natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzīst, ka klimata pārmaiņas rada nopietnas vides problēmas, kuru risināšanai vajadzīga tūlītēja ES un starptautiskās sabiedrības rīcība; uzskata, ka līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā enerģijas pieprasījums jānodrošina lielākoties no bezoglekļa enerģijas avotiem vai enerģija jāražo ar tehnoloģijām, kas neradītu siltumnīcefekta gāzu emisijas, galveno uzmanību pievēršot enerģijas taupīšanai, efektivitātei un neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, un ka tāpēc jāizstrādā skaidra stratēģija šā mērķa sasniegšanai; mudina ES valstu un valdību vadītājus līdz nākamā gada beigām vienoties par saistošu 2020. gada mērķi attiecībā uz CO2 un orientējošu 2050. gada mērķi attiecībā uz CO2;
Recognises that climate change is causing serious environmental problems requiring immediate EU and international action; believes that by 2050 the overwhelming proportion of EU energy needs must come from carbon-free sources or be produced using technologies which cut greenhouse gas emissions, with a focus on energy saving, efficiency and renewable energies, and that there is therefore a need to set out a clear roadmap for attaining this objective; urges EU leaders to agree by the end of 2008 year on a binding 2020 CO2 target and an indicative 2050 CO2 target;
atzīst atjaunojamu enerģijas avotu nozīmīgo lomu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu enerģijas patēriņa efektivitāti mazos un vidējos uzņēmumos; par tādiem jo īpaši ir uzskatāmi apziņu veidojoši pasākumi, kā arī pasākumi, kas atvieglo piekļuvi finanšu līdzekļiem, cita starpā struktūrfondiem, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas un Eiropas Investīciju bankas līdzekļiem, lai varētu izdarīt ieguldījumus ar mērķi samazināt enerģijas patēriņu;
Acknowledges the significant role which renewable energy sources play in helping small- and medium-sized enterprises achieve the objectives of the Lisbon Strategy; calls on the Commission and the Member States to take practical measures to improve the energy efficiency of small- and medium-sized enterprises; these should include, in particular, measures to raise awareness of the issues involved and to facilitate access to funding, for example from the Structural Funds, the EBRD and the EIB, so that firms can make investments with the aim of reducing energy consumption;
aicina Padomi un Komisiju līdz 2020. gadam nodrošināt, ka ES ekonomiku vēl aizvien ir enerģētiski visefektīvākā pasaulē un noteikt, ka energoefektivitātes pasākumi ir horizontālā prioritāte visām ES nozarēm; aicina Komisiju nodrošināt, ka laikus tiek īstenotas EK direktīvas šajā jomā, un mudina Padomi pieņemt priekšlikumus par energoefektivitātes rīcības plānu, kā arī dalībvalstis izmantot paraugpraksi, izstrādājot savus energoefektivitātes rīcības plānus, kas jāiesniedz līdz 2007. gada jūnijam; atgādina, ka, dalībvalstīm pilnībā īstenojot spēkā esošos tiesību aktus, jau būtu sasniegts ES mērķis līdz 2020. gadam ietaupīt 20 % enerģijas; aicina Komisijas priekšsēdētāju sekmēt pasaules mēroga energoefektivitātes nolīguma noslēgšanu;
Calls on the Council and the Commission to ensure that the EU becomes the most energy efficient economy in the world by 2020 and to set energy efficiency measures as a horizontal priority for all sectors in the EU; calls on the Commission to ensure timely implementation of EC directives in the field and urges the Council to adopt the proposals in the energy efficiency action plan and Member States to use best practice as a basis for their national energy efficiency action plans, to be submitted by June 2007; points out that if Member States were to fully implement existing EU legislation, half the EU target of a 20% energy saving by 2020 would already be met; calls on the President of the Commission to promote a global energy efficiency agreement;
