natgillin/translations-raw huggingface dataset:
100. atzīst, ka, lai arī tas stimulē zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju izstrādi, ETS samazinājuma mērķa paaugstināšana, ja to nekombinētu ar mērķtiecīgiem energoefektivitātes pasākumiem, izraisītu turpmāku elektroenerģijas cenu kāpumu un tas radītu lielas bažas ES nozarēm un patērētājiem; uzskata, ka saskaņā ar neseno Eirobarometra pētījumu stabilas un drošas enerģijas cenas sabiedrībai ir vissvarīgākais aspekts; norāda, ka ETS direktīva ļauj dalībvalstīm ar valsts atbalstu līdzsvarot energoietilpīgo nozaru augstākās elektroenerģijas izmaksas;
Recognises that, while serving as an incentive to develop low-carbon technologies, tightening the ETS reduction target would lead to a further increase in electricity prices and – if not accompanied by ambitious energy efficiency measures – in electricity costs, which would be a major concern for EU industries and for consumers; considers that, according to the recent Eurobarometer survey, stable and secure energy prices are a major concern for the public; points out that the ETS Directive allows Member States to offset higher electricity prices for electro-intensive industries by granting State aid;
106. uzsver iespējamo Eiropas konkurētspējas pieaugumu ar inovāciju un palielinātu ieguldījumu palīdzību un pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku tā rezultātā; uzsver, ka plašāki ES pasākumi klimata pārmaiņu izraisīto seku mazināšanā ES konkurentiem pasaulē radīs izmaksu priekšrocības vairākās nozarēs un vienlaicīgi arī konkurētspējas rezervi ES uzņēmumiem klimata tehnoloģiju jomā; uzskata, ka, pievienojoties starptautiskam nolīgumam, ES konkurenti attiecīgajās nozarēs atteiktos no izmaksu priekšrocībām, taču tas, iespējams, neietekmētu ES konkurētspējas rezervi;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that, for the EU’s competitors in the sectors concerned, signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
108. uzsver, ka ES un dalībvalstīm klimata, enerģētikas, rūpniecības un tehnoloģiju politikas ir jāapvieno vienā visaptverošā pamatsistēmā; šajā sistēmā noteikta loma būs paredzēta visām ekonomiski un sociāli ieinteresētajām pusēm un pasākumi būs jāveic ne vien rūpniecības nozarei (jo īpaši ETS nozarēm), bet arī citām nozarēm, piemēram, transporta un celtniecības nozarei, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai kopumā;
Highlights the need for the EU and the Member States to incorporate policies on climate, energy, industry and technology into an organic, comprehensive framework; within that framework, all economic and social stakeholders will have to play their role and efforts should be required not only of the industrial sector (and ETS sectors in particular) but also of other sectors such as transport and construction, and of civil society as a whole;
Oglekļa emisiju pārvirzes riska vērtēšana
Assessing the risk of carbon leakage
116. norāda, ka saskaņā ar ierosinātajiem noteikumiem attiecībā uz salīdzināmo novērtēšanu tām rūpniecības iekārtam, kuras nespēs ievērot robežvērtības, būs jāiegādājas daļa emisiju sertifikātu, radot pasaules tirgus konkurences apstākļos strādājošiem ES uzņēmumiem izmaksas, kādas to konkurentiem citur pasaulē nav jāuzņemas; konstatē, ka, pateicoties ETS elastīgajai struktūrai, uzņēmumi varēs pārnest neizmantotās otrā posma kvotas uz trešo posmu;
Points out that, under the proposed benchmarking provisions, a share of the emissions certificates will still have to be purchased by those industrial installations which are not going to meet the benchmark, generating costs for EU companies facing international competition that their global competitors do not have to contend with; notes that, owing to the flexible architecture of the ETS, companies will be able to carry over unused allowances from the second to the third phase;
118. joprojām pauž bažas par virspeļņas gūšanas lielo potenciālu no piešķirtajām bezmaksas kvotām un par pašreizējām neskaidrībām un diskusijām par ETS sistēmu, kas apdraud sabiedrības atbalstu ES klimata politikai; aicina iesniegt jaunu, visaptverošu prognozi, kurā būtu novērtēts CO 2 emisiju pārvietošanas risks katrā dalībvalstī;
Remains concerned about the large potential for windfall profits with free allocated allowances and the ongoing uncertainty and discussion on the ETS undermining public acceptance of the EU’s climate policy; calls for the submission of a new, comprehensive forecast assessing the risk of displacement of CO2 emissions for each Member State;
120. uzsver, ka nepastāv vienots risinājums visām attiecībā uz CO 2 emisiju jutīgām rūpniecības nozarēm un ka produkta īpašības vai tirgus struktūra ir īpaši būtiski kritēriji, lai izvēlētos pieejamos līdzekļus (bezmaksas kvotu piešķiršana, valsts atbalsts vai pielāgošanas pasākumi uz robežām);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
Turpmākās iespējas un uzdevumi
Further opportunities and challenges
