natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dalībvalstis var nolemt, ka 1. panta 3. un 4. punktā minēto sistēmu dalībnieki , veic mazākas iemaksas noguldījumu garantiju sistēmās, bet ne mazāk par 37,5% no summas, kas būtu jāmaksā bankai ar vidēju riska līmeni.
Member States may decide that members of Schemes referred to in Article 1(3) and (4) pay lower contributions to Deposit Guarantee Schemes but not less than 37.5% of the amount that a bank with an average risk would have to contribute.
Dalībvalstis var nolemt, ka 1. panta 3. un 4. punktā minēto sistēmu dalībnieki veic mazākas iemaksas noguldījumu garantiju sistēmās, bet ne mazāk par 37,5% no summas, kas būtu jāmaksā bankai ar vidēju riska līmeni , vai 20 % attiecībā uz noguldījumiem hipotēku bankās .
Member States may decide that members of Schemes referred to in Article 1(3) and (4) pay lower contributions to Deposit Guarantee Schemes but not less than 37.5% of the amount that a bank with an average risk would have to contribute , or 20% for deposits with mortgage banks .
Hipotēku bankām piemēro daudz striktākus noteikumus nekā komercbankām (aizdevumi vienīgi noguldītājiem, kuriem piemēro īpaši stingrus atlases kritērijus, fondu ieguldījumu ierobežojumi), kas būtiski samazina maksātnespējas iespējamību un attaisno tāda sliekšņa piemērošanu, kas ir zemāks par ierasto.
Mortgage banks are subject to much stricter rules than commercial banks (loans to depositors only, accorded on an extremely selective basis, fund investment restrictions), substantially reducing the risk of insolvency and justifying a lower threshold than that generally applicable.
(1) Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus par deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
(1) The European Parliament and the Council may object to the delegated act within a period of two months from the date of notification.
Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājumu, šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi .
At the initiative of the European Parliament or the Council this period shall be extended by one month .
(1) Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
(1) The European Parliament and the Council may object to the delegated act within a period of two months from the date of notification.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem .
At the initiative of the European Parliament or the Council this period shall be extended by two months .
Tā Jums atmaksās noguldījumus (līdz EUR 100 000) vēlākais sešu nedēļu laikā, no 2013. gada 31. decembra — četru nedēļu laikā .
It will repay your deposits (up to EUR 100 000) within six weeks at the latest, from 31 December 2013 within four weeks .
Skatīt pamatojumu grozījumam Nr. 1.
See justification to Amendment 1.
par enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam
on energy infrastructure priorities for 2020 and beyond
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums 28
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 29
Reģionālās attīstības komitejas atzinums .......................................................33
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................34
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” ( COM(2010)0677 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’ ( COM(2010)0677 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par ietekmes novērtējumu attiecībā uz Enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam — projektu integrētam Eiropas enerģētikas tīklam ( SEC(2010)1395 ),
– having regard to the Commission staff working document on an impact assessment on the ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’ ( SEC(2010)1395 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un drošai enerģētikai” COM(2010)0639 ,
– having regard to the Commission communication entitled ‘Energy 2020 – a strategy for competitive, sustainable and secure energy’ ( COM(2010)0639 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Europe 2020 – a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem — virzība uz 2020. gada mērķi” ( COM(2011)0031 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Renewable energy – progressing towards the 2020 target’ ( COM(2011)0031 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un attiecīgi atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” ( COM(2010)0265 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ),
– ņemot vērā trešo tiesību aktu paketi par iekšējo tirgu enerģētikas jomā „Enerģija Eiropai — funkcionējošs tirgus un droša energoapgāde”
– having regard to the third legislative package concerning the internal market in the field of energy and entitled ‘Energising Europe: A real market with secure supply’
OV L 211, 14.8.2009. ,
OJ L 211, 14.8.2009. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem
– having regard to Regulation (EU) No 994/2010 of the European Parliament and of the Council of 20 October 2010 concerning measures to safeguard security of gas supply
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva „Resursu ziņā efektīva Eiropa” ( COM(2011)0021 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘A resource-efficient Europe – flagship initiative under the Europe 2020 strategy’ ( COM(2011)0021 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK
