natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reālas, samērīgas un preventīvas sankcijas un sodus var piemērot attiecībā uz visu pārkāpuma periodu, pat ja šis pārkāpums pēc tam ir novērsts.
Sanctions and penalties which are effective, proportionate and dissuasive may be applied to cover the period of any breach, even if the breach has subsequently been rectified.
Nopietnu vai atkārtotu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minētā īpašā pienākuma pārkāpumu gadījumā valsts pārvaldes iestādes var liegt uzņēmumam turpināt nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus vai apturēt vai anulēt izmantošanas tiesības, ja šā panta 3. punktā minētie pasākumi, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana, nav izrādījušies efektīvi.
In cases of serious or repeated breaches of the conditions of the general authorisation or of the rights of use, or specific obligations referred to in Article 6(2), where measures aimed at ensuring compliance as referred to in paragraph 3 of this Article have failed, national regulatory authorities may prevent an undertaking from continuing to provide electronic communications networks or services or suspend or withdraw rights of use.
3. pants – 8. punkts – d apakšpunkts
Article 3 – point 8 – point d
Neraugoties uz 2., 3. un 5. punkta noteikumiem, ja attiecīgajai iestādei ir pierādījums par vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu pārkāpumu, kas rada tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības aizsargātībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai, vai radīs nopietnas ekonomiskas vai funkcionālas problēmas citiem elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošinātājiem vai lietotājiem, tā var pieņemt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai labotu situāciju pirms galīgā lēmuma pieņemšanas.
Irrespective of the provisions of paragraphs 2, 3 and 5, where the relevant authority has evidence of a breach of the conditions of the general authorisation rights of use or specific obligations referred to in Article 6(2) that represents an immediate and serious threat to public safety, public security or public health or will create serious economic or operational problems for other providers or users of electronic communications networks or services, it may take urgent interim measures to remedy the situation in advance of reaching a final decision.
Pēc tam attiecīgajam uzņēmumam dod pieņemamu iespēju izteikt savu viedokli un ierosināt tiesiskās aizsardzības līdzekļus.
The undertaking concerned shall thereafter be given a reasonable opportunity to state its views and propose any remedies.
Vajadzības gadījumā attiecīgā iestāde var apstiprināt pagaidu pasākumus, kas ir spēkā ne ilgāk kā 3 mēnešus.
Where appropriate, the relevant authority may confirm the interim measures, which shall be valid for a maximum of 3 months.
Neraugoties uz 2., 3. un 5. punkta noteikumiem, ja attiecīgajai iestādei ir pierādījums par vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu pārkāpumu, kas rada tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības aizsargātībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai, vai radīs nopietnas ekonomiskas vai funkcionālas problēmas citiem elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošinātājiem vai lietotājiem vai citiem radiofrekvenču spektra lietotājiem , tā var pieņemt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai labotu situāciju pirms galīgā lēmuma pieņemšanas.
Irrespective of the provisions of paragraphs 2, 3 and 5, where the relevant authority has evidence of a breach of the conditions of the general authorisation rights of use or specific obligations referred to in Article 6(2) that represents an immediate and serious threat to public safety, public security or public health or will create serious economic or operational problems for other providers or users of electronic communications networks or services or other users of the radio spectrum , it may take urgent interim measures to remedy the situation in advance of reaching a final decision.
Šādas problēmas gadījumā visi spektra lietotāji ir jāaizsargā, īstenojot pagaidu pasākumus.
Interim measures in case of such problem must protect all spectrum users.
3. pants – 8. punkts – da apakšpunkts (jauns)
Article 3 – point 8 – letter d a (new)
10. pants – 6.a punkts (jauns)
Article 10 – point 6 a (new)
(da) Iekļauj šādu punktu:
(da) The following paragraph is added:
3. pants – 9.a punkts (jauns)
Article 3 – point 9a (new)
11. pants – 1. punkts – 1. daļa – fa apakšpunkts (jauns)
Article 11 – paragraph 1 – subparagraph 1 – point fa (new)
9.a 11. panta 1. punkta 1. daļu papildina ar šādu punktu:
(9a) In Article 11, paragraph 1, subparagraph 1, the following point is added:
"(fa) radiofrekvenču efektīvas izmantošanas mudināšanai un to efektīvas pārvaldības nodrošināšanai.”
