natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pirmajā daļā minētie pasākumi pēc iespējas nodrošina, ka kvotu piešķiršana rosina izmantot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas samazinošas un energoefektīvas tehnoloģijas, vērību pievēršot vislietderīgākajiem paņēmieniem, un nerada stimulu palielināt emisijas.
The measures referred to in the first subparagraph shall, to the extent feasible, ensure that allocation takes place in a manner that gives incentives for greenhouse gas and energy efficient techniques and for reductions in emissions, by taking account of the most efficient techniques and shall not give incentives to increase emissions.
Kvotu izsolīšana nav nepieciešama ES noteikto CO 2 samazināšanas mērķa sasniegšanai; tas izraisītu enerģijas cenu ievērojamu celšanos, kaitētu rūpniecības nozares konkurētspējai un samazinātu patērētāju pirktspēju.
Auctioning of allowances is unnecessary for the achievement of the EU CO 2 reduction target; it would entail massive energy price increases, harm the industry’s competitiveness and withdraw purchasing power from consumers.
Ar ES standartiem saistīta bezmaksas kvotu piešķiršana, veicot retrospektīvus pielāgojums (ņemto vēlā faktisko ražošanu), ir labāks variants.
Free allocation linked to EU-wide benchmarks with ex post adjustment (taking regard of actual production) is the better option.
10.a pants ‑ 2. punkts
Article 10a - paragraph 2
Ievērojot 3. punktu, bezmaksas kvotas nepiešķir elektroenerģijas ražošanas iekārtām, uztveršanas iekārtām, siltumnīcas efektu izraisošo gāzu transportēšanas cauruļvadiem vai uzglabāšanas iekārtām.
Subject to paragraph 3, no free allocation shall be given to electricity generators, to installations for the capture, pipelines for the transport or to storage sites for greenhouse gas emissions.
Iekārtām piešķirtais kvotu skaits atbilst gada gaidāmā vidējā ražošanas apjoma aritmētiskajam iznākumam, iekārtas attiecīgajiem standartiem, kā arī kalendāro gadu skaitam kvotu piešķiršanas periodā pēc nodošanas ekspluatācijā.
Installations shall be allocated the number of allowances corresponding to the arithmetical product of the expected average annual production volume, the installation’s respective benchmark, as well as the number of calendar years within the allocation period since commissioning.
Ja ražošanas apjoms jebkurā kalendārajā gadā atšķiras no gada gaidāmā vidējā ražošanas apjoma, ražošanas samazināšanās gadījumā operators līdz nākamā gada 30. aprīlim atdod attiecīgajai iestādei kvotas, kuru skaitu iegūst, ražošanas apjomu reizinot ar iekārtai piemērojamo standartu.
Should the production volume in any calendar year deviate from the expected average annual production, the operator shall, in the event of a decrease in production, return, by 30 April of the following year, the number of allowances to the relevant authority that results from the multiplication of the reduced production volume with the benchmark allocated to the plant.
Ja ražošanas apjoms ir pieaudzis, attiecīgā iestāde pēc iesnieguma saņemšanas un līdz nākamā gada 30. aprīlim piešķir papildu kvotas, pamatojoties uz tiem pašiem aprēķiniem.
In the event of an increase in production, the relevant authority shall, upon application and by 30 April of the following year, allocate additional allowances on the basis of the same calculation.
Standartus nosaka, ievērojot regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta [23. panta 3. punktā].
The benchmarks shall be laid down in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article [23(3)].
Tajos ņem vērā attiecīgo iekārtu tehnisko samazināšanas potenciālu.
They shall take into account the technical reduction potential of the plants in question.
Nosakot standartus, nesamazina neizbēgamas ar ražošanas procesu saistītas emisijas.
Technically unavoidable process-related emissions shall not be reduced when determining the benchmark.
Tas pats attiecas uz neizbēgamām dūmgāzēm.
The same shall apply to unavoidable waste gases.