– having regard to Decision No 1364/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 laying down guidelines for trans-European energy networks and repealing Decision 96/391/EC and Decision 1229/2003/EC
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā,
– having regard to Regulation EC No 663/2009 of the European Parliament and the Council of 13 July 2009 establishing a programme to aid economic recovery by granting Community financial assistance to projects in the field of energy,
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas enerģētikas tīklu programmas īstenošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam ( COM(2010)0203 ),
– having regard to the report from the Commission on the implementation of the trans-European energy networks in the period 2007-2009 ( COM(2010)0203 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas,
– having regard to its resolution of 6 May 2010 on mobilising information and communication technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei un Eiropas Parlamentam „Enerģētikas politika Eiropai” ( COM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication to the European Council and the European Parliament entitled ‘An energy policy for Europe’ ( COM(2007)0001 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Prioritāru savienojumu plāns” ( COM(2006)0846 ),
– having regard to the Commission communication to the Council and the European Parliament entitled ‘Priority Interconnection Plan’ ( COM(2006)0846 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu,
– having regard to Directive 2009/72/EC of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 concerning common rules for the internal market in electricity and repealing Directive 2003/54/EC,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu,
– having regard to Directive 2009/73/EC of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 concerning common rules for the internal market in natural gas and repealing Directive 2003/55/EC,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par topošo jauno Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam
– having regard to its resolution of 25 November 2010 on ‘Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020’
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0441 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0441 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu
– having regard to its resolution of 15 December 2010 on revision of the Energy Efficiency Action Plan
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0485 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0485 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju „Eiropa 2020
– having regard to its resolution of 17 February 2011
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 . ”,
Texts adopted, P7_TA(2011)0068 . on Europe 2020,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantu, saskaņā ar kuru Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā,
– having regard to Article 170 of the Treaty on the Functioning of European Union, under which the Union is required to contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0226/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Regional Development ( A7-0226/2011 ),
A. tā kā mūsu galvenie uzdevumi enerģētikas jomā ir stāties pretī klimata pārmaiņām un nostiprināt enerģijas piegādes drošību un autonomiju, vienlaikus samazinot kopējo enerģijas patēriņu, kā arī fosilā kurināmā importu un atkarību no tā, dažādojot enerģijas piegādātājus un avotus, izveidojot konkurētspējīgu iekšējo enerģijas tirgu un nodrošinot universālu piekļuvi ilgtspējīgai, cenu ziņā pieejamai, drošai un efektīvai enerģijai;
A. whereas our major energy challenges are confronting climate change, strengthening energy security and autonomy while reducing the overall energy use as well as fossil fuel imports and dependency, diversifying energy suppliers and sources, achieving a competitive internal energy market and ensuring universal access to sustainable, affordable, safe and efficient energy,
B. tā kā kopējā enerģētikas politika ES līmenī ir veidota, pamatojoties uz kopīgo mērķi nepārtraukti nodrošināt enerģētikas produktu un pakalpojumu pieejamību tirgū par visiem patērētājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem) pieņemamām cenām;
B. whereas the common energy policy at EU level has been built around the shared objective of ensuring the uninterrupted physical availability of energy products and services on the market, at prices that are affordable for all consumers (domestic and industrial),
C. tā kā situācijās, kad kādā dalībvalstī rodas enerģētikas krīze, ir jāgarantē piegādes drošība un jāsaliedē dalībvalstu vienotība;
C. whereas it is necessary to ensure security of supply and the consolidation of solidarity between Member States in situations where a Member State is confronted with an energy crisis,
D. tā kā Lisabonas līgums paredz īpašu juridisko pamatu ES enerģētikas politikas izstrādei, ar ko valstu un reģionālā mērogā veicina dalībvalstu enerģētikas tīklu veiksmīgu savstarpējo savienošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pārējos ES enerģētikas politikas un solidaritātes mērķus (enerģijas tirgus funkcionēšana, energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija, energoapgādes drošība un enerģijas avotu un piegādes veidu dažādošana);
