natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· iespēja atlikt robežvērtību sasniegšanu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā;
· the possibility to postpone the attainment of limit values after the entry into force of the Directive;
· princips, ka robežvērtības attiecās uz visu teritoriju, bet konkrētās vietās atbilstība robežvērtībām nav jāvērtē.
· the principle that limit values should apply everywhere, but in certain locations compliance with limit values should not be assessed.
Līdztekus vietām, kur viedokļi saskan, ir arī būtiski atšķirīgas nostājas — Padome nepiekrīt nekādām izmaiņām noteikumos par esošajām PM 10 dienas un gada robežvērtībām, kas dotas XI pielikumā, un noraida Eiropas Parlamenta priekšlikumu saistīt jebkādu atkāpi ar Kopienas papildu pasākumu pieņemšanu attiecībā uz piesārņojuma avotiem.
Apart from these congruencies, there are major differences: The Council does not accept any changes to the provisions regarding the existing daily and yearly limit values of PM 10 in Annex XI and rejects the European Parliament's proposal to link any derogation with the adoption of additional Community measures on the sources of pollution.
Turklāt, lai gan ir pilnīga vienprātība par PM 2,5 ieviešanas termiņiem (mērķlielums 2010. gadā, robežvērtība 2015. gadā), Padome vēlas, lai abas šīs vērtības nebūtu tik stingras — 25µg/m 3 , kaut gan Parlamenta priekšlikums bija 20 µg/m 3 .
Furthermore, although there is a clear consensus on the timetable for the introduction of PM 2,5 (target value in 2010, limit value in 2015), the Council opts for a less stringent value of 25µg/m 3 – instead of the 20 µg/m 3 proposed by the EP – for both values.
Toties Padome pieļauj mazāku elastību — 22 . (bijušajā 20.) pantā paredzēto šo robežvērtību sasniegšanas laiku var atlikt ne vairāk kā uz trim gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
On the other hand, the Council allows less flexibility – a maximum of only three years after entry into force of the directive – to postpone the attainment of the limit values according to Art. 22 (ex Art. 20).
Eiropas Parlamenta prioritātes otrajam lasījumam
Priorities for the European Parliament's second reading
Komisija ir cieši apņēmusies Portugāles prezidentūras laikā izstrādāt vienošanos par šī nolīguma otro lasījumu, kas nodrošinātu gaisa kvalitātes direktīvas pieņemšanu iespējami īsā laikā, tomēr saglabātu Parlamenta nostājas galveno mērķi — augstākus mērķlielumus un robežvērtības līdz ar lielāku elastību, stingrākiem pasākumiem piesārņojuma avotos un ilgtermiņa uzdevumus.
The Committee is strongly committed to negotiate a second reading agreement under the Portuguese Presidency that ensures the adoption of the Air Quality directive as soon as possible but secures the main objective of the Parliament's position: More ambitious target and limit values combined with more flexibility, stronger measures at the source and long-term goals.
PM 2,5 : Saskaņā ar zinātnieku pētījumiem vismazākās daļiņas rada vislielākos draudus cilvēku veselībai.
PM 2,5 : The smallest particles have been identified by scientists as those posing a major threat to human health.
Lai gan šī vērtība ir ļoti augsta, tai jābūt juridiski saistošai un līdz 2015. gada to, iespējams, sasniegs lielākā daļa Eiropas valstu.
Although ambitious, this value should be legally binding and will likely be attained in most parts of Europe by 2015.
PM 10 : Referents ir ieteicis atkārtoti neiesniegt grozījumus saistībā ar XI pielikumā dotajiem noteikumiem attiecībā uz PM 10 , gan par 33 µg/m 3 gada robežvērtību, gan arī par 55 dienu atkāpi no dienas robežvērtības.
PM 10 : The Rapporteur has suggested not to re-table the amendments related to the provisions on PM 10 laid down in Annex XI, both the 33 µg/m 3 yearly limit value as well as on the 55 days derogation for the daily limit value.
Padome un Komisija nepiekrīt nekādiem esošo robežvērtību grozījumiem.
