natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Savienībai ir arī tiesības pieņemt minimālos noteikumus attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanu attiecībā uz īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju, kas izriet no šādu noziegumu būtības vai ietekmes.
The Union also has the right to introduce minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions in the areas of particularly serious crime with a cross-border dimension, resulting from the nature or impact of such offences.
Minētā kompetence attiecas arī uz gadījumiem, kad ir īpaši nepieciešams apkarot noziedzību kopīgiem spēkiem
This competence also applies in cases where there is a special need to combat crime on a common basis
LES 83. panta 1. punkts. .
TFEU, Article 83(1). .
Līguma tekstā īpaši minēta cilvēku tirdzniecība un sieviešu un bērnu seksuāla izmantošana.
The text of the Treaty makes particular reference to trafficking in human beings and sexual exploitation of women and children.
Attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās ar pārrobežu dimensiju Parlamentam un Padomei ir iespēja noteikt kopīgus minimālos standartus.
As regards police and judicial cooperation in criminal matters having a cross-border dimension, Parliament and the Council are able to establish a minimum common standard.
Šādi kopīgi noteikumi var attiekties arī uz noziegumu upuru tiesībām
Such common rules may also cover the rights of victims of crime
LES 82. panta 2. punkta c) apakšpunkts. .
TFEU, Article 82(2)(c). .
Eiropas Savienības Padome ir pieņēmusi Stokholmas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā
The Council of the European Union has adopted the Stockholm Programme in the policy area of freedom, security and justice
Stokholmas programmā Komisijai un dalībvalstīm ir prasīts pieņemt krimināltiesiskus normatīvos aktus vai citus atbalsta pasākumus, kas ir nepieciešami noziegumu upuru aizsardzībai
The Stockholm Programme therefore requires the Commission and the Member States to introduce the criminal legislation or other support measures necessary to protect victims of crime
Stokholmas programma — pieņemta Eiropadomes 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmē, dok.
Stockholm Programme 17024/09, adopted by the European Council meeting of 10 and 11 December 2009, Section 2.3, in particular para.
Šogad klajā ir nācis priekšlikums direktīvai par Eiropas aizsardzības rīkojumu
A proposal for a directive on a European protection order has been presented this year
Eiropas aizsardzības rīkojums, 2010/C69/02. .
The European protection order, 2010/C69/02. .
Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt personu, kuras integritāti nopietni apdraud kāda cita persona, arī tad, ja apdraudētā persona pārvietojas Eiropas robežās.
The aim of the directive is to protect individuals living under the threat of serious violations of their integrity from a certain person, even if they move within Europe.
Direktīva būs svarīgs instruments saistībā ar centieniem aizsargāt sievietes, kas bēg no varmācības un vajāšanas.
It will constitute an important instrument in the efforts to protect women who are fleeing violence and persecution.
Vardarbība, kuras pamatā ir dzimuma faktors
Gender-based violence
Vardarbība pret sievietēm ir veidojusies vēsturiski un strukturāli, un tā sievietes skar gan individuāli, gan kolektīvā izpratnē.
Violence against women is historically and structurally determined and affects women both individually and collectively
Tādējādi problēmu loks, kas ir saistīts ar vardarbību, kuras pamatā ir dzimuma faktors, neattiecas tikai uz vardarbību krimināltiesiskā izpratnē, bet gan ir plašāks, jo tas aptver dažāda veida noziegumus, kas pret sievieti vērsti tikai tādēļ, ka viņa ir sieviete.
The problem area represented by gender-based violence, therefore, does not simply relate to violence within the meaning of criminal law, but extends to different types of crime directed against women simply because they are women
CEDAW komitejas vispārējais ieteikums Nr. 19.
General recommendation of the CEDAW committee, no 19. .
Tas ir vardarbības veids, kas veicina gan sievietes kā indivīda, gan sieviešu kā sabiedrības daļas apspiešanu.
It is a type of abuse which contributes towards the repression of women as individuals and as a group.
Parasti pret sievietēm vērstai vardarbībai ir arī seksuāls raksturs.
Typically, violence inflicted on women is usually also sexualised.
