natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sekmētu un atvieglotu darba ņēmēju mobilitāti ES un nodrošinātu darba piedāvājuma un pieprasījuma labāku atbilsmi, nodrošinot atbilstošu struktūrfondu un īpaši Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansiālo atbalstu, un veicinātu tālredzīgu un visaptverošu darbaspēka migrācijas politiku, kas elastīgi reaģētu uz darba tirgu prioritātēm un vajadzībām;
To facilitate and promote intra-EU labour mobility and better match labour supply with demand with appropriate financial support from the structural funds, notably the European Social Fund (ESF), and to promote a forward-looking and comprehensive labour migration policy which would respond in a flexible way to the priorities and needs of labour markets;
nostiprinātu sociālo partneru resursus un pilnībā izmantotu sociālā dialoga iespējas problēmu risināšanā visos līmeņos (ES, valstu/reģionālajā, nozaru, uzņēmumu) un veicinātu ciešāku sadarbību starp darba tirgus iestādēm, tostarp dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestiem;
To strengthen the capacity of social partners and make full use of the problem-solving potential of social dialogue at all levels (EU, national/regional, sectoral, company), and to promote strengthened cooperation between labour market institutions including the public employment services of the Member States;
sniegtu spēcīgu impulsu sadarbības stratēģiskajam pamatam izglītības un mācību jomā, iesaistot visas ieinteresētās personas.
To give a strong impetus to the strategic framework for cooperation in education and training involving all stakeholders.
Tā rezultātā būtu jāīsteno mūžizglītības principi (sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem, ekspertiem), tostarp izstrādājot elastīgas mācību metodes starp dažādām izglītības un mācību jomām un līmeņiem, kā arī palielinot arodizglītības un arodmācību pievilcību.
This should notably result in the implementation of life-long learning principles (in cooperation with Member States, social partners, experts) including through flexible learning pathways between different education and training sectors and levels and by reinforcing the attractiveness of vocational education and training.
Lai izstrādātu sociālo partneru iniciatīvu šajā jomā, ir jāapspriežas ar sociālajiem partneriem Eiropas līmenī;
Social partners at European level should be consulted in view of developing an initiative of their own in this area;
nodrošinātu, ka kompetences, kas ir vajadzīgas, lai piedalītos turpmākās mācībās un darba tirgū, tiek iegūtas un atzītas vispārējā izglītībā, arodizglītībā, augstākajā un pieaugušo izglītībā, un izstrādātu vienotu terminoloģiju un instrumentu izglītībai/mācībām un darbam Eiropas prasmju, kompetenču un profesiju sistēmu (ESCO).
To ensure that the competences required to engage in further learning and the labour market are acquired and recognised throughout general, vocational, higher and adult education and to develop a common language and operational tool for education/training and work: a European Skills, Competences and Occupations framework (ESCO).
Valsts līmenī dalībvalstīm būs jāveic šādi uzdevumi:
At national level, Member States will need:
īstenot valstu elastdrošības risinājumus, par kuriem vienojās Eiropadomē, lai samazinātu darba tirgus segmentāciju un atvieglotu pāreju, kā arī lai sekmētu darba un ģimenes dzīves apvienošanu;
To implement their national pathways for flexicurity, as agreed by the European Council, to reduce labour market segmentation and facilitate transitions as well as facilitatig the reconciliation of work and family life;
pārskatīt un regulāri uzraudzīt nodokļu un atvieglojumu sistēmu efektivitāti, lai panāktu, ka darbs atmaksājas, vienlaikus atceļot pasākumus, kas kavē pašnodarbinātību;
To review and regularly monitor the efficiency of tax and benefit systems so to make work pay with a particular focus on the low skilled, whilst removing measures that discourage self-employment;
radīt jaunus darba un privātās dzīves līdzsvara veidus, veicināt aktīvas novecošanas politiku un palielināt dzimumu līdztiesību;
To promote new forms of work-life balance and active ageing policies and to increase gender equality;
veicināt un pārraudzīt sociāla dialoga rezultātu efektīvu īstenošanu;
Promote and monitor the effective implementation of social dialogue outcomes;
sniegt spēcīgu stimulu Eiropas kvalifikācijas sistēmas ieviešanai, izveidojot valstu kvalifikācijas sistēmas;
To give a strong impetus to the implementation of the European Qualifications Framework, through the establishment of national qualification frameworks;
nodrošināt, lai kompetence, kas ir vajadzīga, lai piedalītos turpmākās mācībās un darba tirgū, tiek iegūta un atzīta vispārējā izglītībā, arodizglītībā, augstākajā un pieaugušo izglītībā, ieskaitot neoficiālās un neformālās mācības;
To ensure that the competences required to engage in further learning and the labour market are acquired and recognised throughout general, vocational, higher and adult education, including non formal and informal learning;
veicināt partnerību starp izglītības/mācību un strādājošo aprindām, īpaši iesaistot sociālos partnerus izglītības un mācību nodrošināšanas plānošanā.
