natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbalstot to, ka jaunattīstības valstīs tiek pieņemtas un īstenotas ESAO iekšējo cenu pamatnostādnes, Komisija vienlaikus piemin nepieciešamību novērtēt nesaistītu uzņēmumu darījuma principa piemērošanu, neierosinot citu metožu izmantošanu.
While supporting the adoption and implementation of the OECD transfer pricing guidelines in developing countries, the Commission mentions the need to investigate the application of the arm's-length principle, not proposing other methodology.
Nodokļu ieņēmumu samazināšanās
Erosion of Tax revenues
Diemžēl netiek minēta nodokļu ieņēmumu samazināšanās, ko globalizētas ekonomikas apstākļos izraisa valstu konkurence nodokļu jomā.
Unfortunately, there is no reference to the erosion of tax revenues arising from tax competition between countries in a globalised economy.
Daži nepieciešami pasākumi
Some necessary steps
A. Cīņa pret nodokļu oāzēm
A. Combating tax havens
Cīņa pret nodokļu oāzēm ir viena no prioritātēm Tūkstošgades mērķu sasniegšanā.
Combating tax havens is a key priority for achieving the MDGs.
Nodokļu oāzes tiešām vājina jaunattīstības valstu iestāžu un politiskās sistēmas darbības kvalitāti.
Indeed, tax havens contribute to weakening the quality of institutions and the political system in developing countries.
Tās palielina ekonomiskās noziedzības ienesīgumu, mudina meklēt labākas nodokļu likmes un palielina nodokļu ieņēmumu sadalījuma nevienlīdzību.
They make economic crime more profitable, encourage rent-seeking and increase the inequitable distribution of tax revenues.
i) Nodokļu oāzēs praktizētā slepenība rada informācijas asimetriju ieguldītāju vidū un tādējādi samazina starptautisko finanšu tirgu efektivitāti.
i) The secrecy practised in tax havens creates information asymmetry between investors, and consequently reduces the efficiency of international financial markets.
Šīs situācijas rezultātā tiek paaugstinātas riska prēmijas un tādējādi palielinātas gan bagāto, gan nabadzīgo valstu aizņēmumu izmaksas.
This situation leads to higher risk premiums and thereby increases borrowing costs for both rich and poor countries.
ii) Nolīgumi nodokļu jomā palielina nodokļu oāžu izmantošanas izdevīgumu.
ii) Tax treaties help to make tax havens a more favourable location.
Veidojot plašu divpusējo nolīgumu kopumu, tiek mēģināts pārvarēt nodokļu dubultās uzlikšanas iespējamo problēmu, kas rodas, ievērojot principu, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem nodokļu jomā tiesības aplikt ar nodokļiem kapitāla pieaugumu ir gan valstij, kurā kapitāla īpašnieks dzīvo vai ir reģistrējies (dzīvesvietas princips), gan valstij, kurā ir gūti ieņēmumi (izcelsmes valsts princips).
A large network of bilateral tax treaties seeks to overcome the potential problem of double taxation resulting from the principle that under international tax law, both the country where an owner is domiciled or registered (domiciliary principle) and the country where the income is earned (source state principle) have the right to tax capital gains.
Nodokļu oāžu gadījumā, kad juridiskas personas tikai piereģistrējas attiecīgajā jurisdikcijā, lai gūtu nodokļu atvieglojumus, dzīvesvietas principa īstenošana rada nevienlīdzīgu nodokļu ieņēmumu sadalījumu, jo nodokļu oāzēs faktiski notiek ļoti neliela ekonomiskā darbība.
In case of tax havens, where legal entities merely register in a jurisdiction for tax facilities, the implementation of the domiciliary principle engenders an unequal division of tax revenues, since very little of the economic activity actually takes place in the tax haven.
Šādos apstākļos atbilstīgi taisnīguma principam tiesības aplikt ieņēmumus ar nodokli būtu jāpiešķir izcelsmes valstij.