Ja dūmgāzi izmanto par degvielu, operatoram, kurš ekspluatē iekārtu, kura rada dūmgāzi, kvotas vajadzētu piešķirt, pamatojoties uz tādiem pašiem piešķiršanas principiem, kādus piemēro šajā punktā.
Where a waste gas is used as a fuel, allowances should be allocated to the operator of the installation generating the waste gas according to the same allocation principles as are applied under this paragraph.
Kvotas vajadzētu piešķirt bez maksa, ievērojot ES standartus un veicot retrospektīvus pielāgojumus atbilstoši faktiskajam ražošanas apjomam.
Allocation should be free of charge according to the EU-wide benchmark, with ex post adjustment in accordance with actual production.
Šī kvotu piešķiršanas metode ir efektīvs klimata pārmaiņu novēršanas instruments, kura izmaksas ir pieņemamas visai ekonomikai.
This allocation method provides for an effective climate change instrument at efficient cost for the whole economy.
Šo kvotu piemērošanas modeli īsteno jaunajā 2. pantā.
This allocation model is implemented in the new paragraph 2.
10.a pants ‑ 2.a punkts (jauns)
Article 10a - paragraph 2 a (new)
2.a a) Ja atsevišķiem produktiem vai procesiem nav noteikti kritēriji atbilstoši regulatīvajai kontroles procedūrai, kas minēta [23. panta 3. punktā], attiecīgajai iestādei emisiju kvotas piešķir, ņemot vērā gada vidējo kvotu otrajam ES ETS tirdzniecības periodam un to pielāgojot atbilstoši 9. pantā minētajam lineārajam koeficientam.
2a. a) Should no benchmarks have been laid down for certain products or processes in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article [23(3)], the installation in question shall be allocated emission allowances according to the annual average allocation for the second ETS trading period, adjusted by the linear factor in accordance with Article 9.
Tiek ņemts vērā attiecīgo iekārtu tehniskais samazināšanas potenciāls.
The technical reduction potential of the plants in question shall be taken into consideration.
b) Ja uz šiem produktiem vai procesiem neattiecas otrais ES ETS tirdzniecības periods, kvotas piešķir, ņemot vērā iepriekšējās darbības rezultātus.
b) Where products or processes are not covered by the second ETS trading period, "grandfathering" shall apply.
Jāpieņem, ka pašlaik standartus nevar kopumā noteikt visiem produktiem un procesiem.
It has to be assumed that benchmarks could not be generally stipulated for all products and processes for the time being.
Tas tā var būt gadījumā ar ļoti specifiskiem produktiem, kuri ETS ietvaros ir atbildīgi par nelielu emisiju daudzumu.
This might be the case for highly differentiated products which stand for a small proportion of emissions under ETS.
Šādām iekārtām CO 2 kvotas jāpiešķir, ņemot vērā iepriekšējās darbības rezultātus.
Such plants need to be granted their CO 2 allowances according to a “grandfathering” approach.
10.a pants ‑ 3. punkts
Article 10a - paragraph 3
Bezmaksas kvotas var piešķirt elektroenerģijas ražotājiem par siltuma ražošanu, izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju (kā definēts Direktīvā 2004/8/EK ), ja it ekonomiski pamatots pieprasījums; tas vajadzīgs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi salīdzinājumā ar citiem siltuma ražotājiem .
Free allocation may be given to electricity generators in respect of the production of heat through high efficiency cogeneration as defined by Directive 2004/8/EC for economically justifiable demand to ensure equal treatment with regard to other producers of heat .
Pēc 2013. gada katru gadu šīm iekārtām par siltuma ražošanu piešķirto kvotu kopapjomu koriģē ar 9. pantā minēto lineāro koeficientu.
In each year subsequent to 2013, the total allocation to such installations in respect of the production of that heat shall be adjusted by the linear factor referred to in Article 9 .
Ļoti efektīvajām termoelektrocentrālēm Direktīvas 2004/8/EK nozīmē par elektroenerģiju un siltumu, ko tās ražo, piešķir bezmaksas kvotas bez laika ierobežojumiem, pamatojoties uz standartu.
