natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. pauž nožēlu, ka atsevišķās dalībvalstīs nav paredzēts sodu iedalījums pēc pārkāpuma nopietnības; aicina dalībvalstis pieņemt tādus valsts tiesību aktus, kas darbojas efektīvi, proporcionāli un preventīvi un kuros ņemta vērā pārkāpuma nopietnība;
Regrets that some Member States do not provide for differentiation of penalties according to the seriousness of the infringement; calls on the Member States to adopt national legislation that has an effective, proportionate and dissuasive effect and that takes due account of how serious an infringement is;
Turpmāka saskaņošana
Further harmonisation
12. aicina Eiropas Komisiju pēc apspriešanās ar kontroles iestādēm un transporta nozares pārstāvjiem vienoties par vienotu un saistošu regulas interpretāciju attiecībā uz braukšanas un atpūtas laiku.
Calls on the European Commission, after consulting inspection bodies and representatives of the transport sector , to come up with a uniform and binding interpretation of the Regulation on driving and resting hours.
Kontroles iestādēm ir jāņem vērā šī interpretācija;
The inspection bodies should take this interpretation into account;
14. uzsver, ka ar Komisijas Direktīvu 2009/5/EK ieviestais jaunais Direktīvas 2006/22/EK III pielikums būtu uzskatāms par pamatu, pēc kā vienoti iedalīt kategorijās dalībvalstu tiesību aktos paredzētos sociālās jomas pārkāpumus autotransporta nozarē; mudina dalībvalstis pieņemt tādus normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai ātri transponētu Komisijas Direktīvu 2009/5/EK;
Points out that the new Annex III to Directive 2006/22/EC introduced by Commission Directive 2009/5/EC should be evaluated as the foundation for a uniform approach to categorising infringements against the social rules in road transport as laid down in the legislation of the Member States; urges the Member States to adopt the laws, regulations and administrative provisions necessary for rapid transposition of Commission Directive 2009/5/EC;
16. atzinīgi novērtē, ka Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 22. panta 4. punktu ir izstrādājusi pamatnostādnes, lai atbalstītu dalībvalstis šīs regulas interpretācijā un piemērošanā valstu līmenī; tomēr atzīmē, ka tās nav juridiski saistošas un tādēļ nav sasniegts to mērķis par vienotu īstenošanu dalībvalstīs;
Welcomes the fact that pursuant to Article 22(4) of Regulation (EC) No 561/2006 the Commission has prepared 'guidelines' to support the Member States in the national interpretation and application of this Regulation; notes, however, that the guidelines are not legally binding and have therefore not achieved their aim of uniform transposition in the Member States;
21. ir pārliecināts, ka Komisijai būtu jāizstrādā un jāveicina šāda saskaņota pieeja pārbaudēm un jāveic regulatīvi pasākumi, lai novērstu šķēršļus Eiropas vienotajā tirgū un uzlabotu autoceļu drošību; aicina Komisiju šo mērķu sasniegšanai izstrādāt efektīvu un atbilstīgu Eiropas mēroga koordinācijas instrumentu;
Believes that the Commission should develop and promote such harmonised approaches to checks and take regulatory action so as to remove obstacles to the European single market and improve road safety; calls on the Commission, in order to achieve these objectives, to create an effective and appropriate coordination instrument at the European level;
23. aicina dalībvalstis visu laiku informēt izpildiestādes par jauninājumiem datu apkopošanā un, piemērojot kopējās normas, cieši sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai veicinātu saskaņotu pieeju pārbaudēm, tādējādi nodrošinot juridisko noteiktību;
Calls on the Member States always to train their enforcement staff in the latest developments in data collection and, in implementing common standards, to work closely with the European Commission in order to promote a harmonised approach to checks, thus creating legal certainty;
26. uzsver, ka, pamatojoties uz Regulu Nr. 3821/85/EK, digitālajam tahogrāfam ir jāpiemēro pārbaudes instrumenta statuss — Komisijai ir jāizpēta, kā kontroles iestādes varētu pēc iespējas ātrāk veikt datu lejupielādi no digitālā tahogrāfa;