Council and Commission do not accept any changes of the existing limit values.
Abām šīm iestādēm jebkuras izmaiņas pašreizējā stāvoklī ir nepārprotams tabu un, visticamāk, tas novedīs tieši pie samierināšanas procedūras.
For both institutions any changes of the status quo are a clear "no go" and would most likely lead directly to Conciliation.
Elastība: Līdz šim, neskatoties uz centieniem uzlabot gaisa kvalitāti, dalībvalstīm, it īpaši blīvi apdzīvotajās teritorijās un rūpniecības reģionos Rietum un Viduseiropā, ir bijušas ļoti lielas grūtības ar šīs direktīvas īstenošanu un robežvērtību sasniegšanu.
Flexibility: The Member States, especially in the densely populated and industrial regions in western and central Europe, have had severe difficulties until the present in implementing the directive and attaining the limit values, despite having taken efforts to improve air quality.
Komisija arī uzsver arī to, cik nozīmīgi ir ilgtermiņa pasākumi un uz iedarbību pamatoti gaisa kvalitātes darbības plāni.
The Committee also stresses the importance of long-term measures and exposure-based air quality policies.
Īstermiņa pasākumi bieži nav devuši rezultātus.
Short-term measures have often not been effective.
Šiem pasākumiem ir jābūt brīvprātīgiem un jāveic tikai tad, ja to rezultātā var samazināties piesārņojums (35. un 36. grozījums).
These measures should be voluntary and shall only be taken where they may have a positive effect to reduce pollution (amendments 35 and 36).
Atkārtoti ir iesniegts arī Eiropas Parlamenta teksts par III pielikumu saistībā ar robežvērtību ievērošanas izvērtēšanu (24. un 60. grozījums).
The EP text on Annex III on the assessment of compliance with the limit values (amendments 24 and 60) has also been retabled.
Pasākumi piesārņojuma avotos: Piesārņojumu jāsamazina, ievērojot spēkā esošos tiesību aktus un piesārņojuma avotos īstenojot jaunos Kopienas pasākumus.
Measures at the source: Pollution must be reduced through compliance with the current legislation and new Community measures at the source.
Kopienas pasākumi emisiju novēršanai ir aizkavēti, piemēram, EURO VI smagajiem transporta līdzekļiem vai direktīvas par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo dažu atmosfēru piesārņojošu vielu emisiju ( NEC direktīva) pārskatīšana.
Community measures to tackle emissions have been delayed, as Euro VI for heavy vehicles or the revision of the NEC-Directive.
Tādēļ no jauna jāievieš jauns XVI a pielikums (84. grozījums).
The new Annex XVIa should therefore be re-introduced (amendment 84).
Tomēr referents atkārtoti neiesniedz tās teksta daļas, kas atkāpes periodus saista ar Kopienas pasākumiem, ko Padome noraidīja.
Nevertheless your Rapporteur does not re-table the parts of the text that link the derogation periods with the Community measures, rejected by the Council.
Loti grūti ir parādīt saikni starp Kopienas pasākumu nestāšanos spēkā un robežvērtību nesasniegšanu.
It is very difficult to demonstrate the link between the non entering into force of the Community measures with the non attainment of the limit values.
Papildus: Atkārtoti ir iesniegti dažādi grozījumi tehniskajos noteikumos, ko Eiropas Parlaments apstiprināja pirmajā lasījumā, piemēram, par obligāto modelēšanu (16. un 17. grozījums); par vienveidīgu kritēriju izmantošanu paraugu ņemšanas vietu izvēlē (22. grozījums); informācijas izplatīšanu visām ieinteresētajām personām (37. un 39. grozījums) un datumu, kad dalībvalstīm līdz ar citiem noteikumiem jāizpilda arī jaunā direktīva (44. grozījums).
Other: Various amendments on technical provisions, endorsed by the European Parliament in first reading, have been retabled such as on mandatory modelling techniques (amendments 16 and 17); on the uniform application of the criteria for selecting sampling points (amendment 22); the diffusion of information to all stakeholders (amendments 37 and 39) and the date for Member States to comply with the directive (amendment 44) among other provisions.
