natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. tā kā papildus lielam skaitam bezdarbnieku un pieaugošam vidējam laikam, kas tiek pavadīts bez darba, ES pieaug strādājošo nabadzība un nedrošība; tā kā krīze ir radījusi jaunas cilvēku kategorijas, kuras apdraud nabadzība; tā kā SAK brīdina par pieaugošu to cilvēku skaitu, kurus apdraud zemu ienākumu izraisīta nabadzība, bērnu nabadzība, dziļš materiālais trūkums un sociālā atstumtība, ko rada nepareizi vērstu un regresīvu fiskālās konsolidācijas pasākumu ietekme uz sociālās aizsardzības sistēmām, un tā kā tādēļ ES un valsts sociālās politikas darba kārtībā svarīgākajam elementam jābūt integrētu un aktīvu iekļaušanas stratēģiju īstenošana;
F. whereas in-work poverty and precariousness are increasing in the EU, in addition to the high numbers of unemployed people and the increased average length of time in unemployment; whereas the crisis has created new categories of people at risk of poverty; whereas the Social Protection Committee (SPC) warns of increasing numbers of people at risk of income poverty, child poverty, severe material deprivation and social exclusion because of the impact of fiscal consolidation measures, where wrongly-targeted and regressive, on social protection systems, and whereas implementation of integrated active inclusion strategies should therefore be a central element of EU and national social policy agendas;
G. tā kā taupības pasākumi un pasākumi, kuri vērsti uz fiskālo konsolidāciju, var nesamērīgi negatīvi ietekmēt sieviešu stāvokli darba tirgū un palielināt sieviešu nabadzību, piemēram, līdzekļu samazināšanas dēļ valsts sektorā, kas skar sievietes, vai nodokļu atvieglojumu ierobežošanas dēļ bērnu aprūpei;
G. whereas the austerity measures and measures aimed at fiscal consolidation might have a disproportionately negative effect on the position of women in the labour market and on poverty among women, for instance due to cuts in the public sector that affect women or by limiting fiscal benefits for childcare;
H. tā kā, neraugoties uz situācijas steidzamību, panākumi saistībā ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu ir mazāki, nekā iecerēts; tā kā valstu reformu programmās noteiktās saistības ir nepietiekamas, lai sasniegtu vairumu ES līmeņa mērķu;
H. whereas, in spite of the urgency of the situation, progress in Member States in delivering on the Europe 2020 objectives is below expectations; whereas commitments set in the National Reform Programmes are insufficient to meet most of the EU-level targets;
I. tā kā sociālie un nodarbinātības aspekti ir sagrupēti tikai vienā no piecām gada izaugsmes pētījuma prioritātēm, lai gan tie veido trīs no pieciem stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem,
I. whereas the social and employment aspects are grouped into only one of the five priorities of the Annual Growth Survey (AGS) while they represent three out of the five headline targets of the Europe 2020 Strategy;
Galvenie vēstījumi Eiropadomes pavasara sanāksmei
Key messages with a view to the Spring European Council
4. aicina Eiropadomi savās politikas norādēs nodrošināt, ka ES līdzekļi tiek paredzēti tam, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;
Calls on the European Council to ensure, in its policy guidelines, that EU funds are earmarked for achievement of the Europe 2020 Strategy’s objectives;
Atbalstīt ilgtspējīgu darbavietu radīšanu ar investīciju un nodokļu reformu palīdzību
Support sustainable job creation with investment and tax reform
Uzlabot nodarbinātības kvalitāti un apstākļus, lai palielinātu iesaistīšanos darba tirgū
Improve the quality of employment and conditions for increased labour participation
