natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ikviena šajā sakarībā iesniegta likumdošanas priekšlikuma mērķis ir saskaņot piemērojamos noteikumus, lai pēc iespējas sekmīgāk novērstu faktorus, kuri varētu kropļot konkurenci, tādējādi nodrošinot pienācīgu iekšējā tirgus darbību.
Any legislative proposal in that respect shall aim to harmonise the applicable rules in order to eliminate, to the greatest extent possible, factors that could distort competition, with a view to ensuring the proper functioning of the internal market.
Šādam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno neatkarīgs ietekmes novērtējums, kurā ņemti vērā negatīvie un pozitīvie faktori.
Such a legislative proposal shall be accompanied by an independent impact assessment, taking negative and positive aspects into account.
Pārskatītajā Padomes priekšlikumā dalībvalstīm tiek dota iespēja šīs direktīvas darbības jomā ietvert izmaksas, kas saistītas ar jebkādiem saimnieciskās darbības aktīviem, kā noteikušas pašas dalībvalstis .
The revised proposal from the Council gives an option for Member States to bring any expenditure of any business asset, as defined by the Member States , under the scope of the directive.
Pirms attiecināt šo noteikumu arī uz kustamām precēm, Komisijai būtu jāveic analīze.
Any extension of the rule to movable goods should be preceded by an analysis from the Commission.
Informācija par procedūru
Procedural background
Šī procedūra ir atkārtota apspriešanās par Padomes pārskatīto priekšlikumu pēc tam, kad Eiropas Parlaments 2008. gada 8. jūlijā vienprātīgā balsojumā pieņēma atzinumu („ Rosati ziņojums”) par Komisijas sākotnējo priekšlikumu (COM(2007) 677 galīgā redakcija).
The present procedure is a re-consultation on a revised proposal from the Council, after the European Parliament adopted its opinion on the Commission's original proposal (COM(2007) 677 final) on 8 July 2008 ("Rosati Report") on the basis of a unanimous vote.
Sanāksmē, kas notika 2009. gada 9. jūnijā , ECOFIN panāca politisku vienošanos, pamatojoties uz dokumentu, ar kuru būtiski groza sākotnējo priekšlikumu, galvenokārt ieviešot vispārīgākus un iedarbīgākus noteikumus saistībā ar tiesībām uz nodokļa atskaitījumu .
At its meeting of 9 June 2009 , the ECOFIN reached political agreement on the basis of a text that significantly amends the original proposal notably as regards the introduction of more general and more far-reaching rules concerning the right of deduction .
Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Savienības Padome 2009. gada 13. jūlijā informēja Parlamentu par to, ka ir nepieciešams jauns atzinums par pārskatīto priekšlikumu.
On 13 July 2009, the Council of Ministers, following a request from the Commission, informed the Parliament of its decision to obtain a new opinion on the revised proposal.
Sīkāku informāciju par Komisijas sākotnējo priekšlikumu un Parlamenta atzinumu var iegūt, iepazīstoties ar Rosati ziņojumu.
For further details on the Commission's original procedure and on the Parliament's opinion, the reader is invited to read the Rosati Report.
Padomes pārskatītais priekšlikums
The revised proposal from the Council
Rosati ziņojumā ir iekļauti grozījumi, kas skar trīs no četriem tehniskajiem aspektiem, kuri izklāstīti sākotnējā Komisijas priekšlikumā:
The Rosati report included amendments on three of the four technical aspects covered by the original Commission's proposal:
a) PVN piemērošanas kārtība dabasgāzes un elektroenerģijas piegādei, siltuma un/vai aukstuma apgādei;
a) VAT scheme applicable to the supply of natural gas, electricity, heat and/or refrigeration
b) tādu kopuzņēmumu aplikšana ar PVN, kuri izveidoti saskaņā ar EK līguma 171. pantu;
b) VAT tax treatment of joint undertakings set up pursuant to Article 171 of the EC Treaty
c) noteikumi, ar kuriem saskaņā var īstenot tiesības uz nodokļa atskaitījumu attiecībā uz nekustamo īpašumu.
c) and the conditions under which the right to deduct input VAT may be exercised regarding immovable property
Attiecībā uz a) punktu referents pilnībā atbalstīja Komisijas mērķi precizēt tehniski nepilnīga noteikuma darbības jomu, jo PVN piemērošanas jomā nebija iekļauta dabasgāzes piegāde pa cauruļvadiem.
