natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gluži tāpat kā mainās skolotāju loma, ir jāmainās arī pieejamajām apmācībām.
As the role of teachers changes, so must the range of available training.
Piemēram, IKT izglītībai ir jākļūst par prioritāti, lai skolotājiem nodrošinātu zināšanas par jaunākajiem tehnoloģijas sasniegumiem un skolotāji gūtu prasmes, kas vajadzīgas sasniegumu izmantošanai, strādājot klasē.
For example ICT education should be prioritised to guarantee up-to-date knowledge of recent technological developments and that teachers have the necessary skills to take advantage of these in the classroom.
Turklāt ir jānodrošina pietiekami ieguldījumi, lai pieņemtu darbā un apmācītu svešvalodu skolotājus, tādējādi skolām būtu nepieciešamie resursi, lai uzlabotu svešvalodu mācības un varētu tās skolēniem nodrošināt jau ļoti agrīnā vecumā.
In addition, sufficient investment should be provided for the recruitment and training of foreign language teachers, so that schools have the necessary resources to improve foreign language learning - and to provide it from a very early age.
Stingrs atbalsts paraugprakses apmaiņai
Strongly support exchanging best practice
Tā kā Eiropas Savienībā ir vairāk nekā divdesmit septiņas dažādas izglītības sistēmas, ir daudz dažādu rezultātu.
While there are over twenty seven different education systems in place across the EU, there is also a wide range of different outcomes.
Tādējādi neizbēgams ir secinājums, ka atsevišķu dalībvalstu sistēmas ir veiksmīgākas par citām.
This leads to the inevitable conclusion that the systems of some Member States are performing better than others.
Dalībvalstīm ir ļoti nepieciešams mācīties vienai no otras un apmainīties ar paraugpraksi atbilstoši starptautiskajiem kritērijiem un standartiem, taču, lai veicinātu dalībvalstu pieredzes apmaiņu, ir vajadzīga labāka salīdzinošā statistika.
There is clearly much need for Member States to learn from each other and to exchange best practice according to international benchmarks and standards – although better comparative statistics are needed in order to facilitate these exchanges between Member States.
Paraugprakses apmaiņas noteikti var notikt gan makrolīmenī, gan mikrolīmenī.
Exchanges of best practice can clearly take place both at a macro and a micro level.
Makrolīmenī dalībvalstis nesen vienojās kopīgi strādāt skolotāju izglītības jomā un apmainīties ar paraugpraksi, izmantojot atklātās koordinācijas metodi Padomē — tas tiek atzinīgi vērtēts, uzsverot, ka šāda iespēja dalībvalstīm ir pilnībā jāizmanto.
At a macro level, Member States have recently agreed to work together in the area of teacher education and to exchange best practice through the Open Method of Coordination in the Council – and this is warmly welcomed, while underlining that this is an opportunity that Member States must genuinely take advantage of.
Mikrolīmenī ES ir uzdevums mudināt atsevišķus skolotājus no dažādām valstīm mācīties vienam no otra, izmantojot skolas līmeņa mobilitātes programmas, jo īpaši programmu „Comenius”.
At a micro level, the EU has a role in encouraging individual teachers from different countries to learn from each other directly through the mobility programmes at school level, and notably Comenius.
Šajā ziņojuma projektā šīs mobilitātes iniciatīvas tiek īpaši atbalstītas.
This draft report strongly supports these mobility initiatives.
Veicināt lēmumu pieņemšanu skolas līmenī
Promote more school-level decision-making
Pētījums liecina, ka skolas vadība „ir otrs lielākais mācību procesa ietekmētājs pēc mācībām klasē”
Research suggests that school leadership and management "is second only to classroom teaching as an influence on learning"
Vienlaikus katrā skolā ir unikāla un īpaša vide — sākot ar tās skolēniem un beidzot ar resursiem un darbiniekiem.
At the same time every school has a unique and particular environment, from the range of its pupils to its resources and staff.
Tādējādi ikvienas skolas vadībai vajadzētu lielākas pilnvaras, lai kopīgi ar skolēnu vecākiem un ieinteresētajiem vietējās pašvaldības pārstāvjiem pievērstos katrai skolai raksturīgām izglītības jomas grūtībām un risinātu tās, arī prasības attiecībā uz skolas skolotāju apmācību.
In this context, the leaders of every school should have more responsibility, in collaboration with parents and local community stakeholders, to address and manage their particular education challenges, including their own teacher training requirements.
