natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5. uzsver, ka politiskā stabilitāte ir svarīga uzticamai un nepārtrauktai energoresursu piegādei, lai nodrošinātu atbilstošus apstākļus infrastruktūru attīstībai; šajā sakarā atgādina, ka dubultais energoapgādes koridors, ko veido BTC un BTE cauruļvadi, sekmē ES un Kaspijas jūras reģiona valstu tuvināšanos;
5 - stresses that political stability is essential for reliable and uninterrupted supply of energy resources so as to ensure the proper conditions for infrastructures’ development; in that respect, recalls that the double energy corridor formed by the BTC and BTE pipelines fosters the rapprochement between the EU and the Caspian region;
6. šajā sakarā atgādina par Dienvidkaukāza reģiona iekļaušanu Eiropas kaimiņattiecību politikā 2004. gada jūnijā un jo īpaši atzinīgi vērtē Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Dienvidkaukāzu, kuros atkārtoti apstiprināti principi, kas iekļauti Prāgas 2009. gada 7. maija samita kopīgajā deklarācijā, ar kuru Austrumu partnerību, kas ietver arī trīs Dienvidkaukāza valstis, noteica par īpašu Eiropas kaimiņattiecības politikas austrumu dimensiju;
6 - reminds in this context the inclusion of the South Caucasus in the European Neighbourhood Policy in June 2004, and welcomes in particular the Council conclusions on 8 December 2009 on the South Caucasus, reaffirming the principles of the joint declaration of the Prague summit 7 May 2009 which established the ‘Eastern Partnership’ (EaP) - including the 3 South Caucasian countries - as a specific Eastern dimension of the European neighbourhood policy;
7. pilnībā atbalsta priekšlikumu izveidot ES un austrumu kaimiņvalstu ( EURONEST ) Parlamentāro asambleju kā iestādi, kura pilnvarota veikt Austrumu partnerības parlamentārās institūcijas funkcijas; uzskata, ka saistībā ar partneru enerģētikas politikas saskaņošanu sniegto orientējošo norādījumu veicināšanā un apstiprināšanā Eiropas Parlamentam ir veicams nozīmīgs uzdevums;
7 - expresses its full support to the proposal of establishing an EU-Neighbourhood East Parliamentary Assembly (EURONEST) as the authority designed to be the parliamentary institution of the Eastern Partnership; considers that there is a real role to play for the European Parliament in promoting or validating the orientations given in terms of harmonisation of partners’ energy policy.
8. atbalsta daudzpusējo sadarbību, ko īstenos saistībā ar Austrumu partnerības 3. tematisko platformu „Energoapgādes drošība” ar mērķi nostiprināt ES un partneru energoapgādes drošību saistībā ar ilgtermiņa energoapgādi un enerģijas tranzītu; turklāt atbalsta četrus „pamatmērķus” , ko pieņēma tādās jomās kā solidaritātes un drošības mehānismi enerģētikas jomā, infrastruktūras attīstība, starpsavienojumi un energoapgādes dažādošana, lielākas energoefektivitātes un atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanas veicināšana, kā arī reglamentējošo noteikumu jomā;
8 - encourages the multilateral cooperation that will take place within the EaP Platform 3 on ‘Energy security’ with the aim to strengthen the energy security of the EU and of the partners with regard to long-term energy supply and transit; and adheres to the four ‘ core objectives ’ adopted in the field of energy solidarity and security mechanisms, infrastructure development, interconnections and diversification of supply, promotion of increased energy efficiency and use of renewable resources, regulatory framework;
9. šajā sakarā atbalsta visas iniciatīvas, kas veicinās efektīvāka dialoga izveidi starp ražotājām, patērētājām un tranzīta valstīm, apmainoties ar specializētajām zināšanām par enerģētikas jomas regulatīvajām sistēmām un par tiesību aktiem attiecībā uz energoapgādes drošību, kā arī apmainoties ar paraugpraksi, tostarp attiecībā uz pārredzamības un solidaritātes mehānismiem un agrīnās brīdināšanas mehānismu izveidi energoapgādes pārtraukuma gadījumiem; uzskata, ka minētais ir cieši saistīts ar reglamentējošo noteikumu konverģenci, tirgus integrāciju un nediskriminējošu sistēmu attiecībā uz pārrobežu pārvades infrastruktūrām;