Pie vardarbības, kuras pamatā ir dzimuma faktors, pieder šādi noziedzīgi nodarījumi: vardarbība tuvinieku vidū, seksuāla vardarbība, cilvēku tirdzniecība, piespiedu laulības, dzimumorgānu apgraizīšana un citi pret personas integritāti vērsti pārkāpumi, kas īpaši skar sievietes un mazas meitenes.
Gender-based violence covers offences in the form of violence in close relationships, sexual abuse, human trafficking, forced marriage, genital mutilation and other forms of violations of integrity which particularly affect women and young girls.
Arī citi sievietes brīvību un tiesību pārkāpumi var ārkārtīgi smagi ietekmēt sievietes fizisko un garīgo veselību.
Other violations of women’s freedoms and rights can also have an extraordinary impact on the individual woman’s physical and mental health.
Īpaši tas attiecas uz sieviešu reproduktīvo tiesību pārkāpumiem.
This is particularly so in the case of violations of women's reproductive rights
Ir ārkārtīgi svarīgi, lai ikviens pasākums šajā jomā tiktu veikts, pamatojoties uz visa kopējā konteksta izpratni.
It is of key importance that every measure in this area takes place against the background of an understanding of the overall picture.
Uz dzimuma faktoru balstīta vardarbība nodara nopietnu kaitējumu personas fiziskajai un garīgajai veselībai.
Gender-based violence results in severe damage to individuals’ physical and mental health.
Tas sabiedrībai ir smags slogs, kas izpaužas sociālo problēmu veidā, turklāt tiek radītas papildu izmaksas tieslietu un veselības aprūpes sistēmām.
This entails a heavy cost for society in the form of social problems and costs for the legal and healthcare systems.
Tiek lēsts, ka kopumā visās ES dalībvalstīs izmaksas, ko sabiedrībai rada uz dzimuma faktoru balstīta vardarbība, proti, izdevumi veselības aprūpes jomā, tieslietu sistēmas un sociālo pakalpojumu izmaksas, ir EUR 2 miljoni stundā
It is estimated that the cost to society of gender-based violence – in the form of spending on healthcare, the legal system and social services – is € 2 million per hour in total in all EU Member States
Psytel (2006) Programmas “Daphne” projekts par vardarbības ģimenē radītajām izmaksām Eiropā. .
Psytel (2006) Daphne-project on the cost of domestic violence in Europe. .
Uz dzimuma faktoru balstītā vardarbība ir uzskatāma par nopietnu problēmu arī no demokrātijas nodrošināšanas viedokļa.
Gender-based violence also constitutes a serious problem in terms of democracy.
Jau tas vien, ka pret sievietēm tiek vērsta vardarbība, ierobežo sieviešu iespējas iesaistīties sabiedriskajā dzīvē un strādāt.
The very fact that women are subjected to violence restricts their opportunities to take part in social life and work.
Vardarbība nodara kaitējumu ne tikai sievietei, kas no tās cietusi, bet arī šīs sievietes ģimenei.
Violence harms individual women but the violence also harms their families.
Ģimenes dzīve vairs nepilda savu funkciju sniegt cilvēkiem drošību.
Family life loses its function of providing individuals with security.
Bērni, kuri mājās pieredz vardarbību, arī paši netiešā veidā cieš no šīs vardarbības.
Children who experience domestic violence are indirect victims of that violence.
Saskaņā ar Eirobarometra pētījuma Nr. 344 datiem 87 % respondentu uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāiesaistās cīņā pret vardarbību ģimenē.
According to Eurobarometer 344, 87% of respondents consider that the EU should get involved in combating violence in close relationships.
Tiesiskās aizsardzības nepieciešamība
Need for legal protection
Ir sevišķi svarīgi, lai tiesību akti visaptveroši un konsekventi aizsargātu sievietes integritāti.
It is of fundamental importance that women’s integrity is comprehensively and consistently protected in law.
Vardarbība, kas norisinās tuvinieku lokā, nav privāta rakstura jautājums, un uz to nevar arī raudzīties kā uz jautājumu, kas izrunājams starp iesaistītajām pusēm.