To develop partnerships between the worlds of education/training and work, in particular by involving social partners in the planning of education and training provision
Pamatiniciatīva — „Digitālā programma Eiropai”
Flagship Initiative: "A Digital Agenda for Europe "
Šīs iniciatīvas mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgus ekonomiskos un sociālos ieguvumus, ko sniedz vienots digitālais tirgus, kas balstīts uz ātrgaitas internetu un īpaši ātru internetu un sadarbspējīgām lietojumprogrammām, līdz 2013. gadam nodrošinot visiem platjoslas piekļuvi un līdz 2020. gadam — piekļuvi daudz lielākam interneta ātrumam (30 Mbps un lielākam), kā arī nodrošinot, ka 50 % un pat vairāk Eiropas mājsaimniecību var izmantot interneta pieslēgumu ar ātrumu virs 100 Mbps.
The aim is to deliver sustainable economic and social benefits from a Digital Single Market based on fast and ultra fast internet and interoperable applications, with broadband access for all by 2013, access for all to much higher internet speeds (30 Mbps or above) by 2020, and 50% or more of European households subscribing to internet connections above 100 Mbps.
nodrošinātu stabilu tiesisko regulējumu, kas stimulē ieguldījumus atvērta un konkurētspējīga ātrgaitas interneta infrastruktūrā un saistītos pakalpojumos;
To provide a stable legal framework that stimulates investments in an open and competitive high speed internet infrastructure and in related services;
izstrādātu efektīvu radiofrekvenču spektra politiku;
To develop an efficient spectrum policy;
atvieglotu ES struktūrfondu izmantošanu šīs programmas īstenošanai;
To facilitate the use of the EU's structural funds in pursuit of this agenda;
izveidotu tiešsaistes satura un pakalpojumu patiesu vienoto tirgu (t.i., drošus ES tīmekļa pakalpojumus bez robežām un digitālā satura tirgus ar augstu uzticēšanās un paļāvības līmeni), līdzsvarotu tiesisko regulējumu ar skaidriem tiesību režīmiem, sekmētu daudzteritoriālas licences, atbilstošu aizsardzību un atalgojumu tiesību turētājiem un aktīvu atbalstu Eiropas bagātīgā kultūras mantojuma digitalizācijai, kā arī veidotu interneta pārvaldību pasaules mērogā;
To create a true single market for online content and services (i.e. borderless and safe EU web services and digital content markets, with high levels of trust and confidence, a balanced regulatory framework with clear rights regimes, the fostering of multi-territorial licences, adequate protection and remuneration for rights holders and active support for the digitisation of Europe's rich cultural heritage, and to shape the global governance of the internet;
veiktu pētniecības un inovācijas fondu reformu un palielinātu atbalstu IKT jomā nolūkā nostiprināt Eiropas tehnoloģiju nozīmi galvenajās stratēģiskajās jomās un radītu apstākļus, lai strauji augoši MVU varētu kļūt par līderiem jaunajos tirgos, un veicinātu IKT inovāciju visās uzņēmējdarbības nozarēs;
To reform the research and innovation funds and increase support in the field of ICTs so as to reinforce Europe's technology strength in key strategic fields and create the conditions for high growth SMEs to lead emerging markets and to stimulate ICT innovation across all business sectors;
nodrošinātu interneta pieejamību visiem Eiropas pilsoņiem un tā vispārēju izmantošanu, īpaši veicot pasākumus digitālās kompetences un pieejamības atbalstam.