Highly efficient combined heat and power plants (CHP) within the meaning of Directive 2004/8/EC shall be granted for an indefinite period free allowances for their power and heat generation on the basis of a benchmark.
Koģenerācija ir klimata aizsardzība stūrakmens.
CHP is a corner stone of climate protection.
Direktīvā 2004/8/EK tiek atbalstīta ļoti efektīvo termoelektrocentrāļu saglabāšana un paplašināšana.
Maintaining and expanding highly efficient CHP is required and supported by Directive 2004/8/EC.
Izsoles rezultātā radīts papildu slogs būt neproduktīvs.
It would be counterproductive to introduce additional burden as result from auctioning.
Daudzos gadījumos dalībvalstu pasākumi, lai veicinātu termoelektrocentrāles, nesniegtu vēlamos rezultātus, esošo termoelektrocentrāļu ražošanas apjomi samazinātos un nenotiktu turpmāka paplašināšanās.
In many cases, the respective MS’ promotion of CHP plants would fail to deliver the desired results, production from existing CHP would be reduced, future expansion might not be realized.
Gadījumos, kad izsole ir mehānisms kvotu piešķiršanai elektroenerģijas ražotājiem, izsoles nepiemērošana termoelektrocentrālēm atbilst klimata aizsardzības mērķiem.
In case of auctioning to be the principle allocation mechanism to electricity generators, such exception of CHP from auctioning supports climate protection.
10.a pants ‑ 6. punkts ‑ 3. daļa
Article 10a - paragraph 6 - subparagraph 3
Ar elektroenerģijas ražošanu saistītu CO 2 emisijas kvotu izsolīšana patērētājiem rada nevajadzīgi lielu izmaksu slogu.
Auctioning CO 2 allowances to electricity generation forms an unnecessary significant cost burden for consumers.
Bezmaksas kvotu piešķiršanas mehānisms, kura pamatā ir standarti un faktiskā ražošanā, ļauj ETS būt daudz efektīvākai.
A free of charge allocation mechanism based on benchmarks and actual production forms a more efficient ETS.
10.a pants ‑ 7. punkts
Article 10a - paragraph 7
Ievērojot 10.b pantu, bezmaksas kvotu apjoms, ko piešķir saskaņā ar šā panta 3. līdz 6. punktu [un 3.c panta 2. punktu], 2013. gadā ir 80 % no daudzuma, kas noteikts saskaņā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem; pēc tam bezmaksas kvotas ik gadus samazina par vienādu daudzumu, lai 2020. gadā bezmaksas kvotas vairs netiktu piešķirtas.
Subject to Article 10b, the amount of allowances allocated free of charge under paragraphs 3 to 6 of this Article [and paragraph 2 of Article 3c] in 2013 shall be 80 % of the quantity determined in accordance with the measures referred to in paragraph 1 and thereafter the free allocation shall decrease each year by equal amounts resulting in no free allocation in 2020 .
10.a pants ‑ 8. punkts
Article 10a - paragraph 8
2013. gadā un pēc tam katru gadu līdz 2020. gadam iekārtām tajās nozarēs, kurās pastāv būtisks CO2 emisiju pārvirzes risks, piešķir bezmaksas kvotas līdz pat 100 % apmērā no apjoma, kas noteikts saskaņā ar 2. līdz 7. punktu.
In 2013 and in each subsequent year up to 2020, installations in sectors which are exposed to a significant risk of carbon leakage shall be allocated allowances free of charge up to 100 percent of the quantity determined in accordance with paragraphs 2 to 6.
10.a pants ‑ 9. punkts
Article 10a - paragraph 9
(d) kā attiecīgo nozari ietekmē īstenotā vai plānotā klimata pārmaiņu un enerģētikas politika ārpus ES.
(d) the effect of climate change and energy policies implemented, or expected to be implemented outside the EU in the sectors concerned.