In such circumstances, principles of fairness suggest that the right to tax should lie with the source country.
iii) Lai gan daudzos ESAO dalībvalstu un jaunattīstības valstu nolīgumos nodokļu jomā ir ņemta vērā dzīvesvietas principa ievērošanas ietekme uz nodokļu sadalījumu, piešķirot izcelsmes valstij tiesības uzlikt nodokli, kas nepārsniedz konkrētu summu un ko ietur ienākuma izmaksas brīdī (tādējādi šī sistēma nodrošina, ka arī izcelsmes valsts saņem daļu no nodokļu ieņēmumiem), nolīgumos nodokļu jomā, kurus noslēgušas nodokļu oāzes un citas jaunattīstības valstis, šāds ieturamais nodoklis nav paredzēts.
iii) While many tax treaties between OECD members and developing countries have taken account of the effect of the domiciliary principle on the distribution of taxes by giving the source country the right to impose a withholding tax up to a specified amount (this system ensures therefore that the source country also receives a share of the tax revenues), tax treaties established between tax havens and other developing countries make no provision for such a withholding tax.
iv) Nodokļu oāžu un jaunattīstības valstu nolīgumi nodokļu jomā bieži vien ievērojami samazina jaunattīstības valstu nodokļu bāzi, bet vāja valsts finanšu sistēma ir viena no galvenajām problēmām vairākās jaunatīstības valstīs.
iv) Tax treaties between tax havens and developing countries often contribute to a significant reduction in the tax base of the latter, while weak public finances are one of the principal challenges in a number of developing countries.
Turklāt nolīgumi nodokļu jomā neietekmēs nodokļu oāzēs pastāvošos nelabvēlīgos faktorus (piemēram, slepenības noteikumu piemērošanu un fiktīvu dzīvesvietu reģistrāciju).
Furthermore, tax treaties will not affect the harmful structures that exist in tax havens (such as the use of secrecy rules and fictional domiciles).
Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka ar nolīgumiem nodokļu jomā netiek apgrūtināta turpmāka darbība pret nodokļu oāzēm un ka tie tiek attiecīgi pārskatīti.
Therefore, it is important to ensure that tax treaties will not constrain further action against tax havens and should be revised accordingly.
B. Nepareizu cenu noteikšana
B. Trade mispricing
Nepareizu cenu noteikšana grupas iekšējiem darījumiem, lai novirzītu peļņu no augstu nodokļu likmju jurisdikcijām uz zemu nodokļu likmju jurisdikcijām, ir viens no izplatītākajiem finanšu nelikumīgas aizplūšanas dzinuļiem.
Incorrect pricing of intra-group transactions with the aim of transferring profits from a high-tax to low-tax jurisdictions, is one of the most prominent drivers of illicit financial outflows.
Tā rada nopietnu problēmu gan bagātajām, gan nabadzīgajām valstīm — tās rezultātā rodas valstu un starptautisko uzņēmumu konkurences traucējumi un tā var izraisīt nodokļu ieņēmumu ievērojamu zudumu.
It constitutes a major problem for both rich and poor countries: it leads to extensive competitive distortions between national and multinational companies, and can cause a substantial loss of tax revenues.
Lai gan ir pieņemtas ESAO iekšējo cenu noteikšanas pamatnostādnes, tām vēl ir nepieciešami uzlabojumi.
Although OECD guidelines on transfer pricing by multinational enterprises exist, there is space to improve them.
C. Nodokļu oāžu apkarošanai paredzētās starptautiskās sistēmas trūkumi
C. Weaknesses of the international architecture to combat tax havens
Lai gan virkne starptautisko organizāciju (ESAO, SVF, Finanšu darbības uzdevumu grupa naudas atmazgāšanas jautājumos ( FATF ), Finansiālās stabilitātes forums ( FSF ), ANO) strādā pie jautājumiem, kas saistīti ar nodokļu oāžu nelabvēlīgo ietekmi, nevienai no šīm organizācijām nav pilnvaru, kas konkrēti attiektos uz nodokļu oāzēm.
While a number of international organisations work on issues related to the harmful effects of tax havens (OECD, IMF, FATF, FSF, UN), none of these organisations have a mandate directed specifically at tax havens.
Starptautiskā sadarbība šajā jomā notiek galvenokārt, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un ieviestu nodokļu jomā nolīgumus, kuros tiek ietvertas tiesības iegūt no citām valstīm informāciju par konkrētiem nodokļu jautājumiem.
International collaboration in this area is aimed primarily at money laundering and at establishing tax treaties that include the right to obtain information from other states on specific tax matters.
Turklāt starptautiskajai sistēmai ir raksturīgi vairāki pamatīgi trūkumi:
Moreover, the international framework suffers from several fundamental weaknesses:
· jaunattīstības valstis nav iekļautas virknē iniciatīvu (kā tas ir ESAO un FATF gadījumā);
· developing countries are excluded from a number of initiatives (as in the case of the OECD and FATF);
· neviena no iniciatīvām nav piemērota tam, lai novērstu svarīgākās problēmas, kas saistītas ar finanšu nelikumīgu aizplūšanu, tostarp arī tas, ka nav ieviesta automātiska informācijas apmaiņa par uzņēmumu īpašumtiesībām un nav iespējams gūt ieskatu par pārvedumu cenu noteikšanu uzņēmumos;
· none of the initiatives are suited to overcoming the principal problems related to illicit financial flows, among which the lack of automatic exchange of information on ownership and insight into transfer pricing within companies;
· lai nodrošinātu pilnīgu dalību dažādos forumos un iniciatīvās, bieži vien ir nepieciešamas noteikta līmeņa specializētās zināšanas un kompetences, kas daudzām jaunattīstības valstīm nav pieejamas.
