natgillin/translations-raw huggingface dataset:
59. uzsver „iepirkšanās tūrisma” ekonomisko nozīmīgumu; uzsver, ka lielam tūristu skaitam šis tūrisma veids ir viens no galvenajiem iemesliem brīvdienu pavadīšanai Eiropas Savienībā, kurā atrodas pasaulē vadoši luksuspreču nozares uzņēmumi un zīmoli; norāda ― lai gan šī nozare strauji attīstās, ES saskaras ar spēcīgu konkurenci no citiem starptautiskiem tūristu galamērķiem, kas piedāvā, piemēram, beznodokļa iepirkšanās iespējas vai PVN atmaksu; tāpēc iesaka sadarbībā ar luksuspreču nozari un tūrisma profesionāļiem noteikt jaunus pasākumus un izveidot jaunus pakalpojumus, kas dotu iespēju ES saglabāt savu pievilcību un konkurētspēju;
Emphasises the economic importance of ‘shopping tourism’; stresses that, for a large number of tourists, this form of tourism is one of the main reasons for holidaying in the EU, which is home to world-leading companies and brands in the luxury sector; notes that while this sector is growing rapidly, the EU faces strong competition from other international tourist destinations which offer, for example, facilities for tax-free shopping or reimbursement of VAT; recommends, therefore, in cooperation with the luxury sector and tourism professionals, working on new measures and services to enable the EU to retain its attractiveness and competitiveness;
Tūrisms visiem
Tourism for all
65. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt kultūras, vēstures vai vides nozīmes vietu atjaunošanas, saglabāšanas un aizsardzības programmu īstenošanu, minētās vietas padarot pieejamākas tūristiem; mudina jauniešus brīvprātīgi piedalīties šajās programmās 2011. gadā ― Eiropas brīvprātīgā darba gadā ― un arī pēc tam;
Calls on the Commission and the Member States to encourage the implementation of programmes restoring, preserving and protecting sites of cultural, historical or environmental interest with a view to improving their accessibility to tourists; encourages young people to volunteer for these programmes in 2011, the European Year of Volunteering, and beyond;
Tūrisms un resursi
Tourism and resources
70. pieprasa 2014.–2020. gada finanšu plānā noteikt konkrētu tūrisma programmu, kas īpaši būtu paredzēta mikrouzņēmumiem un MVU, veicinot partnerattiecības starp uzņēmumiem un publiskā un privātā sektora partnerību saistībā ar Eiropas mēroga tūrisma projektiem, un vienlaikus mudina MVU ieguldīt šajā nozarē;
Asks that a specific tourism programme, targeting in particular micro-, small and medium-sized enterprises, be established in the 2014-2020 financial perspectives, encouraging partnerships between firms and public-private partnerships on pan-European tourism projects, and at the same time encourages SMEs to invest in that sector;
Citi nozīmīgi jautājumi tūrisma nozarē
Other important issues for the tourist sector
74. saistībā ar grozījumiem uzsver iespēju visās dalībvalstīs pakāpeniski saskaņot samazinātās PVN likmes tūrisma nozarē, kas ir obligāts nosacījums pārredzamai konkurencei starp ES tūrisma uzņēmumiem un ar trešām valstīm ; tāpēc šajā ziņā atzinīgi vērtē pēc Zaļās grāmatas par PVN nākotni publicēšanas uzsākto diskusiju;
Highlights the opportunity this presents for a reduced VAT rate on tourism to be progressively harmonised across the Member States as a necessary condition for transparent competition among tourist companies within the EU and with non-EU countries; welcomes in this respect the discussion that started with the publication of the Green Paper on the future of VAT;
79. uzskata, ka Eiropas Parlamentā jāizveido īpaša tūrismam veltīta tehniska darba grupa, kas cieši uzraudzītu Komisijas ieteikto pasākumu un Eiropas Parlamenta priekšlikumu īstenošanu;
Considers that a technical task force specifically for tourism should be set up in Parliament in order to follow closely the implementation of actions proposed by the Commission and of Parliament proposals;
Tūrisms ir trešā lielākā ES sociāli ekonomiskā darbība, kas sastāda 10 % no IKP un 12 % no kopējās nodarbinātības.