"(fa) encouraging the efficient use and ensuring the effective management of radio frequencies."
Spektra tirdzniecība palielina spektra lietderību un mazina iespējas uzkrāt spektra izmantošanas tiesības.
Spectrum trading encourages spectrum efficiency and should eliminate spectrum hoarding.
Tomēr uzņēmumu sniegti precīzi rādītāji par spektra izmantošanu ļautu BERT un valsts pārvaldes iestādēm rūpīgi novērtēt spektra izmantošanu.
However accurate figures on spectrum usage from undertakings would help BERT and NRAs accurately assess spectrum usage.
14.a pants – 4. punkts
Article 14 a – paragraph 4
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.
Where reference is made to this paragraph, Article 5a(1), (2), (4) and (6) and Article 7 of Decision 1999/468/EC shall apply, having regard to the provisions of Article 8 thereof.
Saskaņā ar Atļauju izsniegšanas direktīvu pieņemtie komitoloģijas pasākumi neattaisno steidzamības procedūras izmantošanu.
The type of Comitology measures adopted pursuant to the Authorisation Directive does not justify the employment of the urgency .
3. pants – 11.a punkts
Article 3 – point 11 a
Direktīva 2002/21/EK
Directive 2002/21EC
14.a pants – 1.a punkts (jauns)
Article 14 a – paragraph 1 a (new)
(11.a) 14.a pantam pievieno šādu jaunu apakšpunktu:
(11 a) In Article 14a the following new paragraph shall be added:
3.a pants Pārskatīšanas procedūra
Article 3a Review procedure
Komisija periodiski pārskata šīs direktīvas, kā arī Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva), Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) un 2002/20/EK (Atļaujas direktīva) darbību un ne vēlāk kā trīs gadus pēc 5. panta 1. punktā minētā piemērošanas termiņa ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
The Commission shall periodically review the functioning of this Directive and of Directives 2002/21/EC (Framework Directive), 2002/19/EC (Access Directive) and 2002/20/EC (Authorisation Directive) and report to the European Parliament and to the Council no later than three years after the date of application referred to in Article 5(1).
Šajā ziņojumā Komisija novērtē vai atbilstīgi tirgus attīstībai un ņemot vērā gan konkurenci, gan patērētāju aizsardzību, joprojām ir nepieciešams nozares ex ante regulējums, kas noteikts Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. līdz 13. a punktā un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantā vai arī tas jāgroza vai jāatceļ.
In its report, the Commission shall assess whether, in the light of developments in the market and with regard to both competition and consumer protection there is continued need for the provisions on sector specific ex ante regulation laid down in Articles 8 to 13a of Directive 2002/19/EC (Access Directive) and Article 17 of Directive 2002/22/EC (Universal Service Directive) or whether they should be amended or repealed.
Šim nolūkam Komisija no dalībvalstīm un valstu regulējošām iestādēm drīkst pieprasīt informāciju, kas sniedzama bez liekas kavēšanās.
For this purpose, the Commission may request information from the national regulatory authorities and BERT, which shall be supplied without undue delay.
Ja Komisija atklāj, ka noteikumi, kas minēti 1. punktā jāgroza vai jāatceļ, tā bez liekas kavēšanās iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
If the Commission finds that the provisions referred to in paragraph 1 need to be amended or repealed it shall submit a proposal to the European Parliament and the Council without undue delay.
I pielikums – 3. punkts – a apakšpunkts
Annex I – point 3 – point a
I pielikums – A daļa – 4. punkts
Annex I – part A – point 4
Nacionālā numerācijas plāna [valsts numuru piešķiršanas plāna] numuru pieejamība galalietotājiem, ETNS un UIFN numuri un nosacījumi, kas ir saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva).
