natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents ir pārliecināts, ka, lai gūtu pilnīgu izpratni par pašreizējo situāciju, kā arī par turpmāku attīstību darba tirgos, jāveicina Eiropas Komisijas centieni darbaspēka mobilitātes ieviešanai un atbalstam, vajadzīga arī padziļināta analīze attiecībā uz pārkāpuma procedūrām, kas uzsāktas pret dalībvalstīm, kuras nav izpildījušas prasības, kā arī attiecībā uz darbaspēka mobilitātes tendencēm prasmju, nozaru un ģeogrāfisko teritoriju ziņā, jārada ilgtermiņa visaptveroša, multidisciplināra mobilitātes stratēģija, kas paredzēta visu esošo tiesisko, administratīvo un praktisko darbinieku brīvas kustības ierobežojumu analizēšanai un novēršanai.
In order to have a thorough understanding of the current situation as well as of future developments in the labour markets the rapporteur is convinced that the good efforts of the European Commission taken with respect to enforcing and supporting labour mobility need to be strengthened and more in-depth analysis is required with respect to infringement procedures targeted towards the non-compliant member states, trends of labour mobility in terms of skills, sectors and geographical area, and to present a long-term, comprehensive, multidisciplinary, mobility strategy aimed at analysing and removing all existing legal, administrative and practical barriers to free movement of workers.
Darba tirgu atvēršanas ekonomiskais pamatojums pašlaik ir skaidrāks nekā jebkad.
The economic reasoning for opening the labour markets becomes as clear as ever in the current times.
Pārmērīgs protekcionisms attiecībā uz darba ņēmēju mobilitāti var izraisīt pieaugošu nošķiršanos starp dalībvalstīm, un neuzticēšanās var ietekmēt ES sniegumu pasaules mērogā un vājināt ES konkurētspēju.
Over protectionism in terms of labour mobility will induce a growing separation among Member States and a mistrust that can affect EU’s performance as a world player and can weaken its position on a competitive scale.
Pašlaik Eiropas Savienības dalībvalstīm jāstrādā un jāattīstās kopā.
This is the moment when the European Member States need to work and grow together.
Atzinumu sagatavoja: Vilija Blinkevičiūtė
Rapporteur: Vilija Blinkevičiūtė
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā ES darba ņēmēju mobilitāte būtu jāveicina visā Eiropas Savienībā, kur ir nepieciešams darbaspēks;
A. whereas mobility of EU workers should be encouraged throughout the European Union where there is an employment need,
B. tā kā ES darba ņēmējiem, meklējot darbu uzņēmējā dalībvalstī, var rasties grūtības un problēmas,
B. whereas EU workers can face difficulties and challenges when seeking employment in a host Member State,
3. aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties ar ksenofobiju, paredzot integrācijas un informēšanas līdzekļus, un veicināt saprašanos, kultūras daudzveidību un cieņu tajās dalībvalstīs, kas uzņem mobilos darba ņēmējus;
Calls on the Commission and the Member States to combat xenophobia by providing the means for integration and information and to promote understanding, cultural diversity and respect in Member States hosting mobile workers;
5. aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā
Calls on the Member States to fully implement Directive 96/71/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 1996 concerning the posting of workers in the framework of the provision of services
9. uzsver, ka viens no lielākajiem Eiropas Savienības sasniegumiem ir tādas teritorijas izveide bez iekšējām robežām, kurā ES pilsoņi un trešo valstu pilsoņi var brīvi pārvietoties un strādāt;
Underlines that one of the main achievements of the European Union is the creation of an area without internal borders where EU citizens and third-country nationals can circulate and work freely;
11. mudina dalībvalstis nodrošināt Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā
Urges the Member States to ensure the correct transposition and implementation of Directive 2004/38/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the right of citizens of the Union and their family members to move and reside freely within the territory of the Member States
12. uzsver, ka darba ierobežojumi ir šķērslis iekšējā tirgus darbībai un ka ekonomikas krīze parāda nepieciešamību veicināt brīvu darbaspēka pārvietošanos, kura ir pašregulējoša, nodrošina elastību un samazina nedeklarētu darbu un dabīgo bezdarba līmeni;
Underlines that labour restrictions constitute an obstacle to the functioning of the internal market and that the economic crisis demonstrates the need to promote free labour mobility which is self-regulatory, provides flexibility, and reduces undeclared work and the natural rate of unemployment;