Tourism is the EU’s third largest socioeconomic activity, accounting for 10 % of GDP and 12 % of total employment figures.
Tā ir ļoti nozīmīga nozare, jo tā ne tikai veicina mazāk attīstītu reģionu integrāciju un attīstību, bet arī tāpēc, ka ES dalībvalstu tūrisma nozarē izdodas panākt gan izaugsmi, gan ilgtspējīgu attīstību.
It is a crucially important sector since, in addition to furthering the integration and development of less developed regions, it manages to combine growth with ethical and sustainable development in the EU’s Member States.
Turklāt tas ir nozīmīgs instruments, lai stiprinātu, popularizētu un veicinātu Eiropas tēlu pasaulē.
It is, moreover, a vital tool in boosting, spreading and promoting our global image.
Tūrisms vienmēr ir bijis iekļauts Kopienas politikā.
Tourism has always been included in Community policies.
Īpaši kopš 2009. gada decembra Eiropas iestādes ir uzsākušas jaunu virzību, lai īstenotu jaunās Lisabonas līgumā noteiktās tiesības, kas ES piešķir kompetenci papildināt un koordinēt dalībvalstu rīcību tūrisma nozarē.
Since December 2009 in particular, the EU institutions have begun to take a new course in response to the new prerogatives granted by the Lisbon Treaty, under which the EU is competent to complement and coordinate actions by the Member States in the tourism sector.
Madrides 2010. gada aprīļa deklarācijā dalībvalstis ir pasludinājušas vēlmi ieviest konkrētus pasākumus, kā arī veicināt tādas vērtības kā ētiskais tūrisms, vides un kultūras aizsardzība un ekonomiskā ilgtspējība šajā nozarē; Komisijas 2010. gada jūnija paziņojumā tika noteikts 21 pasākumu plāns; Konkurences padomes 2010. gada oktobra secinājumos dalībvalstis atzīst tūrisma nozīmīgumu ekonomikā un apņemas attīstīt šo nozari; Eiropas tūrisma forumā Maltā 2010. gada novembrī Komisija iesniedza īstenošanas plāna projektu un organizēja paneļdiskusiju, lai starp 21 paziņojumā aprakstītajiem pasākumiem noteiktu prioritāros; un, visbeidzot, šajā sarakstā ir iekļauts pēc Eiropas Parlamenta paša iniciatīvas izstrādāts ziņojums.
In the Madrid Declaration of April 2010 the Member States declared their readiness to implement specific measures, and also to promote values such as ethical tourism, protection of the environment and culture and the economic sustainability of the sector; the Commission ’ s Communication of June 2010 laid down 21 actions; in the Conclusions of the Competitiveness Council of October 2010 Member States acknowledged the importance of tourism in the economy and undertook to develop the sector; at the European Tourism Forum in Malta in November 2010 the Commission presented a draft implementation plan and held a panel discussion to set priorities from among the 21 actions proposed in its Communication; and finally in this list there is Parliament’s own-initiative report.
Eiropas Komisijas paziņojums
Communication of the European Commission
Ar savu 2010. gada jūnija paziņojumu Eiropas Komisija arī ar stratēģijā „Eiropa 2020” minētajām jaunajām prioritātēm grib veicināt koordinētu pieeju un tūrisma nozarē izveidot rīcības plānu konkurētspējas un noturīgas izaugsmes spējas veicināšanai (sk. Līguma par Eiropas Savienības darbību 195. pantu).
The Commission, through its June 2010 Communication and through the new priorities outlined in the Europe 2020 strategy, wishes to encourage a coordinated approach and set out a framework for action in order to promote competitiveness and sustainable growth capacity in the tourism sector (see Article 195 TFEU).
Otrkārt, ES apņēmās veicināt ilgtspējīgu, atbildīgu un kvalitatīvu tūrismu un atvieglot uzņēmumu saprātīgu pārvaldību, izveidojot Eiropas marķējumu (Eiropas zīmolu, ekomarķējumu, Eiropas Tūrisma kvalitātes zīmi) un atbalstot tādus projektus kā EDEN un tādus tīklus kā NECSTouR .