Underlines that the digital tachograph, based on Regulation (EC) No 3821/85, should be improved as an instrument for checking: the Commission should investigate how to achieve faster downloading of data from the digital tachograph by the controlling authorities;
30. aicina visas dalībvalstis pastiprināt sadarbību, izmantojot esošās struktūras, piemēram, Euro Contrôle Route , un šādā veidā uzlabot kopējo pārbaužu koordinēšanu, paraugprakses apmaiņu un kontroles iestāžu apmācības programmu organizēšanu;
Calls on all the Member States to reinforce cooperation on the basis of existing structures such as Euro Contrôle Route and in this way to improve coordination of common checks, exchange of best practice and joint organisation of training programmes for control bodies;
33. aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt un finansēt sistēmas drošu autostāvvietu zonu izbūvei, jo tās ir neaizstājamas, lai autovadītāji varētu ievērot Regulas Nr. 561/2006 noteikumus;
Calls on the Commission and the Member States to encourage and finance schemes for the construction of secure parking areas, since these are indispensable if drivers are to respect the provisions of Regulation No 561/2006;
Saskaņā ar Direktīvas 2006/22/EK 10. pantu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2009. gada 1. maijam iesniedz ziņojumu, ar kuru analizē sodus, kas par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē paredzēti dalībvalstu tiesību aktos.
Pursuant to Article 10 of Directive 2006/22/EC, the Commission was required to submit a report to the European Parliament and the Council by 1 May 2009 analysing the penalties for serious infringements provided for in the legislation of the Member States.
Referente aicina Komisiju turpmāk Parlamentu informēt laicīgi un pilnīgi.
Your rapporteur calls on the Commission to provide Parliament with full and timely information in future.
Komisija ziņojumu iesniegusi ne vien pārāk vēlu, tas turklāt ir arī nepilnīgs.
The Commission's report is not only too late, but also incomplete.
Precīzas analīzes nolūkā ir īpaši svarīgi, lai Komisija vēl šajā gadā Parlamentam un Padomei nosūtītu pārstrādātu ziņojumu, kurā ir analizēta Direktīvas 2006/22/EK jaunā III pielikuma izpilde dalībvalstīs.
For the purpose of detailed analysis, it is particularly important for the Commission to submit, before the end of this year, a revised communication to the Council and Parliament analysing the implementation of the new Annex III to Directive 2006/22/EC in the Member States;
Visās dalībvalstīs kā soda veids ir paredzētas soda naudas, tomēr to apjoms dažkārt ievērojami atšķiras.
· Financial penalties : All the Member States provide for financial penalties as a possible sanction, although the amounts vary considerably.
Par vienu un to pašu pārkāpumu soda nauda var būt robežās no EUR 58,23 (Maltā) līdz EUR 5 000 un vairāk (Austrijā, Īrijā, Kiprā un Vācijā).
The same offence can incur a penalty ranging between EUR 58.23 (Malta) and EUR 5 000 or more (Austria, Cyprus, Germany and Ireland).
Šādas ievērojamas atšķirības var izskaidrot ar sociāliem, ekonomiskiem vai ģeogrāfiskiem apsvērumiem, tomēr tos nevar attiecināt uz visām valstīm (Spānija, Ungārija).
These wide disparities may be the result of social, economic or geographical factors, but this does not explain the situation in all the countries concerned (e.g. Spain and Hungary);
Ar šo sodu var nodrošināt, ka transportlīdzekļa vadītājs atpūšas pietiekami ilgu laikposmu.
This penalty can also ensure that the driver takes a sufficient rest period.
Dažu dalībvalstu tiesību aktos paredzēts arī transportlīdzekļa vadītāja autovadītāja apliecības vai vadītāja kartes izmantošanas aizliegums uz laiku (Apvienotā Karaliste, Bulgārija, Dānija, Grieķija, Itālija un Slovākija).
Some Member States also provide for the possible withdrawal of driving licences or driver cards (Bulgaria, Denmark, Greece, Italy, Slovakia and the United Kingdom).