aicina pavasara Eiropadomi 2007. gada marta sanāksmē nodrošināt, ka Eiropas nākotnes enerģētikas politikas pamatā ir tālredzīga pētniecības un attīstības stratēģija enerģētikas jomā, tostarp daudz atbilstīgāks valsts finansējums un spēcīgi stimuli, lai palielinātu privāto finansējumu pētniecībai un attīstībai; mudina dalībvalstis izstrādāt stratēģiju par budžeta līdzekļu palielināšanu enerģētikas pētījumiem, it īpaši saistībā ar pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrāciju pasākumu septītās pamatprogrammas vidusposma pārskatu un īpašajā Saprātīgās enerģijas programmā un tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, ka turpmāko septiņu gadu laikā gada izdevumi pētniecībai enerģijas jomā ir jāpalielina vismaz par 50%; prasa izstrādāt Eiropas enerģētikas tehnoloģiju stratēģisko plānu un pauž vēlmi, lai tā saturs attiektos uz pētniecības jomām, galveno uzmanību pievēršot jaunajām enerģētikas tehnoloģijām, piemēram, visiem neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, to skaitā viļņu un plūdmaiņu enerģijai, ogļu gazificēšanai un it īpaši enerģijas uzglabāšanai vidējā termiņā un ilgtermiņā;
Calls for the Spring European Council in March 2007 to ensure that Europe's future energy policy is backed up by an ambitious R&D strategy in the field of energy, including more adequate public funding and strong incentives for increased private R&D funding; encourages Member States to set out a strategy for increasing the budget for energy research, especially when there is a mid-term review of the EC budget for the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities (FP7) and for the Intelligent Energy Specific Programme, and therefore welcomes the Commission's proposal that the EU should increase by at least 50% its annual spending on energy research over the next seven years; calls for a European strategic energy technology plan and hopes that it will cover research fields focusing on new energy technologies, such as all renewable energy sources, including wave and tidal power, coal gasification and in particular energy storage, as far as the medium- and long-term prospects are concerned;
Iekšējā enerģijas tirgus izveide
Creating the internal market for energy
aicina dalībvalstis atzīt, ka ES enerģijas tirgus vēl nav pilnībā liberalizēts (svītrojums); uzskata, ka ir jāatliek iespējamā tiesiskā reglamentējuma paplašināšana un tā vietā jāpaātrina esošo EK noteikumu piemērošana dalībvalstīs; uzskata, ka skaidra un nemainīga politiska sistēma, kā arī konkurētspējīgs enerģijas tirgus ir vajadzīgs, lai panāktu augsta līmeņa konkurētspēju, enerģētisko neatkarību, ilgtermiņa stabilitāti, efektivitāti, vides jutīgumu un piegāžu drošumu; aicina pavasara Eiropadomi 2007. gada marta sanāksmē sniegt plašāku ieskatu par Eiropas kopīgajām interesēm enerģētikas jomā, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi saskaņā ar skaidrām politiskām nostādnēm, kādu patlaban trūkst;
Calls on the Member States to recognise that the EU energy market is still not fully liberalised; takes the view that the possible expansion of the regulatory framework must be deferred and that, instead, the implementation of existing EC rules in the Member States must be speeded up; considers that a clear and stable political framework and a competitive energy market are needed to establish a high degree of competitiveness, energy independence, long-term stability, efficiency, environmental sensitivity and security of supply; calls on the Spring Council in March 2007 to provide a broader vision of the common European interest in the energy field, in order to place the completion of the internal market in a clear political framework, something that is currently lacking;
uzskata, ka pārrobežu tirdzniecības rezultātā tiks novērstas pašreizējās nepilnības dalībvalstu tirgu attiecībās; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt transporta sistēmas operatoru (TSO) labāku sadarbību, it īpaši tādās jomās kā pārrobežu jaudas sadalīšana, pārredzamība, vienas dienas tirgi, energosistēmu un ieguldījumu plānošana atkarībā no reģionālo tirgu attīstības; aicina Komisiju kopā ar TSO izstrādāt Eiropas sistēmu kodeksu, kas nodrošinātu dalībvalstu energosistēmu savietojamību;