Secondly, the EU has committed itself to promoting sustainable, responsible and good quality tourism and to facilitating sound management of firms through the creation of European labels (European label, Ecolabel, Quality tourism label) or by promoting projects such as EDEN or networks such as NECSTouR.
No otras puses, tā grib panākt ES tēla kā vienota un koordinēta tūrisma mērķa lielāku atpazīstamību starptautiskā līmenī.
On the other hand, there is a desire to see the EU’s image consolidated at international level as a set of individual and coordinated tourist destinations.
Visbeidzot, tā kā tūrisma politika ir transversāla, maksimāli jāizmanto tādu politikas nostādņu un pieejamo finanšu instrumentu potenciāls, kas paredzēti, lai varētu atbalstīt šīs nozares konkurētspēju.
To conclude, in view of the fact that tourism policy is defined by its cross-cutting nature, maximum use should be made of the potential offered by the policies and the financial instruments provided to support competitiveness in the sector.
Pašiniciatīvas ziņojums — referenta viedoklis
Own-initiative report - rapporteur ’ s position
Referents uzskata, ka Parlamenta pašiniciatīvas ziņojuma apspriešanai jābūt divkāršam mērķim — no vienas puses, rūpīgi analizēt 21 Komisijas piedāvāto pasākumu un attiecīgo Maltā prezentēto to īstenošanas plānu, lai visu uzmanību pievērstu prioritāšu noteikšanai un to faktiskai realizācijai; no otras puses, aicināt Komisiju un dalībvalstis konkrētos termiņos piemērot efektīvus risinājumus citiem jautājumiem, kas joprojām nav atrisināti un kas ir nozīmīgi, lai Eiropa saglabātu savu lomu kā tūristu apmeklētākā vieta pasaulē.
The rapporteur considers that the debate on Parliament’s own-initiative report must fulfil a dual purpose: firstly, to analyse carefully the 21 actions proposed by the Commission and the implementation plan for these submitted in Malta, with attention focused on identifying priority actions and on their actual implementation; secondly, to urge the Commission and the Member States to bring effective solutions to bear within a set timeframe on other issues that remain unanswered and whose resolution is fundamental to Europe maintaining its role as the world’s No 1 tourist destination.
Referents uzskata, ka no Komisijas piedāvātajiem pasākumiem par prioritāriem būtu jāpadara tie, kas īpaši atbilst stratēģijai „Еiropa 2020”.
Out of the actions proposed by the Commission, the rapporteur believes that priority should be give to those that reflect particularly the outlook in Europe 2020:
Referents īpaši piekrīt tam, ka galvenais ir apmācība un profesionālā izaugsme.
The rapporteur agrees with the stress placed on training and professional development .
Tieši investīcijas cilvēku kapitālā un apmācībās un ne tikai tajos profesionāļos, kuriem ir tiešs kontakts ar klientu, bet galvenokārt jaunos vadītājos, administratoros un uzņēmējos, ir tas, kas ir nepieciešams, lai varētu atrisināt efektīvas tūrisma nozares politikas sasniegšanas izaicinājumu.
Investing in human capital and training, not just of professionals in direct contact with customers but above all of new managers, administrators and entrepreneurs is precisely what is needed to meet the challenge of achieving an effective tourist industry policy.
Tāpēc ir svarīgi izmantot un reklamēt jau esošo profesionālo un akadēmisko apmācību, šo pieredzi padarīt zināmu plašam lokam un turpināt tās attīstītību ciešā sadarbībā ar uzņēmumu vidi.
Exploiting and promoting the experience of already existing vocational and university training is fundamental, as is networking this experience and further developing it in close contact with the business world.
Referents uzskata, ka jāizstrādā nozarē esošo zināšanu pārskats, lai saprastu, kādi konkrēti pasākumi ir nepieciešami tūrisma apmācības nozarē.
The rapporteur considers that a map of existing skills in the sector need to be drawn up in order to understand what practical action should be taken in the tourism training sector.
Tādas programmas kā „ Еrasmus jauniem uzņēmējiem” arī ir nozīmīgas, lai jaunieši apgūtu jaunas profesionālās iemaņas — iemaņas un kvalifikācijas, kas jāatzīst dažādām dalībvalstīm.
Programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ are also essential if young people are to develop new professional skills – skills and qualifications that the different Member States must recognise.
Inovācijas, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
Innovation and ICT
Referents ir pārliecināts, ka ievērojami jāinvestē inovācijās un informācijas un komunikāciju tehnoloģijās , kas ir ļoti būtiski elementi, lai uzlabotu mūsu tūrisma uzņēmumu konkurētspēju un reaģētu ne tikai uz klientiem, kas arvien vairāk cenšas izmantot internetu un jaunās tehnoloģijas, bet arī uz pašiem tūrisma uzņēmumiem, kas mūsdienās arvien biežāk ir galvenais tūrisma produktu izmantotājs tiešsaistē.
The rapporteur is convinced that there must be heavy investment in innovation and ICT , as they are vital factors in increasing the competitiveness of our tourism firms and in responding not just to a customer base that is more and more oriented towards use of the Internet and new technologies, but also to the world of the tourism firms themselves which nowadays are more and more the first beneficiaries of online tourism products.
Tāpēc priekšlikums izveidot Eiropas platformu ir izaicinājums, kam jāpievērš uzmanība.
For this reason, the proposal that a European platform be developed is a challenge that must not be lost to sight.
Svarīgi ir arī nodrošināt pilnīgu pieeju internetam visā Eiropas Savienībā, tai skaitā mazāk nodrošinātajās valstīs.
Another important aspect is ensuring that full Internet access is available across the whole of the European Union, including in poorer countries.
Referents iesaka Komisijai izveidot izmēģinājuma projektu, lai veicinātu mikrouzņēmumu un MVU dalību digitālās piegādes ķēdē nolūkā uzlabot to konkurētspēju, izmantojot jaunākās tehnoloģijas.
The rapporteur proposes that the Commission should launch a pilot project to encourage micro-enterprises and SMEs to join the digital supply chain, so that they can increase their competitiveness by accessing new advanced technologies.
Tūrisma vīzas
Tourist visits
Vīzu temats, īpaši attiecībā uz BRIC valstīm un miljoniem jaunu potenciālu tūristu no ārpussavienības valstīm, ir galvenais Eiropas tūrisma jautājums.
Visits, particularly with reference to the BRIC countries and to the millions of potential new visitors from countries outside the EU, are a key issue for tourism in Europe.
Referents cer, ka Eiropas likumīgas tiesības vai pienākums kontrolēt savas robežas šķērsošanu turpmāk nelabvēlīgi neietekmēs mūsu Eiropas tūrisma galamērķu pievilcību, un uzskata, ka iestādēm un dalībvalstīm būtu jāapzinās nepieciešamība koordinēt un vienkāršot tūrisma vīzu izsniegšanas procedūras un būtu jāapsver iespēja izveidot kopējas konsulārās nodaļas, lai samazinātu birokrātisko procedūru atšķirības un administratīvās izmaksas.
The rapporteur hopes that Europe’s legitimate right/duty to control access to its own territory will not further penalise our tourist destination’s capacity to attract and considers that the institutions and the Member States should be aware of the need to coordinate and simplify tourist visa procedures, and should consider whether it would be possible to establish common consular desks to reduce the differences in bureaucratic procedures and the administrative costs.
Eiropas marķējumi
European labels
Attiecībā uz jautājumu par marķējumiem referents uzskata, ka, pirmkārt, jāatrod saprātīgs līdzsvars starp acīmredzami pretrunīgām vajadzībām, un, otrkārt, jāizvairās no pārmērīga marķējumu skaita, kas var patērētājiem radīt neskaidrības.
On the question of labels , the rapporteur considers that, firstly, a reasonable balance needs to be struck between apparently opposing demands, and secondly, an excessive proliferation of labels that would simply confuse consumers must be avoided.
„Eiropas zīmola” gadījumā ir svarīgi, lai, reklamējot Eiropu kā vienota tūrisma galamērķi, noteikti tiktu sasniegts mērķis popularizēt dažādu valstu īpašās iezīmes.
In the case of the ‘Europe brand’ it is important that promoting Europe as one single destination is firmly linked to the aim of promoting specific features in the various countries.