Accessibility of numbers from the national numbering plan to end‑users, numbers from ETNS and UIFN, and conditions in conformity with Directive 2002/22/EC (Universal Service Directive).
Dalībvalstu nacionālajos numerācijas plānos norādīto numuru pieejamība galalietotājiem, ETNS un UIFN numuri un nosacījumi, kas ir saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva).
Accessibility of numbers from the national numbering plans of Member States to end users, numbers from ETNS and UIFN, and conditions in conformity with Directive 2002/22/EC (Universal Service Directive).
Ir nepieciešams, lai iekšējā tirgū būtu nodrošināta pārrobežu piekļuve numuriem.
Cross-border access to numbers is required for the internal market.
I pielikums – 3. punkts – g apakšpunkts
Annex I – point 3 – point g
I pielikums – A daļa – 19. punkts
Annex I – part A – point 19
Atbilstība valsts pasākumiem, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/48/EK.
Compliance with national measures implementing Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council and Directive 2004/48/EC of the European Parliament and of the Council.
Būtu lietderīgāk un labāk, ja diskusija par autortiesību aizsardzību un par jautājumiem, kas saistīti ar elektronisko komunikāciju tīkliem notiktu, izmantojot tiešsaistē pieejamās apspriežu iespējas.
It would be more efficient and welcome if discussion on the protection of copyright and related issues on electronic communications networks would be dealt with within the Content Online consultation.
Ar šo iniciatīvu ir paredzēts veidot dialogam piemērotu vidi, kur visas elektronisko vērtību ķēdē iesaistītās ieinteresētās puses varētu sadarboties, lai rastu risinājumus, kuri pamatojas uz pašregulējumu un ir pieņemami visām ieinteresētajām pusēm.
This initiative intends to create the right environment for a dialogue where all stakeholders from across the electronic value chain can work together to find solutions that are based on self-regulation and will be supported by all stakeholders.
I pielikums – 3. punkts – ga apakšpunkts (jauns)
Annex I – point 3 – point ga (new)
I pielikums – A daļa – 19.a punkts (jauns)
Annex I – part A – point 19a (new)
(ga) Pievieno šādu punktu:
(ga) The following point is added:
Pašreizējā nosacījumu kopumā nav ietverti skaidri formulēti pārredzamības nodrošināšanas pienākumi, uz kuriem pamatojoties var nodrošināt galalietotāju piekļuves tiesību aizsardzību.
The existing set of conditions do not explicitly include transparency obligations for the purpose of ensuring that end-user access rights are protected.
Ir ļoti svarīgi, lai valsts pārvaldes iestāžu rīcībā būtu pietiekama informācija, uz kuru pamatojoties tās varētu novērtēt publisko komunikāciju tīklu operatoru pienākumu izpildi, proti, ļaut galalietotājiem piekļūt saturam, pakalpojumiem un lietojumiem pēc savas izvēles.
It is particularly important that NRAs have enough information to evaluate public communications networks providers’ compliance with their obligations to permit end-users to have access to content, services and applications of their choice.
Nosacījumi par vispārējas atļaujas izsniegšanu veido mehānismu, kā nodrošināt savstarpējo pārredzamību attiecībā uz komunikāciju tīkla operatoriem, kuriem nav būtiskas tirgus spējas.
The general authorisation conditions provide a mechanism for ensuring transparency among communications network providers that do not have significant market power.
I pielikums – 4. punkts – c apakšpunkts
Annex I – point 4 – point c
I pielikums – B daļa – 4. punkts
Annex I – part B – point 4
(c) Minētās daļas 4. punktā svītro vārdus „uz kuru attiecas visas izmaiņas valsts frekvenču piešķiršanas plānā”.
(c) In point 4 the terms ‘subject to any changes in the national frequency plan’ are deleted.