Believes that cross-border trade will lead to the elimination of the existing bottlenecks between national markets; urges the Commission and Member States to promote improved cooperation among transport system operators (TSOs), especially in areas such as cross-border capacity allocation, transparency, intraday markets, planning of grids and investments relevant to development of regional markets; calls on the Commission to draw up, together with TSOs, a European grid code ensuring interoperability of national energy grids;
atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu turpināt darbību, kuras mērķis ir skaidrāk nošķirt enerģijas ražošanu no enerģijas piegādes, izveidojot stingrāku neatkarīgu regulatīvās kontroles mehānismus, kas darbojas visas Eiropas interesēs;
Welcomes the Commission proposal for further action aiming to ensure a clearer separation of energy production from energy distribution, through stronger independent regulatory control which considers the interests of Europe as a whole;
uzskata, ka jaunajās enerģētikas politikās galvenajām rūpēm ir jābūt par patērētājiem un ka Komisijas priekšlikumos skaidrāk jāatspoguļo enerģijas deficīts; atgādina, ka patērētājiem, īpaši valsts iestādēm, kam būtu jārāda piemērs, ir pienākums taupīt enerģiju; atzīst, ka pārdomāta mērīšanas un rēķinu sistēma var uzlabot patērētāju informētību par to, kā un kāpēc tiek izmantota enerģija, un līdz ar to mainīt patērētāju paradumus; aicina Padomi un Komisiju ierosināt pasākumus, kas palīdzētu mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem uzlabot energoresursu taupību savās mājās, kā rezultātā samazinātos summa, kas jāmaksā par enerģiju, un šīs mājsaimniecības mazāk ciestu no cenu pieauguma nākotnē;
Believes that consumers must be placed at the centre of all future energy policies and that energy poverty should feature more clearly in the Commission's proposals; recalls that consumers, particularly public authorities, which must set an example in this area, also have obligations in terms of energy saving; recognises the central role that smart metering and billing can play in increasing consumer awareness of how and why energy is being used and therefore in changing consumer behaviour; calls on the Council and the Commission to propose measures which help low income households to achieve energy savings in their homes, thereby reducing their energy bills and their exposure to future price increases;
atgādina, ka enerģētikas politikas īstenošanai ir vajadzīgi tādi lēmumi par ieguldījumu izdarīšanu, kas ir saistīti ar ievērojamiem izdevumiem un kuriem ir ilgstoša ietekme, kā arī kuriem nepieciešama augstas pakāpes pārredzamība un kurus iepriekš iespējams paredzēt; aicina dalībvalstis un Komisiju piešķirt uzņēmumiem šo plānošanas drošību un neiesniegt jaunus regulējuma priekšlikumus, kas īsā laika posmā seko viens otram, jo tas rada nedrošību un aizkavē nepieciešamo ieguldījumu izdarīšanu enerģētikas infrastruktūrā;
Points out that energy policy calls for cost-intensive, long-term investment decisions which must be based on a high degree of transparency and predictability: calls on the Member States and the Commission to provide undertakings with this planning security and not to put forward, at regular, brief intervals, new regulatory proposals which create uncertainty and delay vitally needed investments in energy infrastructure;
uzsver, ka ir jāturpina darbs pie funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides, skaidrāk nošķirot enerģijas ražošanu no enerģijas piegādes; tādēļ aicina izveidot neatkarīgu regulatīvās kontroles mehānismu, kas ņem vērā visu Eiropas tirgu, kā arī izstrādāt valstu pasākumus, ar kuru palīdzību sasniegt Eiropas Savienības mērķi – par 10% palielināt minimālo starpsavienojumu skaitu, apzinot pašreizējos trūkumus un ieceļot koordinatorus;