„ Eiropas mantojuma zīmes ” gadījumā jāuzsāk konstruktīvs dialogs ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, UNESCO , lai novērstu mantojuma zīmju dubultošanos.
In the case of the ‘ European heritage label ’ a constructive dialogue needs to be started with other international organisations, such as UNESCO, to avoid heritage labels being duplicated.
Attiecībā uz „ Kvalitātes zīmi ” savukārt jāteic, ka, no vienas puses, problēma ir vajadzība ieviest kopējus minimālos kvalitātes kritērijus, lai atbalstītu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, un, no otras puses, jāsasniedz šis mērķis ne līdz galam saskaņotā iekšējā tirgū, kurā joprojām katrā dalībvalstī ir ļoti atšķirīgi fiskālie noteikumi un sistēmas.
With the ‘ quality label ’ however, here the problems is the need to introduce common minimum quality criteria on the one hand, in order to support our firms’ competitiveness, while on the other hand this objective has to be met in a single market that is not yet fully harmonised, and where tax systems and rules still differ greatly one from another.
Referents atbalsta vienota marķējuma ideju papildus valstu un reģionu marķējumam, ko varētu atzīt pēc brīvprātīgas akreditācijas principa („ opt-in ”).
The rapporteur supports the idea of an umbrella label that is complementary to national and regional labels and recognised on an opt-in basis.
Turklāt referents ir pārliecināts, ka, lai neradītu neskaidrības patērētājiem, ilgtermiņa mērķim vajadzētu būt pakāpeniskai „Eiropas kvalitātes zīmes” un „Tūristu izmitināšanas pakalpojuma ekoloģiskās kvalitātes zīmes” apvienošanai vienā zīmolā.
Moreover, the rapporteur is convinced that, to prevent consumers being confused, a long-term goal should be to move towards the ‘European quality label’ and the ‘Ecolabel for tourist accommodation service’ being gradually merged into one label
Attiecībā uz viesnīcu klasifikācijas sistēmām referents uzskata, ka jāveic pakāpeniska saskaņošana, nosakot kopējus minimālos kritērijus, kas būtu jāizveido ciešā sadarbībā ar tūrisma nozares uzņēmumiem un standartizācijas struktūrām.
As for the accommodation classification systems , the rapporteur considers that gradual harmonisation is called for here, through common minimum criteria which should be established in close cooperation with the sector’s operators and the standardisation bodies.
Tūrisms un transports
Tourism and transport
Referents uzsver transporta nozīmīgumu tūristu pārvietošanās vajadzībām un cer, piemēram, uz infrastruktūru modernizāciju, transporta veidu ilgtspējīgāku izmantošanu, savienojumiem ar grūtāk pieejamiem tūrisma galamērķiem un tiesību aktiem pasažieru tiesību jomā.
The rapporteur stresses the importance of transport for tourist mobility and hopes to see the infrastructure modernised, a more sustainable use of means of transport, connections to less accessible destinations and legislation on passengers rights in particular.
Eiropas atpazīstamība
Europe ’ s visibility
Kā nākamo referents aplūko ilgtspējības tematu, pievēršoties dažiem tādiem nozīmīgiem aspektiem kā pārāk stingras sezonalitātes atcelšana, daudzveidīgāka, ilgtspējīgāka un visiem pieejamāka tūrisma piedāvājuma izstrāde, pieredzes par kultūras un reliģisko tūrismu maršrutiem stiprināšana, kā arī tādu tīklu kā NECsTOUR un EDEN stiprināšana, un lielo Eiropā notiekošos pasākumu izmantošana, lai popularizētu „Tūrisma galamērķi — Eiropu”.
The rapporteur also develops further the subject of sustainability by including it in several important themes, such as doing away with a seasonal structure that is too rigid, making tourism more diverse, sustainable and accessible to all, stepping up experience on the cultural and religious tourism routes and in networks such as NECsTOUR and EDEN, and using major European events as occasions to promote ‘Europe as a destination’.