130. uzsver, ka saskaņā ar IEA ziņojumu „ World Energy Outlook 2010 ” 2°C mērķi var sasniegt tikai tad, ja laikposmā līdz 2020. gadam strikti tiks īstenotas pašreizējās apņemšanās un tiks veikti daudz stingrāki pasākumi pēc tam; tāpēc aicina Komisiju, Padomi un Eiropadomi prasīt ātrāku un starptautiski koordinētu īstenošanu attiecībā uz fosilo kurināmo subsīdiju atcelšanu, par ko vienojās G20, un iesniegt atbilstīgus priekšlikumus ES līmenī;
Stresses that according to the IEA’s World Energy Outlook 2010 the 2°C goal can only be achieved if current commitments are vigorously implemented in the period to 2020 and by much stronger action thereafter; calls, therefore, on the Commission, the Council and the European Council to push for more rapid, internationally coordinated implementation of the abolition of fossil-fuel subsidies agreed by the G20 and to present corresponding proposals at EU level;
132. atgādina, ka progress globālā mērogā ir vienīgais veids, kā risināt klimata pārmaiņu radītās problēmas, un ES jāturpina iesaistīt tās partnerus, veicot lielākus diplomātiskus centienus, tostarp palielinot darbinieku skaitu; šajā sakarībā aicina Komisiju veikt strukturālas pārmaiņas ES klimata diplomātijas jomā, iesaistot Eiropas Ārējās darbības dienestu un augsto pārstāvi, lai censtos izveidot skaidru ES klimata politikas modeli, tādējādi ieviešot jaunu dinamiku starptautiskajās sarunās par klimatu un mudinot arī partnerus visā pasaulē ieviest saistošus emisiju mazināšanas mērķus;
Recalls that progress on a global scale is the only way to solve the problem of climate change, and the EU must continue to engage its partners with strengthened diplomatic efforts including increased personnel; calls on the Commission in this regard to work towards a structural overhaul of EU climate diplomacy which, through the involvement of the new European External Action Service and the High Representative, should seek to present a clearer EU profile on climate policy, bringing a new dynamic to the international climate negotiations and encouraging partners throughout the world also to introduce binding reductions in emissions;
133 uzsver, ka Eiropas Savienībai arī turpmāk jāizdara vajadzīgais spiediens uz trešām valstīm un tas pat jāpalielina, lai tās nākotnē tiešām sniegtu savu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu samazināšanā pasaulē; norāda, ka augstāks siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķis ES vēl vairāk nostiprinās ES pozīcijas un spēju panākt tai izdevīgākos noteikumus UNFCCC sarunās un veicinās sarunas, kuru mērķis ir panākt starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām; uzsver, ka iepriekš, ES pirmajai ieviešot jaunus tiesību aktus, tai ir vairākkārt izdevies panākt, ka citas valstis paaugstina to vides prasības; norāda, ka ES rīcība šajos gadījumos ir pierādījusi, ka ir iespējams apvienot augstas vides prasības un ekonomisko izaugsmi;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
· novērtēt emisiju samazināšanas iekšējo politiku ietekmi uz nodarbinātību, tostarp darba iespējām, un veicināt izpratni par zemām oglekļa emisijām, pārkvalificēšanās un kvalifikācijas celšanas vajadzības enerģētikas jomā un izglītību un apmācību, jo īpaši MVU vajadzībām,
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
· analizēt, cik lielā mērā dalībvalstis pilda savu apņemšanos vismaz 50 % izsoļu ieņēmumu tērēt klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem un, ja nepieciešams, ierosināt pasākumus,
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
· analizēt augstāku ES emisiju samazināšanas mērķu ietekmi dalībvalstu līmenī, kā norādīts Vides padomes 2011. gada 14. marta secinājumos;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
· sniegt pienācīgu finansējumu SET plāna vajadzībām,
· provide proper financing for the SET-Plan,
· sekmēt, lai dalībvalstis efektīvi izmanto struktūrfondus un Kohēzijas fondu, jo īpaši attiecībā uz energoefektivitātes pasākumiem, vienlaikus pilnībā ņemot vērā principu, ka šādiem ieguldījumiem jābūt reģionāliem un tie jāizmanto ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanai ES,
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
· ieviest novatoriskus finansēšanas mehānismus (piemēram, apgrozības shēmas),
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
· piešķirt papildu finansējumu vājākiem un nelabvēlīgākā situācijā esošiem reģioniem, lai to varētu izmantot pasākumiem nozarēs, uz kurām ETS neattiecas (ēkas, transports, lauksaimniecība),
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),
· Astotajā pētniecības pamatprogrammā par prioritāti noteikt pētījumus klimata un enerģētikas jomā, tostarp energoefektivitāti, un pētniecību par klimata pārmaiņu cēloņiem un iespējām tām pielāgoties,
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
· analizēt, kā ES vienpusēja apņemšanās panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 % ietekmē citu valstu vēlmi pievienoties starptautiskam nolīgumam,