10. uzsver, ka ir svarīgi nepazaudēt jaunās paaudzes potenciālu, un aicina Eiropadomi noteikt jauniešu bezdarba problēmas risināšanu par prioritāti; aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošas stratēģijas jauniešiem, kuri nav nodarbināti un neapmeklē mācību iestādes, tostarp mērķētus aktīva darba tirgus politikas pasākumus, pasākumus prasmju neatbilstības novēršanai darba tirgū, uzņēmējdarbības gara veicināšanai jauniešu vidū un pasākumus, lai ieviestu sistēmas, kas nodrošina pāreju no mācībām pie darba, piemēram, „duālo profesionālo apmācību”; aicina dalībvalstis ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem ieviest Eiropas Jaunatnes garantijas sistēmu, kura katram jaunietim ES pēc ilgākais 4 mēnešu bezdarba dod tiesības uz darbu, praksi, papildu apmācību vai darbu apvienojumā ar apmācību; uzsver, ka ir svarīgi samazināt nepastāvīgas jauniešu nodarbinātības veidus, piemēram, pagaidu līgumus, nevēlamu nepilnas slodzes darbu, kā arī neapmaksātu praksi;
Stresses the importance of not losing the potential of the younger generation, and calls on the European Council to make tackling youth unemployment a priority; calls on Member States to develop comprehensive strategies for young people who are not in employment, education or training, including targeted active labour-market policy measures, measures tackling skills mismatches in the labour market, promotion of entrepreneurship among young people and frameworks securing the transition from education to work, such as ‘dual vocational training’; calls on Member States to introduce, in close cooperation with the social partners, a Youth Guarantee securing the right of every young person in the EU to be offered a job, an apprenticeship, additional training or combined work and training after a maximum period of four months’ unemployment; stresses the importance of reducing precarious forms of employment among young people, such as temporary contracts, part-time jobs and unpaid internships, where these are undesired;
12. uzsver, ka LESD 9. pants ir jāintegrē visos Eiropas pusgados, tostarp konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos, kas būtu jāpapildina ar ex-ante un ex-post sociālās ietekmes novērtējumiem;
Emphasises that Article 9 TFEU needs to be mainstreamed throughout the European Semesters, including in the country-specific recommendations, which should be accompanied by ex-ante and ex-post social impact assessments;
14. aicina Eiropadomi un dalībvalstis nodrošināt valstu un reģionālo parlamentu, sociālo partneru, valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanos politikas norāžu īstenošanā un uzraudzībā atbilstoši stratēģijai „Eiropa 2020” un ekonomikas pārvaldības procesam, lai nodrošinātu atbildību;
Calls on the European Council and the Member States to ensure that national and regional parliaments, social partners, public authorities and civil society are deeply involved in the implementation and monitoring of policy guidance under the Europe 2020 Strategy and economic governance process, in order to ensure ownership;
Papildu pasākumi, kas veicami nodarbinātības un sociālajā jomā
Additional efforts to be pursued in the employment and social field
Paaugstināt nodarbinātības līmeni un uzlabot darba kvalitāti
Increase employment levels and improve job quality
Investēt izglītībā un mācībās
Invest in education and training
32. aicina ES un dalībvalstis pārvarēt iemaņu neatbilstību un to trūkumu un palielināt sinerģiju starp universitātēm, apmācību iestādēm, jauniešu organizācijām un uzņēmumiem, uzlabojot prognozes par vajadzīgajām iemaņām, pielāgojot izglītības un apmācības sistēmas darba tirgus vajadzībām un sniedzot darbaspēkam jaunas prasmes, lai cīnītos pret strukturālo bezdarbu un to sagatavotu pārejai uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku;
Calls on the EU and Member States to bridge skills mismatches and shortages and increase synergies between universities, training institutions, youth organisations and enterprises, by improving anticipation of skills’ needs, adapting education and training systems to the needs of the labour market and endowing the workforce with new skills in order to fight structural unemployment and prepare the workforce for the transition to a smart, sustainable and inclusive economy;
34. atgādina, ka Komisija savā pamatiniciatīvā „Jaunatne kustībā” apsolīja ierosināt prakšu kvalitātes sistēmu, un aicina to bez kavēšanās iesniegt dokumentu par šādu sistēmu;
Recalls that, in its ‘Youth on The Move’ flagship initiative, the Commission promised to propose a Quality Framework for Traineeships, and calls on it to submit, without delay, such a Framework;