Pasākumi dažu energoietilpīgu nozaru atbalstam CO2 emisiju pārvirzes gadījumā
Measures to support certain energy intensive industries in the event of carbon leakage
Ne vēlāk kā 2011. gada 11. jūnijā Komisija, ņemot vērā starptautisko sarunu iznākumu un to, kā tas ļaus samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas pasaulē, pēc apspriešanās ar visiem attiecīgajiem sociālajiem partneriem, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā analizēts stāvoklis energoietilpīgās nozarēs un apakšnozarēs, par kurām konstatēts, ka tajās pastāv ievērojams CO2 emisiju pārvirzes risks.
Not later than June 2011, the Commission shall, in the light of the outcome of the international negotiations and the extent to which these lead to global greenhouse gas emission reductions, and after consulting with all relevant social partners, submit to the European Parliament and to the Council an analytical report assessing the situation with regard to energy-intensive sectors or sub-sectors that have been determined to be exposed to significant risks of carbon leakage.
Ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus, tostarp, piemēram, šādus:
This shall be accompanied by any appropriate proposals, which may include:
– koriģēt šīm nozarēm vai apakšnozarēm piešķirto bezmaksas kvotu proporciju saskaņā ar 10.a pantu;
– adjusting the proportion of allowances received free of charge by those sectors or sub-sectors under Article 10a;
– saskaņā ar 10.a pantu noteikto nozaru vai apakšnozaru ražojumu importētājus iesaistīt Kopienas sistēmā.
– inclusion in the Community scheme of importers of products produced by the sectors or sub-sectors determined in accordance with Article 10a.
Apsverot lietderīgos pasākumus, ņem vērā arī visus saistošus nozaru nolīgumus, kuru rezultātā iespējams emisijas pasaulē samazināt tādā mērā, lai efektīvi novērstu klimata pārmaiņu problēmas; nolīgumiem jābūt tādiem, kurus iespējams uzraudzīt un pārbaudīt un kuros paredzēti obligāti piemērošanas mehānismi.”
Any binding sectoral agreements which lead to global emissions reductions of the magnitude required to effectively address climate change, and which are monitorable, verifiable and subject to mandatory enforcement arrangements shall also be taken into account when considering what measures are appropriate."
Lielāko daļu šo problēmu atrisinās standartu shēma.
Most of these difficulties will be solved by the benchmark scheme.
Ņemot vērā strauji augošās enerģijas cenas, standartu izmantošana papildus atbalsta ieguldījumus efektīvākās tehnoloģijās.
In view of the strongly increasing energy prices the benchmark additionally supports the investment activity in more effective technologies.
To var uzskatīt par vēl vienu konkurences priekšrocību.
This represents another competitive advantage.
Līdz 2011. gada 30. septembrim ikviena dalībvalsts publicē un iesniedz Komisijai sarakstu, kurā uzskaitītas dalībvalsts teritorijā esošās iekārtas, uz kurām attiecas šī direktīva, un visas bezmaksas kvotas, kas piešķirtas ikvienai iekārtai dalībvalsts teritorijā un aprēķinātas saskaņā ar 10.a panta 1. punktā minētajiem noteikumiem.
Each Member State shall publish and submit to the Commission, by 30 September 2011, the list of installations covered by this Directive in its territory and any free allocation to each installation in its territory calculated in accordance with the rules referred to in Article 10a(1) .
Līdz 2011. gada 30. septembrim ikviena dalībvalsts publicē un iesniedz Komisijai sarakstu, kurā uzskaitītas dalībvalsts teritorijā esošās iekārtas, uz kurām attiecas šī direktīva, un visas bezmaksas kvotas, kas piešķirtas ikvienai iekārtai dalībvalsts teritorijā un aprēķinātas saskaņā ar 10.a panta 2. punktā minētajiem noteikumiem.
Each Member State shall publish and submit to the Commission, by 30 September 2011, the list of installations covered by this Directive in its territory and any free allocation to each installation in its territory calculated in accordance with the rules referred to in Article 10a(2).
11. pants ‑ 1.a punkts (jauns)
Article 11 - paragraph 1 a (new)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0124 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0124 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 37. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu ( C6-0128/2008 ),
– having regard to Article 251(2) Article 37 and Article 152(4)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0128/2008 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0407/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0407/2008 ),
(17) Govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) un dioksīna krīzes rezultātā 2002. gadā ir ieviesta prasība norādīt visu barības maisījuma sastāvā esošo barības sastāvdaļu svara procentu.