Stresses that further action is required to deliver a functioning internal market for energy through a clearer separation of energy production from energy distribution; calls, therefore, for stronger independent regulatory control, taking into account the European market, as well as national measures to deliver on the European Union's target of 10% minimum interconnection levels, by identifying key bottlenecks and appointing coordinators;
Lisabonas stratēģijas pārvaldības uzlabošana labākam regulējumam
Improving Lisbon governance for better regulation
atbalsta visu iestāžu centienus turpināt pildīt labākas tiesību aktu izstrādes plānu; uzskata, ka Parlamentam jāsaglabā galvenā loma labākas tiesību aktu izstrādes veicināšanā, nostiprinot pamatu kopējām procedūrām sadarbībai ar citām iestādēm, lai veiktu neatkarīgu ierosināto tiesību aktu ietekmes novērtējumu, panāktu atvērtāku Padomes lēmumu pieņemšanas procesu, kā arī uzlabotu demokrātisko kontroli pār tiesību aktu pieņemšanu Komisijā;
Supports all efforts by all institutions to carry forward the better lawmaking agenda; believes that Parliament should retain the lead role in promoting better lawmaking by securing the basis for common procedures with other institutions, for independent impact assessments of proposed legislation, for greater openness in Council decision-making and for improved democratic scrutiny of the adoption by the Commission of delegated legislation;
konstatē, ka demokrātiski apgrūtinājumi un ar ievērojamām izmaksām saistītas saistības nerodas tikai tiesību īstenošanas, bet arī komitoloģijas procedūrā pieņemto lēmumu rezultātā; tāpēc pieprasa, ka arī attiecībā uz komitoloģijas lēmumiem ir jāveic visaptverošs un neatkarīgs tiesību akta ietekmes novērtējums;
Notes that impediments to democracy and cost-intensive obligations do not arise solely out of legislation, but primarily also out of comitology decisions; calls, therefore, for comitology decisions also to be the subject of comprehensive, independent impact assessments;
atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu par administratīvā un izmaksu sloga samazināšanu uzņēmumiem; aicina vairāk darīt, lai iegūtu pamatīgu izmaksu un guvumu analīzi, ko var izmantot, lai pieņemtu ar informāciju pamatotus lēmumus, un tāpēc aicina Komisiju izstrādāt metodoloģiju administratīvo izmaksu neatkarīgam iepriekšējam novērtējumam; mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis dot ieguldījumu kopīga izmaksu samazināšanas mērķa izstrādē nākamajā ES pavasara Eiropadomē; lai sasniegtu vēlamos mērķus, aicina Komisiju regulāri apsvērt normatīvu un nenormatīvu politikas instrumentu izmantošanas iespējas; uzsver, ka visas vienkāršošanas iniciatīvas pilnība atbilst visiem principiem un noteikumiem, kas izklāstīti 2006. gada 16. maija rezolūcijā par stratēģiju normatīvās vides vienkāršošanai;
Welcomes the European Commission's initiative on reducing administrative and cost burdens for businesses; asks to be more closely involved in obtaining solid cost-benefit analyses as a basis for informed decision-making, and therefore calls on the Commission to develop a methodology for an independent ex ante assessment of administrative costs; urges the Council, the Commission and the Member States to commit to a joint cost reduction target at the next EU Spring Council; calls on the Commission to regularly consider all policy instruments, legislative and non-legislative, with a view to achieving the desired objectives; insists that all simplification initiatives comply fully with the principles and conditions outlined in its resolution of 16 May 2006 on the strategy for simplification of the regulatory environment;
ierosina apsvērt, ka, dalībvalstīs administratīvo slogu samazinot par 25 %, reālais IKP var palielināties par 1–1,4 %; mudina visas dalībvalstis noteikt kvantitatīvus un kvalitatīvus mērķus šajā jomā un dot savu ieguldījumu labākas transponēšanas sistēmas izveidē, it īpaši lai vienkāršotu spēkā esošos noteikumus un ieviestu ietekmes novērtējuma procedūras, vienlaikus izstrādājot konsultāciju un pārsūdzības procedūras attiecīgajām ieinteresētajām pusēm; uzsver, ka šajā sakarā liela nozīme ir dalībvalstu parlamentiem un vēlamajām sadarbības struktūrām;
