natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lielākajā daļā valstu to valdības un centrālās bankas īstenoja līdzīgas krīzes pārvaldības programmas (lietoja fiskālos stimulus, samazināja nodokļus, palielināja valsts tēriņus un naudas daudzumu apritē, kā arī glāba finanšu institūcijas).
The financial crisis management programmes of the national governments and central banks were similar in most states (fiscal stimulus, tax reduction, increased government spending, monetary expansion, institutional bailouts).
Papildinot ekonomikas stimulēšanu dalībvalstīs, arī ES pieņēma lēmumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu.
In addition to the national economic stimulus the EU also made a decision on a European Economic Recovery Plan.
Šajā plānā EIB ir svarīga nozīme, jo sevišķi attiecībā uz finansējuma palielināšanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), enerģijai no atjaunojamiem avotiem un videi saudzīgam transportam.
The EIB has an important role in this Plan, especially with regard to the enhanced financing for SMEs, energy form renewable sources and clean transport.
Nopietnais likviditātes deficīts, stingrie kredītnosacījumi (gan sabiedriskajā, gan privātajā sektorā, kas rada īpaši lielas finansējuma problēmas MVU), ierobežotā kapitālresursu pieejamība un uzticības vājināšanās finanšu tirgos lika EIB ātri reaģēt uz globālo krīzi.
Because of the serious liquidity squeeze, the tight credit conditions (in public and private sectors as well, which causes particularly great problems in the financing of SMEs), the capital constraints and the declining confidence in the financial markets the EIB had to respond quickly to the global crisis.
Krīzes pārvarēšanā galvenā EIB funkcija ir ar ļoti izdevīgiem noteikumiem palielināt naudas pieejamību tautsaimniecībā.
The EIB’s main role in crisis management is that it increases the money supply for the economy under very favourable conditions.
Reaģējot uz krīzi, EIB ir pārskatījusi pamatdarbības mērķus, salīdzinājumā ar 2008.–2010. gada korporatīvajā darbības plānā sniegtajām ievirzēm tos būtiski palielinot.
As a response to the crisis the EIB has significantly revised upwards its operational activity targets compared to the orientations given in the Corporate Operational Plan 2008-2010.
Īpaši minams, ka parakstīto līgumu mērķsumma 2009. gadam salīdzinājumā ar 2007. gadā sasniegto pirmskrīzes līmeni palielināta par aptuveni 39 % (EUR 18,6 miljardiem), 2010. gadam par 42 % (EUR 19,9 miljardiem) un 2011. gadam par 34 % (EUR 16,4 miljardiem).
In particular, the total signature target was increased by approximately 39 % (EUR 18,6 billion) for 2009, 42 % (EUR 19,9 billion) for 2010 and 34 % (EUR 16,4bn) for 2011 compared to pre-crisis levels achieved in 2007.
Lai palīdzētu uzņēmumiem un sekmētu ekonomikas atveseļošanos, 2008. gada pēdējā ceturksnī EIB krietni palielināja aizdevumu apjomu, parakstīto darījumu kopsummai sasniedzot EUR 57 miljardus (pieaugums par 21 % salīdzinājumā ar 2007. gadu), un izmaksāja par EUR 10 miljardiem vairāk, nekā bija plānots (īpaši pieauga MVU saņemto aizdevumu apjoms — par 42 % salīdzinājumā ar 2007. gadu).
In order to help businesses and to encourage economic recovery, the EIB substantially increased the volume of its lending in the last quarter of 2008: with signatures ultimately totalling EUR 57 billion, an increase of 21 % compared to 2007; disbursed EUR 10 billion more than expected; in particular, loans to SMEs increased by 42 % compared to 2007.
Turklāt banka ir izstrādājusi jaunus dalītā riska finanšu instrumentus, padarījusi stingrāku risku dalīšanas kārtību, vienkāršojusi aizdevuma procedūru un paātrinājusi projektu finansēšanu dalībvalstīs, kā arī nozarēs, kuras krīze skārusi vissmagāk.
Furthermore, the Bank has developed new risk-sharing financial instruments, reinforced risk-sharing arrangements, simplified lending procedures, accelerated the implementation of projects in the Member States and in the sectors which are most severely affected by the crisis.
Referents uzskata, ka papildus EIB 2008. gada darbības analīzei ļoti svarīgi ir tuvāk aplūkot dažādās norises, kas ietekmē EIB nākotni.
Beyond the analysis of the EIB’s activities for the year 2008 your rapporteur considered it as highly important to have a closer look at various developments affecting the future of the EIB.
Viena no tām katrā ziņā ir Lisabonas līguma stāšanās spēkā, kas bankai sagādāja dažas institucionālas izmaiņas.