Apkārtējā gaisa kvalitāte un tīrāks gaiss Eiropai
Ambient air quality and cleaner air for Europe
par atjaunināto ES tūrisma politiku — veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību
on a renewed EU Tourism Policy: Towards a stronger partnership for European Tourism
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. marta paziņojumu „Atjauninātā ES tūrisma politika — veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību” ( COM(2006)0134 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 17 March 2006 entitled ‘A renewed EU Tourism Policy: Towards a stronger partnership for European Tourism’ ( COM(2006)0134 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. septembra rezolūcija par Eiropas ilgtspējīga tūrisma jaunajām perspektīvām un jaunajiem izaicinājumiem
- having regard to its resolution of 8 September 2005 on new prospects and new challenges for sustainable European tourism
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0399/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Culture and Education and the Committee on Regional Development ( A6‑0399/2007 ),
A. tā kā tūrisms EK līgumā vienreiz ir nodēvēts par jomu, kurā var veikt „pasākumus” (EK līguma 3. pants), bet netiek saprasts kā ES kompetence vai politikas virziens;
A. whereas tourism is mentioned once in the EC Treaty as an activity that can be subject to "measures" (Article 3 of the Treaty establishing the European Community), but is not understood to fall within the EU's competence or to be EU policy area;
B. tā kā EK kompetencē tomēr ir veikt pasākumus efektīvas iekšējā tirgus darbības nodrošināšanai, tostarp tūrisma pakalpojumu jomā (EK līguma 95. pants), šajā sakarā īpaši adekvāta pieeja ir tāda, kas vērsta uz patērētāju aizsardzību;
B. whereas the EC has a competence, however, to take measures to ensure the efficient functioning of the internal market, including tourism services (Article 95 of the Treaty establishing the European Community), the consumer protection approach being a particularly relevant approach in this context;
C. tā kā tūrisma nozari skar daudzi ES politikas virzieni, kuriem ir būtiska ietekme uz tās efektivitāti un spēju dot ieguldījumu izaugsmē, nodarbinātībā, kā arī sociālajā un teritoriālajā kohēzijā;
C. whereas the tourism sector is at the crossroads of numerous EU policies that have a substantial impact on its efficiency and its capacity to contribute to growth, employment and social and territorial cohesion,
D. tā kā, lai gan Eiropas Parlaments iepriekšminētajā rezolūcijā izskaidroja Eiropas ilgtspējīga tūrisma politikas pamatprincipus, ir īpaši jāuzsver atsevišķi šīs politikas aspekti, lai tos varētu ātrāk īstenot;
D. whereas, notwithstanding the fact that Parliament, in its abovementioned resolution, spelled out the guiding principles for a European sustainable tourism policy, some individual aspects of that policy should be stressed to enable them to be translated into reality more speedily;
E. tā kā Tūrisma ilgtspējas grupa nesen publicēja ziņojumu, nosakot pamatnostādnes, kas palīdzēs Komisijai veidot nākotnes Eiropas tūrisma ilgtspējas darba kārtību (iepriekš —darba kārtība 21);
E. whereas the Tourism Sustainability Group has recently published a report laying down guidelines that will serve as a basis for the Commission when it draws up the future European tourism sustainability agenda (formerly Agenda 21);
F. tā kā nav izdevies izstrādāt konsekventu pieeju tūrismam un iesaistīt pēc iespējas vairāk ES līmeņa politikas virzienu, tādējādi šo nozari nepilnīgi un nepietiekami attīstot, kā arī palielinot risku, ka Eiropas Savienība šajā nozarē zaudēs iegūto tirgus daļu;