To promote internet access and take-up by all European citizens, especially through actions in support of digital literacy and accessibility.
izveidot ātrgaitas interneta funkcionējošas stratēģijas un plānot publisko finansējumu, tostarp struktūrfondus, tādām jomām, kurās ir nepietiekami privāti ieguldījumi;
To draw up operational high speed internet strategies, and target public funding, including structural funds, on areas not fully served by private investments;
izveidot tiesisko regulējumu publisko būvdarbu koordinācijai nolūkā samazināt tīkla izvēršanas izmaksas;
To establish a legal framework for co-ordinating public works to reduce costs of network rollout;
veicināt modernu un pieejamu tiešsaistes pakalpojumu izvēršanu un izmantošanu (piemēram, e-pārvalde, veselības aizsardzības pakalpojumi tiešsaistē, „gudrās mājas”, digitālās prasmes, drošība).
To promote deployment and usage of modern accessible online services (e.g. e-government, online health, smart home, digital skills, security).
Pamatiniciatīva — „Inovācijas Savienība”
Flagship Initiative: "Innovation Union "
Šīs iniciatīvas mērķis ir pārorientēt pētniecības un attīstības un inovācijas politiku uz problēmām, ar kurām saskaras mūsu sabiedrība, piemēram, klimata pārmaiņām, enerģijas un resursu efektivitāti, veselību un demogrāfiskām pārmaiņām.
The aim of this is to re-focus R&D and innovation policy on the challenges facing our society, such as climate change, energy and resource efficiency, health and demographic change.
Jānostiprina katrs inovācijas ķēdes posms — no teorētiskās pētniecības līdz tās komerciālai izmantošanai.
Every link should be strengthened in the innovation chain, from 'blue sky' research to commercialisation.
pabeigtu Eiropas pētniecības telpas izveidi, izstrādātu stratēģiskās pētniecības programmu, kas pievēršas tādām problēmām kā energoapgādes drošība, transports, klimata pārmaiņās un resursu efektīva izmantošana, veselība un novecošana, videi draudzīgas ražošanas metodes un zemes apsaimniekošana, un pastiprinātu kopīgu programmu veidošanu ar dalībvalstīm un reģioniem;
To complete the European Research Area, to develop a strategic research agenda focused on challenges such as energy security, transport, climate change and resource efficiency, health and ageing, environmentally-friendly production methods and land management, and to enhance joint programming with Member States and regions;
uzlabotu pamatnosacījumus, lai sekmētu inovāciju uzņēmumos (proti, izveidotu vienotu ES patentu un specializēto patentu tiesu, modernizētu autortiesību un preču zīmju sistēmu, uzlabotu MVU piekļuvi intelektuālā īpašuma aizsardzībai, paātrinātu savstarpēji savietojamu standartu noteikšanu; uzlabotu kapitāla pieejamību un pilnībā izmantotu pieprasījuma puses politiku, piemēram, izmantojot publisko iepirkumu un lietpratīgu regulējumu);
To improve framework conditions for business to innovate (i.e. create the single EU Patent and a specialised Patent Court, modernise the framework of copyright and trademarks, improve access of SMEs to Intellectual Property Protection, speed up setting of interoperable standards; improve access to capital and make full use of demand side policies, e.g. through public procurement and smart regulation);
uzsāktu Eiropas partnerības inovācijas jomā starp ES un valstu līmeņiem nolūkā paātrināt tādu tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu, kas ir vajadzīgas konstatēto problēmu risināšanai.
To launch 'European Innovation Partnerships' between the EU and national levels to speed up the development and deployment of the technologies needed to meet the challenges identified.
