natgillin/translations-raw huggingface dataset:
c) Eiropas Ārējās darbības dienestā ir jāiekļauj militārās un civilās krīžu vadības vienības, kas ir Padomes Sekretariātā, pat ja militārajam un civilajam personālam, iespējams, ir vajadzīga atšķirīga vadības un organizatoriskā struktūra; EĀDD locekļu izlūkdatu analīzes apmaiņa ir ļoti nozīmīga, lai palīdzētu augstajam pārstāvim pildīt savas pilnvaras attiecībā uz Savienības saskaņotas, konsekventas un efektīvas ārpolitikas īstenošanu;
(c) the EEAS must include the military and civilian crisis management units within the Council secretariat, even if for military personnel the command and organisational structure may have to differ from that for civilian personnel; the sharing of the intelligence analysis of players within the EEAS is of vital importance in order to assist the High Representative in fulfilling his/her mandate of conducting a coherent, consistent and efficient external Union policy;
d) augstajam pārstāvim ir jāpievērš īpaša uzmanība jautājumiem, kas saistīti ar pieņemšanu darbā un personālu, jo EĀDD strādās Komisijas, Padomes un dalībvalstu darbinieki; lai EĀDD kļūtu par profesionālu diplomātisko dienestu, tam būs vajadzīgi atbilstoši līdzekļi un tā personāls būs jāpieņem darbā, pamatojoties uz nopelniem un ievērojot pienācīgas atlases procedūras un atbilstošu ģeogrāfisko līdzsvaru;
(d) the High Representative should pay particular attention to recruitment and staff issues, as the EEAS will encompass staff from the Commission, from the Council and from the Member States; for the EEAS to become a professional diplomatic service it will need to be adequately resourced and staffed on the basis of merit and with respect for the appropriate selection procedures and an adequate geographical balance;
e) dalībvalstu diplomātiem un Komisijas un Padomes norīkotajiem darbiniekiem ir jābūt ar vienādu statusu un funkcijām, kā arī attiecībā uz viņiem ir jāievēro vienādi nodarbinātības nosacījumi neatkarīgi no tā, vai viņi ir norīkotie, pagaidu darbinieki vai ES ierēdņi;
(e) Member States' diplomats and staff coming from the Commission and the Council should have equivalent status and roles, and should be subject to the same conditions of employment, whether they are seconded, temporary agents or EU officials;
f) biedriskuma veidošana, izmantojot kopīgas mācības un profesionālo pilnveidi, ir nozīmīga, lai sasniegtu EĀDD galveno mērķi — izveidot integrētas diplomātijas tīklu, kas ietver gan valsts, gan Eiropas diplomātijas līmeņus; lai radītu kopīgu Eiropas diplomātisko kultūru ES starptautiskajās attiecībās, vajadzēs kopīgas mācību programmas un kopīgu diplomātisko mācību programmu; pašreizējos mācību pasākumus un diplomātisko mācību centru tīklus būtu lietderīgi uzlabot.
(f) the building of an "esprit de corps" through joint training and professional development is essential for the EEAS's ultimate objective of creating a framework of integrated diplomacy that brings together national and European levels of diplomacy; in order to develop a common European diplomatic culture in the EU's international relations, joint training programmes and a common diplomatic syllabus will be required; the existing training measures and networks of diplomatic training centres could usefully be enhanced.
Tos varētu arī apvienot Eiropas Diplomātijas akadēmijā, kuras pamatā būtu arī attiecīgas dalībvalstu iestādes;
They could also possibly be brought together in a European Diplomatic Academy based, inter alia, on appropriate establishments of the Member States;
g) Eiropas Ārējās darbības dienestam jānodrošina, ka Eiropas Parlamentam ir kontaktpersonas ES delegācijās; tas garantē sadarbību ar Eiropas Parlamentu, piemēram, lai uzturētu attiecības ar parlamentiem trešās valstīs;
(g) the EEAS must ensure that the European Parliament has contact persons in the EU delegations that guarantee cooperation with the European Parliament (for example in order to look after parliamentary contacts in third countries);
8. norāda, ka, tā kā ES delegācijas trešās valstīs papildinās dalībvalstu esošo diplomātisko pārstāvniecību darbu, būs iespējami ilgtermiņa ieguvumi efektivitātes ziņā, jo paredzētā ES delegācija varētu pakāpeniski, ja vajadzīgs, pārņemt konsulāro dienestu funkcijas;
Notes that, while the EU delegations in third countries will complement existing diplomatic representations of the Member States, there will be possibilities for long-term gains in efficiency, as the future EU delegation could gradually, where necessary , take over consular services;
Ir jāparedz klauzula par pārskatīšanu pieņemamā laikposmā;
A "review clause" should be envisaged within a reasonable time-frame;
11. atkārtoti pauž apņemšanos pilnībā īstenot savas budžeta pilnvaras saistībā ar minētajiem institucionālajiem jauninājumiem un aicina pārskatīt finanses pirms budžeta jaunā laikposma; uzsver, ka EĀDD finansējumam saskaņā ar Līgumiem ir jābūt pilnībā pakļautam budžeta lēmējinstitūcijas kontrolei.