F. whereas it has not been possible to develop a consistent cross-policy approach to tourism at EU level, resulting in drawbacks and the insufficient development of this sector as well as increasing the risk of Europe losing its market share in this sector;
G. tā kā ilgtspējas nozīmē stingri jāuzsver tūrisma ekoloģiskā un sociālā dimensija;
G. whereas the environmental and social dimension of tourism needs to be strongly emphasised in the interest of sustainability;
H. tā kā apstākļi dažās Eiropas populārās tūristu apmeklējumu vietās ir pasliktinājušies un tajās notiek agresīvi un vardarbīgi konflikti, tās padarot mazāk pievilcīgas;
H. whereas the situation in certain popular European tourist destinations is deteriorating and riotous and violent incidents occur in these destinations, which render them less attractive;
I. tā kā dalībvalstis 2007. gada 21. un 22. jūnijā Briseles Eiropadomē noteica pasākumus, lai it īpaši pievērstos tūrismam EK līguma nākamajā pārskatīšanā; uzstāj, ka ir svarīgi noteikt jaunu tiesisko pamatu primārajos tiesību aktos, lai risinātu problēmas, kas skar šo nozari visā Eiropā;
I. whereas steps have been taken by the Member States in the Brussels European Council of 21 and 22 June 2007 to include, in particular, tourism in the next revision of the EC Treaty; insists on the importance of having a new legal basis in primary law in order to address issues affecting this sector throughout Europe;
J. tā kā jāuzsver lielā nozīme, kāda var būt tūrismam, sekmējot visnelabvēlīgākos apstākļos esošo iedzīvotāju grupu sociālo iekļaušanos un integrāciju;
J. whereas the important role which tourism can play in promoting the social inclusion and integration of the most disadvantaged population groups should be stressed;
Tūrisms un ES vīzu politika
Tourism and EU Visa policy
4. aicina dalībvalstis, kas ir Šengenas nolīguma dalībvalstis, izveidot kopīgus konsulāros birojus vīzu izsniegšanai pieprasītājiem no trešām valstīm, nodrošināt, ka šiem birojiem ir vienotas darba metodes un vīzu izsniegšanas kritēriji, un uzlabot apkalpošanas kvalitāti, piemēram, apmeklējumu pieteikšanu, pārrunas, un pieteikumu izskatīšanas laika ierobežojumu, jo tas dalībvalstīm radītu ievērojamus budžeta ietaupījumus;
Calls on the Member states that are party to the Schengen agreement to establish common consular desks for the grant of visas to non-EU applicants, to ensure that these desks have the same working methods and apply the same visa criteria and to improve the reception given to visa applicants through, for example, the management of appointments, the way in which interviews are carried out and the time limit for processing applications, since this would lead to significant budgetary savings for the Member States;
9. atzīst, ka vīzas iegūšanas procedūras vienkāršošanai un saskaņošanai, kā arī tūristu no trešām valstīm vispārēji atvieglotai iekļuvei Eiropā tomēr ir jāatbilst drošības noteikumiem, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju, terorismu un organizēto noziedzību, it īpaši starptautisko noziedzību;
Recognises, however, that the simplification and harmonisation of visa application procedures and the general facilitation of access to Europe for tourists from third countries have to be compatible with the security rules required in order to combat illegal immigration, terrorism, and organised crime, especially cross-border crime;
1 , lai nodrošinātu datu vākšanas labāku saskaņotību dalībvalstīs gan no datu sniegšanas kvantitātes, gan kvalitātes viedokļa;
1 so as to ensure better harmonisation of data collection by Member States, in relation to both the quantitative and qualitative aspects of the supply of data.