14. norāda, ka uz Eiropas tiesību aktiem balstītas darba ņēmēju mobilitātes veicināšana ir jāpapildina ar ES tiesību normām, kas nodrošina taisnīgus darba apstākļus un līdztiesīgu attieksmi pret migrējošiem darba ņēmējiem, kā arī paredz efektīvas sankcijas, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un pārsūdzības iespējas, ja tiek pārkāptas darba ņēmēju tiesības, kā līdzekļus darba ņēmēju nevienlīdzības samazināšanai ES; atzīst, ka šādos apstākļos būtu jāsniedz pienācīga tiesiskā palīdzība pārrobežu darba ņēmējiem;
Notes that the promotion of workers’ mobility based on European law has to be complemented by EU legal provisions which ensure fair working conditions and equal treatment for migrant workers as well as foresee effective sanctions, remedies and redress in cases of violations of workers’ rights as tools to reduce inequalities among workers in the EU; recognises that appropriate legal assistance should be provided for cross-border workers in such circumstances;
18. mudina dalībvalstis pastiprināt Direktīvas 91/533/EEK īstenošanu attiecībā uz to, kāds obligātais informācijas minimums darbiniekiem ir jāsaņem no darba devēja par savām darba attiecībām, tostarp visi attiecīgie noteikumi par viņu nodarbinātības stāvokli uzņēmējā dalībvalstī;
Urges the Member States to strengthen the implementation of Directive 91/533/EEC concerning the minimum information that workers must receive from their employer on their employment relationship, including all relevant provisions concerning their employment situation in the host Member State;
24. aicina Komisiju pārskatīt Padomes 1968. gada 15. oktobra Regulu (EK) Nr. 1612/68 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Kopienā
Calls on the Commission to revise Regulation (EC) No 1612/68 of the Council of 15 October 1968 on freedom of movement for workers within the Community
27. uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai ES mobilo darba ņēmēju bērniem nerastos grūtības saistībā ar viņu tautību vai valsts piederību sakarā ar viņu vecāku izvēli attiecībā uz darbu, un ka būtu pienācīgi jāizpēta mobilo darba ņēmēju bērnu konkrētās vajadzības, lai nodrošinātu efektīvu politisko reakciju.
Considers that Member States should ensure that the children of EU mobile workers do not face difficulties regarding their nationality or citizenship due to the working choices of their parents, and that the particular needs of the children of mobile workers should be adequately studied to ensure effective policy responses.
Atzinumu sagatavoja: Andrea Češková
Rapporteur: Andrea Češková
A. tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ir negatīvi ietekmējusi mobilitāti un visvairāk ietekmējusi pagaidu darbiniekus un nepilnas slodzes darbiniekus, un sievietes ir viena no visvairāk skartajām grupām;
A. whereas the current economic crisis has had negative effects on mobility and has hit temporary workers and part-time workers hardest, women being one of the most affected categories,
B. tā kā darba samaksas atšķirība starp dzimumiem (vidēji sievietes ES par vienu un to pašu darbu pelna apmēram par 17,5 % mazāk nekā vīrieši
B. whereas the gender pay gap (on average women in the EU earn about 17.5% less than men for equal work
Komisijas dienestu darba dokuments: „ 2010. gada ziņojums par progresu sieviešu un vīriešu līdztiesībā” (SEC(2011)193) ), darba tirgus segregācija pa dzimumiem, pienācīgu darba apstākļu trūkums, joprojām sastopamie stereotipi un dzimumu diskriminācijas risks ir lieli šķēršļi sieviešu mobilitātei; tā kā arī ar ģimeni un sociālo tīklu saistīti faktori, bērnu aprūpes pakalpojumi, mājokļu situācija un vietējie vides apstākļi ir šķēršļi, kas kavē sievietes izmantot pārvietošanās brīvību;
Commission staff working paper : Report on the progress on equality between women and men 2010 (SEC(2011)193). ) as well as the gender-segregated labour market, the lack of adequate working conditions, persistent stereotypes and the risk of gender discrimination are major obstacles to women’s mobility; whereas family and social network related factors, childcare facilities, housing and local environment conditions are also barriers to women exercising the right of free movement,
C. tā kā saistībā ar darbinieku mobilitāti ES ir vērojamas izteiktas dzimumu atšķirības (vīrieši daudz biežāk nekā sievietes informē par pārcelšanos jauna darba vai amata pārcelšanas dēļ, attiecīgi 44 % salīdzinājumā ar 27 %
C. whereas strong gender differences are visible as regards workers’ mobility within the EU (men report moving because of a new job or job transfers far more often than women do, respectively 44% as against 27%
Eurofound pētījums „Mobilitāte Eiropā — turpmākā virzība”. ); tā kā ir nepieciešams kvalitatīvāk apsekot mobilitātes parādību, pamatojoties uz datiem atkarībā no dzimuma,
Eurofound Study ‘Mobility in Europe - the way forvard’. ); whereas there is a need for better monitoring of the mobility phenomenon, based on data disaggregated by gender,
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (OV L 204, 26.07.2006., 23. lpp.).
Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast), OJ L 204 , 26.07.2006, p.
Eiropā; uzstājīgi rosina Komisiju un dalībvalstis (ar sieviešu līdzdalību) izstrādāt tādu valsts politiku, kas izskaustu darba samaksas atšķirību atkarībā no dzimuma un galveno uzmanību pievērstu sieviešu integrēšanai darba tirgū un iespēju vienlīdzības veicināšanai kā faktoriem, kas palīdzētu nostiprināt ES darba ņēmēju mobilitāti;
23. in Europe; strongly urges the Commission and Member States to develop national policies (with women’s participation in designing them) which would eradicate the gender pay gap, and that will focus on the integration of women in the labour market and promote equal opportunities as factors that contribute to enhancing EU workers’ mobility;
7. aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt situāciju aģentūrās un organizācijās, kas piedāvā darbu strādājošiem no citām dalībvalstīm, un atklāt iespējamas nelegālas vai slēptas darba vietas vai aģentūras vai organizācijas, kas piedāvā fiktīvu darbu;
Calls on the Commission and Member States to monitor the situation of agencies and organisations offering jobs to workers from other Member States, and to detect potential illegal or black market employment or agencies or organisations providing fictitious jobs;
10. uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāuzlabo to bērnu situācija, kurus atstājuši vecāki, un jāpalīdz viņiem normāli attīstīties, iegūt izglītību un baudīt pienācīgu sabiedrisko dzīvi;
Underlines that the Member States should improve the situation of children left behind by their parents and to help them develop normally and benefit from education and appropriate social life;
14. aicina dalībvalstis izveidot sadarbības mehānismus, lai nepieļautu tādu graujošu ietekmi uz ģimenēm, jo īpaši bērniem, kuru rada viņu nošķiršana no vecākiem un attālums starp viņiem;
Calls on the Member States to create mechanisms of cooperation aimed at preventing the devastating effects on families, especially on children, caused by the separation from their parents and the distance between them;
par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par civilās aviācijas drošību
on the draft Council decision on the conclusion of an Agreement between the European Union and the Government of the Federative Republic of Brazil on civil aviation safety
– ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13989/1/2010),
– having regard to the draft Council decision (13989/1/2010),
– ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību par civilās aviācijas drošību (11282/2010),
– having regard to the draft Agreement between the European Union and the Government of the Federative Republic of Brazil on civil aviation safety (11282/2010),
– ņemot vērā Padomes iesniegto piekrišanas pieprasījumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu, 218. panta 8. punkta pirmo daļu, un 218. panta 7. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7-0336/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council pursuant to Article 100(2), Article 207(4), first subparagraph, Article 218(8), first subparagraph, Article 218(7) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0336/2010 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu ( A7-0259/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0259/2011 ),
Šis ieteikums attiecas uz Padomes lēmuma projektu par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Brazīliju par civilās aviācijas drošību (turpmāk „nolīgums”).
This recommendation deals with draft Council decision on the conclusion of an Agreement between the EU and Brazil on civil aviation safety (“the Agreement”).
Nolīgumu Eiropas Savienības vārdā parakstīja 2010. gada 14. jūlijā, un tas vēl pagaidu kārtībā nav piemērots.
The Agreement was signed on behalf of the European Union on 14 July 2010 and is not provisionally applied.