Reiterates its determination to exercise its budgetary powers to the full in connection with these institutional innovations and calls for financial revision before the new budgetary term; emphasises that all aspects of the funding arrangements for the EEAS must remain under the supervision of the budgetary authority in accordance with the Treaties.
Attīstības komitejaS ATZINUMS
OPINION O f the Committee on Development
Atzinumu sagatavoja: Eva Joly
Rapporteur: Eva Joly
ES attīstības politika nenoliedzami nāk Savienībai par labu, jo tā veicina ģeopolitisko stabilitāti, mazina migrācijas ietekmi un paver jaunus noieta tirgus.
The EU's development policy clearly benefits the Union as it contributes to global geopolitical stability, eases migratory pressures and opens up new trading markets.
Turklāt tās galvenais mērķis ir mazināt nabadzību un sekmēt jaunattīstības valstu un to iedzīvotāju noturīgu sociālo un ekonomisko attīstību.
Having said that, it is also primarily intended to reduce poverty and to promote the sustainable social and economic development of the developing countries and their citizens.
Tādēļ, lai arī tas ir pats par sevi saprotams, ka Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Ārējās darbības dienests darīs visu, lai atbalstītu Savienības politiku ārlietu, tirdzniecības un drošības jomā, tas tomēr neļauj secināt, ka šis jaunais dienests vienlīdz uzstājīgi centīsies sasniegt ES attīstības politikas un Tūkstošgades attīstības mērķus.
Therefore, while it goes without saying that the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the External Action Service will work to support the Union's policies in areas such as foreign affairs, trade and security, we cannot take it for granted that the new service will attach equal importance to attaining the EU's development policy objectives and the Millennium Development Goals.
Tāpēc mēs uzskatām, ka ir ļoti svarīgi Parlamenta atzinumā iekļaut skaidru atsauci uz attīstību, proti, uz ES līgumsaistībām, kas izriet no Lisabonas līguma un paredz nabadzības apkarošanu un saskanīgas politikas izstrādi jaunattīstības valstu interesēs, kā arī uzsvērt, cik svarīgi starptautisko attiecību jomā saglabāt attīstības sadarbību kā patstāvīgu politikas virzienu, kas līdzvērtīgs citām politikas jomām, nodrošinot attiecīgās politiskās un administratīvās struktūras.
Consequently, we consider it vital to refer explicitly to development in Parliament's opinion, more specifically to the EU's treaty obligations under Lisbon to work towards poverty eradication and to ensure policy coherence in the interest of developing countries, as well as the importance of upholding development cooperation as an autonomous policy area, on an equal footing with other policies in the field of international relations, and with the political and administrative architecture to match.