Ziņojumā atgādināts arī par uzņēmumu atbildību visās dalībvalstīs, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 561/2006.
The report also highlights the liability of undertakings in all the Member States, in accordance with Regulation (EC) No 561/2006.
Vairākumā dalībvalstu (Apvienotā Karaliste, Beļģija, Bulgārija, Dānija, Grieķija, Igaunija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Ungārija, Vācija un Zviedrija) tiesību aktos paredzēti atšķirīgi sodi transportlīdzekļu vadītājiem un uzņēmumiem, turklāt uzņēmumiem piemēro lielāka apjoma un stingrākus sodus nekā transportlīdzekļu vadītājiem.
In the majority of Member States (Belgium, Bulgaria, Germany, Denmark, Estonia, Greece, Finland, Hungary, Ireland, Italy, Lithuania, Latvia, Poland, Romania, Slovenia, Slovakia, Sweden and the United Kingdom) the legislation includes different penalties for drivers and undertakings, the penalties for undertakings being higher or more severe than those for drivers.
Regulas (EK) Nr. 561/2006 10. panta 4. punktā ir noteikts, ka arī kravu nosūtītāji, ekspeditori, ceļojumu operatori, galvenie uzņēmēji, apakšuzņēmēji un transportlīdzekļu vadītāju aģentūras nodrošina, ka līgumiski noteiktie pārvadājumu grafiki ir saskaņā ar noteikumiem par braukšanas un atpūtas laikposmiem.
Under Article 10(4) of Regulation (EC) No 561/2006, consignors, freight forwarders, tour operators, principal contractors, subcontractors and driver employment agencies must ensure that contractually agreed transport time schedules comply with the provisions on driving times and rest periods.
Tomēr šī prasība nepārprotami noteikta tikai Dānijas, Igaunijas, Polijas, Somijas un Zviedrijas tiesību aktos.
This obligation is only explicitly referred to in the national legislation of Denmark, Estonia, Finland, Poland and Sweden.
Ar Regulu (EK) Nr. 561/2006 ieviests arī eksteritorialitātes princips — ja kompetentās iestādes dalībvalstī ir konstatējušas pārkāpumu, kas ir izdarīts citas dalībvalsts vai trešās valsts teritorijā un par ko vēl nav piemērots sods, tad kompetentajām iestādēm ir iespēja piemērot sodu.
Regulation (EC) No 561/2006 also introduced the principle of extra-territoriality : where the competent authorities in a Member State detect an infringement on the territory of another Member State or of a third country, they may impose a penalty provided that no penalty has already been imposed for that infringement.
Par šādiem pārkāpumiem piemēro tādu sodu kā gadījumā, ja pārkāpums būtu izdarīts tās dalībvalsts teritorijā, kura konstatējusi pārkāpumu.
Such infringements are penalised in the same way as if the infringement had been committed in the Member State imposing the penalty.
Šāds sods nedrīkst būt diskriminējošs.
There must be no discrimination as regards the penalty.
Tomēr minētais princips varētu negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci, ja dalībvalstis par vienu un to pašu pārkāpumu piemēro ļoti atšķirīgus sodus — pārvadātāji, kas izdarījuši pārkāpumu, var pieļaut iespēju samaksāt sodu par šo pārkāpumu dalībvalstī, kurā piemēro ļoti nelielas soda naudas, bet neriskēt citā dalībvalstī, kurā piemēro ļoti lielus sodus.
However, this principle could also have negative repercussions on fair competition as long as Member States apply very different penalties for the same infringement: hauliers who have committed an infringement may prefer to pay the penalty for this infringement in a Member State that applies very low fines rather than risk a very high penalty in another Member State.
Dažās dalībvalstīs ir sodu sistēmas , kurās nav atšķirību starp sodiem (Apvienotā Karaliste, Austrija, Čehija, Īrija un Luksemburga), un tādējādi rodas grūtības analizēt sodus par smagiem pārkāpumiem, jo minētās valstis ir norādījušas tikai maksimālos un minimālos sodus.