ES līmenī tas nozīmēs līdz 2020. gadam izveidot bioekonomiku, svarīgākās pamattehnoloģijas, lai veidotu Eiropas rūpniecības nākotni, un tehnoloģijas, kas ļautu vecāka gadagājuma cilvēkiem dzīvot patstāvīgi un aktīvi līdzdarboties sabiedrībā;
The first will include: 'building the bio-economy by 2020', 'the key enabling technologies to shape Europe's industrial future' and 'technologies to allow older people to live independently and be active in society';
stiprinātu un pilnveidotu ES instrumentus nolūkā atbalstīt inovāciju (piemēram, struktūrfondus, lauku attīstības fondus, pētniecības un attīstības pamatprogrammu, konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu un energotehnoloģiju stratēģisko plānu), tostarp ciešāk sadarbojoties ar EIB un optimizējot administratīvās procedūras, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam, īpaši MVU, un radītu inovatīvus stimulēšanas mehānismus, kas saistīti ar oglekļa emisijas kvotu tirgu, proti, strauji augošiem uzņēmumiem;
To strengthen and further develop the role of EU instruments to support innovation (e.g. structural funds, rural development funds, R&D framework programme, CIP, SET plan), including through closer work with the EIB and streamline administrative procedures to facilitate access to funding, particularly for SMEs and to bring in innovative incentive mechanisms linked to the carbon market, namely for fast-movers;
veicinātu zināšanu partnerības un stiprinātu saites starp izglītību, uzņēmējdarbību, pētniecību un inovāciju, tostarp izmantojot ETI, un veicinātu uzņēmējdarbību, sniedzot atbalstu jauniem inovatīviem uzņēmumiem.
To promote knowledge partnerships and strengthen links between education, business, research and innovation, including through the EIT, and to promote entrepreneurship by supporting Young Innovative Companies.
īstenot valstu (un reģionālo) pētniecības un attīstības un inovācijas sistēmu reformas, lai veicinātu izcilību un lietpratīgu specializāciju, pastiprināt sadarbību starp augstākajām mācību iestādēm, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem, īstenot kopīgu programmu veidošanu un pastiprināt pārrobežu sadarbību jomās ar ES līmeņa pievienoto vērtību, un attiecīgi pielāgot valstu finansēšanas procedūras, lai nodrošinātu tehnoloģijas izplatīšanu visā ES teritorijā;
To reform national (and regional) R&D and innovation systems to foster excellence and smart specialisation, reinforce cooperation between universities, research and business, implement joint programming and enhance cross-border co-operation in areas with EU value added and adjust national funding procedures accordingly, to ensure the diffusion of technology across the EU territory;
nodrošināt pietiekamu absolventu skaitu dabaszinātņu, matemātikas un inženierzinātņu jomā un orientēt skolu programmas uz radošumu, inovāciju un uzņēmējdarbību;
To ensure a sufficient supply of science, maths and engineering graduates and to focus school curricula on creativity, innovation, and entrepreneurship;
noteikt prioritātes izdevumiem zināšanu jomā, tostarp izmantojot nodokļu atvieglojumus un citus finanšu instrumentus, lai veicinātu lielākus privātos ieguldījumus pētniecībā un attīstībā.
To prioritise knowledge expenditure, including by using tax incentives and other financial instruments to promote greater private R&D investments
A. Vispārīgas piezīmes
A. General comments
Pastāvīgo pārstāvju komiteja 8. jūlijā pieņēma nostāju par 2011. gada budžeta projektu (BP), kura Padomei būs oficiāli jāapstiprina augusta vidū pēc apspriešanās ar valstu parlamentiem.
On 8 July, Coreper adopted its position on DB 2011, to be officially endorsed by the Council in mid-August after the consultation period of national parliaments.
Referente norāda — neraugoties uz jauno, ar Lisabonas līgumu izveidoto procesuālo un institucionālo struktūru, Padome ir izrādījusi nevēlēšanos ņemt vērā Eiropas Parlamenta noteiktās prioritātes 2011. gada budžetam.
Your rapporteur notes that, despite the new procedural and institutional environment stemming from the Lisbon Treaty, the Council has shown reluctances to take on board priorities put forward by the European parliament for 2011 Budget.
Tādējādi 30. jūnijā notikušajā trialogā atklājās abu budžeta lēmējiestāžu atšķirīgie viedokļi un nebija īstenu rīcības iespēju rast iespējamos kompromisus.
As a consequence, the trilogue held on 30 June brought to the light the divergences between the two branches of the budgetary authority and did not leave real margin of manoeuvre for potential compromises.