(17) As a consequence of the BSE- and dioxin crisis, the obligation to indicate the weight percentage of all feed materials incorporated in compound feed had been introduced in 2002.
Vienlaikus pārtikas un barības nekaitīguma līmenis ir ievērojami uzlabojies Regulas (EK) Nr. 178/2002 (EK) un Nr. 183/2005 un to īstenošanas pasākumu pieņemšanas rezultātā, t.i., pievēršoties barības un pārtikas apritē uzņēmēju atbildībai, uzlabotajai izsekojamības sistēmai, HACCP principa ieviešanai barības nozarē un norādījumiem par labu higiēnas praksi barības nozares uzņēmumos.
In parallel, the level of food and feed safety has been meanwhile significantly improved due to Regulations (EC) No 178/2002 and No 183/2005 and their implementing measures, explicitly the focus on the responsibility of the feed and food business operators, the improved traceability system, the introduction of the HACCP principle in feed businesses and the guides to good hygiene practice in feed businesses.
Šie pozitīvie sasniegumi, kas parādās paziņojumos pārtikas un barības agrā brīdinājuma sistēmai, pamato, ka prasība norādīt svara procentu visām barības maisījuma sastāvā esošajām barības sastāvdaļām ir jāatceļ.
These positive achievements, mirrored in the notifications to the Rapid Alert System for Food and Feed, justify that the obligation to indicate the weight percentage of all feed materials incorporated in compound feed should be abandoned.
Precīzu procentuālo vērtību var sniegt brīvprātīgi.
The exact percentages could be provided for on a voluntary basis.
(17) Govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) un dioksīna krīzes rezultātā 2002. gadā pēc Eiropas Parlamenta ierosmes ir ieviesta prasība norādīt visu barības maisījuma sastāvā esošo barības sastāvdaļu svara procentu.
(17) As a consequence of the BSE- and dioxin crisis, the obligation to indicate the weight percentage of all feed materials incorporated in compound feed had been introduced in 2002 at the initiative of the European Parliament .
Pārtikas un barības nekaitīguma līmenis ir ievērojami uzlabojies Regulas (EK) Nr. 178/2002 (EK) un Nr. 183/2005 un to īstenošanas pasākumu pieņemšanas rezultātā, t.i., pievēršoties barības un pārtikas apritē uzņēmēju atbildībai, uzlabotajai izsekojamības sistēmai, HACCP principa ieviešanai barības nozarē un norādījumiem par labu higiēnas praksi barības nozares uzņēmumos.
In parallel, the level of food and feed safety has been significantly improved due to Regulations (EC) No 178/2002 and No 183/2005 and their implementing measures, explicitly the focus on the responsibility of the feed and food business operators, the improved traceability system, the introduction of the HACCP principle in feed businesses and the guides to good hygiene practice in feed businesses.
Precīzu procentuālo vērtību var sniegt brīvprātīgi , tomēr tā jāpaziņo iestādēm un pēc pieprasījuma būtu jāsniedz ieinteresētiem patērētājiem .
The exact percentages may be provided for on a voluntary basis , but must be notified to the authorities and should be made available to interested consumers upon demand .
Jādod iespēja veikt atklātu norādi par barības sastāvdaļām tādējādi, ka pamatotu aizdomu gadījumā nodrošina pieeju šiem datiem, lai gan to norādes uz etiķetēm ir tikai brīvprātīgas.
Measures must be taken to ensure that the open declaration of feed materials continues to be provided by ensuring access to this information, although the information on the label is only provided on a voluntary basis.
(19) Dažās jomās, kur ražotājam nav obligāti jānorāda marķējumā datus, pircējam jābūt iespējai pieprasīt papildinformāciju.
(19) In certain areas where the producer is not obliged to label particulars, the customer should have the possibility to request additional information.