9 - in this context, supports all the initiatives that will contribute to establish a more robust producer-consumer and transit countries dialogue, with the exchange of expertise on energy regulatory systems and on security of supply legislations, exchange of best practices, including transparency and solidarity mechanisms and development of early warning mechanisms for energy disruptions; believes that it goes hand-in-hand with convergence of regulatory frameworks, market integration and non-discriminatory regime to cross-border transmission infrastructures;
10. mudina īstenot reģionālo sadarbību saistībā ar norisēm enerģētikas tirgū un atzinīgi vērtē Austrumu partnerības papildināmību ar citām iniciatīvām, ko pašreiz īsteno INOGATE programmas ietvaros, atbalstot Baku iniciatīvu, kā arī Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvas ietvaros; paredz, ka sinerģiju ar reģionālajām programmām varētu panākt, izmantojot pamatiniciatīvu attiecībā uz reģionālo elektoenerģijas tirgus veicināšanu, energoefektivitātes uzlabošanu un atjaunojamo enerģijas avotu plašāku izmantošanu, un tā varētu veicināt konkrētas pieejas izstrādi, lai pastiprinātu pārvades sistēmu operatoru un regulatīvo iestāžu sadarbību, un nodrošināt to nosacījumu rūpīgu saskaņošanu, kas attiecas uz piekļuvi tīkliem, kā arī atbilstīgus noteikumus enerģijas pārvadei un tranzītam;
10 - encourages the regional cooperation in energy market developments and welcomes the complementarities of the Eastern Partnership with other initiatives currently carried out under the INOGATE programme in support of the Baku Initiative and under the Black Sea Synergy; estimates that synergies with regional programmes could be pursued under the ‘ Flagship Initiative on the promotion of regional electricity markets, improved energy efficiency and increased use or renewable resources’ and develop a concrete approach to reinforce cooperation between transmission system operators (TSOs), regulatory authorities and ensure a strong process of harmonisation of network access conditions as well as compatible rules for transmission and transit;
11. uzskata, ka attiecībā uz pasākumiem, kas veikti saistībā ar pamatiniciatīvu par energoapgādes un enerģijas tranzīta maršrutu dažādošanu, kurā sniegts politiskais atbalsts Dienvidu koridora izveidei, savstarpēji izdevīga varētu būt ilgtermiņa plānošana, ko veic 10 gadiem paredzētā Eiropas tīkla attīstības plāna ietvaros, un pašreizējais Eiropas Enerģētikas tīkla ( TEN-E ) pamatnostādņu pārskatīšanas process, nosakot atbilstošus starpsavienojumus un infrastruktūru projektus;
11 - considers that the activities carried out under the ‘ Flagship Initiative on diversification of energy supply and transit routes’ which provides political support to the development of a Southern corridor, could mutually benefit from the long-term planning conducted under the European 10-year network development plan and from the ongoing process of revision of the Trans-European Energy Network (TEN-E) guidelines, in identifying appropriate interconnections and infrastructures projects;
12. aicina atjaunot esošos divpusējos nolīgumus vai saprašanās memorandus, kas noslēgti ar trim Dienvidkaukāza valstīm enerģētikas jomā, iekļaujot „energoapgādes drošības klauzulu”, ar ko paredz rīcības kodeksu un īpašus pasākumus enerģijas piegādes pārtraukuma gadījumā; uzskata, ka sarunās par plaša spektra asociācijas nolīgumiem ar minētajām valstīm būtu jāiekļauj arī jautājumi par energoapgādes un enerģijas tranzīta noteikumiem;
12 - calls for the rejuvenation of the existing bilateral agreements or Memorandum of Understanding concluded with the 3 South Caucasian countries in the field of energy, with the inclusion of a ‘energy security clause’ laying down a code of conduct and specific measures in the event of energy disruption; considers that energy supply and transit provisions should be a component in the negotiations of wide-ranging association agreements with those countries;
Es ceru, ka šāds ITRE komitejas atzinuma izteiksmes veids sekmēs Jūsu galīgā ziņojuma pieņemšanu.