Referents ir pārliecināts, ka, ja Eiropas Ceļojumu komisijas uzturētā tīmekļa vietne
The rapporteur is convinced that, if the
www.visiteurope.com tiktu uzlabota un padarīta interaktīvāka, tostarp ievietojot tajās informāciju visās oficiālajās ES valodās un galvenajās ārpuskopienas valodās un izmantojot formātus, kurus var lietot personas ar sensorisku invaliditāti, tā varētu kļūt par īstu tūrisma platformu, apvienojot vienā tīklā valstu, reģionālās un vietējās tūrisma platformas, kas ļautu popularizēt Eiropu gan ES tūristiem, gan tūristiem no trešām valstīm.
www.visiteurope.com portal, promoted by the ‘European Travel Commission’, were to be improved and made more interactive, including by having information there in all the EU’s official languages and the main non-EU languages and by using formats that people with sensory disabilities can access, it could become a genuine tourism platform networking national, regional and local tourism platforms, and would enable Europe to be promoted both to EU tourists and to tourists from non-EU countries.
Portālā varētu iekļaut saites uz tūrisma maršrutiem un kompleksām brīvdienām, lai tie būtu pievilcīgāki un pieejamāki tā iespējamajiem apmeklētājiem.
The portal could be linked to tourist routes and package holidays to make them more attractive and accessible to potential visitors.
Referents uzsver dažu tūrisma veidu nozīmīgumu, piemēram, lauku tūrisma un agrotūrisma, dabas tūrisma, pludmales un piekrastes tūrisma, kruīzu kuģu tūrisma, kūrvietu un veselības tūrisma un ētiskā tūrisma nozīmīgumu.
The rapporteur highlights the importance of several kinds of tourism, such as rural tourism and agritourism, nature tourism, beach and coastal tourism, cruise ship tourism, spa and health tourism and ethical tourism.
Referents ir pārliecināts arī par to, ka jaunieši ir vērā ņemams potenciāls tūrisma attīstībā, un prasa pilnībā izmantot 2011. gadu kā Eiropas brīvprātīgā darba gadu, lai veicinātu brīvprātīgu jauniešu piedalīšanos vēstures un vides nozīmes vietu atjaunošanas, saglabāšanas un aizsardzības programmās, lai uzlabotu minēto vietu pieejamību tūristiem.
The rapporteur is likewise convinced that the potential of young people for the development of tourism is considerable and calls for full use to be made of 2011 the European Year of Volunteering in encouraging young people to volunteer for programmes restoring, preserving and protecting sites of historical or environmental interest with a view to improving their accessibility to tourists.
Referents ir pārliecināts, ka Eiropā paredzētai jaunai un vērienīgai tūrisma politikai nepieciešams atbilstošs finansējums un cilvēkresursi.
The rapporteur is convinced that for a new and ambitious tourism policy to happen there has to be adequate funding and human resources.
Tas ir delikāts temats, īpaši šajā ES vēstures posmā, bet to nevar neņemt vērā.
This is a delicate subject, particularly at this stage in the EU’s history, but one that cannot be neglected.
Referents uzskata, ka jārīkojas divās frontēs — no vienas puses, labāk jākoordinē un jāpopularizē jau esošās finanšu pozīcijas, ko dažādos ģenerāldirektorātos pārvalda saistībā ar struktūrfondiem, savukārt valstu, reģionālām un vietējām pašvaldībām ir jāzina, ka ir jāizsludina īpaši tūrisma jomā paredzēti konkursi, pamatojoties uz dažādu fondu vadlīnijām; no otras puses, 2014.–2020. gada finanšu plānā jāiekļauj konkrēta tūrisma programma ar attiecīgām budžeta pozīcijām un īpašu norādi uz MVU un partnerattiecību veidošanu starp uzņēmumiem, lai īstenotu Eiropas līmeņa projektus šajā nozarē.
The rapporteur considers that a twin-track approach should be taken here: on the one hand, already existing funding lines managed by different directorates-general under the structural funds need to be better coordinated and made more visible, while national, regional and local authorities must know that they should develop calls specifically for tourism based on the guidelines set out in the various funds; on the other hand, a specific tourism programme must be included in the 2014-2020 financial perspectives, with its own budget lines and with particular reference made to SMEs and the creation of partnerships between firms to carry out pan-European projects in the sector.