I pielikums – 4. punkts – d apakšpunkts
Annex I – point 4 – point d
I pielikums – B daļa – 7. punkts
Annex I – part B – point 7
Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā.”
Voluntary commitments which the undertaking obtaining the usage right has made in the course of a competitive or comparative selection procedure.
Brīvprātīgas saistības, ko uzņēmums, saņemot izmantošanas tiesības, uzņēmies konkursa kārtībā veiktas atlases vai salīdzinošas atlases procedūras gaitā.
Voluntary commitments which the undertaking obtaining the usage right has made in the course of a competitive or comparative selection procedure.
Ja šādas saistības de facto atbilst vienam vai vairākiem pienākumiem, kuri norādīti Direktīvas 2002/19/EK 9.–13.a pantā, tad uzskata, ka šādas saistības ir izbeigušās vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim.
If such a commitment corresponds de facto to one or more of the obligations listed in Articles 9 to 13a of Directive 2002/19/EC (Access Directive), that commitment shall be considered as having expired by 1 January 2010 at the latest.
Regulatīvos pienākumus uzliek tikai tiem uzņēmumiem, kuriem ir būtiska tirgus spēja, tādējādi pamatojot ex ante noteikumus.
Regulatory obligations shall only be imposed on undertakings with significant power in a market justifying ex ante regulation.
Pirms 2002. gadā pieņemto reglamentējošo noteikumu stāšanās spēkā izmantošanas tiesību iegūšana dažkārt bija atkarīga no “brīvprātīgām saistībām”, ko apņēmās pildīt jaunie tirgus dalībnieki, kuriem bija jāuzņemas šādi regulatīvi pienākumi (nediskriminācijas pienākums u.c.).
Prior to the 2002 framework, the obtainment of usage rights had sometimes been made conditional upon 'voluntary commitment' by new entrants which corresponded to such regulatory obligations (non-discrimination obligations etc).
Lai nepieļautu, ka regulējums tiek noteikts neatkarīgi no tirgus spējas, šādas “brīvprātīgas saistības” uzskata par tādām, kuras izbeigsies tūlīt pēc pārejas perioda.
To avoid perpetuated regulation irrespective of market power, such 'voluntary commitments' shall be regarded to be expired after a transition period.
I pielikums – 4.a punkts (jauns)
Annex I – point 4a (new)
I pielikums – C daļa – 1. punkts
Annex I – part C – point 1
(4a) Pielikuma C daļas 1. punktu aizstāj ar šādu:
(4a) In Part C, point 1 is replaced by the following:
Pakalpojuma izraudzīšanās, kuram šo numuru izmanto, ietverot visas prasības, kas saistītas ar šā pakalpojuma nodrošināšanu , un, lai novērstu neskaidrības, tarifu principus un maksimālās cenas, ko var piemērot par konkrētiem numuru diapazoniem, ar mērķi nodrošināt patērētāju aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu .
Designations of service for which the number shall be used, including any requirements linked to the provision of that service and, for the avoidance of doubt, tariff principles and maximum prices that can apply to specific number ranges for the purposes of ensuring consumer protection in accordance with Article 8(4)(b) of Directive 2002/21/EC (Framework Directive). "
Īpaši numuru diapazoni attiecas uz konkrētiem pakalpojumu veidiem (bezmaksas zvans, valstī noteiktā likme, vietējā likme).
Specific number ranges refer to particular types of service (free phone, national rate, local rate).
Ir svarīgi, lai valsts pārvaldes iestādes varētu nodrošināt, ka maksa, ko operatori nosaka par šiem pakalpojumiem, ir patērētājiem pieņemama.
It is important that NRAs can ensure that the charges operators levy for these services are within the range expected by customers.
Piemēram, patērētāji var sagaidīt, ka par zvaniem uz numuriem, kas nav piesaistīti konkrētai ģeogrāfiskai atrašanās vietai, nosaka tādu maksu, kas atbilst valstī noteiktajai likmei.
For example, customers could reasonably expect a (non-geographic) national rate number to be charged at their normal national rate.