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
· izpētīt iespējamo ietekmi saistībā ar videi draudzīgu darbavietu pārvirzi, kā arī ar mazākiem ieguldījumiem un konkurētspēju videi saudzīgās nozarēs;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Klimata pārmaiņu radītais apdraudējums cilvēcei nemazinās, un ietekme, ko radītu temperatūras paaugstināšanās par 2 °C, ir ļaunāka, nekā iepriekš tika domāts.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Lai gan nav iespējams sasaistīt ekstrēmus laika apstākļus ar globālo sasilšanu, ir visai ticams, ka klimata pārmaiņas veicina ekstrēmu laika apstākļu biežumu un intensitāti.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Tas, ka starptautiskā kopiena nespēja noslēgt visaptverošu saistošu starptautisku klimata nolīgumu Kopenhāgenā, nenozīmē, ka valstis neveic nekādus pasākumus.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Kankunas tikšanās rezultāti apliecina, ka valstis rīkojas, un sarunas ir ieguvušas jaunu dzinuli.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Eiropā radīto oglekļa emisiju daudzums patlaban ir par 17,3 % zemāks nekā 1990. gadā.
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
Eiropas Vides aģentūra paredz, ka emisiju daudzums stabilizēsies un būs mazāks nekā 2008. gadā, pat ņemot vērā ekonomikas atjaunošanos un to, ja netiktu veikti turpmāki pasākumi.
EEA, October 2010 The European Environmental Agency anticipates emissions to stabilise below 2008 levels, even with economic recovery, and without further measures.
COM(2010) 569 galīgā redakcija, Progress Kioto mērķu sasniegšanā, 5. lpp.
COM(2010) 569 final, Progress towards achieving the Kyoto objectives, p.5
Eiropas valstīm ir jāpieņem izšķiroši lēmumi attiecībā uz turpmākas labklājības un drošības saglabāšanu.
European countries face critical choices to preserve their future prosperity and security.
Pāreju uz iekšzemes siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķi, kas ir saskaņā ar ES klimata mērķiem, var apvienot ar veselīgāku ekonomiku, zaļo darbavietu izveides un inovāciju palielināšanu.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
ES ETS efektivitāte
EU ETS effectiveness
Bez stingrāku maksimālo robežu noteikšanas ES Emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS) riskē veikt pārmērīgus ieguldījumus videi nekaitīgās tehnoloģijās un inovācijās.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Komisijas analīze
Commission analysis
Šāda pārpalikuma dēļ tiek noteikta neefektīva cena, kā arī būtiski samazinās ienākumi no izsolēm, kurus varētu izmantot, lai veicinātu klimata tehnoloģiju attīstību un ieguldījumus enerģijas taupīšanas jomā, tādējādi radot miljoniem papildu darbavietu.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Referenta priekšlikums
The Rapporteur´s proposal
Šajā sakarībā referents pieprasa, lai Komisija pēc iespējas drīzāk, bet ne vēlāk kā 2011. gada beigās, nāktu klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas klimata mērķa paplašināšanu, paredzot siltumnīcefekta gāzu samazināšanu par 30 % līdz 2020. gadam.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Referents uzskata, ka ierosinātā pieeja ir visai pieticīga.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Viņaprāt, pāreja uz mērķi siltumnīcefekta gāzu daudzumu samazināt par 40 % būtu piemērotāka, ņemot vērā zinātni un mērķi ierobežot klimata pārmaiņas līdz 2 °C, ja ne 1,5 °C — mērķi, kas atzīts arī ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Referents atturas no prasības pilnībā īstenot ES klimata mērķi Eiropas Savienībā, lai gan tas Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu vairāk ieguvumu, ņemot vērā uzlaboto gaisa kvalitāti Eiropā un arvien lielākos ieguldījumus ES ekonomikā.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ATZINUMS ( *)
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
par dažādu iespēju analīzi, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīzi
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
A. tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras ( IEA ) prognozēm laikā līdz 2035. gadam ar enerģiju saistītas oglekļa emisijas pasaulē, visticamāk, pieaugs par 21 % virs 2008. gada līmeņa, ja valstis piesardzīgi īstenos savas Kopenhāgenas vienošanās ietvaros paustās apņemšanās, tādējādi neļaujot ierobežot turpmāku globālo sasilšanu līdz 2°C; tā kā tiek uzskatīts, ka ESAO neietilpstošās valstis ir atbildīgas par visu prognozēto emisiju pieaugumu pasaulē
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) 2010. gada 9. novembra ziņojums „Pasaules enerģētikas perspektīvas 2010. gadam”. ;
Report of the International Energy Agency (IEA) of 9 November 2010, entitled ‘World Energy Outlook 2010’. ,
B. tā kā saskaņā ar IEA datiem ES rada tikai 13 % no CO 2 emisijām pasaulē;
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. tā kā saskaņā ar Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas ( ETS ) direktīvu ar šo sistēmu ir rentabli un ekonomiski efektīvi jāsekmē siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanās;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