One of them is certainly the Lisbon Treaty’s entry into force which brought forward some institutional changes for the bank.
Uzsverot pozitīvās norises bankas revīzijas procesā, referents tomēr norāda, ka pienācīgai Eiropas banku uzraudzībai jārod ilgtermiņa risinājums.
Your rapporteur stressed the positive developments in auditing the bank, underlined however the necessity of finding a long-term solution for a proper European banking supervision system.
Jaunais Lisabonas līgums varētu arī novatoriski pārveidot EIB un Eiropas Savienības attiecības, un šajā sakarā referents izvirza dažus uzvedinošus ieteikumus, ierosinot, ka Eiropas Savienība varētu kļūt par EIB akcionāru.
Another innovative element resulting from the new Lisbon Treaty might be the re-shaping of the relationship between the EIB and the European Union, where your rapporteur intended to make some driving suggestions, proposing the possible shareholdership of the European Union in the EIB.
Banku uzraudzības ziņā Eiropai joprojām trūkst vispusīgas konsultatīvās uzraudzības sistēmas, kas nodrošinātu nepārprotamus vispārējus vispusīgus noteikumus arī EIB darbībai.
As regards of banking supervision there is still a need for a European prudential supervisory system that would provide clear general prudential rules for the EIB’s activites as well.
Tādēļ referents uzsver, cik svarīga būtu kompetenta Eiropas Banku iestāde ( EBA ), kas darbotos Eiropas Finanšu uzraudzības iestādes sistēmā, piemetinot, ka tās kompetencē būtu arī EIB, tāpat citas finanšu institūcijas, kas darbojas vairāk nekā vienā ES valstī.
Your rapporteur stressed therefore the importance of a competent European Banking Authority (EBA) within the framework of the European Financial Supervisory Authority, adding that the EIB should also fall within its competences, such as other financial institutions operating in more than one EU country.
Ziņojumā atzīmēts, ka piemērota risinājuma meklējumu procesā sava loma ir arī Eiropas Komisijai.
The report notes that the European Commission bears also a role in the process of finding an appropriate solution.
Pārredzamība un krāpšanas apkarošanas politika Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai ir prioritāras tēmas, tādēļ šī gada ziņojumā referents tās aplūko detalizēti.
Transparency and anti-fraud policy are topics that bear a priority significance for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament, which encouraged your rapporteur to make detailed remarks on them in this year’s report.
Var nešaubīgi apgalvot, ka līdz šim brīdim EIB ir nepārprotami centusies ņemt vērā Parlamenta ierosinājumus šajos jautājumos.
It can be doubtlessly stated that the EIB made clear efforts to consider the Parliament’s recommendations in this respect up until now.
EIB darbībā un rīcībā pievērš lielu uzmanību tādām prioritātēm kā absolūtas neiecietības politika pret krāpšanu, iekšējo ziņotāju aizsardzības politika un sabiedriska apspriešana.
Priority topics such as the zero-tolerance policy towards fraud, the whistleblowers’ protection policy or public consultations are widely represented in the EIB’s banking activities and actions.
Tomēr referents vēlas norādīt, ka dažās jomās, piemēram, informācijas publiskošanas politikā, būtu jāpārskata un jānostiprina tādi aspekti kā pārredzamība un informācijas pieejamība.
Your rapporteur wished however to list some areas where transparency and access to information should be reviewed and strengthened, e.g. in the case of the Public Disclosure Policy.
Lai atvieglotu publiskās informācijas izplatīšanu, ziņojumā ieteikts censties galvenos EIB politikas dokumentus, mehānismus un noteikumus darīt pieejamus visās ES valodās.
In order to facilitate the distribution of all public information on the bank’s activities it is recommended to increase the availability of key EIB policy documents, mechanisms and rules in all EU languages.
Vēl viens politikas virziens, kam ir liela nozīme, raugoties, cik atbilstīgi un efektīvi tiek izmantota nodokļu maksātāju nauda, un ko plaši atzīst Budžeta kontroles komitejas locekļi, ir politika attiecībā uz ārzonu finanšu centriem.
Policy towards Offshore Financial Centres is another policy which has a major importance for the appropriate and effective use of taxpayers’ money, widely recognised by the Members of the Committee on Budgetary Control.
Šī apsvēruma dēļ referents iekļauj priekšlikumus, kā novērst līdzekļu aizplūšanu uz ārzonām, tādējādi nodrošinot iedarbīgumu un efektivitāti arī šajā jomā.
This circumstance lead your rapporteur to incorporate proposals on preventing funds from fleeing to tax havens and thus ensuring effectiveness and efficiency on this field as well.
Visbeidzot, analizējot EIB stratēģiskās programmas un mērķus, referents uzsver, kā iepriekš minēts, ka EIB ir liela nozīme MVU, atjaunojamo enerģijas avotu un ilgtspējīgu transporta veidu finansēšanā.