Izskaust nabadzību, sekmēt sociālo iekļaušanu un sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti
Combat poverty, promote social inclusion and the quality of public services
38. aicina dalībvalstis uzlabot sociālās aizsardzības sistēmu atbilstību un efektivitāti, arī piekļuvi pensiju sistēmām, pienācīgi ņemot vērā dzimumu līdztiesību, un nodrošināt, ka tās turpina darboties kā buferi pret nabadzību un sociālo atstumtību;
Calls on Member States to improve the adequacy and effectiveness of social protection systems, including access to pension systems with due consideration for gender equality, and to make sure that these continue to act as buffers against poverty and social exclusion;
41. aicina dalībvalstis un Komisiju ieviest, īstenot un piemērot efektīvus pretdiskriminācijas pasākumus; aicina Komisiju risināt progresa trūkumu saistībā ar pretdiskriminācijas pasākumu īstenošanu un piemērošanu konkrētām valstīm paredzētās norādēs;
Calls on the Member States and the Commission to put in place, implement and enforce effective anti-discrimination measures; calls on the Commission to address the lack of progress in implementing and enforcing anti-discrimination measures in the country specific recommendations;
45. pauž bažas par krīzes sociālo ietekmi uz nabadzību sieviešu vidū; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt fiskālās konsolidācijas atbilstību stratēģijas „Eiropa 2020” sociālajai dimensijai un nodarbinātības pamatnostādnēm; aicina Komisiju novērtēt arī taupības pasākumu ietekmi uz dzimumu līdztiesību un sieviešu nodarbinātību;
Is concerned about the social impact of the crisis on poverty among women; calls on the Member States and the Commission to ensure that fiscal consolidation is compatible with the social dimension of the Europe 2020 Strategy and the employment guidelines; calls on the Commission to assess also the effects of austerity measures on gender equality and female employment;
Papildu pasākumi, kas vajadzīgi, lai uzlabotu pārvaldību, atbildību un demokrātisko leģitimitāti
Further efforts needed to enhance governance, commitment and democratic legitimacy
48. norāda, ka piecas dalībvalstis, kuras ir noslēgušas saprašanās memorandu ar Komisiju, SVF un ECB, 2011. gada jūlijā nesaņēma tām adresētus ieteikumus; aicina Komisiju nodrošināt, lai saprašanās memoranda īstenošana būtu pilnīgi saskanīga ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu attiecībā uz nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un nabadzības samazināšanu; atkārtoti pauž nostāju, ka Starptautiskā Darba organizācija būtu jāiesaista Komisijas, SVF un ECB finansiālās palīdzības programmās; aicina Eiropadomi atbilstoši mudināt attiecīgās dalībvalstis investēt ilgtspējīgu darbavietu radīšanā, izglītībā un apmācībā, kā arī nabadzības samazināšanā, lai palīdzētu tām sniegt vajadzīgo ieguldījumu ES pamatmērķu sasniegšanā šajās jomās;
Notes that five Member States which currently have a Memorandum of Understanding with the Commission, IMF and ECB received no country-specific recommendations in July 2011; calls on the Commission to ensure that the implementation of the Memorandum of Understanding is fully compatible with achieving the Europe 2020 objectives on increasing employment and reducing poverty; reiterates its position that the International Labour Organisation (ILO) should be involved in the Commission-IMF-ECB financial assistance programmes; calls on the European Council to give the Member States concerned the necessary encouragement for investments in sustainable job creation, education and training and poverty reduction so as to facilitate their contribution to achieving the EU headline targets in these areas;
Ziņojuma konteksts
Context of this report
2011. gada 23. novembrī Komisija publicēja izaugsmes pētījumu par 2012. gadu ( COM(2011)0815 ), kas iezīmē sākumu otrā Eiropas pusgada ekonomikas pārvaldībai.
On 23 November 2011, the Commission presented its 2012 Annual Growth Survey (AGS) (COM(2011 815) which marks the opening of the second European Semester of economic governance.