Suggests that a 25% reduction in the administrative burden on the Member States would lead to an increase in real GDP of 1 to 1.4%; urges all Member States to set quantitative and qualitative targets in this area and to contribute, in the framework of better transposition in particular, to simplifying existing regulations and to introduce impact assessment procedures, whilst establishing consultation and complaint procedures with relevant stakeholders; underlines the important role of national parliaments and the need for cooperation structures in this context;
Ātrāka un labāka transponēšana
Early and better transposition
aicina rūpēties par Lisabonas stratēģijas labāku pārredzamību un izpratni, kā arī tās īstenošanu, lai izveidotu valstu rīcības plānu kopīgu un saskaņotu struktūru, kas dotu iespēju labāk salīdzinoši izanalizēt dalībvalstu līmenī ierosināto pasākumu ietekmi, kā arī risināt atklātu un konstruktīvu Eiropas līmeņa dialogu par sasniegtajiem panākumiem; šajā sakarā atbalsta ideju izstrādāt valstij konkrētus ieteikumus un paraugprakses klasifikācijas sistēmu par reformas plāniem dažādās politikas jomās; aicina dalībvalstis izveidot atbilstības tabulas un iesniegt tās Eiropas Komisijai;
Calls, in the interests of increasing transparency and fostering a better understanding of the Lisbon strategy and its implementation, for the development of a common and coherent structure for NRPs, making for a better comparative analysis of the impact of the proposed actions at Member State level, as well as an open and constructive dialogue at European level on the progress achieved; supports the idea, in this respect, of establishing country-specific recommendations and a best practice ranking system on reform agendas in the different policy fields; calls on the Member States to draw up correlation tables and to communicate them to the European Commission;
Lisabonas stratēģijas pārvaldības un valstu atbildības pilnveidošana
Improving Lisbon governance and national ownership
uzsver, ka ieteikumi konkrētai valstij ir jāapspriež un jāpieņem Padomei, lai izveidotu īstu Eiropas sistēmu, pastiprinātu sadarbību saimnieciskā ziņā un attiecībā uz nodarbinātību, kā arī sekmētu lielāku valsts atbildību;
Stresses that the country-specific recommendations have to be discussed and adopted in Council in order to develop a real European framework, to strengthen the economic and employment coordination work and to foster greater national ownership;
atkārto, ka mēs neatrisināsim savas ekonomikas un nodarbinātības problēmas, ja aktīvi neiesaistīsies gan dalībvalstu parlamenti, gan Eiropas līmeņa parlaments; atbalsta Eiropas Komisijas lūgumu dalībvalstīm veicināt plašākas diskusijas ar parlamentiem par valstu rīcības plāniem, to īstenošanas ziņojumiem un ieteikumiem un panākt ciešāku saikni starp valsts rīcības plānu un debatēm par valsts budžetu;
Reiterates that we will not overcome our economic and employment problems without the active involvement of parliaments, at national and European level; supports the European Commission's request that Member States promote wider discussion of their NRPs and Implementation Reports, including national recommendations, with their national parliaments and establish closer links between NRPs and national budget debates;
mudina Komisiju ieviest salīdzinošas uzraudzības veidu, izmantojot struktūrpolitikas rādītājus, kas skaidri parāda saistību ar ekonomikas un nodarbinātības sasniegumiem, kā arī rādītājus, kurus lieto strukturālajā uzraudzībā, ņemot vērā politikas virzienus, kas veicina jauninājumus un darbavietu radīšanu;
Encourages the Commission to introduce a form of benchmarking surveillance, using structural policy indicators with a clearly identified link to economic and employment performance and indicators underpinning the structural surveillance exercise, taking into account policies that stimulate innovation and job creation;