I hope that this way of expressing the opinion of the ITRE Committee facilitates the adoption of your final report.
par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)
on the Council's position at first reading for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on the energy performance of buildings (recast)
– ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05386/3/2010 – C7‑0095/2010 ),
– having regard to the Council's position at first reading (05386/3/2010 – C7‑0095/2010 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu ( C6‑0413/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0413/2008 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju saistībā ar grozītā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) pieņemšanu pirmajā lasījumā ( COM(2010)0165 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament pursuant to Article 294(6) of the Treaty on the Functioning of the European Union concerning the Council's position at first reading on the adoption of an amended proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on energy performance of buildings (recast) ( COM(2010)0165 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 194. panta 2. punktu,
– having regard to Article 294(7) and Article 194(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0278 . ,
Texts adopted , P6_TA(2009)0278 . ,
– ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A7‑0124/2010 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0124/2010 ),
Ēku energoefektivitātes nozīme
The importance of the energy performance of buildings
Eiropas Savienība 2008. gadā apņēmās līdz 2020. gadam par 20 % samazināt enerģijas patēriņu un panākt, ka 20 % no izmantotās enerģijas tiek iegūti no atjaunojamiem enerģijas avotiem.
The EU committed in 2008 to reduce by 20% the energy consumption by 2020 and for 20% from the energy consumed to come from renewable sources.
Eiropadome nolēma līdz 2020. gadam par 20 % palielināt energoefektivitāti.
The European Council decided to increase by 20% the energy efficiency by 2020.
Eiropas Savienība ēku nozari noteica par vienu no tirgiem, kurā ir vislielākais energotaupības potenciāls.
The building sector was identified by the EU as one of the markets with the highest energy saving potential.
Ēku nozare patērē 40 % no energopatēriņa un rada 35 % no kopējās emisijas.
The building sector is responsible for 40% of energy consumption and for 35% of the total emissions.
Dzīvojamam sektoram, kas patērē 26 % no kopējā energopatēriņa, ir lielāks uzlabojuma potenciāls nekā komercēku sektoram.
The residential sector, with a share of 26% of overall energy consumption, has more potential for improvement than the commercial buildings sector.
Ēku energoefektivitātes uzlabošana ir visefektīvākais veids, kā par 20 % samazināt energopatēriņu un emisiju nozarēs, kurās nepiemēro emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu.
The improvement of energy efficiency of the buildings is the most effective way to reduce by 20% the energy consumption and emissions within the non-ETS sectors.
Energoefektīvās ēkās enerģijas ietaupījums ir par 30 % lielāks nekā parastās ēkās.
Energy savings for energy-efficient buildings average 30% over conventional buildings.
Turklāt energoefektīvās ēkās ir mazāks ūdens patēriņš, zemākas apsaimniekošanas izmaksas un komunālo pakalpojumu rēķini.
In addition, energy-efficient buildings use less water and offer lower maintenance costs and utility bills.
Direktīva par ēku energoefektivitāti būtiski ietekmēs Eiropas iedzīvotāju dzīvi, jo tā atstās tiešu ietekmi uz ēkām, kurās viņi mīt un kuras viņi izmanto.
The Energy Performance of Building Directive will have a significant impact on the European citizen's life, as it will directly impact on the buildings they occupy and use.