D a apsvērums (jauns)
Recital D a (new)
Da. tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu ES un dalībvalstu politika attiecībā uz sadarbību attīstības jomā „viena otru papildina un stiprina”; tā kā tam vajadzētu radīt lielāku skaidrību attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu lomu, mazināt pārklāšanos, veicināt koordināciju naudas devēju starpā un uzlabot darba dalīšanu, lai panāktu lielāku atbalsta efektivitāti un izmaksu lietderību;
Da. whereas, under the Lisbon Treaty, EU and Member State development cooperation policies must “complement and reinforce each other”; whereas this should lead to greater clarity between the roles of the Commission and the Member States, less overlap, enhanced donor coordination and a better division of labour, in the interests of greater aid effectiveness and value for money,
D b apsvērums (jauns)
Recital D b (new)
Db. tā kā Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) vajadzētu uzsvērt ES kā jaunattīstības valstu galvenās partneres lomu un balstīties uz ES ciešajām attiecībām ar jaunattīstības valstīm, ņemot vērā to, ka ES ir vislielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja un jaunattīstības valstu galvenā tirdzniecības partnere;
Db. whereas the European External Action Service (EEAS) should serve to make the EU more visible as developing nations' leading partner and should build on the EU’s strong relations with developing countries, founded on its status as the largest donor of Official Development Assistance and humanitarian aid and as the main trading partner of developing countries,
D a apsvērums (jauns)
Recital D ba (new)
Dba. tā kā EĀDD savā darbībā vajadzētu īpaši uzsvērt attīstības aspektu; un tā kā attīstības politikas principi, kas vērsti uz ilgtermiņa mērķiem, daudzpusību, solidaritāti, dialogu un interešu saskaņošanu, derētu par labu pamatu ES ārpolitikai nākotnē;
Dba. whereas the EEAS should have a strong development dimension; and whereas the principles of development policy, which are centred around long-term objectives, multilateralism, solidarity, dialogue and reconciliation of interests, would be desirable corner-stones of a future EU foreign policy,
D c apsvērums (jauns)
Recital D c (new)
Dc. tā kā Lisabonas līgumā sadarbība attīstības jomā ir izcelta kā patstāvīgs politikas virziens ar saviem konkrētiem mērķiem, kurš ir līdzvērtīgs pārējām ārpolitikas jomām un nekādā gadījumā nav pakārtots ārējai, drošības vai aizsardzības politikai, uzsverot, ka liela nozīme ir gan attīstības politikas, gan atsevišķu ES ārējo pasākumu saskaņotībai, kas arī paredz prasību oficiāli atjaunot attīstības un sadarbības ministru Padomi;
Dc. whereas the Lisbon Treaty singles out development cooperation as an autonomous policy area with specific objectives and on an equal footing with other external policies, in no way subordinated to foreign, security or defence policies, acknowledging the importance both of policy coherence for development and of consistency between different EU external actions, which also requires the revival of a proper Council of development and cooperation ministers,
D d apsvērums (jauns)
Recital D d (new)
Dd. tā kā nabadzības apkarošana ir viens no Līguma par Eiropas Savienību vispārējiem mērķiem starptautisko attiecību jomā, ņemot vērā Lisabonas līgumu (21. panta 2. punkta d) apakšpunkts), un ir Savienības attīstības politikas galvenais mērķis, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā; tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā turklāt norādīts, ka „Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”; tā kā jebkādai EĀDD darbībai, kas skar jaunattīstības valstis, tādēļ jāveicina nabadzības izskaušana;
Dd. whereas poverty eradication is one of the overall objectives of the Treaty on European Union in the version thereof resulting from the Treaty of Lisbon in the field of international relations (Article 21(2)(d)) and the primary objective of Union development policy, as set out in Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union; whereas Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union further requires the EU to “take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries”; whereas therefore all activities of the EEAS affecting developing countries must support poverty eradication,
4. punkts – b apakšpunkts
Paragraph 4 - point b
4. punkts – c apakšpunkts
Paragraph 4 - point c
c) tomēr nav nepieciešams atbrīvot Komisijas ģenerāldirektorātus no visiem to pienākumiem, kas saistīti ar ārējām attiecībām; jo īpaši jomās, kurās Komisijai ir ieviešanas pilnvaras, ir jāsaglabā Kopienas pašreizējās politikas un ārējās dimensijas integritāte; Komisijai ir jānodrošina īpašs modelis attiecīgajām struktūrvienībām, piemēram, ģenerāldirektorātiem, kas atbildīgi par tirdzniecību, paplašināšanos, attīstību un attiecībām ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, EuropeAid, Eiropas Kopienas Humānās palīdzības birojam, Cilvēktiesību un demokrātijas struktūrvienībai, struktūrvienībai, kas sniedz palīdzību vēlēšanās, un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta struktūrvienībām, kuru darbība saistīta ar ārlietām;
(c) it is not, however, necessary to strip the Commission Directorates-General of all their external relations responsibilities; particularly in fields where the Commission has executive powers, the integrity of current Community policies with an external dimension should be preserved; the Commission should provide a specific model for the departments concerned, such as the Directorates-General for trade, enlargement and development and relations with African, Caribbean and Pacific States, EuropeAid, the European Community Humanitarian Office, the department for Human Rights and Democracy, the department for Election Assistance, and the externally oriented units of the Directorate-General for Economic and Financial Affairs;