15. mudina Komisiju pārbaudīt nepieciešamību vākt statistiku un kvalitatīvus datus, lai rastu iespēju novērtēt tūrisma ietekmi uz ekonomiku, vidi un to pastāvīgo iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kas dzīvo populāru tūrisma ceļojumu mērķu vietās;
Urges the Commission to examine the need to collect statistical information and quality data in order to allow for an assessment of the impact of tourism on the economy, the environment and the quality of life of the inhabitants of popular tourist destinations;
17. aicina Komisiju sagatavot saskaņotu uzskaiti, aprakstot dabas un vēsturisko vietu stāvokli un it īpaši tūristu ietekmi uz šīm vietām, lai regulētu apmeklējumu skaitu un nodrošinātu šo vietu atbilstīgu saglabāšanu un nodošanu nākamajām paaudzēm;
Calls on the Commission to draw up a harmonised scoreboard describing the condition of natural and historic sites, and in particular the impact of tourists on these sites, with a view to regulating the number of visits and ensuring that they are properly conserved and passed on to future generations;
Kvalitātes standartu saskaņošana tūristu mītnēm Eiropas Savienībā
Harmonisation of quality standards for tourist accommodation in Europe
20. uzskata, ka ieteicams un iespējams izveidot kopēju pamatu un kritērijus klientiem, lai viņi, nolemjot ceļot uz ārzemēm, varētu izdarīt izvēli, pamatojoties uz skaidriem un pārbaudāmiem klasifikācijas kritērijiem;
Considers it advisable and possible to establish a common ground and common criteria for customers in order that they be able to make a choice, on the basis of clear and verifiable classification criteria, when they decide to travel abroad,;
– turpināt dažādu klasifikācijas sistēmu galveno aspektu salīdzinošo vērtēšanu un censties savstarpēji tuvināt šīs sistēmas, negraujot pašreizējās sistēmas, jo tas kaitētu klientiem un nozarei;
- continue its benchmarking of the key aspects of the various classification systems and pursue its efforts to bring these systems closer to one another, without disruption to existing systems, which would be to the detriment of consumers and of industry;
– censties vienkāršot ,,zvaigžņu” nozīmi dažādās ES dalībvalstīs;
- pursue its efforts to facilitate the understanding of the meaning of “stars” in the different Member States;
– regulāri informēt Kopienas iestādes par gūtajiem panākumiem;
- inform regularly the Community institutions of progress made;
24. apzinās, ka kopīgu klasifikācijas sistēmu Eiropas līmenī panākt būtu ļoti grūti, ņemot vērā viesnīcu veidus un tūristu mītņu dažādību, ko rada vietējās prasības, kultūras tradīcijas un īpatnības, un ņemot vērā pašreizējo klasifikāciju ārkārtīgo dažādību;
Is aware that a common classification system at EU level would be very difficult to achieve given the variety of hotel types and tourist accommodation due to local requirements, cultures and sensitivities, and in view of the very different structures of current classification plans;
26. aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas viesnīcu un sabiedriskās ēdināšanas organizācijām, piemēram, HOTREC (viesnīcas, restorāni un kafejnīcas Eiropā ) un Eiropas patērētāju aizsardzības organizācijām izstrādāt metodiku šādu izmitināšanas pakalpojumu drošības un kvalitātes obligāto standartu izveidei; uzsver, ka šādā metodikā varētu iekļaut EK standarta ieviešanu, kas ietvertu Eiropas Savienības kopējos mītņu kritērijus, kuri sniegtu patērētājiem garantiju, ka sagaidāmā kvalitāte būs vismaz obligātajā līmenī neatkarīgi no tā, kuru ES dalībvalsti viņi apmeklē;
Calls on the Commission , in cooperation with European hotel and catering organisations , such as HOTREC (Hotels, Restaurants and Cafés in Europe), and with the European consumer protection organisations , to establish a methodology for creating such minimum standards on safety and quality of accommodation services; stresses that such a methodology could include the introduction of an EC mark for accommodation that would encompass pan-European common criteria providing consumers with an assurance as to the minimum level of quality to be expected whatever EU country is visited;
Kvalitātes vadības sistēmas
Quality management schemes
29. aicina vietējās, reģionālās un valsts iestādes ik reizi, kad tās iesaistītas kvalitātes sistēmās, saskaņā ar publiskā un privātā sektora partnerību atbalstīt Eiropas viesnīcu nozares pašreizējo darbu pie Eiropas ,,jumta” izveides kvalitātes vadības sistēmām;