Lastly, analysing the EIB’s strategical programmes and objectives your rapporteur underlined that the EIB plays a prominent role in financing of SMEs, renewable energy sources, and sustainable transport solutions, as mentioned previously.
Finanšu krīzes laikā par īpašām prioritātēm kļūst uzņēmējdarbība, ilgtspējīga un droša energoapgāde, klimata pārmaiņu seku mazināšana un ieguldījumi ES konverģences mērķa reģionos.
During the financial crisis a special priority is given to enterprises, the sustainable and secure energy and the mitigation of climate change, such as the investments in the convergence regions of EU.
Tādējādi nākamo divu gadu laikā aizdevumi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (ar finanšu starpnieku palīdzību) tiks palielināti vēl par EUR 2,5 miljardiem gadā, aizdevumi enerģētikas nozarē un cīņai pret klimata pārmaiņām — par EUR 6 miljardiem un aizdevumi konverģences mērķa reģionos — par EUR 2,5 miljardiem.
Consequently, over the next two years, lending to small and medium-sized companies (via financial intermediaries) will be risen by further EUR 2,5 billion per year, lending for energy and combating climate change by EUR 6 billion, and convergence lending by EUR 2,5 billion.
Referents arī atzīmē, ka MVU paredzēto aizdevumu vērtība jau ir palielināta par 42 %, 2008. gadā sasniedzot EUR 8,1 miljardu, un ka pēc EIB akcionāru lūguma 2008.–2011. gadā aizdevumiem MVU ir paredzēti EUR 30 miljardi.
Your rapporteur also acknowledges that the value of the loans for SMEs has already increased by 42 % to reach EUR 8,1 billion in 2008 and at the request of the EIB’s shareholders EUR 30 billion have been earmarked for loans for SMEs during the period 2008-2011.
Ziņojumā ir uzsvērta šo pasākumu pozitīvā ietekme, tomēr tajā aicināts vienkāršot sarežģītās birokrātiskās procedūras un prasīts rūpīgi un sīki apsekot MVU atbalsta programmu faktisko ietekmi.
The report stresses the positive effects of these measures, while at the same time it calls for the simplification of complicated bureaucracy and requests a thorough and detailed follow-up on the real effects of the supporting programmes provided for SMEs.
par Eiropas Investīciju banku (EIB) — 2008. gada pārskats
on European Investment Bank (EIB) - Annual Report 2008
Atzinumu sagatavoja: Enikő Győri
Rapporteur: Enikő Győri
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Budžeta kontroles komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Budgetary Control, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– tā kā starpniekiem piešķirtie vispārējie aizdevumi veido 23 % no EIB aizdevumiem;
- Whereas global loans provided to intermediaries represent up to 23% of EIB lending;
4. attiecībā uz vides un sociālajiem standartiem pauž bažas par to, ka EIB operāciju novērtēšanas nodaļa paveiktā novērtējumu izdara tikai ierobežotam daudzumam projektu, un par EIB viedokli, ka pilna atbildība par atbilstību vides un sociālajiem standartiem ir jāuzņemas tiem projektu virzītājiem, kas saņem tās finansējumu;
Regarding environmental and social standards, expresses its concern about the fact that the EIB’s Operations Evaluation Unit only conducts ex-post evaluations on a limited number of projects and that the EIB places full responsibility for compliance with environmental and social standards on those project promoters who receive its financing;
6. pauž bažas, ka vispārējo aizdevumu piešķiršana un uzraudzība nodokļu pārvaldības ziņā nav pārredzama; atgādina, ka EIB ir jānodrošina, ka tās aizdevumu saņēmēji neizmanto nodokļu oāzes vai citu tādu praksi, piemēram, pārvedumu cenu ļaunprātīgu noteikšanu, kas var veicināt gan likumīgu, gan nelikumīgu izvairīšanos no nodokļiem; šajā sakarībā aicina EIB pieprasīt, lai finanšu starpnieki publiski paziņo par saņemto vispārīgo un programmu aizdevumu jebkādu izmantošanu, tostarp iesniedz ziņojumu par pasākumiem katrā valstī, kurā tie darbojas;
Expresses its concern about the lack of transparency regarding the way ‘global loans’ are allocated and monitored in terms of tax governance; recalls that the EIB should ensure that recipients of its loans do not avail themselves of tax havens or use other practices such as abusive transfer pricing, which may lead to tax evasion or avoidance; in this context, calls on the EIB to request that financial intermediaries make public any use of the global and framework loans they receive, including a report of their activities in any individual country in which they operate;
par Eiropas Investīciju banku (EIB) — 2008. gada pārskats
on the European Investment Bank (EIB) - Annual Report 2008
3. norāda, ka EIB galvenie mērķi ir saistīti ar ekonomikas un sociālo kohēziju un konverģenci un it īpaši ES kohēzijas politikas konverģences pīlāru;
Notes that economic and social cohesion and convergence, and the convergence pillar of the EU’s Cohesion Policy in particular, are a core target for the EIB;
6. aicina EIB savos gada pārskatos veikt sīkāku un metodoloģiski saskaņotāku analīzi par to finanšu instrumentu piemērošanu, kuri papildina struktūrfondu darbības; šajā sakarībā banka varētu izskaidrot Parlamentam, kā darbojas kopīgi ar Komisiju izveidotais riska dalīšanas finanšu mehānisms; īpaši svarīga ir šī mehānisma, no 7.