4. punkts – da apakšpunkts (jauns)
Paragraph 4 - point d a (new)
da) Komisāru kolēģijā jāiekļauj neatkarīgs attīstības un humānās palīdzības komisārs, kas būtu līdzvērtīgs pārējiem komisāriem, kuri atbildīgi par citām starptautisko attiecību politikas jomām; šim komisāram vienlaikus jābūt atbildīgam par sadarbības politikas veidošanu un īstenošanu attīstības jomā gan ĀKK, gan citās jaunattīstības valstīs, strādājot ciešā saskarē ar augsto pārstāvi;
(da) an independent Commissioner for development and humanitarian aid needs to be a member of the College of Commissioners, on an equal footing with the other Commissioners in charge of other policies in the field of international relations; this Commissioner must have responsibility both for formulating and implementing development cooperation policy, working closely together with the High Representative, both in ACP states and other developing countries;
4. punkts – db apakšpunkts (jauns)
Paragraph 4 - point d b (new)
db) tālab Komisijā jābūt atsevišķi īpašam Attīstības ģenerāldirektorātam, kas atbildīgs par Savienības attīstības sadarbības politikas noteikšanu, apspriešanu un īstenošanu; minētajam ģenerāldirektorātam, kā arī visam personālam, kas īsteno Savienības politiku attīstības jomā gan Briselē, gan ārzemju delegācijās, jāatskaitās attīstības komisāram;
(db) by extension, there must be a single, specific Directorate-General for development at the Commission, with responsibility for policy setting, policy advice and implementation of the Union's development cooperation policy; that Directorate-General, as well as all staff who implement the Union's development policy, both in Brussels and in overseas delegations, must report to the Development Commissioner;
5. punkts – ca apakšpunkts (jauns)
Paragraph 5 - point c a (new)
ca) EĀDD pietiekamā skaitā jāpiesaista attīstības speciālisti no dalībvalstu ministrijām un Komisijas Attīstības ģenerāldirektorāta; minētā ģenerāldirektorāta amatpersonām jāsaņem attīstības komisāra norādījumi;
(ca) the EEAS must include a sufficient number of development professionals from national ministries and the Commission Directorate-General for Development; the officials of that Directorate-General should receive their instructions from the Commissioner for Development;
6. punkts – b apakšpunkts
Paragraph 6 - point b
b) sadalīt vairākos direktorātos, no kuriem katrs būtu atbildīgs par ģeostratēģiski svarīgām Savienības ārējo attiecību jomām, un vēl direktorātos, kas atbildīgi par attīstības, drošības un aizsardzības politikas jautājumiem, civilo krīžu vadību, daudzpusējiem un horizontāliem jautājumiem, tostarp cilvēktiesībām un administratīviem jautājumiem;
(b) be divided into a number of directorates, each of which would be responsible for a geostrategically important field of the Union's external relations, and further directorates for development , security and defence policy issues, civilian crisis management, multilateral and horizontal affairs including human rights and administrative matters;
Referente: Tanja Fajon
Rapporteur: Tanja Fajon
Ārlietu komitejaS ATZINUMS ......................................................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................15
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2009)0366 ),
– having regard to the Commission proposal ( COM(2009)0366 ),
– ņemot vērā EK līguma 67. pantu un 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0112/2009 ),
– having regard to Article 67 and Article 62(2)(b)(i) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0112/2009 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7‑0042/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0042/2009 ),
Padomes regulas priekšlikums – grozījumu akts
Proposal for a Council regulation – amending act
(1) Padomes 2001. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 539/2001 I un II pielikumā ietverto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst kritērijiem, kas paredzēti minētās regulas 5. apsvērumā.
(1) The composition of the lists of third countries in Annexes I and II to Regulation (EC) No 539/2001 of 15 March 2001 should be, and should remain, consistent with the criteria laid down in recital (5) thereto.
Dažas valstis, kurās attiecībā uz šiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.
Some third countries, for which the situation has changed as regards these criteria, should be transferred from one Annex to the other.
(1) Komisijas uzsāktajā dialogā par vīzu režīma liberalizāciju atbilstoši reģionālajai pieejai un Eiropas perspektīvai līdztiesīgā un nediskriminējošā veidā ir iekļautas Rietumbalkānu valstis.
(1) Th e Commission initiated the current visa liberalisation dialogue with a regional approach and a European perspective, in volving countries of the Western Balkans on an equal footing and without any discrimination.
Padomes 2001. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 539/2001 I un II pielikumā ietverto trešo valstu sarakstu saturam būtu jāatbilst un būtu jāturpina atbilst kritērijiem, kas paredzēti minētās regulas 5. apsvērumā.
The composition of the lists of third countries in Annexes I and II to Regulation (EC) No 539/2001 of 15 March 2001 should be, and should remain, consistent with the criteria laid down in recital (5) thereto.
Dažas Rietumbalkānu valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija) , kurās attiecībā uz šiem kritērijiem situācija ir mainījusies, būtu jāpārceļ no viena pielikuma uz otru.