As regards item a), the rapporteur fully supported the Commission's objective of clarifying the scope of a technically weak provision that left outside the scope of the VAT the supply of natural gas by pipelines.
Praktiski tas nozīmēja, ka gandrīz visi pārrobežu darījumi paliek ārpus PVN shēmas, un tas ir pretrunā likumdevēja nodomam.
In practical terms, this meant that almost all cross-border transactions fell outside the special VAT scheme, something which was contrary to the legislator's intent.
Atzīmējot, ka dalībvalstis jau ievēro PVN direktīvas garu, nevis akli seko tam, kas tajā rakstīts, referents savā ziņojumā ierosināja veikt grozījumus, kas paredzēti, lai precizētu šīs shēmas piemērošanas jomu un veidu, kā tā darbosies.
In his report, the rapporteur noted the Member States were already applying the spirit of the VAT Directive, but not its letter and tabled amendments in order to further clarify the scope and operation of the scheme.
Pārņemot Rosati ziņojumā pausto nostāju, Padomes pārskatītajā priekšlikumā ir skaidri teikts, ka jaunais noteikums ir izstrādāts, „lai teksta mērķis sakristu ar tā formulējumu”.
Echoing the position stated in the Rosati Report, the Council's revised proposal explicitly states that the purpose of the new provision is "to bring the letter of the text with its purpose".
Tāpat, ņemot vērā Rosati ziņojumu, Padome piekrita izdarīt grozījumus īpašās sadaļas nosaukumā, kurā citu jautājumu vidū ir ietverts arī jautājums par gāzes piegādi pa cauruļvadiem.
Also in line with the Rosati Report, the Council agreed to amend the title of the specific section covering, amongst other things, the supply of gas through pipelines.
Kopumā Padome ir precizējusi šo noteikumu piemērošanas jomu.
More generally, the Council has further clarified the scope of these provisions.
Attiecībā uz b) punktu Rosati ziņojumā ir pilnībā atbalstīta Komisijas pieeja, ka jāprecizē, kāds nodokļa maksātāja statuss piemērojams saskaņā ar EK līguma 171. pantu izveidotiem kopuzņēmumiem, lai novērstu situācijas nelīdzsvarotību par labu dalībvalstīm, kurās kopuzņēmums ir dibināts.
As regards item b), the Rosati Report fully supported the Commission's approach to clarify the tax status of Joint Undertakings set up under Article 171 of the EC Treaty, with a view to correct the unbalanced situation in favour of the Member States where the joint undertaking is established.
Turklāt Rosati ziņojumā ir ieteikts atbrīvot šos subjektus no PVN maksāšanas ar nosacījumu, ka tie neiesaistās nekādā saimnieciskajā darbībā PVN direktīvas 9. panta 1. punkta otrās daļas izpratnē, lai nepieļautu konkurences kropļojumus.
Furthermore, the Rosati Report made the VAT exemption in favour of these bodies conditional to their non-involvement in any economic activity within the meaning of the second sub-paragraph of Article 9(1) of the VAT Directive in order to avoid distortions of competition.
Visbeidzot, attiecībā uz c) punktu Padome ir būtiski grozījusi Komisijas sākotnējo priekšlikumu, kas pamudināja Komisiju pieprasīt Parlamentam jaunu atzinumu.
Finally, as regards item c), the Council has significantly amended the original Commission proposal, which prompted the Commission to request that the Parliament delivers a new opinion.
Tiesības uz nodokļa atskaitījumu saskaņā ar Padomes pārskatīto priekšlikumu
The right of deduction under the Council's revised proposal
Saskaņā ar pašreizējo principu ar nodokli apliekamā persona var atskaitīt PVN par sākotnējiem darījumiem tiktāl, cik preces vai pakalpojumi tiek izmantoti tādiem darījumiem, uz kuru pamata rodas tiesības uz nodokļa atskaitījumu.