Some Member States have a penalty system without differentiation of penalties (Austria, the Czech Republic, Ireland, Luxembourg and the United Kingdom), which makes it difficult to analyse the penalties for serious infringements, since these countries have listed only the minimum and maximum penalties.
Maltā, piemēram, ir noteikta konkrēta soda naudas likme par pārkāpumiem (EUR 58,23).
Malta, for example, has a set fine for infringements (EUR 58.23).
Citās dalībvalstīs ir sodu sistēmas, kurās noteikti atšķirīgi sodi:
Other countries have systems with differentiation of penalties:
· attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 561/2006 (6.–8. panta) noteikumu pārkāpumiem vienam un tam pašam pārkāpuma veidam izšķir divus vai vairākus līmeņus, katram līmenim nosakot konkrētu soda naudu (sk. ziņojuma I tabulu).
· with regard to infringements against Regulation (EC) No 561/2006 (Articles 6 to 8), two or more levels for the same kind of infringement are distinguished and specific fines are set for each level (see Table I of the report).
Ziņojumā ir atspoguļotas arī atšķirības starp soda naudas summām — soda nauda par dienā noteiktā braukšanas laika pārsniegšanu par vairāk nekā divām stundām Spānijā (EUR 4 600) var būt desmit reizes lielāka nekā Grieķijā (EUR 400).
The report also shows the differences in the amounts of the fines: the fine for exceeding the daily driving time by more than two hours can be ten times higher in Spain (EUR 4 600) than in Greece (EUR 400).
Sodi var palielināties lineāri vai progresīvi.
The rise in penalties can be either linear or progressive.
Dažās valstīs, piemēram, Beļģijā sodu noteikšanai izmanto divus parametrus — braukšanas laikposma pārsniegšanu dienā un braukšanas nepārtraukta laikposma pārsniegšanu.
Other countries such as Belgium use two criteria for determining the different levels: exceeding the daily driving times and uninterrupted driving time;
· saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 3821/85 noteikumu pārkāpumiem Komisija atzīmē, ka dalībvalstīs pastāv ievērojamas atšķirības ne tikai starp piemērojamo soda naudu apjomu, bet arī tajā, kā pārkāpumi iedalīti kategorijās (II tabula).
· with regard to infringements against Regulation (EEC) No 3821/85, the Commission notes that there are significant differences not only in the level of fines but also in the way in which infringements are categorised (Table II).
Lai gan Direktīvas 2006/22/EK jaunajā III pielikumā
Even though the new Annex III to Directive 2006/22/EC
Šeit tomēr jāatgādina, ka Komisijas ziņojumā izmantota informācija, kas bija pieejama pirms Direktīvas 2006/22/EK jaunā III pielikuma spēkā stāšanās brīža. daži pārkāpumi ir klasificēti kā ļoti nopietni, piemēram, ja transportlīdzekļa vadītājam ir vairāk nekā viena derīga vadītāja karte, dažas dalībvalstis šo gadījumu klasificē kā nelielu pārkāpumu.
It should be pointed out, however, that the Commission report is based on data for the period before the new Annex III of Directive 2006/22/EC came into force. categorises certain infringements as ‘very serious’ – for example where a driver holds more than one valid driver card – some Member States categorise this as a ‘minor infringement’.
Savukārt citās dalībvalstīs par dažiem nelieliem pārkāpumiem piemēro maksimālo soda veidu.
On the other hand, some more minor infringements incur the highest level of penalty in other countries.
Būtiski atšķiras soda naudas summas, ko dalībvalstīs piemēro par Regulas (EEK) Nr. 3821/85 pārkāpumiem.
The amount of fines for infringements against Regulation (EEC) No 3821/85 differs significantly.
Ievērojami atšķirties var arī maksimālā soda naudas summa, piemēram, EUR 586 (Lietuvā) un EUR 30 000 (Francijā, turklāt papildus var piemērot cietumsodu).
In some cases, the maximum fines may range from EUR 586 (Lithuania) to EUR 30 000 (France, with the possibility of an additional prison sentence).