Tā kā tehnisko šķēršļu novēršana preču tirdzniecībā ir ekskluzīva Savienības kompetence, nolīgumu var noslēgt, pieņemot Padomes lēmumu.
As the removal of technical barriers to trade in goods comes within the exclusive competence of the Union, the Agreement can be concluded by means of a Council Decision.
Tikai sešām dalībvalstīm pagaidām ir divpusēji nolīgumi ar Brazīliju par ražojumu sertificēšanu.
Only six Member States currently have bilateral agreements with Brazil covering product certification.
Divpusējie nolīgumi zaudēs spēku līdz ar šā Nolīguma stāšanos spēkā.
Those bilateral agreements will be terminated from the date of entry into force of the Agreement.
Nolīgums sniegs Eiropas Savienībai labumu, ja tas iedibinās sertifikācijas atzinumu abpusējas atzīšanas kārtību visās lidojumderīguma jomās attiecībā uz visām dalībvalstīm.
The Agreement constitutes a net benefit for the European Union given that it will establish mutual acceptance of certification findings in all areas of airworthiness for all Member States.
Jānorāda, ka Brazīlija ir ne tikai desmitā lielākā ekonomika pasaulē, bet arī desmitais lielākais ES tirdzniecības partneris.
It should be noted that Brazil is not only the tenth largest economy in the world, but also the EU's tenth largest trade partner.
Gaisa transporta pārvadājumu nolīgumi tagad atbilst šai kategorijai, jo tie ietilpst jomā, uz kuru attiecas parastā likumdošanas procedūra
Air agreements now fall within this category because they cover a field to which the ordinary legislative procedure applies
Parlamenta lomas pieaugums, ko nosaka jaunais Līgums, nozīmē pienākumu ciešāk uzraudzīt sarunu procesu, pilnībā izmantojot iespējas, kas paredzētas Parlamenta Reglamenta 90. pantā.
The enhanced role for Parliament under the new Treaty implies a corresponding responsibility to monitor the conduct of negotiations more closely, making full use of the possibilities provided in Rule 90 of Parliament’s Rules of Procedure.
Visas iesaistītās puses vēlas, lai visas vērā ņemamās bažas par Parlamenta gatavību sniegt piekrišanu tiktu apzinātas un risinātas agrīnā stadijā, nevis pēc tam, kad ir noslēgušās sarunas.
It is clearly desirable for all parties that any concerns of sufficient importance to call into question Parliament’s readiness to grant consent be identified and addressed at an early stage rather than after the negotiations have been concluded.
Tāpat, lai gan ir vēlama tāda elastība, lai varētu grozīt nolīgumu, grozot tā pielikumus, jāņem vērā tas, kā informēt Parlamentu par nozīmīgākajām izmaiņām.
Equally, while the flexibility to alter the Agreement by means of changing the Annexes is welcome, thought should be given to how Parliament can be kept informed of the most significant changes.
Galvenie nolīguma mērķi ir atvieglot to preču un pakalpojumu tirdzniecību, uz kuriem attiecas nolīgums, pēc iespējas samazināt novērtējumu, pārbaužu un kontroles dublēšanos, to saglabājot vienīgi nozīmīgām regulatīvām atšķirībām, un paļauties uz katras puses sertifikācijas sistēmu atbilstību otras puses prasībām.
The primary objectives of the Agreement is to facilitate trade in goods and services covered by the Agreement, to limit as much as possible the duplication of assessments, tests and controls to significant regulatory differences and to rely on the certification system of either party to check conformity with the requirements of the other party.
Nolīgums kopumā atbilst dalībvalstu un trešo valstu jau noslēgto divpusējo aviācijas drošības nolīgumu ( BASA ) struktūrai.
The Agreement broadly follows the structure of the existing Bilateral Aviation Safety Agreements (“BASA”) between Member States and third countries.
Tāpat kā tie tas ir balstīts uz abpusēju uzticēšanos otras puses sistēmai un regulatīvo atšķirību salīdzināšanu.
Like them, it is based on mutual trust of each other’s system and on the comparison of regulatory differences.
Tāpēc tas nosaka saistības un paredz sadarbības metodes, lai importētājas valsts iestāde varētu izsniegt sertifikātu aeronavigācijas ražojumam, daļai vai ierīcei, neatkārtojot visus eksportētājas iestādes veiktos novērtējumus.