Cornelis Visser , Kultūras un izglītības komiteja
Cornelis Visser , Committee on Culture and Education
(*) Iesaistītā komiteja – Reglamenta 47. pants
(*) Associated committee - Rule 47 of the Rules of Procedure
(*) Iesaistītā komiteja – 47. pants
(*) Associated committee - Rule 47
par pilnīgu digitālo dividenžu priekšrocību izmantošanu Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam
on reaping the full benefits of the digital dividend in Europe: a common approach to the use of spectrum released by the digital switchover
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pilnīga digitālo dividenžu priekšrocību izmantošana Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam” (COM(2007)700) (Komisijas paziņojums par vienotu pieeju spektra izmantojumam),
– having regard to the Commission Communication entitled "Reaping the full benefits of the digital dividend in Europe: A common approach to the use of the spectrum released by the digital switchover" ( COM(2007)0700 ) (Commission Communication on a common approach to the use of spectrum),
– ņemot vērā savu 2007. gada 14. februāra rezolūciju “ES politika attiecībā uz radiofrekvenču spektru
– having regard to its resolution of 14 February 2007 entitled "Towards a European policy on the radio spectrum"
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES frekvenču spektra politikas prioritātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saistībā ar gaidāmo ITU Reģionālo radiosakaru konferenci 2006. gadā (RRC-06) ” (COM(2005)461),
– having regard to the Commission Communication entitled "EU spectrum priorities for the digital switchover in the context of the upcoming ITU Regional Radiocommunication Conference 2006 (RRC-06)" ( COM(2005)0461 ),
– ņemot vērā Radiospektra politikas grupas 2007. gada 14. februāra atzinumu par ES radiofrekvenču spektra politikas ietekmi uz digitālo dividendi, ņemot vērā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par pārejas no analogās apraides uz digitālo apraidi paātrināšanu
– having regard to the opinion of the Radio Spectrum Policy Group of 14 February 2007 entitled "EU Spectrum Policy Implications of the Digital Dividend",– having regard to its resolution of 16 November 2005 on accelerating the transition from analogue to digital broadcasting
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, Kultūras un izglītības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6‑0305/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Culture and Education, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0305/2008 ),
A. tā kā, pārejot no analogās uz digitālo zemes televīziju, digitālo tehnoloģiju augstākas datu pārraides efektivitātes dēļ 2012. gada beigās Eiropas Savienībā atbrīvosies liels daudzums radiofrekvenču spektra, tādējādi piedāvājot spektra pārvietojumu iespējas un jaunu izdevību tirgus izaugsmei un uzlabojot patērētājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un izvēles iespējas;
A. whereas the switchover from analogue to digital terrestrial television by the end of 2012 will as a result of the superior transmission efficiency of digital technology free up a significant amount of spectrum in the European Union, thus offering the possibility of reallocating spectrum and presenting new opportunities for market growth and for the expansion of quality consumer services and choice,
B. tā kā saskaņoti ES pasākumi palielinās radiofrekvenču spektra izmantošanas priekšrocības, lai nodrošinātu tā optimālas izmantošanas efektivitāti;
B. whereas the benefits of the use of radio spectrum will be maximised through coordinated action at EU level in order to ensure optimal use in terms of efficiency,
C. tā kā radiofrekvenču spektram ir būtiska nozīme plaša pakalpojumu klāsta nodrošināšanā un uz tehnoloģijām balstītu tādu tirgu attīstībā, kuru vērtību lēš ap 2,2 % apmērā no ES IKP, un tāpēc tas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju ir galvenais Eiropas rūpniecības izaugsmes, produktivitātes un attīstības faktors;
C. whereas radio spectrum is key to the provision of a wide range of services and to the development of technology-driven markets whose value is estimated at 2,2 % of EU's GPD, and is therefore a key factor for the growth, productivity and development of European industry in accordance with the Lisbon Strategy,
D. tā kā radiofrekvenču spektrs ir gan rets dabas resurss, gan sabiedrības īpašums un tā efektīvs izmantojums ir būtisks, lai dažādām ieinteresētām personām, kas vēlas piedāvāt pakalpojumus, nodrošinātu piekļuvi spektram;
D. whereas radio spectrum is both a scarce natural resource and a public good, and its efficient use is critical in ensuring access to spectrum by the various interested parties that want to offer connected services,
E. tā kā dalībvalstīm nav vienota digitālās pārslēgšanās laika grafika; tā kā daudzās dalībvalstīs digitālās pārslēgšanās plāni ir pilnīgi izstrādāti, bet dažās dalībvalstīs digitālā pārslēgšanās jau ir notikusi;