Gada izaugsmes pētījumā ir izklāstīts, kādām nākamo 12 mēnešu laikā jābūt ES prioritātēm budžeta, ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas jomā, kā arī attiecībā uz reformām atbilstīgi Komisijas uzskatiem.
The AGS sets out what the Commission believes must be the EU's priorities for the coming 12 months in terms of budgetary, economic, employment and social policies and reforms.
Šajā saistībā gada izaugsmes pētījumā ir pausts aicinājums valstu un ES centienus galvenokārt pievērst piecām prioritātēm fiskālās politikas, finanšu nozares stabilizācijas, izaugsmes un konkurētspējas, nodarbinātības un krīzes sociālo seku, kā arī valsts pārvaldes jomā.
In this framework, the AGS calls for national and EU efforts to be concentrated on five priorities in the areas of fiscal policy, financial sector stabilisation, growth and competitiveness, employment and social consequences of the crisis, and public administration.
Gada izaugsmes pētījuma analīzi un vēstījumus pamato četri pielikumi: 1) progresa ziņojums par stratēģiju „Eiropa 2020”, 2) makroekonomikas ziņojums, 3) ziņojums par nodarbinātību un 4) ziņojums par nodokļu politiku.
The AGS's analysis and main messages are underpinned by four annexes: (1) a progress report on Europe 2020, (2) a macro-economic report, (3) an employment report and (4) a report on tax policies.
EMPL komiteja nolēma pieprasīt atļauju izstrādāt patstāvīgu ziņojumu, lai izskatītu gada izaugsmes pētījuma nodarbinātības un sociālos aspektus.
The EMPL committee decided to request authorisation to draw up an own-initiative report in order to address the employment and social aspects in the AGS.
Ziņojums Parlamentam sniegs iespēju paust savu viedokli par nodarbinātības un sociālo situāciju Eiropas Savienībā, panākumiem, kas gūti virzībā uz stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības un sociālo mērķu sasniegšanu un Komisijas dokumentu paketē ierosinātajām saistītajām prioritātēm.
The report will allow the Parliament to express its views on the employment and social situation in the EU, the progress made towards the Europe 2020 employment and social targets and the related priorities put forward in the Commission's package.
Kā paredzēts P. Berès ziņojumā, šis jaunais ziņojums Parlamentam dos iespēju sniegt aktīvu ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā saistībā ar tās nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, kā arī Eiropas pusgadu, ņemot vērā Eiropadomes pavasara sanāksmi.
As envisaged in the Berès report, this new report will allow the Parliament to contribute actively to the implementation of the Europe 2020 Strategy, in its employment and social aspects, and to the European Semester with a view to the Spring European Council.
Ņemot vērā Parlamenta salīdzinoši nebūtisko nozīmi Eiropas pusgada procesā, jo vienīgās tam Līgumā noteiktās tiesības ir iespēja sniegt atzinumu par ikgadējiem Komisijas priekšlikumiem nodarbinātības pamatnostādņu jomā, un ņemot vērā to, ka Parlaments vairākkārt ir norādījis uz procesa leģitimitātes, demokrātiskas pārskatatbildības un atbildības uzlabošanas nozīmi, šis ziņojums ir jāaplūko saistībā ar Parlamenta aktīvu līdzdalību Eiropas pusgada procesā.
Given the Parliament's relatively minor role in the European Semester process, with the only Treaty-based right to deliver an opinion on the annual Commission's proposals for Employment Guidelines, and given the importance it has repeatedly attached to improving the legitimacy, democratic accountability and ownership of the process, this report should therefore be seen in the light of the Parliament taking an active role in the European Semester process.
Lai nodrošinātu politikas ieteikumu demokrātisko leģitimitāti, Eiropadomei un dažādām Padomes struktūrām būtu jāņem vērā ziņojuma rezultāti.
The European Council and different Council formations should take the outcome of the report into account for the policy guidance to have democratic legitimacy.