Rezumējot var teikt, ka dalībvalstīs ievērojami atšķiras ne tikai sodu apjoms, bet arī paredzēto sodu veidi un atsevišķo sociālās jomas noteikumu pārkāpumu iedalījums kategorijās.
To sum up, it can be noted that not only the level of fines differs greatly in the various Member States, but also the types of penalties and the categorisation of the various infringements against social rules.
Eiropas Komisija uzskata, ka šāda situācija ir neapmierinoša attiecībā uz transportlīdzekļu vadītājiem un transporta uzņēmumiem.
The Commission considers this situation to be unsatisfactory for drivers and transport undertakings.
Jaunais III pielikums Direktīvā 2006/22/EK (kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/5/EK) veido pamatu kopīgai izpratnei par to, kas būtu un kas nebūtu uzskatāms par nopietnu pārkāpumu.
The new Annex III to Directive 2006/22/EC (amended by Directive 2009/5/EC) provides a basis for a general understanding of what should be considered as serious infringements and what should not.
Dalībvalstis tiek aicinātas veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sociālās jomas noteikumu saskaņotāku piemērošanu autotransporta nozarē.
Member States are encouraged to take the necessary steps to ensure the harmonised application of social rules in road transport.
Sociālās jomas noteikumiem autotransporta nozarē ir dažādi mērķi.
The social rules in road transport pursue a range of different objectives.
Ceļu satiksmes drošību, darba apstākļu uzlabošanu un godīgas konkurences nodrošināšanu reglamentē dažādi, daļēji — senāki tiesību akti.
Road transport safety, improved working conditions and guarantees of fair competition are regulated in various legislative texts, some of which go back several years.
Komisijas ziņojums parāda, ka noteikumi par braukšanas un atpūtas laikposmiem un par tahogrāfiem dalībvalstīs dažkārt ir ieviesti ar ievērojamām atšķirībām.
The Commission report shows that there are in some cases significant differences in the transposition of driving times and rest periods and of the rules relating to the tachograph in the various Member States.
- Spēkā esošo noteikumu īstenošana
- Implementation of the existing provisions
Referente uzskata, ka pašreizējo sociālās jomas noteikumu pilnīga īstenošana dalībvalstīs ir ārkārtīgi nozīmīga ne vien ceļu satiksmes drošībai uz Eiropas autoceļiem, bet tā ir ļoti svarīga arī Eiropas kopējā tirgū.
Your rapporteur believes that the implementation in their entirety of the social rules in the Member States is not only of immense importance for road transport safety on Europe's roads, but is also of huge significance for the European single market.
- Vienots pārkāpumu iedalījums
- Uniform categorisation of infringements
Atzinīgi vērtējams Direktīvas 2006/22/EK jaunajā III pielikumā paredzētais pārkāpumu iedalījums kategorijās.
The categorisation contained in the new Annex III to Directive 2006/22/EC is to be welcomed.
Tādēļ dalībvalstis tiek aicinātas šīs pārkāpumu kategorijas pārņemt valsts tiesību aktos.
The Member States are now called upon to integrate this categorisation into their legislation.
- Biežāk un pamatīgāk veikti kontroles pasākumi un labāka sadarbība starp dalībvalstīm saistībā ar noteikumu piemērošanu
- More frequent and more thorough checks, and better cooperation between Member States during implementation
Turklāt ārkārtīgi nepieciešama ir arī noteikumu ievērošanas kontrole.
In addition, it is absolutely essential that checks are indeed made of compliance with the regulations.
Ir jāpaaugstina kontroles pasākumu biežums, un ir nepieciešama šo pasākumu pārrobežu koordinācija.
They must be carried out more frequently and must be coordinated across frontiers.
Līdz ar to būs jāuzlabo dalībvalstu sadarbība noteikumu piemērošanas jomā.
This will necessarily involve improved cooperation between the Member States in implementing the legislation.
Tādēļ referente mudina izveidot Eiropas Autotransporta aģentūru, kuras uzdevums būtu koordinēt kompetento iestāžu sadarbību, tādā veidā uzlabojot kontroles pasākumu vienotību un pilnību.