Violence which takes place in close relationships is not a private matter; neither can it be regarded as something to be negotiated between the parties concerned.
Ģimenē notikušu vardarbības aktu izmeklēšanai ir jākļūst par tiesībsargājošo iestāžu prioritāti.
The legal authorities should male the prosecution of acts of violence in close relationships a priority.
Pieņemot ES tiesību aktus, īpaši svarīgi ir apzināties, cik neaizsargātas ir sievietes un bērni situācijās, kad vardarbība norisinās ģimenē.
In legislating at EU level, it is of the utmost importance to be aware of the particular vulnerability which women and children experience in relation to domestic violence.
Bieži vien šāda vardarbība nozīmē, ka sieviete tiek kontrolēta un izolēta.
The violence often means that these women are controlled and isolated.
Vairākkārt saņemtie draudi un uzmācība sagrauj sievietes pašcieņu, un viņa var sākt uzskatīt, ka ir bezvērtīga.
Through repeated threats and harassment, their self-esteem is broken down and they can begin to view themselves as worthless.
Sievietēm, kas cieš no vardarbības ģimenē, ir grūti par šiem noziegumiem pašām ziņot attiecīgajās iestādēs.
Women subjected to domestic violence have difficulty in reporting these crimes themselves to an authority.
Viņām, iespējams, jau ir problemātiski izteikties par to, ka nepieciešama palīdzība.
They may already have problems conveying their need for help.
Bieži vien varmāka, radinieki un citas personas uz sievieti izdara nopietnu spiedienu, lai panāktu, ka viņa atsauc savu sūdzību.
They are often subjected to severe pressure from the perpetrator, relatives and others to drop their complaint.
Iespējams, ka sievietei ir cieša emocionālā saikne ar personu, kas pret viņu pielieto varmācību, un tādēļ viņa ir ārkārtīgi uzņēmīga pret destruktīvām manipulācijām.
They may have strong emotional ties to the person subjecting them to violence, and are therefore extremely susceptible to destructive manipulation.
Nereti sievietes, pret kurām bijusi vērsta varmācība, vēlāk nonāk finansiālās grūtībās, zaudē aizgādības tiesības pār saviem bērniem vai kļūst par bezpajumtniecēm.
It is not uncommon for women subjected to violence to end up in financial difficulties, lose custody of their children or become homeless.
Ģimenē piedzīvotā vardarbība cilvēku padara ļoti neaizsargātu, taču dažu īpaši neaizsargātu grupu gadījumā šī neaizsargātība ir vēl lielāka.
The vulnerability which violence in close relationships produces becomes even more precarious for certain particularly vulnerable groups.
Šajā gadījumā runa varētu būt par sievietēm, kurām ir cita etniskā izcelsme, vai sievietēm, kas dzīvo bez dokumentiem.
These may be women who are of another ethnic background or ‘undocumented’ individuals.
Arī padzīvojušiem cilvēkiem un cilvēkiem ar fizisku vai garīgu invaliditāti ir bezgala problemātiski aizstāvēt sevi un savas intereses.
For elderly people and for the physically or mentally disabled, the problem of protecting themselves and their interests are infinitely greater.
Šīm cilvēku grupām grūtības, kas saistītas ar destruktīvu dzīves situāciju pārvarēšanu, bieži vien ir vēl lielākas.
The difficulties involved in breaking out of destructive life situations are often even more palpable for these groups.
Īpaši tas attiecas uz personām, kas dzīvo aprūpes iestādēs.
This applies, in particular, to individuals living in institutions.
Savukārt homoseksuāliem, biseksuāliem vai transseksuāliem cilvēkiem var nākties izjust cita veida sociālos aizspriedumus, kas viņos varētu radīt pārliecību, ka par pieredzēto vardarbību nav jārunā.
Individuals who are homosexual, bisexual or transsexual may struggle with other forms of social stigma which may persuade them not to report violence.
Citas cilvēku kategorijas, kam varētu būt nopietnas problēmas aizstāvēt savu integritāti, ir sievietes, kas cieš no dažādām atkarībām, un bezpajumtnieces.
Other groups who may have serious problems protecting their integrity are women who live with addiction and women who are homeless.