Under the current principles, a taxable person may deduct VAT on input transactions only in so far as the goods and services are used for his/her transactions that give rise to the right of deduction.
Eiropas Kopienu Tiesa ir lēmusi, ka ar nodokli apliekamajai personai ir tiesības izvēlēties, vai jaukta lietojuma preces pilnībā vai daļēji iekļaut aktīvos, kas saistīti ar šīs personas saimniecisko darbību.
The European Court of Justice has ruled that taxable persons have the right to choose whether to include mixed-use good, in part or in their entirety, in the assets relating to their economic activity.
Saskaņā ar Tiesas praksi valsts tiesību aktos nevar ar nodokli apliekamajai personai aizliegt uzņēmuma kapitālā pilnībā iekļaut preces, kuras daļēji izmanto uzņēmējdarbības veikšanai un daļēji — ar uzņēmējdarbību nesaistītiem nolūkiem, turklāt nevar arī neatļaut tūlīt pilnā apmērā veikt PVN atskaitījumu , kas izdarāms attiecībā uz šo preču iegādi.
Under the ECJ case-law, national law cannot prevent a taxable person from allocating wholly to his business capital goods used in part for business purposes and in part for non/business private purposes, and from authorising immediate deduction in full of the VAT due on the acquisition of those goods.
Ja ar nodokli apliekamā persona vēlas iekļaut visas attiecīgās preces ar saimniecisko darbību saistītos darījumos, tad visu PVN priekšnodokli var atskaitīt tūlīt, neraugoties uz to, ka preces vienlaikus izmanto gan ar uzņēmējdarbību saistītiem mērķiem, gan ar to nesaistītām vajadzībām.
When taxable persons choose to include all of the goods in question in the economic activity they may immediately deduct all input VAT, irrespective o whether the good is used simultaneously for business and non-business purposes.
Tādā gadījumā preču izmantojums vajadzībām, kas nav saistītas ar uzņēmējdarbības veikšanu, tiek aplikts ar PVN tāpat kā pakalpojumu sniegšana, ko ņem vērā, pamatojoties uz radušos izdevumu apmēru.
The non-business use of the good will then be subject to VAT in the same way as a supply of services for consideration on the basis of the amount of expenditure incurred.
Līdz ar to lietojums ar uzņēmējdarbību nesaistītām vajadzībām samazina nodokļu slogu par summu, kas varētu palielināties tieši proporcionāli lietojuma apmēram ar uzņēmējdarbību nesaistītiem mērķiem.
The result of this could be that non-business use lowers the tax burden by an amount that could increase, in direct proportion, to the degree of use for non-business purposes.
Tas jo īpaši attiecas uz nekustamu īpašumu.
This is particularly true for immovable property.
Tādēļ Komisijas sākotnējā priekšlikumā ir paredzēts pielāgot PVN atskaitīšanu, kas saistīta ar nekustamo īpašumu, tā, lai garantētu, ka sākotnējā tiesību izmantošana uz PVN priekšnodokļa atskaitīšanu labāk atspoguļo iepriekš aplūkoto pamatprincipu, un lai izvairītos no iespējamām rīcības shēmām, ar kurām tiek radītas nepamatotas priekšrocības naudas plūsmas ziņā.
That is why the Commission's original proposal aimed at adapting the deduction of VAT relating to immovable property in such a way as to ensure that the initial exercise of the right to deduct input VAT will reflect the basic principle and to prevent certain constructions designed to create an unjustified cash-flow advantage.
Saskaņā ar Komisijas ierosināto pieeju (ar kuru arī paredz kliedēt daudzu dalībvalstu paustās bažas) atskaitījumu var veikt tikai tad, ja attiecīgās preces un pakalpojumus izmanto darījumiem, uz kuru pamata rodas tiesības uz nodokļa atskaitījumu.
Under the Commission's proposed approach (which is also a response to concerns expressed by many Member States) the deduction would only arise in so far as the goods and services concerned would be used for the transactions giving rise to the right of deduction.