D. whereas the Lisbon Treaty provides a specific legal basis for developing an EU energy policy promoting the successful interconnection of energy networks between Member States across national and regional borders, which is necessary to achieve the other EU energy policy and solidarity objectives (functioning of the energy market, energy efficiency and renewable energy, security of supply and diversification of energy sources and forms of supply),
E. tā kā tas, ka Savienības enerģētikas infrastruktūra nav laikus modernizēta, atjaunināta, savstarpēji savienota un pielāgota ilgtspējīgākam un efektīvākam enerģijas ražošanas, pārvades un patērēšanas modelim, var apdraudēt tās spēju sasniegt 2020. gada mērķus enerģijas un klimata jomā, jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu integrācijas un īpatsvara palielināšanas mērķi, un iedragāt ES 2050. gada ilgtermiņa mērķi, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju par 80 līdz 95 %;
E. whereas a lack of timely modernisation, upgrading, interconnection and adjustment of the Union’s energy infrastructure to a more sustainable and efficient energy production, transmission and consumption model could jeopardise its capacity to achieve the energy and climate objectives for 2020 – especially those of integration and increasing the share of renewable energy sources – and undermine the EU’s 2050 long-term objective of reducing greenhouse gas (GHG) emissions by 80% to 95%,
F. tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” enerģētikas infrastruktūras vajadzību finansēšanai turpmākajos desmit gados vajadzēs 200 miljardus euro un tā kā puse no šīs summas būs jāsedz dalībvalstīm;
F. whereas, according to the Commission communication entitled ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’, EUR 200 billion will be needed during the coming decade in order to finance energy infrastructure requirements, and whereas half this amount must be provided by the Member States,
G. tā kā infrastruktūras ieguldījumu plānošana un ar tiem saistīto lēmumu pieņemšana ir jāatbalsta ar ilgtermiņa scenārijiem, kuros ņemti vērā paredzamie sasniegumi un tehniskās attīstības papildu vajadzības;
G. whereas infrastructure investment planning and the decisions to be taken in association with it need to be supported by long-term scenarios that take into account expected achievements and additional technical development needs,
H. tā kā turpmākai atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanai būs vajadzīgi atsevišķi Eiropas enerģētikas infrastruktūras pielāgojumi gan pārvades, gan sadales līmenī;
H. whereas further integration of renewable energy sources will require some adaptations of the European energy infrastructure at both transmission and distribution levels,
I. tā kā ir vajadzīgs atvērts, pārredzams, integrēts un konkurētspējīgs ES enerģijas tirgus, lai sasniegtu konkurētspējīgas enerģijas cenas, piegādes drošību un ilgtspējību, kā arī efektīvu atjaunojamās enerģijas pārvadi lielā mērogā, un tā kā šāda tirgus pilnveidošana joprojām ir svarīgs visu dalībvalstu uzdevums;
I. whereas an open, transparent, integrated and competitive EU energy market is needed in order to achieve competitive energy prices, security of supply and sustainability and efficient large-scale deployment of renewable energy, and whereas the completion of such a market still remains an important challenge for all Member States,
J. paturot prātā, cik būtiski ir laikus un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, un, kamēr Tiesa nav pasludinājusi spriedumu
J. bearing in mind the crucial importance of timely and full implementation of existing legislation, including the regulatory work called for by the third internal energy market package and the adequate notification of investments in energy infrastructure, pending the judgment of the Court of Justice
Lieta C-490/10, Parlaments pret Padomi, saistībā ar Regulu Nr. 617/2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem. , pienācīgi ziņot par ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā, lai gūtu pārskatu par potenciālām pieprasījuma un piegādes neatbilstībām, kā arī šķēršļiem, kas kavē ieguldījumus;
Case C-490/10 Parliament v Council, regarding Regulation 617/2010 on the notification of investment projects in energy infrastructure. , in order to have an overview of potential gaps in demand and supply, as well as obstacles to investment,
K. tā kā attiecībā uz Eiropadomes 2002. gadā izvirzīto mērķi nodrošināt starpsavienojumu līmeni 10 % apmērā ir konstatēts, ka starpsavienojumu jauda vai tās pieejamība starp dalībvalstīm joprojām ir nepietiekama trešdaļā Savienības teritorijas, un tā kā atsevišķas dalībvalstis un reģioni joprojām ir izolēti un atkarīgi no viena piegādātāja, kas kavē īsteni integrēt tirgus, likviditāti un enerģijas plūsmas;
K. whereas interconnection capacity or its availability between Member States still remains insufficient in one third of the Union, according to the 10% interconnection target set at the 2002 European Council and whereas certain Member States and regions still remain isolated and dependent on a single supplier, which prevents the real integration of markets, liquidity and energy flows,
L. tā kā būtu jāņem vērā dabisko salu un attālāko reģionu, piemēram, Kanāriju salu, Madeiras, Azoru salu un Francijas īpaši nomaļo reģionu (ĪNR), konkrētās vajadzības enerģētikas infrastruktūras jomā;