Hence, it places obligations and provides methods of cooperation so that the importing authority can issue its own certificate on the aeronautical product, part or appliance without duplicating all the assessments done by the exporting authority.
Nolīguma pielikumos ir noteikts, kā sadarboties un savstarpēji atzīt sertifikācijas atzinumus lidojumderīguma un tehniskās apkopes jomā.
Annexes to the Agreement set out how this cooperation and mutual acceptance of certification findings in the area of airworthiness and maintenance should be carried out.
Nolīgumā neierosina pārsniegt to, kas pieļaujams katras puses piemērojamajos tiesību aktos.
The Agreement does not propose to go beyond what is permissible in the applicable law of either party.
Eiropas Savienības piemērojamie tiesību akti ir Regula (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas pasākumi, tostarp jebkādi tās grozījumi.
The applicable law for the European Union is Regulation (EC) N° 216/2008 and its implementing measures including any modification thereof.
Eiropas Savienības sistēma ir pilnībā atspoguļota teksta projektā, kur noteikta skaidra uzdevumu nošķiršana attiecībā uz aeronavigācijas ražojumu un sastāvdaļu sertifikāciju un šādu ražojumu un sastāvdaļu projektēšanā un ražošanā iesaistīto organizāciju sertifikāciju.
The European Union system is fully reflected in the draft text setting out clearly a separation of tasks with regard to certification of aeronautical products and components and organisations involved in the design and manufacture of such products and components.
Nolīgumā ir paredzēts izveidot kopīgu komiteju un apakškomitejas tādās jomās kā lidojumderīguma un tehnisko apkopju sertificēšana.
The Agreement foresees for the creation of a joint committee and sub-committees in areas such as certification of airworthiness and maintenance.
Nolīguma teksts ir sagatavots tā, lai sniegtu pusēm vajadzīgo elastību nekavējoties reaģēt uz drošuma problēmām vai panākt augstāku aizsardzības līmeni, ko tās uzskata par atbilstīgu drošumam.
The text of the Agreement is set up to afford the parties the necessary flexibility to react immediately to safety problems or to set up a higher level of protection they consider appropriate for safety.
Ir paredzētas īpašas procedūras, lai abas puses varētu risināt šādas situācijas un neapdraudētu nolīguma derīgumu.
In order to enable the two sides to deal with such situations without putting at risk the validity of the Agreement, specific procedures are foreseen.
ES un Brazīlijas uzņēmumi gūs būtisku labumu no nolīguma piemērošanas, pateicoties īsākām un vienkāršākām, un līdz ar to lētākām ražojumu apstiprināšanas procedūrām un savstarpējai sertifikācijas atzinumu atzīšanai.
EU and Brazilian companies will significantly benefit from the application of the Agreement thanks to shorter and simpler, hence less costly, product-approval procedures and mutual acceptance of certification findings.
Turklāt nolīgums sniegs Eiropas Savienībai labumu, ja tas iedibinās sertifikācijas atzinumu abpusējas atzīšanas kārtību visās lidojumderīguma jomās attiecībā uz visām dalībvalstīm.
Furthermore, the Agreement constitutes a net benefit for the European Union given that it will establish mutual acceptance of certification findings in all areas of airworthiness for all Member States.
Ņemot vērā iepriekš teikto, referente ierosina Parlamentam sniegt piekrišanu nolīguma noslēgšanai.
In the light of the above remarks, the Rapporteur proposes that Parliament gives its consent to the conclusion of the Agreement.
Tā kā tas nevar stāties spēkā pirms noslēgšanas, būtu arī ļoti vēlams, ka, tiklīdz Parlaments ir pieņēmis lēmumu, Padome nekavējoties pabeigtu procedūru.
As it cannot enter into force until it has been concluded, it would also be highly desirable that, once Parliament has taken its decision, Council does not delay in finalising the procedures.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the detailed rules for access to the public regulated service offered by the global navigation satellite system established under the Galileo programme
Ārlietu komitejas ATZINUMS................................................................................................22
OPINION of the Committee on Foreign Affairs ..........................................................24
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0550 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0550 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7‑0318/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 172 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0318/2010 ),
– ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,
– having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 15 June 2011 to approve Parliament’s position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,