· full participation in the various fora and initiatives often call for a level of expertise and capacity which many developing countries do not possess.
D. Dabas resursu „lāsts”
D. The ‘ natural resource curse ’
Daudzas valstis, kuras varētu dēvēt par „rantjē” valstīm (tās gūst ieņēmumus, izīrējot bagātīgo dabas resursu, jo īpaši naftas un derīgo izrakteņu, krājumu ieguves vietas) un kurām nav nepieciešami iedzīvotāju nodokļi, mēdz:
A wide range of countries that can be dubbed ‘rentier’ states (they benefit from abundant natural resource rents, particularly those from oil and minerals) which do not need to tax their citizens tend to:
· būt neatkarīgas no pilsoņu nodokļiem, un tādēļ tās pret viņiem izturas neatsaucīgi;
· be independent of citizen-taxpayers, and therefore unresponsive to them;
· radīt vājus stimulus plašas ekonomiskās attīstības veicināšanai;
· have few incentives to promote broad economic development;
· izmantot naftas ieguves ieņēmumus, lai uzpirktu opozīciju un finansētu represīvu iekšējās drošības režīmu;
· use oil revenues to buy off opposition, and to fund repressive internal security;
· nesaskatīt jēgu efektīvas nodokļu iekasēšanas un pārvaldības struktūras izveidē.
· have few incentives to establish effective bureaucracies to raise and manage taxes.
Ir īstenotas iniciatīvas, lai veicinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz dabas resursu ieguves vietu izīrēšanā gūto ieņēmumu tērēšanu, tai skaitā novatoriski pasākumi, piemēram, Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīva ( EITI ).
Initiatives have been taken to promote greater transparency in regard to the spending of natural resource rents, including innovative ventures such as the Extractive Industries Transparency Initiative (EITI).
Šādas iniciatīvas ir jāatbalsta, bet starptautiskiem uzņēmumiem būtu jānorāda sava peļņa un samaksātie nodokļi par katru valsti atsevišķi, lai varētu salīdzināt, ko šie uzņēmumi maksā katrā jaunattīstības valstī, kurā tie darbojas.
Such initiatives need to be supported, while transnational corporate companies need to disclose profits and taxes paid on a ‘country-by-country’ basis so as to make it possible to compare what they pay in every developing country where they operate.
Pārskatu iesniegšana par katru valsti atsevišķi ir cieši saistīta ar starptautisko uzņēmumu atbalstu uzņēmumu sociālās atbildības veidošanai.
Country-by-country reporting goes hand-in-hand with the support of multinational companies for corporate social responsibility.
E. Globalizācija un fiskālās problēmas
E. Globalisation and fiscal problems
Globalizācija saasina fiskālās problēmas, jo starptautiski mobilu kapitālu aplikt ar nodokli kļūst arvien grūtāk.
Globalisation exacerbates fiscal problems, as internationally mobile capital becomes more difficult to tax.
Šī problēma īpaši attiecas uz nodokļu oāzēs reģistrētu uzņēmumu kapitāla pieauguma aplikšanu ar nodokļiem.
This problem relates particularly to taxation of capital gains by companies registered in tax havens.
Jaunattīstības valstīm ir nepieciešams izveidot atbilstošu politikas jomu, lai ieviestu kapitāla kontroli un citus pasākumus spekulācijas novēršanai un finanšu stabilitātes nodrošināšanai.
Developing countries should have the necessary policy space to impose capital controls and other measures to deflect speculation and ensure financial stability.
Nodokļu bāzes paplašināšana
Widening the tax base
Nodokļu bāzes paplašināšana ir viena no prioritātēm, lai ļautu jaunattīstības valstīm sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus
Widening the base is a key priority to enable poor countries to achieve the MDGs
Rūpnieciski attīstītās valstīs iedzīvotāju ienākumu nodoklis veido 7 % IKP, un to maksā aptuveni 45 % iedzīvotāju, jaunattīstības valstīs iedzīvotāju ienākumu nodoklis veido tikai 2 % IKP, un to maksā mazāk nekā 5 % iedzīvotāju. .