L. whereas the special requirements of natural islands and outermost regions, such as the Canary Islands, Madeira, the Azores and the French Ultra-Peripheral Regions (RUPs), should be taken into consideration in terms of energy infrastructure,
M. tā kā Dienvidaustrumeiropā enerģijas transporta tīkls nav tik blīvs kā pārējā kontinentā;
M. whereas in south-east Europe the energy transport network is less dense than in the rest of the continent,
N. tā kā alternatīvi piegādes un tranzīta tīkli un jauni starpsavienojumi ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka solidaritāte starp dalībvalstīm kļūst funkcionāla;
N. whereas alternative supply and transit routes and new interconnections are important in order to ensure that solidarity between Member States becomes operational,
O. tā kā īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem, kuri vēl nav pabeigti, bet kurus ES ir atlasījusi kā prioritārus projektus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK;
O. whereas special focus should be placed on projects not yet finalised that have been selected by the EU as priority projects in accordance with Decision 1364/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 laying down guidelines for trans-European energy networks and repealing Decision 96/391/EC and Decision 1229/2003/EC,
P. tā kā ar trešo enerģētikas tiesību aktu paketi ir izveidots tiesiskais regulējums, kam būtu jāuzlabo konkurētspēja enerģijas tirgū;
P. whereas the third energy package has created a legal framework which should improve competitiveness in the energy market,
Q. tā kā pašlaik plānotām enerģētikas infrastruktūrām ir jāatbilst tirgus vajadzībām un ES ilgtermiņa mērķiem klimata un enerģijas jomā un to īstenošanai dažādās valstu enerģētikas politikas pamatnostādnēs, par prioritāriem atzīstot tādus enerģijas avotus, kas nerada sociālas un vides izmaksas;
Q. whereas energy infrastructures planned today must be consistent with market needs and with long-term EU climate and energy objectives and their implementation in the various national energy policies, giving priority to those energy sources with no societal and environmental cost,
R. tā kā attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju ir jāpastiprina ieguldījumi pārvades jaudas palielināšanā, vienlaikus paturot prātā ES 20-20-20 mērķus enerģētikas jomā un jauno, pēc iespējas lielākā mērā no oglekļa brīvo enerģētikas vidi pēc 2020. gada;
R. whereas, with regard to gas and electricity, a reinforcement of investment in transmission capacity is needed while bearing in mind the EU 20-20-20 energy objectives and the new, highly decarbonised energy environment beyond 2020,
S. tā kā enerģētikas infrastruktūras veidošana ir stratēģiski svarīga, lai sasniegtu stratēģiskā energotehnoloģijas (SET) plāna mērķus;
S. whereas building energy infrastructure is of strategic importance with a view to meeting the Strategic Energy Technology (SET) Plan targets,
T. tā kā energoefektivitāte sniedz iedarbīgu un rentablu instrumentu, ar ko sasniegt ilgtspējīgu enerģijas nākotni, proti, samazinot enerģijas pieprasījumu, var mazināt arī atkarību no importa un atbilstīgi augošajām izmaksām pārvietot ražošanas uzņēmumus, kā arī, lietpratīgi ieguldot pašreizējās un jaunās infrastruktūrās, var samazināt vajadzību pēc valsts un privātā sektora ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā;
T. whereas energy efficiency offers a powerful and cost-effective tool for achieving a sustainable energy future: by reducing energy demand, it can also lessen import dependency and the relocation of plants in response to rising costs and, through smart investments in existing and new infrastructures, it can reduce the need for public and private investment in energy infrastructure,
U. tā kā viedtīkli nodrošina būtisku izdevību izveidot efektīvas attiecības starp enerģijas ražošanu, enerģijas pārvadi, enerģijas sadali un galalietotājiem, nodrošinot racionālu enerģijas patēriņu un līdz ar to palielinot energoefektivitāti;
U. whereas smart grids provide an important opportunity to establish an efficient relationship between energy production, energy transmission, energy distribution and end-users, allowing rational energy consumption and therefore increasing energy efficiency,
V. tā kā, nostiprinot starpsavienojumu jaudu starp gāzes tīklu sistēmām gar dienvidu–rietumu asi ziemeļu–dienvidu koridorā, gan Ibērijas pussalas SDG importa jauda, gan pazemes krātuves jauda sniegs ieguldījumu ES piegādes drošības uzlabošanā, vienlaikus tuvinot īsteni integrēta iekšējā enerģijas tirgus izveidi;
V. whereas the reinforcement of interconnection capacity between gas systems along the south-western axis in the North-South Corridor will enable both the LNG import capacity and the underground storage capacity of the Iberian Peninsula to contribute to EU security of supply, while providing an important step towards a truly integrated internal energy market,
W. tā kā ilgas atļauju izsniegšanas procedūras un koordinācijas trūkums starp administratīvām iestādēm var izraisīt būtiskus nokavējumus un papildu izmaksas, jo īpaši pārrobežu projektu īstenošanā;
W. whereas lengthy authorisation procedures and a lack of coordination between administrative bodies can result in major delays and additional costs, especially in cross-border projects,