Some of the Western Balkans countries (Albania, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro and Serbia) , for which the situation has changed as regards th o se criteria, should be transferred from one Annex to the other.
Visām attiecīgajām valstīm būtu jāpiemēro vieni un tie paši kritēriji, kas izklāstīti norādēs vīzu režīma liberalizācijai.
The same criteria laid down in the roadmaps for visa liberalisation should be applied to all countries concerned.
(1a) Visām Rietumbalkānu valstīm, kuras ir izpildījušas kritērijus, būtu jāļauj pievienoties bezvīzu ceļošanas režīmam no 2010. gada sākuma.
(1a) All of t he Western Balkan countries that have met the benchmarks should be admitted to the visa-free travel regime from the beginning of 2010.
Valstīm, kuras, neskatoties uz būtiskiem panākumiem, nav pilnībā izpildījušas kritērijus, būtu jāpiešķir tādas pašas tiesības, tiklīdz tās izpilda attiecīgajās vīzu liberalizācijas norādēs izklāstītos kritērijus.
Those countries that, despite having made substantial progress, have not fully met the benchmarks should be granted the same privilege as soon as they meet the benchmarks as set out in the corresponding roadmaps for visa liberalisation.
(2) Ar piecām Rietumbalkānu valstīm – Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku Melnkalni un Serbiju – vīzu atvieglināšanas nolīgumi stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī kā pirmais konkrētais pasākums, kas izklāstīts Saloniku darba kārtībā, virzībā uz ieceļošanas bezvīzu režīmu Rietumbalkānu valstu pilsoņiem.
(2) With five Western Balkan countries – Albania, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro and Serbia – Visa Facilitation Agreements entered into force on 1 January 2008, as a first concrete step forward along the path set out by the Thessaloniki agenda towards a visa free travel regime for the citizens of Western Balkan countries.
Ar katru no šīm valstīm 2008. gadā tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju un izstrādātas norādes vīzu režīma liberalizācijai.
With each of these countries, a visa liberalisation dialogue was opened in 2008 and roadmaps for visa liberalisation have been established.
Novērtējumā par norāžu īstenošanu, ko Komisija sniedza 2009. gada maijā, tā pauda viedokli, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus tās norādēs noteiktos kritērijus.
In its assessment of the implementation of the roadmaps of May 2009, the Commission considered that the former Yugoslav Republic of Macedonia has met all the benchmarks set out in its roadmap.
Melnkalne un Serbija ir izpildījusi lielāko daļu to norādēs noteikto kritēriju.
Montenegro and Serbia have met the large majority of the benchmarks of their respective roadmaps.
(2) Ar piecām Rietumbalkānu valstīm vīzu atvieglināšanas nolīgumi stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī kā pirmais konkrētais pasākums, kas izklāstīts Saloniku darba kārtībā, virzībā uz ieceļošanas bezvīzu režīmu Rietumbalkānu valstu pilsoņiem.
(2) With five Western Balkan countries Visa Facilitation Agreements entered into force on 1 January 2008, as a first concrete step forward along the path set out by the Thessaloniki agenda towards a visa free travel regime for the citizens of Western Balkan countries.
Ar katru no šīm valstīm 2008. gadā tika uzsākts dialogs par vīzu režīma liberalizāciju un izstrādātas norādes vīzu režīma liberalizācijai.
With each of th o se countries, a visa liberalisation dialogue was opened in 2008 and roadmaps for visa liberalisation have been established.
Novērtējumā par norāžu īstenošanu, ko Komisija sniedza 2009. gada maijā, tā pauda viedokli, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir izpildījusi visus tās norādēs noteiktos kritērijus.
In its assessment of the implementation of the roadmaps of May 2009, the Commission considered that the former Yugoslav Republic of Macedonia ha d met all the benchmarks set out in its roadmap.
Melnkalne un Serbija ir izpildījusi lielāko daļu to norādēs noteikto kritēriju.
Montenegro and Serbia have met the large majority of the benchmarks of their respective roadmaps .
Albānija un Bosnija un Hercegovina ir guvušas būtiskus panākumus attiecībā uz lielāko daļu attiecīgo kritēriju kopš pēdējā Komisijas novērtējuma 2009. gada maijā.
Albania and Bosnia and Herzegovina have made further progress with regard to the majority of the relevant benchmarks since the assessment of the Commission in May 2009 .
Šā grozījuma pirmā daļa ir redakcionāls labojums, kas izriet no pirmā grozījuma.
First part is an editorial consequence of Amendment 1.