Jāatgādina, ka EP delegācijas pilnvarojums ietvēra jautājumus, kuri trialogā bija jo īpaši aktuāli, piemēram:
As a reminder, the mandate of the EP delegation comprised points of specific interest for the trilogue, such as:
- Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma ietekme uz budžetu;
- budgetary implications of the European Stabilisation Financial Mechanism;
- stratēģijas „Eiropa 2020” ietekme uz budžetu;
- budgetary implications of the EU 2020 Strategy;
- ar jaunatni saistītās programmas;
- youth-related programmes;
- 1.a izdevumu kategorijas finansiālā ilgtspējība un pārvaldāmība, tostarp izmaiņas sakarā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā;
- financial sustainability and manageability of heading 1a, including the changes made by the Lisbon Treaty;
- 4. izdevumu kategorija, tostarp Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide;
- heading 4, including the setting up of the European External Action Service;
- ierobežotās rezerves 2011. gada BP un nepieciešamība pārskatīt pašreizējo DFS.
- the limited margins in the DB 2011 and the need for a revision of the current MFF.
Paužot savu nostāju par 2011. gada BP, Padome nāca klajā ar vairākiem politiskiem vēstījumiem:
Council put forward several political messages that are reflected in its position on DB 2011:
- 2011. gada budžetā ir jāievēro budžeta disciplīnas principi, kas jāinterpretē kā apropriāciju papildu samazinājums;
- budget 2011 should be marked by budgetary discipline, to be understood as further decreases in appropriations;
- ir jāpalielina rezerves, lai varētu nodrošināt ES politisko attīstību, kā arī reaģēt uz neparedzētiem gadījumiem;
- margins have to be increased to allow political evolution of the EU and unforeseen events;
- rūpīgi jāuzrauga un jāierobežo maksājumu apropriāciju apjoms.
- the volume of payment appropriations should be closely monitored and contained
Kopumā Padome nobalsoja par to, lai saistību apropriācijas 2011. gada BP tiktu samazinātas par EUR 788 miljoniem visās izdevumu kategorijās kopā, tādējādi palielinājums, salīdzinot ar 2010. gada budžetu, tika samazināts, sasniedzot tikai 0,21 % (salīdzinājumā ar Komisijas ierosināto palielinājumu 0,77 % apmērā, kas jau ir uzskatāms par nelielu).
On global figures, the Council voted a decrease of commitment appropriations in DB 2011 by EUR 788 million across all headings, reducing the increase over Budget 2010 to only 0.21 % (compared to an already limited 0.77% proposed by the Commission).
Attiecībā uz maksājumu apropriācijām Padome atkal nobalsoja par ievērojamu samazinājumu visās izdevumu kategorijās, ierosinot vispārēju samazinājumu EUR 3,6 miljardu apmērā līdz EUR 126 538 miljoniem.
On the payments' side, Council voted its now recurring sharp decrease across all headings, proposing a global reduction of EUR 3.6 billion, to EUR 126 538 million.
Tādējādi Padomes nostājā ierosinātā atšķirība starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām ir vairāk nekā EUR 15 miljardi.
Council's position therefore puts forward a discrepancy of more than EUR 15 billion between CA and PA.
B. Situācija pa izdevumu kategorijām
B. Situation by headings
Rezerve saskaņā ar pašreizējo FS
Margin below existing FF
Kopā 1.a
Total 1a
Kopā 1. izdevumu kategorijā (iekļaujot EGF )
Total 1 (EGF included)
no kuriem: ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi
of which Market related expenditure and direct aids
Kopā 3. izdevumu kategorijā
Total 3
Kopā 4. izdevumu kategorijā
Total 4
Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
Heading 1a "Competitiveness for growth and employment"
Padome samazina apropriācijas par EUR 43,5 miljoniem — attiecībā uz saistībām un par EUR 889 miljoniem — attiecībā uz maksājumiem (attiecīgi 0,3 % un 7,3 % samazinājums, salīdzinot ar 2011. gada BP).
Council decreases appropriations by EUR 43,5 million in commitments and EUR 889 million in payments (respectively decrease of 0,3% and 7,3%, comparing to DB 2011).