Where personal income tax generates around 7% of GDP in developed countries - and is paid by about 45% of the population, the corresponding number for developing countries is only 2% of GDP - paid by less than 5% of the population. .
Pēdējo divdesmit gadu laikā nodokļu reformas pasaulē ar veiktas, pārtraucot paļaušanos uz tirdzniecības nodokļiem un ieviešot plašās bāzes patēriņa nodokļus (PVN).
Over the last twenty years, tax reforms worldwide have seen a shift away from reliance on trade taxes, and the introduction of broad-based consumption taxes (VAT).
Viens jautājums, kas būtu jārisina, ir tirdzniecības nodokļu relatīvais samazinājums (tarifu atcelšanas rezultātā) un tādu patēriņa nodokļu kā PVN un energopatēriņa nodokļu ieviešana.
One problem to address is the relative decline of trade taxes (as a result of tariff liberalisation) and the introduction of consumption taxes such as VAT or energy taxes.
Lai gan netieša aplikšana ar nodokļiem ir praktisks nodokļu bāzes paplašināšanas veids ekonomikās, kurās ir liels neoficiālais sektors, PVN piemērošana nav ideāls instruments, jo tā ir regresīva nodokļu sistēma.
Although indirect taxation is a practical way forward to widen the tax base in economies with large informal sector, VAT is not an ideal instrument since it consists of a regressive system of taxation.
Turklāt PVN iekasēt ir grūtāk nekā tirdzniecības nodokļus, kurus tas ir aizstājis.
Moreover, VAT has the disadvantage of being harder to collect than the trade taxes it has replaced.
Nodokļu reforma būtu jāīsteno, ieviešot tiešu aplikšanu ar nodokļiem, vienlaikus nodrošinot, ka starptautiski uzņēmumu maksā taisnīgu daļu no nodokļiem.
Tax reform should be geared to developing direct taxation, while ensuring that multinational enterprises pay a fair share of taxes.
Atbildība par nodokļu aplikšanas stratēģijām
‘ Ownership ’ of taxation strategy
Aplikšana ar nodokļiem nav tikai tehnisks jautājums, ko var piemērot jebkurā situācijā, neņemot vērā vietējās iestādes.
Taxation is not just a technical issue which can be transferred from one context to another without taking account of local authorities.
Līdzekļu devējiem jārīkojas, ņemot vērā katras valsts specifisko sociāli ekonomisko vidi.
Donor's approach must be sensitive to each country's specific socio-economic environment.
Labāka līdzekļu devēju koordinācija
Better coordination between donors
Līdzekļu devēji var darīt vairāk, atbalstot partnervalstu centienus palielināt ieņēmumus tā, lai tiktu uzlabota arī pārvaldība.
Donors can do more to support revenue-raising efforts in partner countries in ways that are likely to improve governance.
SVF 2005. gadā veiktais pētījums norāda, ka no 7,1 miljarda ASV dolāru, kas 2005. gadā tika iztērēts divpusējai palīdzībai valsts pārvaldes, ekonomikas politikas un valsts sektora finanšu pārvaldības jomā, tikai 1,7 % tika piešķirti palīdzībai nodokļu jautājumos.
A study led by the IMF in 2005 shows that of the USD 7.1 billion spent in 2005 on bilateral aid for government administration, economic policy and public sector financial management, only 1.7% went on tax related assistance.
2004., 2003. un 2002. gadā šis skaitlis bija attiecīgi 2,7 %, 2,2 % un 3,5 %
The figures for 2004, 2003 and 2002 were 2.7%, 2.2% and 3.5% respectively
Avots: „Pārvaldība, nodokļi un pārskatatbildība — problēmas un prakse” ( Governance, Taxation and Accountability: issues and practices ), ESAO, 2008. g. .
Sources: ‘Governance, Taxation and Accountability: issues and practices’, OECD 2008. .
Turklāt ir nepieciešams labāk izvērtēt dažādu palīdzības veidu ietekmi uz attiecīgo valstu pārskatatbildību un nodokļiem.