Your rapporteur therefore calls for the establishment of a European Road Transport Agency, which would be responsible for coordinating cooperation between the competent bodies and thereby for ensuring that the checks are more uniform and complete.
- Sodu saskaņošana
- Harmonisation of penalties
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 19. panta 1. punktu dalībvalstīm ir jānosaka efektīvi, samērīgi, preventīvi un nediskriminējoši sodi par Regulas (EK) Nr. 561/2006 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 noteikumu pārkāpumiem.
Article 19(1) of Regulation (EC) No 561/2006 requires Member States to lay down rules on penalties applicable to infringements of Regulations (EC) No 561/2006 and (EEC) No 3821/85 that are effective, proportionate, dissuasive and non-discriminatory.
Tomēr dalībvalstu sodu sistēmās dažkārt pastāv ievērojamas atšķirības.
However, these penalties vary, in some cases widely, between Member States.
Referente vēlas norādīt uz to, ka sodu atšķirības var būt saistītas ar vairākiem faktoriem.
Your rapporteur would like to point out that the differences in penalties have arisen for several reasons.
Daļēji šīs atšķirības var izskaidrot ar ģeogrāfiskiem vai ekonomiskiem apsvērumiem.
In part, they can be explained by geographic or economic conditions.
Tomēr iemesls dažkārt milzīgajām soda apjoma vai soda veida atšķirībām var būt arī dalībvalstīs atšķirīgās krimināltiesiskās procesuālās sistēmas.
But the varying legal systems in the Member States are also a factor in the often significant disparities in the level or the type of penalty.
Referente uzskata, ka līdzīgu pārkāpumu gadījumā ir jāpiemēro līdzīgi sodi.
Your rapporteur takes the view that comparable penalties should be applied to comparable infringements.
Tomēr būtu jāņem vērā, ka atsevišķas atšķirības būs nenovēršamas valstu atšķirīgo apstākļu dēļ.
Nevertheless, it should be acknowledged that some differences on grounds of differing national conditions are unavoidable.
Līdz ar to Komisijai būtu jāpārskata jaunie juridiskie instrumenti, ko Lisabonas līgums ieviesis ar jauno Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 2. punktu: „ Ja dalībvalstu krimināltiesisko normatīvo aktu tuvināšana izrādās būtiska, lai nodrošinātu Savienības politikas efektīvu īstenošanu jomā, kurai tikuši piemēroti saskaņošanas pasākumi, direktīvās var paredzēt noteikumu minimumu attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanu attiecīgajā jomā.
With this in mind, the Commission should test the new legislative means introduced by the Treaty of Lisbon through the new Article 83/2) of the Treaty on the Functioning of the European Union: 'If the approximation of criminal laws and regulations of the Member States proves essential to ensure the effective implementation of a Union policy in an area which has been subject to harmonisation measures, directives may establish minimum rules with regard to the definition of criminal offences and sanctions in the area concerned.
Neskarot 76. pantu, šādas direktīvas pieņem ar to pašu procedūru, kāda ievērota, pieņemot attiecīgos saskaņošanas pasākumus .”
Such directives shall be adopted by the same ordinary or special legislative procedure as was followed for the adoption of the harmonisation measures in question, without prejudice to Article 76.'
par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi
on the establishment of a joint EU resettlement programme
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. un 80. pantu,
– having regard to Articles 78 and 80 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā starptautiskos un Eiropas cilvēktiesību instrumentus, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bēgļu statusu, Starptautisko Paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām ( ICCPR ), Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju ( ECHR ), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), kā arī tiesības un garantijas, ko minētie instrumenti nodrošina bēgļiem un personām, kuras meklē starptautisku aizsardzību,
– having regard to international and European human rights instruments, in particular to the United Nations Convention relating to the Status of Refugees, the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR), the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), the Charter of Fundamental Rights of the European Union (the Charter), and the rights and guarantees which they confer upon refugees and persons seeking international protection,