Komisija ierosina ierobežot atskaitījuma tiesību sākotnējo izmantošanu attiecībā uz uzņēmējdarbībā izmantota jaukta lietojuma nekustamā īpašuma daļu , ja šis nekustamais īpašums ir iekļauts uzņēmuma aktīvos un pasīvos.
It proposes restricting the initial exercise of the deduction to the proportion of effective business use when mixed-use immovable property is included in the company’s assets and liabilities.
Vienlaikus tiek ierosināts noteikt pielāgojumu sistēmu, lai atspoguļotu atšķirības starp šāda nekustamā īpašuma lietojumu uzņēmējdarbības vajadzībām un individuālām (jeb ar uzņēmējdarbību nesaistītām) vajadzībām.
At the same time, an adjustment system if being proposed in order to reflect the variations between the business and private (or non-business) use of such immovable property.
Tā rīkoties vajadzēja galvenokārt divu aspektu dēļ:
This is true notably on two aspects:
§ uz jebkādiem izdevumiem, kas saistīti ar īpašumu, tagad attiecas jaunie noteikumi, un dalībvalstīm ir dota iespēja šajā jaunajā shēmā iekļaut jebkādas citas preces;
§ Any kind of expenditure related to property is now subject to the new rules and Member States are given the option to bring any other type of goods within this new scheme.
§ attiecībā uz jauno kārtību, kādā īstenojamas tiesības uz nodokļa atskaitījumu, ir izdarīta atsauce galvenokārt uz vispārējiem principiem, nevis detalizētiem noteikumiem, kā šīs tiesības īstenojamas, un tādēļ būs mazāk skaidrības un mazāka saskaņotība.
§ As regards the new modalities for the right of deduction, reference is essentially made to the "general principles" instead of detailed modalities on how to exercise this right, which will bring less clarity and less harmonisation.
Padomes jaunā pieeja atkal ir vērsta uz nodokļa atskaitījuma tiesībām , nevis uz šo tiesību sākotnējo īstenošanu .
The Council's new approach focuses again on the right of deduction and no longer on the initial exercise of that right.
Sākotnējā priekšlikuma mērķis bija precizēt un stiprināt tiesības uz nodokļa atskaitījumu saistībā ar nekustama īpašuma pārdošanu, un tas ir jautājums, par kuru Tiesai ļoti bieži jāsniedz skaidrojums.
The purpose of the original proposal was to clarify and strengthen the right of deduction with respect to the supply of immovable property, an issue that is frequently subject to ECJ interpretation.
Tagad, izdarot atsauci uz 167., 168., 169. un 173. pantā ietvertajiem vispārējiem principiem, Padomes pārskatītais priekšlikums padara sākotnējo priekšlikumu neskaidru un ir lielākas iespējas, ka Tiesai atkal šajā sakarībā nāksies izdot nolēmumus.
By referring now to the general principles of Articles 167, 168, 169 and 173, the revised proposal from the Council takes away the clarity of the original proposal and opens the way again to further ECJ rulings.
Turklāt, izdarot atsauci uz nodokļu maksātāja uzņēmējdarbību, vairs netiek nošķirts, ko atbrīvo no nodokļiem (t. i., bez tiesībām uz nodokļa atskaitījumu) un ko apliek ar nodokļiem (t. i., ar tiesībām uz nodokļa atskaitījumu).
Furthermore, the reference to the "taxable person's business" does not differentiate anymore between what is exempt (i.e. without right of deduction) and what is taxed (i.e. with right of deduction).
Tomēr būtiskākais ir tas, ka pārskatītajā Padomes priekšlikumā dalībvalstīm tiek dota iespēja šīs direktīvas darbības jomā ietvert pašu dalībvalstu noteiktu jebkādu saimniecisko aktīvu izmaksas.
The main issue, however, is that the revised proposal from the Council gives an option for Member States to bring any expenditure of any business asset, as defined by the Member States , under the scope of the Directive.
Tādējādi direktīvas darbības joma ievērojami paplašinātos, mazinot tās saskaņotību .
This would widen the scope considerably and lead to less harmonisation .
Šķiet, ka šā dokumenta vienīgais mērķis ir sniegt dalībvalstīm maksimālu izvēles brīvību.