Šis nozīmīgais tiesību princips ir jāpiemēro neatkarīgi no tā, kādas ir iesaistīto pušu attiecības.
This important legal principle must apply regardless of the particular relationship between the parties concerned.
Laulība vai līdzīgas ģimeniskas attiecības nedrīkst būt „brīvā teritorija”, kurā sieviešu un bērnu ķermeņi būtu pieejami seksuālām darbībām.
Marriage, or other such family relationships, must not constitute a free zone in which women’s and children’s bodies become sexually available.
Tāpat arī darba vietā ir jāvalda tādai videi, kur sieviete var justies pasargāta no pārkāpumiem, kas vērsti pret viņas integritāti, un no nepiedienīga spiediena.
Likewise, the workplace must be an environment where women can feel safe from violations of their integrity and undue pressure.
Seksualizēta vardarbība sievieti skar sevišķi destruktīvā veidā.
Sexualised violence affects individual women in a very destructive way.
Seksualizētu vardarbību var uzskatīt par daļu no varas struktūras, kas sievietei liedz tiesības uz seksuālu integritāti un personīgu izvēles brīvību.
Sexualised violence can be seen as part of a power structure whereby women are denied the right to sexual integrity and personal freedom of choice.
Sievietes pieredzi saistībā ar vardarbību ietekmē tas, ka vardarbības akti tiek pastrādāti sabiedrībā, kurā cilvēka dzimumam ir nozīme.
Individual women’s experience of violation is affected by the fact that the acts take place in a society in which gender is of significance.
Tādēļ varmācīgas seksuālās darbības vienmēr visai noteiktā veidā ietekmē personu, pret kuru šī vardarbība vērsta.
Sexual attacks on the body therefore always have a very particular implication for the person who is violated
Berglund, K .: “Gender and harm”, Scandinavian Studies in Law , 12.–27. lpp.
K. Berglund ‘Gender and harm’, Scandinavian Studies in Law, pp. 12-27. .
Šāda vardarbība cilvēku pazemo.
This is violence which is degrading to the individual affected.
Pamatojoties uz jaunajiem Lisabonas līguma noteikumiem, Komisija ir iesniegusi priekšlikumu direktīvai par bērnu seksuālās izmantošanas apkarošanu
The Commission has proposed a directive on sexual abuse of children based on the new provisions of the Lisbon Treaty
COM(2010)0094 Priekšlikums direktīvai par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu 2004/68/TI. .
COM(2010) 0094 proposal for a directive on combating the sexual abuse, sexual exploitation of children and child pornography, repealing Framework Decision 2004/68/JHA. .
Vardarbība, kuras pamatā ir dzimuma faktors, izpaužas arī kā citi sieviešu brīvību pārkāpumi.
Women are also subjected to gender-based abuse through other types of violations of freedom.
Svarīga joma, kurā sievietes fiziskajai un garīgajai integritātei ir nepieciešama spēcīga tiesiskā aizsardzība, ir saistīta ar sievietes dzimumorgānu apgraizīšanu.
An important area in which women’s physical and mental integrity requires strong legal protection is in relation to genital mutilation.
Darbības, kuru rezultātā tiek nodarīts smags kaitējums sievietes veselībai, nevar attaisnot, pamatojoties uz kultūras apsvērumiem.
Acts which result in serious harm to women’s health cannot be legitimised through cultural considerations.
Dzimumorgānu kropļošanas pasludināšana par noziegumu ir būtisks bērnu aizsardzības aspekts
Criminalising genital mutilation is an important part of the process of protecting young people
ANO Konvencija par bērnu tiesībām, 24. panta 3. punkts. .
UN Convention on the Rights of the Child, Article 24, para.
P6_TA(2009)0161 „Par cīņu pret sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu Eiropas Savienībā”; programmas „Daphne” 2008. gada buklets „Kaitīgi tradicionāli paradumi”. .
P6_TA (2009) 0161 on combating female genital mutilation in the EU; ‘Harmful traditional practices’, Daphne booklets 2008. .
Ar šo procedūru saistītās darbības savā būtībā ir tādas, ka ar tām tiek pārkāptas personas tiesības uz pašnoteikšanos, sniedzot piekrišanu.