E. whereas the Member States do not have a common timetable for the digital switchover; whereas in many Member States plans for the digital switchover are highly developed, while in a few others the switchover has already taken place,
F. tā kā Komisijas paziņojums par vienotu pieeju radiofrekvenču spektra izmantojumam ir neatņemama daļa no elektronisko sakaru tiesību aktu kopuma, ko Komisija pieņēma 2007. gada novembrī saistībā ar elektroniskos sakarus reglamentējošo noteikumu reformu;
F. whereas the Commission Communication on a common approach to the use of the spectrum is an integral part of the package on electronic communications adopted by the Commission in November 2007 concerning the reform of the regulatory framework for electronic communications,
G. tā kā vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs pašlaik notiek apraides frekvenču piešķiršana (sadale) raidorganizācijām, kas sniedz digitālos pakalpojumus, un tā kā šīs piešķiršanas rezultātā frekvences nevar izmantot daudzus gadus;
G. whereas in the European Union the (re-)allocation of broadcast frequencies to digital broadcasters is currently under way in many Member States with the consequence of these frequencies being allocated and thereby locked away for many years,
H . tā kā tehnoloģiskā neitralitāte ir savietojamības veicināšanas svarīgākais elements un tā ir ārkārtīgi svarīga elastīgākai un pārredzamākai digitālās pārslēgšanās politikai, lai ievērotu sabiedrības intereses ;
H . whereas technological neutrality is key to the promotion of interoperability and essential to a more flexible and transparent digital switchover policy for the consideration of the public interest,
I. tā kā Padome ir aicinājusi dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, pabeigt digitālo pārslēgšanos līdz 2012. gadam;
I. whereas the Council has called on the Member States, as far as possible, to complete the switchover to digital before 2012,
J. tā kā visas dalībvalstis ir publicējušas priekšlikumus attiecībā uz digitālo pārslēgšanos,
J. whereas all the Member States have published their proposals concerning the switchover to digital,
2. uzsver digitālās pārslēgšanās nepieciešamību, kas kopā ar jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību un digitālo dividendi ļaus mazināt “digitālo plaisu” un sekmēs Lisabonas mērķu sasniegšanu;
Emphasises the need for digital switchover which, together with the development of new information and communication technologies and the digital dividend, will help to bridge the digital divide and contribute to the achievement of the Lisbon goals;
9. aicina dalībvalstis sadarboties ciešāk, lai izveidotu efektīvu, atvērtu un konkurētspējīgu elektronisko sakaru iekšējo tirgu, kas nodrošinās iespēju izvietot jaunās tīkla tehnoloģijas;
Calls for close cooperation among Member States to achieve an efficient, open and competitive electronic communications internal market which will allow the deployment of new network technologies;
13. mudina dalībvalstis atbrīvot savas digitālās dividendes, cik ātri vien iespējams, sniedzot Eiropas iedzīvotājiem iespēju gūt labumu no jaunu, novatorisku un konkurētspējīgu pakalpojumu ieviešanas; šajā sakarā uzsver, ka dalībvalstīm aktīvi jāsadarbojas, lai valstu līmenī pārvarētu pašreizējos šķēršļus un lai digitālās dividendes (sadale) piešķiršana būtu efektīva;
Urges the Member States to release their digital dividends as quickly as possible, allowing European citizens to benefit from the deployment of new, innovative and competitive services; underlines that for this purpose the active cooperation between Member States to overcome obstacles existing at national level for the efficient (re)allocation of the digital dividend is required;
18. uzskata, ka gadījumos, kad izsoles rīko nolūkā piešķirt frekvences, dalībvalstīm jāpieņem vienota pieeja attiecībā uz izsoļu nosacījumiem, rīkošanas kārtību un radīto resursu piešķiršanu; aicina Komisiju iesniegt pamatnostādnes attiecībā uz šiem jautājumiem;
Considers that, in cases of auctions for the purpose of allocating frequencies, the Member States should adopt a common approach as regards the conditions and modalities of the auctions and the allocation of the generated resources; calls on the Commission to present guidelines along those lines;
23. uzsver, ka “digitālā plaisa” nav tikai lauku problēma; informē par grūtībām, ierīkojot jaunu tīklu infrastruktūru dažās agrāk celtās augstceltnēs; uzsver radiofrekvenču spektra dotās priekšrocības “digitālās plaisas” pārvarēšanā gan pilsētās, gan lauku apgabalos;
Stresses that the digital divide is not just a rural issue; highlights the difficulty in fitting some older high-rise buildings with the infrastructure for new networks; underlines the benefit that spectrum can play in overcoming the digital divide in both urban and rural areas;