The only purpose of the text seems to be to provide maximum freedom for the Member States.
Tādējādi šāds formulējums faktiski nesniedz nekādu risinājumu pašreizējām juridiskajām problēmām.
The text would thus not really provide a 'solution' to the legal questions at stake.
Tāpēc referents ierosina izdarīt grozījumus Padomes pārskatītajā priekšlikumā, lai panāktu skaidrību jautājumā par direktīvas darbības jomas attiecināšanu arī uz kustamām precēm, precizētu izlīdzināšanas mehānisma piemērošanu un nodrošinātu PVN atskaitījuma piemērošanu tikai tiem darījumiem, uz kuru pamata rodas tiesības uz nodokļa atskaitījumu.
The rapporteur thus puts forward amendments to the Council's revised proposal, which aim to seek clarification on the significant enlargement of the scope of the Directive with regard to moveable goods, to clarify the application of the adjustment mechanism and to ensure the application of VAT deduction on transactions giving rise to the right of deduction only.
Jautājumā par PVN shēmu, kas piemērojama dabasgāzes un elektroenerģijas piegādēm, kā arī siltuma un/vai aukstuma apgādei, Eiropas Parlaments Rosati ziņojumā pauda atbalstu Komisijai, kas uzskatīja, ka ir jāprecizē PVN darbības joma attiecībā uz dabasgāzes piegādi pa cauruļvadiem.
On the issue of a VAT scheme applicable to the supply of natural gas, electricity, heat and/or refrigeration, the European Parliament in its 2008 'Rosati Report' supported the Commission in its view that the scope of the VAT supply of natural gas by pipelines should be clarified.
Šajā ziņojumā referents atzinīgi vērtē skaidrojumu, ko šajā sakarībā sniegusi Padome.
The rapporteur in this report welcomes the clarification provided by the Council in this regard.
Tāpat referents atzinīgi vērtē gan to, ka Padome ir apstiprinājusi skaidrojumus, kas saistībā ar vēl vairākiem citiem jautājumiem pieprasīti par jaunā noteikuma izstrādes mērķi, proti, “lai teksta mērķis sakristu ar tā formulējumu”, gan arī grozījumu īpašās sadaļas nosaukumā, kurā citu jautājumu vidū ir ietverts arī jautājums par gāzes piegādi pa cauruļvadiem.
The rapporteur equally welcomes the Council approval of the clarifications requested with regards to among others the purpose of the new provision, which is to "bring the letter of the text with its purpose", as well as the amendment on the title of the section covering e.g. the supply of gas through pipelines.
Jautājumā par kopuzņēmumu aplikšanu ar PVN Rosati ziņojumā ir arī pausts atbalsts Komisijai saistībā ar tās prasību par kopuzņēmumiem piemērojamo nodokļa maksātāja statusu, lai novērstu situācijas nelīdzsvarotību par labu dalībvalstīm, kurās kopuzņēmums ir dibināts.
On VAT tax treatment of joint undertakings, the "Rosati report" equally supported the Commission in its request of clarification on the tax status of Joint Undertakings so as to correct the unbalanced situation in favour of the Member States, where the Joint Undertaking is established.
Šajā sakarībā referents atzinīgi vērtē arī to, ka Padome ir apstiprinājusi šo grozījumu.
The rapporteur in this regard also welcomes the Council's approval of the amendment.
par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktu
on the proposal for a Council decision amending Decision 2006/325/EC to provide for a procedure for the implementation of Article 5(2) of the Agreement between the European Community and the Kingdom of Denmark on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0101 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0101 ),
– ņemot vērā EK līguma 61. panta c) apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
- having regard to Articles 61(c) and 300(2), first subparagraph, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6-0109/2009 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0109/2009 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A7‑0056/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A7‑0056/2009 ),
Jautājums īsumā
The issue in brief
Ar Parlamentu notiek apspriedes par procedūru, saskaņā ar kuru Komisija var atļaut Dānijai noslēgt noteiktus starptautiskus nolīgumus Eiropas civilprocesa jomā.
Parliament is consulted on the procedure by which the Community can authorise Denmark to enter into certain international agreements in the area of European civil procedure.