II pielikums – 1. punkts – d apakšpunkts
Annex II – point 1 – point d
(d) metode, kā aprēķina lietošanas nodevas par radiofrekvenču izmantošanas tiesībām;
(d) the method of determining usage fees for the right of use of the radio frequencies;
(d) metode, kā aprēķina lietošanas nodevas par radiofrekvenču izmantošanas tiesībām , neierobežojot dalībvalstu noteiktās sistēmas gadījumos, ja pienākumu maksāt izmantošanas nodevas aizstāj ar pienākumu pildīt īpašus vispārēju interešu mērķus ;
(d) the method of determining usage fees for the right of use of the radio frequencies , without prejudice to systems defined by Member States where the obligation to pay usage fees is replaced by an obligation to fulfil specific general interest objectives ;
Dalībvalstīm joprojām jābūt iespējai saglabāt vai ieviest sistēmas gadījumos, kad pienākumu maksāt izmantošanas nodevu aizstāj ar pienākumu pildīt īpašus vispārējas nozīmes mērķus.
It must remain possible for Member States to maintain or introduce systems where the obligation to pay usage fees is replaced by an obligation to fulfil specific general interest objectives.
Šādas sistēmas jau ir zināmas attiecībā uz virszemes apraides frekvencēm, ja tās izmanto plašsaziņas līdzekļu plurālisma mērķu īstenošanai.
Such systems are commonplace with regard to terrestrial broadcastings frequencies where they serve media pluralism objectives.
RADIOFREKVENČU SPEKTRA REFORMA
SPECTRUM REFORM
Radiofrekvenču spektrs, tāpat kā citi dabas resursi (saule, ūdens, gaiss), ir sabiedrisks labums; lai arī tirgus mehānismi ir efektīvi līdzekļi optimālas ekonomiskās vērtības (privātās un sabiedriskās) gūšanai, ar tiem vien nevar apmierināt vispārējās intereses un nodrošināt sabiedriskos labumus, kas vajadzīgi vispārējas informācijas sabiedrības sasniegšanai.
Spectrum, like other natural resources (sun, water, air), is a public good; market mechanisms, whilst constituting effective tools to derive optimal economic value (private and public), are not able alone to serve the general interest and provide public goods indispensable for achieving an information society for all.
Tāpēc ir vajadzīga vienota politika un tirgus pieeja.
A combined policy and market approach is therefore required.
Elastīguma nodrošināšana (pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitāte, tirdzniecība utt.) un saskaņošanas mērķi
Better coordination and more flexibility are required if we want to achieve an efficient exploitation of this scarce resource.
Tomēr ir jāatrod adekvāts līdzsvars starp elastīgumu un saskaņošanas līmeni, kas vajadzīgs arī radiofrekvenču spektra pievienotās vērtības palielināšanai iekšējā tirgū (t.i., nosakot konkrētu frekvenču joslu konkrētiem pakalpojumiem un tehnoloģijām, piemēram, GSM, UMTS, MCA un MSS).
However, an adequate balance should be struck between flexibility and the degree of harmonisation which is also needed in order to increase the internal market added value of spectrum (i.e. fixing specific spectrum bands for specific services and technologies such as GSM, UMTS, MCA and MSS).
Absolūtas „saskaņošanas darba kārtības” izstrāde (pilnīgas pakļautības un kontroles pieeja) neatbilst „ideālistiskam” neitralitātes režīmam (pilnīgai tirgus pieejai).
The development of an absolute ‘harmonisation agenda’ (full command & control approach) is not compatible with an ‘idealistic’ neutrality regime (full market approach).
Tāpēc priekšroka ir dodama jauktam radiofrekvenču spektra pārvaldības režīmam, kura pamatā ir līdzsvarots dažādu iespēju apvienojums (saskaņošanas apjoms iepretī pakalpojumu neitralitātei, standartizācija iepretī tehnoloģiju neitralitātei, spektra piešķīrumu veidi).