The operations involved here are of such a nature that they must be regarded as falling outside the right to individual self-determination through consent.
Sievietei no tādas sociālās vides, kurā valda spēcīgs kultūras tradīciju spiediens, nav reālu iespēju sniegt vai nesniegt savu piekrišanu.
For a woman living in a social context in which strong cultural pressure is exerted, there is no genuine possibility of granting such consent.
Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai visas sievietes būtu pasargātas no dzimumorgānu apgraizīšanas.
It is therefore of the utmost importance that all women are protected against genital mutilation.
Cits uz dzimuma faktoru balstītas vardarbības paveids ir piespiedu laulības, un arī tas ir nopietns cilvēka tiesību uz brīvību un pašnoteikšanos pārkāpums.
Forced marriage is another form of gender-based violence which constitutes a serious violation of the individual's right to freedom and self-determination.
Ir svarīgi nodrošināt jaunām sievietēm aizsardzību pret šādām uzspiestām ģimenes attiecībām
It is important that young women are protected against such forced relationships
CEDAW , 17. panta 2. punkts. .
CEDAW, Article 17.2. .
Šajā kontekstā galvenokārt runa ir par vardarbību „goda aizstāvēšanas” vārdā.
‘Honour-related’ violence is a key concept in this context.
Cilvēku tirdzniecība, kuras mērķis galvenokārt ir šo cilvēku seksuāla izmantošana, Eiropā ir liela mēroga problēma.
The trafficking of human beings, principally for sexual purposes, is a major problem in Europe.
Bieži vien cietušie ir jaunieši, kuriem šādā veidā tiek sabojāta dzīve.
It is often young people who are affected and have their lives destroyed by it.
Labvēlīgu vidi cilvēku tirdzniecībai rada ekonomiskā nevienlīdzība un sociālās problēmas.
The activity thrives on the rifts in Europe brought about by economic disparities and social problems.
Cilvēku tirdzniecība ir pārrobežu noziedzības veids, ko Eiropas Savienība jau ir noteikusi par prioritāru jomu.
Human trafficking is a form of cross-border criminality which the EU has already identified as a priority area.
Komisijas iesniegtais priekšlikums direktīvai par cilvēku tirdzniecības apkarošanu
The Commission’s proposal for a directive on trafficking in human beings is currently being considered by Parliament and the Council
COM(2010)95 Priekšlikums direktīvai par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI. šobrīd tiek izskatīts Parlamentā un Padomē.
COM(2010)95 proposal for a directive on preventing and combating trafficking in human beings and protecting victims, repealing Framework Decision 2002/629/JHA. .
Krimināllikumu izdošana un citi pasākumi
Criminal legislation and other measures
Pastāv nopietni iemesli, lai prasītu, ka jebkāda veida uz dzimuma faktoru balstītas vardarbības gadījumā ir jāizvirza valsts apsūdzība.
There are strong grounds for requiring all forms of gender-based violence to be subject to public prosecution.
Noziegumos cietušo personu intereses ir jāaizsargā, ļaujot tieslietu sistēmai (policijai vai prokuratūrai) pieņemt galīgo lēmumu par to, vai par attiecīgo vardarbības gadījumu ierosināt krimināllietu.
The interests of the victims of crime must be protected by allowing the legal system, in the form of police or prosecutor, to take the final decision as to whether suspected abuse will be prosecuted.
Tāpat kā pastāvot vardarbībai ģimenē, uz cietušo sievieti tiek izdarīts milzīgs spiediens, lai viņa atsauktu savu sūdzību.
In the same way as violence in close relationships, the pressure on the individual woman to withdraw her complaint is enormous.
Taču šie pārkāpumi savā būtībā ir tādi, ka sabiedrības interešu labad varmāka ir jātiesā.
However, these violations are of such a nature that it is in society's interest for the perpetrator to be prosecuted.
Tiesas procesā prasītāja intereses pārstāv prokurors.
In court proceedings, the prosecutor represents the plaintiff's interests.
Tomēr noziegumu upuriem bieži ir nepieciešama pašiem sava tiesiskā palīdzība.