Ņemot vērā ārkārtīgi saspringto grafiku, šā ziņojuma sagatavotāja vēlas uzsvērt arī vajadzību koncentrēt un prioritārā kārtībā sakārtot sniedzamos vēstījumus, kā arī attiecībā uz Eiropas Parlamenta iesaistīšanos Eiropas pusgadā pamatoties uz P. Berès ziņojumā izklāstīto struktūru.
Taking account of the extremely tight calendar, your Rapporteur wishes also to emphasise the need to focus and prioritise the key messages to be delivered, as well as her wish to build on the structure outlined in the Berès report with regard to the European Parliament's involvement in the European Semester.
Lai izvairītos no atkārtošanās, šajā ziņojumā galvenā uzmanība būs pievērsta gada izaugsmes pētījuma politikas norāžu satura sociālajiem un nodarbinātības aspektiem, nevis Eiropas pusgada procesam.
In order to avoid repetition, this report will focus on the content of the policy guidance on social and employment aspects of the Annual Growth Survey rather than the process of the European Semester.
Referente vēlētos uzsvērt, ka pašreizējā starpiestāžu procedūra un pašreizējais gada izaugsmes pētījuma formāts nesniedz Parlamentam iespēju ierosināt konkrētus grozījumus Komisijas paziņojumā un tā pielikumos sniegtajās politikas norādēs.
Your Rapporteur would like to stress that the current inter-institutional procedure and the current format of the Annual Growth Survey does not provide Parliament with the possibility to propose concrete amendments to the policy guidance given in the Commission communication and its annexes.
No demokrātijas un pārredzamības viedokļa tas ir būtisks trūkums.
This is a major flaw from a democratic and transparency point of view.
Tāpēc referente iesaka aicināt Komisiju nākamā gada politikas norādes sagatavot tā, lai Parlaments tekstā varētu veikt grozījumus, pirms to apstiprina Eiropadome.
Your Rapporteur therefore suggests asking the Commission to present next year's policy guidance in a manner that allows Parliament to amend the text before the European Council endorses it.
Izaugsmes pētījuma par 2012. gadu novērtējums
Evaluation of the Annual Growth Survey 2012
Finanšu krīze, kurai sekoja valsts parādu krīze, un sociālā krīze Eiropas Savienībā skaidri apliecināja, ka ES ir vajadzīga stingra ekonomikas pārvaldība, lai novērstu lielu budžeta deficītu un makroekonomikas nelīdzsvarotības radītus draudus euro valūtai un Eiropas ekonomikai.
The financial crisis followed by a sovereign debt crisis, and a social crisis in the European Union, made very clear that the EU needs stronger European economic governance to prevent large budgetary deficits and macro-economic imbalances from threatening the euro and the European economy.
Ekonomikas politikas saskaņošana Eiropas pusgadā apvieno virzības uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem pārraudzību un saskaņošanu, izmantojot 2011. gada septembrī pieņemtās „sešpakas” pārskatītos ekonomikas uzraudzības procesus.
The economic policy co-ordination in the European Semester integrates monitoring progress towards the EU2020 goals and co-ordination through the revised economic surveillance processes of the “six-pack” concluded in September 2011.
Tas ir svarīgs instruments, lai risinātu dažus no pašreizējās krīzes strukturālajiem cēloņiem un nodrošinātu virzību uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību Eiropā.
It constitutes an important tool to tackle some of the structural causes of the current crisis and to ensure progress towards smart, sustainable and inclusive development in Europe.
Ņemot vērā parādu krīzi, pirmajā Eiropas pusgadā fiskālo konsolidāciju noteica par absolūtu prioritāti.
In the light of the debt crisis, fiscal consolidation was set as the absolute priority in the first European Semester.
Tā jau kopš paša sākuma bija noteicošais elements izaugsmes pētījumā par 2011. gadu un konkrētām valstīm paredzētajās norādēs pusgada beigās.
It was dominant from the outset in the Annual Growth Survey 2011 and in the country specific recommendations at the end of the semester.