Calls on local, regional and national authorities, whenever involved in quality schemes, to support, within the framework of proper public/private partnerships, the current work of the European hospitality industry in relation to a European “umbrella” for quality management schemes;
33. aicina Komisiju, dalībvalstis un ieinteresētās puses palīdzēt stiprināt marķējumu ilgtspēju, pamatojoties uz vides un sociālajiem kritērijiem, popularizējot paraugpraksi, nododot labāko pieredzi un veicinot nozares līderu iniciatīvas;
Calls on the Commission, the Member States and stakeholders to contribute to the enhancement of a sustainable labelling process based on environmental and social criteria by showcasing best practice, transfer of best practice and encouraging initiatives by industry leaders;
35. apzinās, ka aizvien vairāk tūristu ceļojumu (transportu, mītnes utt.) rezervē, izmantojot elektroniskos līdzekļus un izvairoties no starpniekiem — ceļojumu rīkotājiem un tūrisma aģentūrām —, kuru tirgus daļa samazinās (no 98 % 1997. gadā līdz 60 % 2007. gadā), bet kurus joprojām regulē tiesiskie režīmi, tostarp Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīva 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem
Is aware of the fact that more and more tourists are booking their travel (transport, accommodation, etc.) directly using electronic means and avoiding intermediates- tour operators and travel agents- whose market share is diminishing (from 98% in 1997 to 60% in 2007) but who are still subject to legal regimes, such as Council Directive 90/314/EEC of 13 June 1990 on package travel, package holidays and package tours
43. aicina Komisiju vienkāršot kritisko kontroles punktu bīstamības analīzes ( HACCP ) procedūras, lai ņemtu vērā mazo uzņēmumu vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem;
Calls on the Commission to simplify procedures for hazard analysis critical control points (HACCP) and to take account of the needs of small businesses, with particular regard to micro-businesses;
Veselības tūrisms
Health tourism
Tūrisma pieejamība
Accessible tourism
48. vienlaikus aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot Eiropas tūristu tiesību un pienākumu hartu, ņemot vērā Eiropas tūristu agresivitātes un vardarbības izpausmes Eiropas tūrisma ceļojumu mērķos, kā arī Eiropas rīcības kodeksu tūrisma uzņēmumiem;
At the same time, calls on the Commission and the Member States to consider the feasibility of drawing up a charter of the rights and obligations of European tourists, in view of the riotous and violent incidents caused by European tourists in European tourist destinations , and also a European code of conduct for tourist businesses;
51. aicina Komisiju izstrādāt paziņojuma projektu ar rīcības plānu šāda marķējuma uzlabošanai, pamatojoties uz jau paveikto darbu, pieredzi un paraugpraksi valsts un vietējā līmenī un labākajiem sasniegumiem ES līmenī transporta jomā;
Calls on the Commission to draft a Communication with an action plan on the enhancement of such a label based on the work it has already carried out , on experiences and best practices at national and local level and taking stock of what has been achieved at EU level in the transport field;
Sociāli, ekonomiski un attiecībā uz vidi ilgtspējīgs tūrisms
Socially, economically and environmentally sustainable tourism
55. uzsver vajadzību atbalstīt un veicināt ilgtspējīgāku un sociāli atbildīgāku praksi tūrisma nozarē un novērtēt tās efektivitāti, lai šī nozare iegūtu lielāku nozīmi atjaunotajā Lisabonas stratēģijā;
Insists on the need to support and promote more sustainable and socially responsible practices in the tourist industry and to evaluate their effectiveness, so that the industry receives greater prominence in the renewed Lisbon Strategy;
60. uzsver, ka ir svarīgi Parlamenta pašreizējie centieni nodrošināt būtisku papildnoteikumu izstrādi, lai stiprinātu šādas tiesības dzelzceļa un kuģu pasažieriem, tādējādi ES līmenī garantējot saskaņotu sistēmu;
Stresses the point that Parliament is currently endeavouring to ensure that substantial supplementary provisions are drawn up in order to consolidate such rights for rail and ship passengers so as to guarantee a harmonised scheme at EU level;
Tūrisma ceļojumu mērķu veicināšana Eiropā
Promotion of European tourist destinations