Minētie samazinājumi galvenokārt skar vairākas politikas jomas, kuras tieši sekmē Eiropas ekonomikas atlabšanu, konkurētspējas palielināšanu un mobilitātes veicināšanu: uzņēmējdarbība (- 9,7 miljoni saistību apropriācijās (SA) un - 102,4 miljoni maksājumu apropriācijās (MA)), nodarbinātība un sociālās lietas (- 1,65 miljoni SA un - 63,55
These cuts concern mainly a number of policy areas directly contributing to the European economic recovery, the boosting of the competitiveness and encouraging mobility: enterprise (-9,7 million in CA and -102,4 million in PA), employment and social affairs (-1,65 million in CA and -63,55
No kuriem EUR 50 miljonu samazinājums EGF maksājumiem. miljoni MA), mobilitāte un transports (- 8,5 miljoni SA un - 130 miljoni MA), pētniecība (- 9,2 miljoni SA un - 344,7 miljoni MA), enerģētika (- 0,9 miljoni SA un - 29 miljoni MA), izglītība un kultūra (- 2,9 miljoni SA un 136,4
Of which EUR 50 million decrease in EGF payments million in PA), mobility and transport (-8,5 million in CA and -130,0 million in PA), research (-9,2 million in CA and -344,7 million in PA), energy (-0,9 million in CA and -29,0 million in PA), education and culture (-2,9 million in CA and -136,4
No kuriem EUR 100 miljonu samazinājums programmas „Cilvēki” maksājumiem. miljoni MA) un informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (- 8,3 miljoni SA un - 67,9 miljoni MA).
Of which EUR 100 million decrease in People programme payments million in PA) and information society and media (-8,3 million in CA and -67,9 million in PA).
Jāņem vērā, ka maksājumu apropriācijas ir samazinātas programmai Progress , Marco Polo II un Septītajai pamatprogrammai (par EUR 7,45 miljoniem programmai Progress, par EUR 9 miljoniem — Marco Polo II un par gandrīz EUR 400 miljoniem — Septītajai pamatprogrammai).
It is to be noted that PA have been cut in Progress, Marco Polo II and FP7 programmes (by EUR 7,45 million for Progress, EUR 9 million for Marco Polo II and by almost EUR 400 million for FP7).
Visbūtiskākais ir tas, ka budžeta pozīcijās, kas attiecas uz EP prioritātēm jaunatnes, izglītības un mobilitātes jomā, ir krasi samazinātas maksājumu apropriācijas: EURES (Eiropas nodarbinātības dienesti) — par EUR 1 miljonu, Erasmus Mundus — par EUR 8 miljoniem, Mūžizglītības programmai — par EUR 25,5 miljoniem, bet programmai „Cilvēki” — par EUR 100 miljoniem.
Most importantly, budget lines covering EP priority on Youth-Education-Mobility are drastically reduced in PA: EURES (European Employment Services) by EUR 1 million, Erasmus Mundus by EUR 8 million, Lifelong learning programme by EUR 25,5 million and People programme by EUR 100 million.
Ar Padomes nostāju par BP netiek veiktas izmaiņas Komisijas priekšlikumā attiecībā uz saistībām.
Council's position on the DB does not modify Commission's proposal in commitments.
Tādējādi tās saglabājas EUR 50 970 miljonu apmērā (+ 3,2 %, salīdzinot ar 2010. gadu), no kuriem EUR 39 891,5 miljoni paredzēti struktūrfondiem (ERAF un ESF) — summa, kas ir līdzīga 2010. gada budžetā iekļautajai, — un EUR 11 078,6 miljoni ir paredzēti Kohēzijas fondam.
They remain therefore at the level of EUR 50 970 million (+3.2% as compared to 2010), EUR 39 891.5 million of which are for the Structural Funds (ERDF and ESF) – an amount similar to the 2010 figure – and EUR 11 078.6 million for the Cohesion Fund.
Šī nostāja attiecībā uz saistību apropriācijām ir saskaņā ar DFS iekļautajiem piešķīrumiem, ņemot vērā tehnisko pielāgošanu 2011. gada finanšu shēmai (palielinājums par EUR 336 miljoniem), kā noteikts Iestāžu nolīguma 17. punktā.
This position on commitment appropriations is well in line with the allocations set out in the MFF, taking into account the technical adjustment to the financial framework for 2011 (increase of EUR 336 million), as provided for in point 17 of the IIA.