Turklāt ieguldījumi energoefektivitātes uzlabošanā un atjaunojamās enerģijas izmantošana radīs miljoniem darbvietu un sekmēs ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmi Eiropas Savienībā.
In addition, the investments in the improvement of energy efficiency and the use of renewable energy will create millions of jobs and will contribute to a sustainable economic growth in the EU.
Komisijas priekšlikums par Direktīvas 2002/91/EK (ĒEED) pārstrādāšanu
The Commission 's proposal for the recast of the Directive 2002/91/CE (EPBD)
Eiropas Komisija 2008. gada 13. novembrī ierosināja likumdošanas priekšlikumu par Direktīvas 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti pārskatīšanu, kas ir daļa no energoefektivitātes tiesību aktu paketes.
The European Commission proposed on the 13 of November 2008 a legislative proposal for the recast of the Directive 2002/91/CE on the energy performance of buildings, as part of the energy efficiency legislative package.
Eiropas Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā
European Parliament position during the 1 st Reading
Eiropas Parlaments pieņēma nostāju 2009. gada 22. aprīlī koplēmuma procedūras pirmajā lasījumā par ĒEED direktīvas pārskatīšanu un ar pārliecinošu balsu vairākumu (549 balsis „par”, 51 — „pret” un 26 — „atturas”) atbalstīja ēku energoefektivitātes uzlabošanu.
The European Parliament adopted its position during the first reading of the co-decision procedure for the recast of the EPBD Directive on the 22 of April 2009 and a huge majority (549 votes in favour, 51 against and 26 abstentions) supported the improvement of the energy performance of buildings.
Galvenās Eiropas Parlamenta ieviestās izmaiņas bija šādas.
The main changes introduced by the European Parliament were:
§ Jauns pielikums, kurā uzskaitīti kopīgas metodoloģijas principi izmaksu ziņā optimālāko līmeņu aprēķināšanai.
§ A new Annex listing the principles for a common methodology on calculating cost-optimal levels.
§ Skaidrs termiņš visām jaunbūvēm, kurās vismaz neto enerģijas patēriņam jābūt vienādam ar nulli (2016. gada 31. decembris).
§ Clear deadlines for all new buildings to be at least net zero energy buildings (31 December 2016).
Dalībvalstis procentuāli nosaka mērķus to ēku minimālajam daudzumam, kurās attiecīgi līdz 2015. un 2020. gadam neto enerģijas patēriņam jābūt vienādam ar nulli.
Member States shall set targets for the minimum percentage of buildings which shall be, by 2015 and by 2020 respectively, net zero energy buildings.
§ Ēku energoefektivitātes sertificētāju un apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspektoru savstarpēja atzīšana.
§ Mutual recognition for certifiers of the energy performance of buildings and for inspectors of heating and air-conditioning systems.
§ Apspriedes ar vietējām, reģionālām un valsts iestādēm.
§ Consultation of the local, regional and national authorities.
§ Kopīgas pamatnostādnes, norādot energoefektivitātes sertifikātu satura un noformējuma obligātos standartus.
§ Common guidelines specifying minimum standards for the content and presentation of energy performance certificates.
§ Valsts iestādes uzņemas vadību un īsteno ieteikumus, kas iekļauti šo iestāžu aizņemtajām ēkām izsniegtajā energoefektivitātes sertifikātā.
§ Public authorities shall take a leading role and shall implement the recommendations included in the energy performance certificate issued for buildings occupied by them.
§ Jānosaka obligātās energoefektivitātes prasības attiecībā uz ēku komponentiem un tehniskā aprīkojuma sistēmām, kas uzstādītas un darbojas ēkās.
§ Minimum energy performance requirements must be set in respect of building components and of technical building systems which are installed and brought into operation in buildings.
§ Visās jaunbūvēs un kapitāli remontējamās ēkās jāuzstāda progresīvas mērierīces.
§ Smart meters must be installed in all new buildings and all buildings undergoing a major renovation.
§ Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi: dalībvalstis līdz 2011. gada 30. jūnijam sagatavo valstu rīcības plānus, kuros iekļauti ierosinātie pasākumi attiecībā uz šajā direktīvā noteikto prasību izpildi, mazinot pašreizējos juridiskos un tirgus šķēršļus un attīstot gan pašreizējos, gan jaunus finanšu un nodokļu instrumentus, lai tādējādi palielinātu jaunbūvju un līdzšinējo ēku energoefektivitāti.
§ Financial Incentives and Market Barriers: Member States shall, by 30 June 2011, draw up national action plans, including proposed measures, for meeting the requirements laid down in the Directive through reducing existing legal and market barriers and developing existing and new financial and fiscal instruments to increase the energy efficiency of new and existing buildings.
§ Līdz 2011. gadam tiek izstrādāta brīvprātīga vispārējā ES neapdzīvojamo ēku energoefektivitātes sertifikācija, un līdz 2012. gadam dalībvalstis to ievieš savās valstīs, kura darbojas paralēli nacionālajām sertifikācijas shēmām.
§ By 2011, a voluntary common EU certification for the energy performance of non-residential buildings shall be developed and by 2012, Member States shall introduce them in their countries to function alongside the national certification scheme.
§ Jauni noteikumi par gaisa kondicionēšanas sistēmu pārbaudēm, neatkarīgiem ekspertiem un apmācību.
§ New provisions on inspection of air-conditioning systems, independent experts, and training.
§ Komisija līdz 2010. gadam izveido tīmekļa vietni, kurā ietverta konkrēta informācija, tostarp ikviena energoefektivitātes rīcības plāna jaunākā versija.
§ By 2010, the Commission shall establish a website, which shall contain certain information including the latest version of every Energy Efficiency Action Plan.
Eiropas Parlamenta otrais lasījums
European Parliament 2 nd Reading
Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome 2009. gada 19. novembrī panāca politisku vienošanos par tehniskiem likumdošanas priekšlikuma aspektiem.
On the 19 th of November 2009, the European Parliament and the Council of the EU reached a political agreement on the technical aspects of the legislative proposal.
Galvenie rezultāti ir šādi.
The main achievements are:
§ Atsevišķs pants par finanšu jautājumiem (10. pants) , tostarp priekšlikumi līdz 2011. gada 30. jūnijam , un 18., 19. un 20. apsvērums par pašreizējiem instrumentiem un programmām .
§ A separate article on financing issues (Art.10) - including proposals by 30 June 2011 - and Recitals 18,19,20 on existing instruments and programmes .
Turklāt panti par sertifikātiem (11. panta 4. punkts) un ēkām, kuru enerģijas patēriņš ir gandrīz vienāds ar nulli (9. panta 3. punkts), ietver finanšu noteikumus.
In addition, the articles on certificates (11(4)) and " nearly zero- energy buildings" (9(3)) include financial provisions.
(Šos pantus papildina Komisijas paskaidrojums)
(These articles are complemented by the Commission statement).
§ Kapitāli remontējamo ēku energoefektivitāte vai atjaunotā ēkas daļa atbilst obligātajām energoefektivitātes prasībām, jo tas ir iespējams no tehniskā, funkcionālā un saimnieciskā viedokļa.
§ When buildings undergo major renovation, the energy performance of building or the renovated part thereof shall meet minimum energy performance requirements as this is technically, functionally and economically feasible.
Obligātās energoefektivitātes prasības piemēro arī tehniskā aprīkojuma sistēmām un ēku elementiem, kuri būtiski ietekmē ēkas kopējo energoefektivitāti, ja vēlāk tos modernizē vai nomaina (7. un 8. pants).
The minimum energy performance requirements shall also apply to the technical building systems and to the building elements which have a significant impact on the energy performance of the building envelope whenever they are retrofitted or replaced (Art 7 and 8).