Dānija nepiedalās to pasākumu pieņemšanā, kas ierosināti saistībā ar Līguma sadaļu, kurā iekļauts jautājums par tiesu iestāžu sadarbība civillietās
Denmark does not take part in the adoption of measures proposed under the title of the Treaty which includes judicial cooperation in civil matters
Tāpēc pasākumi, kas tiek pieņemti tiesu iestāžu sadarbības civillietās jomā nav saistoši Dānijai un uz to neattiecas, jo Dānija šai sakarībā tiek uzskatīta par trešo valsti.
As a consequence, instruments adopted in the field of judicial cooperation in civil matters are not binding upon or applicable to Denmark which is considered for these purposes as a third country.
Kopiena līdz šim ir noslēgusi divus starptautiskus nolīgumus ar Dāniju, uz to attiecinot divus būtiski svarīgus instrumentus civilprocesa jomā, proti:
The Community has so far concluded two international agreements with Denmark, extending to it the application of two crucial instruments in the civil law field, namely
· Briseles I regulu
· the Brussels I Regulation
· Regulu par dokumentu izsniegšanu
· the Regulation on the service of documents
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs, OV L 324, 10.12.2007., 79. lpp. .
European Parliament and Council Regulation (EC) No 1393/2007 on the service in the Member States of judicial and extrajudicial documents in civil or commercial matters, OJ L 324, 10.12.2007, p.
Starptautiskos nolīgumus noslēdza ar Padomes Lēmumiem 2006/325/EK, OV L 120, 5.5.2006., 22. lpp. un 2006/326/EK, OV L 120, 5.5.2006., 23. lpp.
The international agreements were concluded by Council Decisions 2006/325/EC, OJ L 120, 5.5.2006, p.22, and 2006/326/EC, OJ L 120, 5.5.2006, p.
„Dānija neslēgs starptautiskus nolīgumus, kas varētu ietekmēt vai mainīt šim nolīgumam pievienotās Briseles I regulas darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja vien nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz nolīguma un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām.”
"Denmark will abstain from entering into international agreements which may affect or alter the scope of the Brussels I Regulation as annexed to this Agreement unless it is done in agreement with the Community and satisfactory arrangements have been made with regard to the relationship between this Agreement and the international agreement in question."
Pēc analoģijas skatīt spriedumu lietā C-22/70 Komisija/Padome (Eiropas autotransporta nolīgums),
See by analogy the judgment in Case C-22/70 Commission v. Council (European Road Transport Agreement - ERTA),
Tomēr nekur nav noteikta procedūra šādas piekrišanas došanai.
However, nowhere is any procedure laid down for the giving of such consent.
Komisija uzskata — ņemot vērā to, ka nav noteikta procedūra piekrišanas došanai, „steidzami nepieciešams atrisinājums”
The Commission considers that this lack of a procedure for the giving of consent "urgently requires a solution"
COM(2009) 100 galīgā redakcija, paskaidrojuma raksts, 3. lpp. .
COM(2009) 100 final, explanatory memorandum, p.3. .
Tā vietā, lai grozītu starptautisko nolīgumu, kas, kā uzskata Komisija, ir apgrūtinoša procedūra, Komisija iesaka grozīt abus Padomes lēmumus par Kopienas starptautisko nolīgumu noslēgšanu, šajā procedūrā neiesaistot Dāniju.
Rather than trying to amend the international agreement, which it considers to be a cumbersome procedure, its proposal is to amend both Council Decisions on the conclusion by the Community of the international agreements, without the involvement of Denmark.
Abi priekšlikumi balstās uz tādu pašu juridisko pamatu kā sākotnējie Padomes lēmumi, t.i., uz 61. panta c) apakšpunktu, 300. panta 2. punkta i) apakšpunktu un 300. panta 3. punkta i) apakšpunktu.
Both proposals are based on the same legal basis as the original Council Decisions, i.e. Articles 61(c), 300(2)(i) and 300(3)(i).
Abu priekšlikumu saturs
Content of the twin proposals
Komisija ierosina divas procedūras.
The Commission proposes two procedures.