uzsver, ka visās dalībvalstīs efektīvāk jāizmanto „Lisabonas cilvēka” tituls, lai iesaistītu lēmumu pieņēmējus valsts visaugstākajā politiskajā līmenī, uzlabojot šā reformu plāna kompleksu politisku risinājumu gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī;
Stresses the need for a more effective role for 'Mr/Mrs Lisbon' in all Member States, at the highest political level, with a view to convincing national decision-makers to improve the policy-mix-approach of this reform agenda at both national and European level;
atgādina ES pavasara Padome ir visvairāk atbildīga par Eiropas Savienības reformu plāna izstrādi izaugsmes un nodarbinātības jomā; aicina Eiropadomi nodrošināt visu attiecīgo Padomes struktūrvienību vienlīdzīgu iesaistīšanos;
Points out that it is the guiding role of the Spring European Council to establish the growth and employment reform agenda for the European Union; calls on the European Council to ensure the equal involvement of all the Council formations concerned;
ņemot vērā UNFCCC Pušu 12. konferenci ( COP 12) un Pušu otro konferenci, ko rīkoja kā Kioto Protokola Pušu sanāksmi ( COP/MOP 2) un kas notika Nairobi, Kenijā, no 2006. gada 6. līdz 17. novembrim,
having regard to the twelfth Conference of the Parties (COP 12) to the UNFCCC and the second Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 2) held in Nairobi, Kenya, from 6 to 17 November 2006,
ņemot vērā iepriekš pieņemtās rezolūcijas, jo īpaši 2005. gada 16. novembra rezolūciju par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē Pieņemtie teksti, P6_TA (2005)0433 un 2006. gada rezolūciju par ES stratēģiju Nairobi konferencē par klimata pārmaiņām ( COP 12- COP / MOP 2) Pieņemtie teksti, P6_TA (2006)0460 ,
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on 'Winning the Battle against Global Climate Change' Texts Adopted , P6_TA (2005)0433 and of 26 October 2006 on 'the EU strategy for the Nairobi Conference (COP 12 and COP/MOP 2)' Texts Adopted , P6_TA (2006)0460 ,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija – Līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamie pasākumi” COM(2007)2 ,
having regard to the Commission Communication on 'Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond' COM(2007)2 ,
tā kā nesenie ekstremālie laika apstākļi, tādi kā postošā vētra Kyrill , izraisa vēl spraigākas debates par klimata pārmaiņām;
whereas the recent extreme weather events, such as the devastating storm Kyrill, lead to an even more intensive debate on climate change,
tā kā vienu atsevišķu ekstremālu dabas parādību nevar tieši saistīt ar klimata pārmaiņām, bet ir jāapsver daudzu zinātnieku viedoklis par to, ka šo ekstremālo dabas parādību pieaugošā intensitāte ir saistīta ar klimata pārmaiņām,
whereas a single extreme weather event cannot be directly linked to climate change but one has to consider that many scientists see the increased intensity of extreme weather events as having a link to climate change,
uzsver, ka ir nepieciešama steidzama konkrēta rīcība globālā līmenī, lai risinātu klimata pārmaiņu problēmu, un ka politiskajai vadībai šis process ir jāvirza uz priekšu;
Stresses the urgency of taking concrete action at global level to tackle climate change, as well as the need for political leadership to drive the process forward;
šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka gan Komisija, gan pašreizējā prezidentūra savās politiskajās programmās kā centrālo jautājumu ir izvirzījušas klimata pārmaiņu problēmas risināšanu;
Welcomes, in this context, the fact that both the Commission and the Presidency-in-Office of the Council have put climate change at the core of their political agenda;
prasa Eiropas Savienībai saglabāt tās vadošo pozīciju sarunās attiecībā uz starptautiskajām saistībām klimata pārmaiņu ierobežošanai laikposmam pēc 2012. gada un mudina ES arī turpmākajās apspriedēs ar starptautiskajiem partneriem saglabāt tikpat augstus mērķus;
Urges the European Union to maintain its leading role in the negotiations with a view to a post-2012 international framework on climate change and to maintain a high level of ambition in future discussions with its international partners;