§ Darbības jomas paplašināšana ārpus kapitālremontiem : komponentu, ēku struktūru prasības tagad iekļautas 7. pantā.
§ Broadening the scope beyond major renovations : requirements for components, building units are now in Art 7.
§ Galvenie jaunieviestie noteikumi par sertifikātiem : visaptverošas prasības par informācijas sniegšanu, tostarp par finansēšanas iespējām, kas jāsniedz kopā ar sertifikātu (11. panta 4. punkts); publiskajam sektoram jāsniedz uzskatāms piemērs, īstenojot energoefektivitātes sertifikātā ietvertos ieteikumus attiecīgā sertifikāta derīguma termiņā (11. panta 5. punkts); brīvprātīga vispārējā ES sertifikācijas shēma neapdzīvojamām ēkām (11. panta 9. punkts); noteikumi par energoefektivitātes sertifikātu izsniegšanu un izvietošanu (10. un 11. pants); prasības par energoefektivitātes sertifikāta energoefektivitātes rādītāju attiecībā uz sludinājumos ievietotām pārdodamām/izīrējamajām ēkām vai to daļām (12. panta 4. punkts).
§ Major new provisions on certificates : comprehensive requirements of information, including financing possibilities, to be provided with the certificate (11(4)); public sector shall be encouraged to play a leading role by implementing the recommendations included in the energy field performance certificate within the validity period (Art 11(5)); the voluntary common EU certification scheme for non-residential buildings Art 11(9)); provisions related to the issuing and displaying of energy performance certificates (Art. 10 and 11); requirement of energy performance indicator of the energy performance certificate of building or the building unit in sales/rent advertisements (Art 12(4)).
§ Papildu informācija un pārredzamība attiecībā uz ekspertu akreditāciju, apmācību, finanšu instrumentiem, īpašniekiem un īrniekiem sniedzamo informāciju, papildu informācija par sertifikātiem (20. pants).
§ More information and transparency on experts' accreditation, training, financial instruments, information to owners and tenants, more information on certificates (Art 17 and Art 20).
§ Apspriedes ar vietējās varas iestādēm un valsts iestāžu atbalsts ieteikumu īstenošanā.
§ Less administrative burden with regards to inspections.
Jauns pants par apspriedēm ar ieinteresētajām personām, tostarp vietējām un reģionālām iestādēm (21. pants), un jauni noteikumi par vietējo būvniecības plānotāju un arhitektu vadību, lai, plānojot, projektējot un atjaunojot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus, apsvērtu energoefektivitātes uzlabojumu, enerģijas izmantošanas no atjaunojamās enerģijas avotiem un komunālās apkures un dzesēšanas lietojuma optimālo kombināciju (28. apsvērums).
§ Consultation with local authorities and support for public authorities to implement recommendations; A new article on consultation of the stakeholders, including local and regional authorities (Art 21) and new provisions on a guidance to local building planners and architects to consider the optimal combination of improvements in energy efficiency, use of energy from renewable sources and use of district heating and cooling when planning, designing and renovating industrial or residential areas (Recital 28).
§ Jaunbūvēs apsver vairāku atjaunojamās enerģijas elementu izmantojumu (6. pants).
§ More renewable elements shall take into consideration for new buildings (Art 6).
§ Lielāka Komisijas ietekme valsts plānu novērtēšanā (9. panta 4. punkts) un ziņojumu pārbaudē (15. panta 4. punkts).
§ Stronger role for the Commission in evaluating national plans (Art 9(4)) and inspection reports (Art 15(4)).
§ Progresīvu mērierīču sistēmu un aktīvākas kontroles sistēmu ieviešana, tādu kā automatizācijas, kontroles un uzraudzības sistēmas, kuru mērķis ir ietaupīt enerģiju (8. pants).
§ Introduction of intelligent metering systems and of active control systems such as automation, control and monitoring systems that aim to save energy (Art 8).