Analīze par 20 % mērķa pašreizējo izpildi
Analysis of the 20% target today
1. uzsver, ka ekonomikas krīze ir izraisījusi ievērojamu rūpnieciskās ražošanas samazināšanos, ekonomikas izaugsmes lejupslīdi un bezdarba pieaugumu, un tajā pašā laikā tās rezultātā ir samazinājušās emisijas un energopatēriņš; uzskata, ka šādu emisiju samazinājumu nedrīkst interpretēt kā norādi uz to, ka ES ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu vispārējos emisiju samazināšanas mērķus; atzīst — lai arī iekārtas gūst labumu no pārpalikušajām kvotām, ekonomikas krīze ir ietekmējusi arī rūpniecības nozares spēju ieguldīt turpmākā emisiju samazināšanā;
Stresses that the economic crisis has led to a significant reduction in industrial production and economic growth and to increased unemployment and, at the same time, to lower emissions and to a reduction in energy consumption; believes that this emissions reduction should not be interpreted as a sign that the EU is on track to meet its overall emissions reduction targets; acknowledges that although installations benefit from surplus allowances, the economic crisis may nonetheless have affected the capacity of industry to invest in further emissions reduction;
3. norāda, ka saskaņā ar informāciju, kas saņemta no dažādu rūpniecības nozaru pārstāvjiem, ir vērojamas skaidras pazīmes, ka pašreizējie ES klimata politikas noteikumi, piemēram, ETS jau izraisa ražošanas pārvietošanu, un pauž bažas, ka oglekļa cenu palielināšanās saasinās šo tendenci;
Notes that according to the information received from various industrial sectors there are clear indications that existing EU climate policy provisions, such as the ETS, are already leading to a relocation of production, and is concerned that higher carbon prices would exacerbate this trend;
6. vērš uzmanību uz to, ka pašreizējā 20 % mērķa pamatā ir energoavotu sadalījums, kas dažās dalībvalstīs ietver arī kodolenerģiju; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu kodolspēkstacijām ES teritorijā piemērot stresa testus, lai varētu pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi šo staciju drošuma garantēšanai; uzskata, ka atsevišķu dalībvalstu lēmums slēgt dažus esošos kodolreaktorus un palielināti ieguldījumi jaunu kodolspēkstaciju celtniecībā varētu likt dažām dalībvalstīm pārskatīt valsts pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu pašreiz noteikto 20 % mērķi;
Draws attention to the fact that the current 20% target is based on an energy mix which in some Member States includes nuclear energy; welcomes the Commission’s decision to subject the nuclear power stations in the EU to stress testing, so that the requisite measures can be adopted to ensure their safety; believes that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors, and the increased investment in the construction of new nuclear power stations, could lead to some Member States revising the national measures adopted to achieve the current 20% target;
8. aicina ES aktīvāk rīkoties, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu daļu elektroenerģijas nozarē un lai izveidotu nosacījumus viedajiem tīkliem ar mērķi nodrošināt aizvien decentralizētāku enerģijas ražošanu; uzsver, ka tā sasniegšanai vairāk jāiegulda enerģētikas infrastruktūras projektos;
Calls on the EU to make greater efforts to increase the share of renewable energies in the electricity sector and to create the conditions for intelligent networks, in order to guarantee increasingly decentralised energy production; stresses that, if this is to be achieved, more must be invested in energy infrastructure projects;
Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (
European Parliament resolution of 5 May 2010 on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu (
20. aicina Komisiju izveidot efektīvu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilnībā īsteno solītos energotaupības mērķus 2020. gadam, un panākt to, nosakot prasību, ka valstu energoefektivitātes rīcības plānus apstiprina Komisija, vai veicot citus pasākumus; aicina Komisiju veicināt un uzraudzīt valstu energoefektivitātes rīcības plānu īstenošanu un atbilstošos neizpildes gadījumos apsvērt iespēju piemērot pārkāpumu tiesvedību; tādēļ atgādina Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu
Calls on the Commission to establish an effective legal framework to ensure that Member States fully implement their energy savings target commitments by 2020, by introducing a requirement that National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) must be approved by the Commission, or by means of other measures; calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of NEEAPs and to consider infringement proceedings, when necessary, in the event of non-compliance; in that connection, recalls its resolution of 15 December 2010 on Revision of the Energy Efficiency Action Plan