Turklāt norāde par barības maisījuma sastāvā esošajām sastāvdaļām dilstošā secībā pēc svara jau sniedz nozīmīgu informāciju par produkta sastāvu.
Nonetheless, the indication of the feed materials incorporated in compound feed in descending order of weight, already provides important information on compositional data.
Ņemot vērā jaunumus Kopienas tiesību aktos, kas dod lielākas garantijas attiecībā uz konkrētu HACCP, izsekojamību, stingriem higiēnas noteikumiem un Kopienas norāžu izstrādi par labu higiēnas praksi, ražotājam jāatļauj noraidīt pieprasījumu, ja tas uzskata, ka pieprasīto datu izpaušana būtu tā intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums.
Taking into account the recent developments in Community legislation which give higher guarantees as regards in particular HACCP, traceability, strict hygiene rules and the development of Community guides to good practice for hygiene, the manufacturer should be allowed to reject the request if he considers the requested disclosure to infringe his intellectual property rights.
Tas neietekmētu pārtiku un pārtikas nekaitīgumu, jo kompetentajām iestādēm vienmēr ir tiesības uzzināt visu barības sastāvdaļas precīzas procentuālās vērtības.
This would not affect the food and feed safety, since the competent authorities always have the right to get the exact percentages of all feed materials.
Jāaizsargā ražotāja intelektuālā īpašuma tiesības, tomēr būtu jāatļauj diapazons +/- 15 % no norādītā daudzuma.
Intellectual property rights of the producer should be protected; thus a margin of +/- 15% of the declared value should be permitted .
Paredzot +/– -15 % diapazonu barības maisījumu kvantitatīvā sastāva norādei, ir nodrošināta atbilstība EKT lēmumam par barības maisījumu marķēšanu, kā arī pienācīgi ņemtas vērā ražotāju intereses.
The +/-15 % tolerance allowed in connection with the composition of compound feeds is consistent with the CJEC judgment on the labelling of compound feeds and takes sufficient account of manufacturers' interests.
Tomēr regulas priekšlikumā paredzot papildu tiesības noraidīt informācijas pieprasījumu, pamatojoties uz „komercnoslēpumu“ vai „intelektuālā īpašuma tiesībām“, šim noteikumam zūd jēga.
An additional right to refuse disclosure, as provided for in the proposal for a regulation, by invoking the 'commercially sensitive' nature of information or 'intellectual property rights', would ultimately render this provision meaningless, however.
(19a) Gadījumā, ja 3. kategorijas dzīvnieku miltus Regulas (EK) Nr. 1774/2002 nozīmē no tādu dzīvnieku kaušanas atlikumiem, kas ir piemēroti lietošanai cilvēku pārtikā, ar noteiktiem, Regulā (EK) Nr. 1774/2002 un Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzētiem nosacījumiem var izmantot par barības izejmateriālu neatgremotājiem dzīvniekiem, uz barības maisījumiem jānodrošina nepārprotams dzīvnieku miltu marķējums.
(19a) In the event that animal meal of C ategory 3 within the meaning of Regulation (EC) No 1774/2002 derived from parts of slaughtered animals which are fit for human consumption may be used , under certain conditions as specified in Regulation (EC) No 1774/2002 and Regulation (EC) No 999/2001, as feed for animals other than ruminants, that animal meal must be clearly labelled on compound feed.
Komisija ir pieteikusi Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozījumu, kura rezultātā var tikt atļauti 3. kategorijas dzīvnieku milti noteiktā barībā, kas paredzēta neatgremotājiem dzīvniekiem.
The Commission has announced an amendment to Regulation (EC) No 999/2001 which could lead to the authorisation of animal meal of Category 3 in certain feedingstuffs for animals other than ruminants.
Šādā gadījumā būtu — papildus izejmateriālu uzskaitījumam saskaņā ar 17. panta noteikumiem — jānodrošina dzīvnieku miltu marķējums barības maisījumos.
In this case, measures would have to be taken to ensure that the presence of animal meal in compound feed is clearly labelled, thereby going beyond the listing of feed materials used in accordance with Article 17.