In addition, there is a need to better reflect the impact of different aid modalities on domestic accountability and tax.
par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās
on Tax and development - cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
2. atgādina, ka labu nodokļu pārvaldību nav iespējams eksportēt vai uzspiest no ārpuses un ka katrai valstij pašai jāpieņem sava nodokļu politika; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstu valdības nelikt šķēršļus jaunattīstības valstu lēmumiem būtiski, bet taisnīgi palielināt nodokļus, līdz ar to ietekmējot to teritorijā darbojošos ārvalstu uzņēmumus, it īpaši izejvielu ieguves jomā, kas ir nozīmīgs jaunattīstības valstu bagātības avots, bet gluži pretēji — sadarboties ar šīm valstīm;
Points out that good governance in tax matters cannot be exported or imposed from outside, and that it is up to each of the countries to decide its own tax policy; in that context, calls on the Commission and the national governments not to hamper, and to cooperate with, any countries which opt, consistently and fairly, for an increase in taxation that affects foreign undertakings present on their territory, particularly those operating in the fields of extraction of primary resources, which are an important source of wealth in developing countries;
6. prasa ieviest finanšu darījumu nodokli, no kura gūtie ieņēmumi uzlabotu tirgus darbību, mazinot spekulāciju, palīdzētu finansēt vispārējas nozīmes sabiedriskos labumus, piemēram, attīstību un cīņu pret klimata pārmaiņām, kā arī samazinātu budžeta deficītu; uzskata, ka šo finanšu darījumu nodokli vajadzētu piemērot pēc iespējas plaši, tomēr, ja tas neizdotos, to vispirms vajadzētu ieviest ES līmenī; aicina Komisiju ātri veikt priekšizpēti, ņemot vērā vispārējo situāciju attiecīgajā jomā, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem;
Calls for the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods such as development and the fight against climate change, and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible but, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at the EU level; calls on the Commission to swiftly produce a feasibility study taking into account the global level playing field and, if appropriate, to come forward with concrete legislative proposals;
9. prasa ES finansiālo atbalstu un piekļuves ES tirgiem piešķiršanu atsevišķām valstīm saistīt ar to, cik lielā mērā tās ievēro labas pārvaldības principus nodokļu jomā;
Calls for coherence between EU financial support and the provision of access to EU markets for particular countries and for their level of cooperation with the principles of good governance in the area of taxation to be enforced;
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS
RÉSULTAT DU VOTE FINAL EN COMMISSION
Komitejas locekļi, kas bija klāt galīgajā balsošanā
Membres présents au moment du vote final
par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās
on tax and development: cooperating with developing countries on promoting good governance in tax matters
6. uzskata, ka ESAO ir jāizstrādā jaunas vadlīnijas par iekšējo cenu noteikšanu, jo tam ir būtiska nozīme, lai nepieļautu, ka daži starptautiski uzņēmumi peļņu pārskaita uz valstīm ar izdevīgāko nodokļu režīmu, un lai nodrošinātu, ka tie maksā nodokļus tajās valstīs — tostarp jaunattīstības valstīs —, kurās peļņa reāli gūta;
Considers it necessary for the OECD to draw up new guidelines on transfer pricing, an essential way of preventing certain multinationals from transferring their profits to the countries with the most favourable tax regimes and ensuring that they pay their taxes in the countries – including developing countries – where they have actually generated their profits;
9. atgādina, ka EPN pozitīvā ietekme nebūs jūtama uzreiz, bet gan tikai pēc ilgāka laika, turpretim ienākumi zudīs tūlīt pēc muitas tarifu samazināšanas;
Recalls that, while the positive impact of EPAs will be felt only in the medium to long term, losses of revenue are an immediate consequence of reductions in customs tariffs;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology
Ārlietu komitejaS ATZINUMS ......................................................................................42
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................42
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2008)0854 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0854 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7–0062/2010 ),
– having regard to Article 294(3) and Article 207(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0062/2010 ),
– ņemot vērā 27. pantu Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta versija), saskaņā ar kuru no 2009. gada 27. augusta ir atcelta Regula (EK) Nr. 1334/2000, ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei,
– having regard to Article 27 of Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items (recast), pursuant to which Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology has been repealed with effect from 27 August 2009,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7‑0028/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0028/2011 ),
Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1334/2000 , ar ko nosaka Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksporta kontrolei
Council Regulation amending Regulation (EC) No 1334/2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual-use items and technology
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2009 , ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta versija)
Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports , transfer, brokering and transit of dual use items (recast)
Šajā grozījumā ir precizēts, ka trīs attiecīgās iestādes vienojas grozīt regulas jaunāko versiju.
This amendment clarifies that the three institutions agree to amend the latest version of the Regulation.
Komisija 2008. gada 17. decembrī iesniedza Padomei priekšlikumu, lai grozītu Regulu Nr. 1334/2000.
On 17 December 2008, the Commission submitted a proposal to amend Regulation No. 1334/2000 to the Council.