That is why a mixed spectrum management regime, based on balanced combinations of options (scope of harmonisation vs. service neutrality, standardisation vs. technology neutrality, spectrum assignment modes) is preferable.
Reālistiska un vēlama šķiet pakāpeniska, nevis revolucionāra radiofrekvenču spektra reforma :
A gradual rather than a revolutionary spectrum reform seems realistic and preferable:
· ieviešamo reformu priekšnoteikums ir neiejaukšanās, kā arī atbilstība ITU noteikumiem attiecībā uz radio;
· Non-interference as well as compatibility with ITU radio regulations should be a precondition for reforms introduced;
· pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes darbības jomai un būtībai jāatbilst ITU definējumiem;
· The scope and nature of service and technology neutrality should be consistent with ITU definitions;
· tehnoloģiju neitralitāte jāīsteno, pamatojoties uz skaidriem savietojamības noteikumiem un to, ar kādiem nosacījumiem var tikt piemēroti standarti;
· Technology neutrality should be pursued with clear rules on interoperability obligations and under which conditions standards could be imposed;
· pakalpojumu neitralitāte jāsaprot kā tāda, kas attiecas vienīgi uz elektronisko sakaru pakalpojumiem saskaņā ar to attiecīgajām valsts frekvenču piešķīrumu shēmām un ITU noteikumiem;
· Service neutrality should be understood as covering only electronic communication services, within their respective national frequency allocation tables and ITU regulations;
· spektra tirdzniecībai jābūt brīvprātīgai un jāatbilst attiecīgās joslas galvenajam lietojumam;
· Spectrum trading should be voluntary and compatible with the primary usage of the relevant band;
· vispārējas atļaujas ir saglabājamas kā pārvaldības princips, un pieprasījuma gadījumā tās var izstrādāt, lai gan vairums atļauju būtībā ir individuālas izmantošanas tiesības;
· General authorisations should remain a manageable principle and could be developed if there's a demand, even though it is a fact that most authorisations are individual rights of use;
· dalībvalstīm ir jāgarantē spektra efektivitāte, neefektīvas izmantošanas gadījumā piemērojot radiofrekvenču samazināšanu, anulēšanu vai pārdošanu;
· Member States should guarantee spectrum efficiency, and so impose the reduction, withdrawal or sale of radio frequencies in case of inefficient use;
· pamatojoties uz neiejaukšanās principu, lielāka radiofrekvenču spektra daļa ir saskaņoti jāpārveido par bezlicenču spektru.
· More spectrum should be harmonised for license-exempt spectrum on a non-interference basis.
Radiofrekvenču spektram nepastāv robežas.
Spectrum does not know of frontiers.
Lai dalībvalstis spektru izmantotu efektīvi, ir vajadzīga stingrāka koordinēšana ES līmenī, it īpaši attiecībā uz Eiropas mēroga pakalpojumu izveidi un starptautisku nolīgumu sarunām.
An effective use of spectrum in the Member States requires a stronger EU coordination, in particular regarding the development of pan-European services and the negotiation of international agreements.
Lai gan radiofrekvenču spektra pārvaldība ir dalībvalstu kompetencē, tikai ar ES līmeņa pieeju var nodrošināt ES interešu efektīvu aizsardzību pasaules līmenī.
While spectrum management remains a national competence, only an EU approach ensures that EU interests can be effectively defended at world level.
Tāpat kā tirdzniecības politikas gadījumā, Kopienai ir piešķiramas pilnvaras risināt starptautiskas sarunas, pamatojoties uz skaidriem ES likumdevēju dotiem uzdevumiem.
As in the case of commercial policy, power should be conferred upon the Community to conduct international negotiations based on clear mandates granted by the EU co-legislators.
Jautājumā par digitālajām dividendēm ir vajadzīga tūlītēja politiska reakcija; mēs nevaram gaidīt, līdz stājas spēkā reformu direktīvas.
The issue of the digital dividend requires an immediate political response; we can not wait until the reform Directives enter into force.