However, the victims of crime often also have a need for their own legal assistance
Ja noziegumos cietušajām personām dara pieejamu tiesisko palīdzību, ir iespējams efektīvāk aizsargāt šo personu intereses.
If victims of crime are also given access to legal assistance, their interests can be safeguarded in a more effective way
Tādēļ noziegumu upuriem būtu jāsaņem tiesiskā palīdzība juridisko konsultāciju veidā pat tad, ja viņi attiecīgajā lietā figurē tikai kā liecinieki.
Victims of crime should therefore receive legal aid in the form of a personal legal counsel, even in cases where they are only witnesses.
Juridisko procesu ir vieglāk īstenot, ja sievietei ir radīta drošāka situācija saistībā ar lietas izskatīšanu tiesā un citos līdzīgos apstākļos.
The legal process is easier to implement if it creates a more secure situation for the individual woman in connection with court hearings and similar circumstances.
Tas arī ir visai efektīvs veids, kā garantēt, ka cietušajiem netiek uzdoti nebūtiski jautājumi un ka tiesas procesā tiek pienācīgi izgaismots viņu viedoklis par pieredzēto vardarbību.
It is also a very effective way of guaranteeing that the victims are not asked any irrelevant questions and that their accounts of what they have experienced are adequately elucidated in the court proceedings.
Gluži tāpat kā apsūdzētajam ir tiesības saņemt advokāta pakalpojumus, arī noziegumā cietušajai personai ir nepieciešams kāds, kas sniegtu palīdzību.
In the same way as the accused has access to a lawyer, the victim of the crime has a need for someone to assist them
Padomes rezolūcija 2009/C 295/01, C pasākums.
Council resolution 2009/C 295/01, measure C. .
Te varētu būt runa par palīdzību atbildēt uz būtiskiem jautājumiem, kā arī regulāri saņemt informāciju par tiesas procesa gaitu.
It may be a question of receiving help to answer relevant questions and being kept informed about the progress of the court proceedings.
Taču nepietiek ar to, ka tiek ieviestas vai apstiprinātas krimināltiesību normas par sieviešu aizsardzību; kriminālvajāšana ir arī jāpadara efektīvāka
However, it is not enough to introduce or approve criminal legislation for the protection of women; prosecution must also be made more effective
Stokholmas programma — pieņemta Eiropadomes 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmē, dok.
Stockholm Programme 17024/09, adopted by the European Council meeting on 10 and 11 December 2009; Council Framework Decision on the standing of victims in criminal proceedings, 2001/220/JHA, para.
Nr. 17024/09; Padomes Pamatlēmums 2001/220/TI par cietušo statusu kriminālprocesā, 6., 8., 10. un 11. pants. .
6, 8, 10 and 11. .
Sabiedrībai šādas vardarbības esamība jākonstatē jau agrīnā posmā, sociālo pakalpojumu iestādēm un tamlīdzīgām institūcijām veicot proaktīvu preventīvo darbu.
Society must detect this kind of violence at an early stage through proactive and preventive work on the part of social service authorities and other such institutions.
Bieži vien izmeklēšanas iestāde jau visai agri izbeidz ar vardarbību pret sievietēm saistītas lietas.
Many reported crimes of violence against women are dismissed at an early stage by the investigating authority.
Ir jāuzlabo tieslietu sistēmas, veselības aprūpes dienestu, policijas un sociālo dienestu zināšanas par mehānismiem, kas raksturīgi uz dzimuma faktoru balstītai vardarbībai.
Knowledge about the mechanisms of gender-based violence must be improved within the legal system, the health service, the police and social services.
Tiesām arī jāapzinās, ko sievietei nozīmē seksuāls uzbrukums un kā tiesas procesa gaitā nepieļaut turpmāku varmācību pret upuri.
The courts must also be made aware of what a sexual assault implies for the individual woman and how further abuse of the victim can be avoided in court proceedings.
Ja noziegumā cietušās personas tiesas procesa gaitā saņems nepieciešamo atbalstu, arī tā tiks vienkāršots tiesas darbs.
If victims of crime receive the support they need during court proceedings, this will also facilitate the work of the courts.