Politikas norādes Eiropas pusgadā neietvēra visus stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķus.
The policy guidance in the European Semester did not fully cover the complete set of EU2020 headline targets.
Dominējošais uzsvars uz taupību ir radījis nekonsekventu pieeju, ar kuru centās panākt budžeta un makroekonomisko stabilitāti, pienācīgi neņemot vērā stratēģijas „Eiropa 2020” sociālos, nodarbinātības un izglītības pamatmērķus.
The dominant focus on austerity has led to an incoherent approach in which budgetary and macro-economic stability were pursued without proper regard to the social, employment and education headline targets of the EU2020 strategy.
Turklāt Komisija pienācīgi neizskatīja un neveica labojumus attiecībā uz pārāk ierobežotajiem valsts reformu programmās izklāstīto plānu uzdevumiem saistībā ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem.
On top of that, the lack of ambition in national plans towards the EU2020 objectives expressed in the National Reform Programmes was not properly addressed and corrected by the Commission.
Tā rezultātā ES atrodas situācijā, kurā valstu saistības pat teorētiski nesasniedz līmeni, kas ir pietiekams stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai.
As a result the EU finds itself in a situation in which national commitments do not even in theory add up to a level that is sufficient to make EU2020 a reality.
Lai gan pirmajā Eiropas pusgadā īstenotā Komisijas pieeja tika plaši kritizēta, šā gada pētījumā par izaugsmi atkal ir noteiktas prioritātes, kas nesniedz līdzsvarotu ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā.
Despite broad criticism on the Commission's approach in the first European Semester, this year's Annual Growth Survey again identifies priorities that are not in a balanced way contributing to achieving the EU2020 goals in the field of employment and social affairs.
Referente uzskata, ka šāda pieeja rada draudus ilgtspējīgai krīzes pārvarēšanai un stabilai virzībai uz gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu Eiropas Savienību.
Your Rapporteur estimates that this approach is a threat for sustainable recovery from the crisis and for solid progress towards a smart, sustainable and inclusive European Union.
Pirmkārt, par svarīgāko noteiktā prioritāte īstenot izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju neatbilst pamatmērķim paaugstināt nodarbinātības līmeni.
First, the number one priority to pursue growth-friendly fiscal consolidation is at odds with the headline target to increase employment levels.
Lai gan daudzās dalībvalstīs fiskālā konsolidācija ir vajadzīga, politikas norādes, kuras ir vērstas uz vispārēju taupības pasākumu pastiprināšanu, nav savietojamas ar tādu krīzes pārvarēšanu, kuras ietvaros Eiropas Savienībā rada daudzas darbavietas.
While fiscal consolidation is necessary in many Member States, policy guidance aimed at a general stepping up of austerity measures is not compatible with a job rich recovery in the EU.
Referente iesaka aicināt Eiropadomi nodrošināt manevra iespējas budžeta jomā un atbalstīt investīcijas ilgtspējīgu darbavietu radīšanā.
Your Rapporteur suggests calling on the European Council to ensure that budgetary leeway and encouragement for investments in sustainable job creation are given.
Dalībvalstis ar pozitīvu norēķina konta bilanci ir jāmudina sniegt ieguldījumu makroekonomiskās nelīdzsvarotības mazināšanā, palielinot iekšējo pieprasījumu, lai novērstu krīzes spirāli, kas negatīvi ietekmē nodarbinātības izaugsmi un tādējādi kavē virzību uz mērķi nodrošināt sieviešu un vīriešu vidū 75 % nodarbinātības līmeni.
Member States with a current account surplus must be urged to contribute to the reduction of macroeconomic imbalances by increasing internal demand in order to prevent a recessionary spiral detrimental to job growth and therefore preventing progress towards the target of 75% employment for women and men.
Otrkārt, turpmāki fiskālās konsolidācijas pasākumi apdraud cilvēkus, kuri ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam.
Second, further fiscal consolidation measures are a threat for people at risk of poverty and social exclusion.