriem regulāri veic tehnisko apskati.
Trawlers will be subject to regular technical inspections.
Uz ES kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā.
The International Labour Organisation (ILO) Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work will apply as of right to seamen signed on by EU vessels.
Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu I pielikumā noteikts, ka katrs tralera īpašnieks apņemas nodarbināt noteiktu skaitu Bisavas-Gvinejas zvejnieku (3-6 zvejnieki, atkarībā no kuģu bruto tilpības).
As regards embarking seamen, Annex I lays down that each trawler owner will undertake to employ a certain number of Guinea-Bissau seamen/fishermen (from three to six seamen depending on the vessel’s gross tonnage).
Kopienas kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām.
Community vessels are authorised to fish in waters beyond 12 nautical miles from the base lines.
REFERENTA SECINĀJUMI
RAPPORTEUR’S CONCLUSIONS
Referents uzskata, ka nolīgums, protokols un tā pielikumi ir labvēlīgi abām pusēm un ļaus veicināt partnerattiecības, kas pamatotas uz iepriekšēju apspriešanos, abpusēju izdevīgumu un atbildīgas zvejniecības un zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas principiem Gvinejas-Bisavas zvejas zonās.
The rapporteur takes the view that the agreement, the protocol and its annexes offer benefits to both parties and make it possible to foster a partnership based on prior consultation, mutual interest, and the principles of responsible fishing and the sustainable exploitation of fishery resources in Guinea-Bissau’s fishing zones.
Zvejniecības nolīgumam ir būtiska nozīme arī Gvinejas-Bisavas ekonomiskajā un politiskajā stabilitātē, ciktāl tas palīdz nodrošināt svarīgu šīs valsts budžeta līdzekļu proporcionalitāti.
The fisheries agreement is also vital for the economic and political stability of Guinea-Bissau, as it helps secure a substantial proportion of the country’s budgetary resources.
Referents Zivsaimniecības komitejas vārdā iesaka Parlamentam apstiprināt šo priekšlikumu Padomes regulai ar ierosinātajiem grozījumiem, kas uzsver nozīmi, kāda piemīt labākai Eiropas Parlamenta informētībai un tā lomas pastiprināšanai.
The rapporteur recommends, on behalf of the Committee on Fisheries, that Parliament approve this proposal for a Council regulation with the amendments tabled, which are intended to highlight the importance of enhancing Parliament’s role and the information supplied to it.
par Eiropas Kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē
on the proposal for a Council regulation on the conclusion of the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Guinea-Bissau
Eiropas Savienības politikai attiecībā uz sadarbību attīstības jomā un kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) ir jābūt konsekventām, savstarpēji papildinošām un saskaņotām, kopumā veicinot iesaistīto valstu nabadzības samazināšanu un ilgtspējīgu attīstību.
The European Union’s development co-operation policy and the common fisheries policy (CFP) must be consistent, complementary and co-ordinated, contributing, as a whole, to poverty reduction and the sustainable development of the countries concerned.
ES ir apņēmusies nodrošināt ilgtspējīgu zivsaimniecību visā pasaulē, kā to noteica ANO 2002. gada Johannesburgas sammitā, uzturot vai atjaunojot zivju resursus, lai gūtu maksimālu ilgtspējīgu labumu.
The EU has committed itself to ensuring the sustainability of fisheries worldwide, as defined at the United Nations 2002 summit in Johannesburg, maintaining or restoring stock levels with a view to producing the maximum sustainable yield.
ES ir pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu, lai sekmētu ilgtspējīgu zivsaimniecību ilgtermiņā un apstiprinātu, ka tiesības zvejot uzliek pienākumu darīt to atbildīgi, lai nodrošinātu ūdens dzīvo resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību.
The EU has accepted the UN’s Food and Agricultural Organization’s "Code of Conduct for Responsible Fisheries", to promote long-term sustainable fisheries and to affirm that the right to fish carries with it the obligation to do so in a responsible manner so as to ensure effective conservation and management of the living aquatic resources.
Eiropas Parlamenta Attīstības komiteja atzinīgi vērtē ĀKK un ES Kopējās parlamentārās asamblejas 2006. gada 22. jūnija rezolūciju par zivsaimniecību un tās sociālajiem un vides aspektiem jaunattīstības valstīs un īpaši tajā pausto nostāju, ka ĀKK un ES zvejniecības interešu aizstāvība ir jāsaskaņo ar ilgtspējīgu zvejas resursu pārvaldību ekonomiskā, sociālā un vides aspektā, no vienas puses, un ar to piekrastes kopienu interesēm, kuru iztikas līdzekļi ir atkarīgi no zvejniecības, no otras puses.
The European Parliament’s Development Committee welcomes the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution of 22 June 2006 on “Fisheries and their social and environmental aspects in developing countries", in particular in so far as it considers that the protection of EU and ACP fishing interests must be coordinated with the sustainable management of fishery resources in economic, social and environmental terms on the one hand, and with the livelihoods of coastal communities dependent on fisheries on the other.