26. apstiprina valsts drošības dienestu sabiedrisko vērtību un nepieciešamību iekļaut atbalstu šo dienestu operatīvajām vajadzībām radiofrekvenču spektra regulējumos, kurus nosaka UHF joslas reorganizācija analogo pakalpojumu atslēgšanas rezultātā;
Confirms the societal value of public safety services and the need to include support for their operational requirements into the spectrum arrangements arising from the reorganisation of the ultra-high frequency (UHF) band resulting from the switch-off of analogue services;
30. prasa ievērot šajā jomā pakāpeniskuma principu; uzskata, ka jāņem vērā ietekme uz mazākiem tīkliem, īpaši vietējiem bezvadu tīkliem, kuru izmantošanai pašlaik nav vajadzīgas licences, un ka jo īpaši lauku teritorijās ir jāveicina universāla piekļuve platjoslai;
Calls for a step-by-step approach in this field; is of the opinion that effects for smaller networks - especially local wireless networks - for which no license requirements currently apply must be taken into account and that universal access to broadband, especially in rural areas, should be promoted;
39. uzsver, ka tūlītējas pārejas nepieciešamība dažās dalībvalstīs un atšķirības valstu pārejas plānos prasa Kopienas līmeņa rīcību, ko nevar atlikt, līdz reformu direktīvas stājas spēkā;
Underlines that the immediacy of switchover in some Member States and the differences in national switchover plans require a response at Community level that can not wait until the reform directives enter into force;
46. uzskata, ka grupēšana UHF joslā jāveic, izmantojot augšupēju pieeju atbilstīgi valsts tirgus īpatnībām, vienlaikus nodrošinot saskaņojumu Kopienas mērogā visur, kur tas dod skaidri redzamu pievienoto vērtību;
Believes that clustering within the UHF band should be based on a bottom-up approach according to the specifics of the national markets while ensuring that harmonisation at community level takes places wherever this creates a clear added value;
50. mudina Komisiju meklēt sadarbības iespējas ar dalībvalstu kaimiņvalstīm, lai tās varētu pieņemt līdzīgas frekvenču kartes vai saskaņot frekvenču piešķīrumus ar Eiropas Savienību, tā novēršot telekomunikācijas iekārtu darbības traucējumus;
Urges the Commission to seek cooperation with neighbouring countries of the Member States so that they adopt similar frequency maps or coordinate the allocation of their frequencies with the European Union in order to avoid disruptions to the operation of telecommunications applications;
Demokrātisku debašu veicināšana
Fostering a democratic debate
Pāreja no analogās uz digitālo zemes televīziju 2012. gada beigās digitālo tehnoloģiju augstākas datu pārraides efektivitātes dēļ atbrīvos līdz šim nepieredzēti plašu radiofrekvenču spektra diapazonu Eiropā.
The switchover from analogue to digital terrestrial television by the end of 2012 will free up an unprecedented amount of spectrum in Europe as a result of the superior transmission efficiency of digital technology.
Šis spektrs ir pazīstams kā “digitālā dividende”
This spectrum is known as the “digital dividend”
Komisija raksturo digitālo dividendi kā radiofrekvenču spektra diapazonu, kas atrodas virs radiofrekvencēm, kuras ir vajadzīgas, lai atbalstītu pašreizējos apraides pakalpojumus pilnīgi digitālā vidē, ieskaitot pašreizējās sabiedrisko pakalpojumu saistības. .
The digital dividend is described by the Commission as the spectrum over and above the frequencies required to support existing broadcasting services in a fully digital environment, including current public service obligations .
Komisija apgalvo, ka digitālā dividende atbrīvo pietiekami daudz spektra diapazona raidsabiedrībām, lai tās ievērojami attīstītu un paplašinātu savu pakalpojumu klāstu un tajā pašā laikā ņemtu vērā citus potenciālos pielietojumus sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā, tādus kā platjoslas pakalpojumu izvietošana, lai pārvarētu tā saukto “digitālo plaisu”.
The Commission claims that the digital dividend opens up sufficient spectrum for broadcasters to significantly develop and expand their services while at the same time ensuring that other important social and economic uses, such as broadband applications to overcome the “digital divide”, have access to this valuable resource.
Komisija apgalvo, ka digitālās dividendes priekšrocības var pilnībā izmantot, ja bez jebkādiem aizliegumiem tiek meklēts vislabākais spektra pielietojums.
The Commission argues that benefits of the digital dividend can only be fully reaped if the focus is on seeking without taboos the most valuable applications for the spectrum.
Rodas arvien vairāk aicinājumu turpmāk apspriest, kā digitālā dividende jāizmanto, kā arī vajadzība pēc plašām publiskām debatēm par šo jautājumu.
Calls are now growing for further discussions about how the digital dividend should be used and the need for a wide-ranging public debate on the subject is emerging.
Valstu politikas mērķi vai tirgu sadale
Public policy objectives or market allocation
Digitālās dividendes piešķīruma pamatā var būt dažādi politikas apsvērumi.
The allocation of the digital dividend can follow different policy rationales.
Apvienotās Karalistes parlamenta Īpašā kultūras, plašsaziņas līdzekļu un sporta komiteja ir noraidījusi zemes raidsabiedrību prasību rezervēt digitālās dividendes frekvenču spektru HDTV vajadzībām un savā ziņojumā par jaunajiem plašsaziņas līdzekļiem un radošās industrijas nozarēm ir atbalstījusi AK pieeju par to radiofrekvenču izsoli, ko atbrīvojusi digitālā pāreja uz neitrālas tehnoloģiju un pielietojuma bāzes.
The Culture, Media and Sport Select Committee of the UK Parliament has rejected terrestrial broadcasters’ calls to set aside digital dividend spectrum for HDTV and in its report on the New Media and the Creative Industries has endorsed the UK regulator's approach to auction the frequencies released by digital switchover on a technology and application neutral basis.
Turpretī Francijas Senāts savā nesenajā ziņojumā noraidīja tehnoloģiju neitralitātes ideju.
In contrast the French Senate in a recent report rejects the notion of technological neutrality.
“Šai komisijai ir skaidrs, ka radiofrekvenču sadalei starp dažādiem iespējamiem lietojumiem jābūt politiska lēmuma rezultātam, kas izriet no demokrātiskām debatēm, un to nedrīkst atstāt aklu tirgus spēku varā”, teikts ziņojumā.
"It is clear to this commission that the allocation of frequencies among various possible uses should be the result of a political decision following a democratic debate, and should not be abandoned to the blindness of market forces", the report says.
“Šai komisijai ir nopietni iebildumi pret neitrālu pieeju tehnoloģijām, ko Eiropas Komisija ir nolēmusi pieņemt, kad tā pārskatīs elektronisko sakaru regulas”.
"This commission has serious reservations about the technology neutral approach that the European Commission intends to adopt when it reviews its electronic communications regulations".
Dažādie risinājumi, kas ieteikti dalībvalstu līmenī, tūlītējas pārejas nepieciešamība dažās valstīs un atšķirības valstu pārejas plānos prasa Kopienas līmeņa rīcību, ko nevar atlikt, līdz reformu direktīvas stājas spēkā.
The different solutions proposed at national level, the immediacy of switchover in some countries and the differences in the national plans, require a response at Community level that can not wait until the reform Directives enter into force.
Dalībvalstīm ir tiesības noteikt digitālās dividendes izmantošanu, bet koordinēta pieeja Kopienas mērogā var nodrošināt kaitīgu traucējumu novēršanu starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm.
Member States have the right to determine the use of the digital dividend but a Community coordinated approach can ensure avoiding harmful interference among Member States and between Member States and third countries.
Kā izlemt starp konkurējošiem lietojumiem?
How to arbitrate among competing uses?
Raidsabiedrības un telekomunikāciju operatori ir pasūtījuši pētījumus par digitālās dividendes dažādā izmantojuma ekonomisko un sociālo vērtību, iegūstot ļoti atšķirīgus rezultātus.
Broadcasters and telecom operators have commissioned studies on the economic and social value of different uses with very diverging results.
Referente pilnībā atbalsta kopīgu un līdzsvarotu pieeju digitālās dividendes izmantošanā, ļaujot raidsabiedrībām arī turpmāk piedāvāt un paplašināt savus pakalpojumus un elektronisko sakaru operatoriem izmantot šo resursu jaunu pakalpojumu ieviešanai, bet uzsver, ka digitālā dividende katrā ziņā jāsadala citiem svarīgiem pielietojumiem sociālajā un ekonomikas jomā tā, lai šī sadale būtu pietiekami neitrāla no tehnoloģiju viedokļa.
The Rapporteur strongly supports a common and balanced approach to the use of digital dividend allowing both broadcasters to continue offering and expanding their services and telecom operators to use this resource to deploy new services, but allocating the digital dividend on a technology neutral basis to other important social and economic uses.
ES intervences apjoms
What scope for an EU intervention?
Komisija ierosina ES mēroga koordinētu rīcību (ir pieņemta kopēja pieeja radiofrekvenču spektra plānošanai), lai nodrošinātu optimālu dividendes sociālo un ekonomisko izmantojumu.
The Commission proposes a coordinated action at EU level (a common approach is adopted to spectrum planning) in order to ensure optimal use of the dividend from a combined social and economic perspective.