Calls on the EIB to develop a more detailed and methodologically harmonised analysis in its annual reports of the implementation of the financial instruments complementing Structural Fund operations; in this context the bank could explain to Parliament the functioning of the Risk-Sharing Financing Facility which it has established with the Commission.
Pētniecības pamatprogrammas sniegtā finansējuma un struktūrfondu mijiedarbība;
Of particular relevance is the interplay between this facility, financing under the 7th Framework Programme for Research and the Structural Funds;
8. atzīst EIB svarīgo nozīmi MVU atbalstīšanā finanšu krīzes laikā; šajā sakarībā norāda, ka pēc EIB akcionāru pieprasījuma EUR 30 miljardi ir paredzēti aizdevumiem MVU 2008.–2011. gadā un ka puse šīs summas ir darīta pieejama 2008.–2009. gadā; atzīst [mehānismā] iestrādāto sviras efektu, kas paredz, ka par katru eiro, ko EIB aizdod finanšu partnerim, šim partnerim ir jāpierāda, ka tas novirza divus eiro aizdevumu izsniegšanai MVU; tomēr uzsver, cik svarīgi ir saglabāt augstu pārraudzības līmeni, lai nodrošinātu, ka finanšu partneri neuzkrāj EIB aizdevumus savu bilanču stabilizēšanai;
Recognises the important role the EIB is playing in supporting SMEs during the financial crisis; notes in this context that at the request of the EIB’s shareholders EUR 30 billion have been earmarked for loans to SMEs for the period 2008-2011 and that half of that amount has been made available between 2008 and 2009; acknowledges the built-in leverage effect which stipulates that for each euro the EIB lends to a financial partner, the partner must demonstrate that it has extended two euros of credit to SMEs; stresses, nevertheless, the importance of high levels of oversight to ensure that financial partners do not hoard EIB credit to stabilise their own balance sheets;
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0185 . , kuras 8. punktā tas mudināja EIB „labāk uzraudzīt savus vispārējos aizdevumus, ko tā sniedz MVU atbalstam, un nodrošināt šo aizdevumu veida un galasaņēmēju pārredzamību”; aicina EIB vēl vairāk palielināt to aizdevumu pārredzamību, kurus tā sniedz ar finanšu starpnieku palīdzību, kā arī noteikt skaidrus finansēšanas nosacījumus finanšu starpniekiem un aizdevumu efektivitātes kritērijus; turklāt aicina EIB katru gadu sniegt ziņojumu par aizdevumiem MVU, tostarp arī šo aizdevumu efektivitātes un pieejamības izvērtējumu;
Texts adopted, P6_TA(2009)0185 . , in paragraph 8 of which it urged the EIB ‘better to monitor and to make transparent the nature and final destination of its global loans in support of SMEs’; calls on the EIB to further enhance transparency in its lending through financial intermediaries and to establish clear financing conditions for financial intermediaries and lending effectiveness criteria; calls on the EIB furthermore to report annually on its lending to SMEs, including an evaluation of the accessibility and effectiveness thereof;
par septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
on discharge in respect of the implementation of the budget of the Seventh, Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds for the financial year 2008
EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS.....................................................5
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION............................................6
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS.............................................7
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION...........................................9
Attīstības komitejas sniegtais ATZINUMS............................................................16
OPINION of the Committee on Development ......................................................18
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................19
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................21
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu ( COM(2009)0526 ) un tā pielikumu ( SEC(2009)1427 ),
– having regard to the Commission report on the follow-up to the 2007 discharge decisions ( COM(2009)0526 and its annex ( SEC(2009)1427 ),
– ņemot vērā septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 2008. finanšu gada finanšu, kā arī ieņēmumu un izdevumu pārskatus ( COM(2009)0397 – C7-0171/2009 ),
– having regard to the financial statements and revenue and expenditure accounts for the Seventh, Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds for the financial year 2008 ( COM(2009)0397 – C7-0171/2009 ),
– ņemot vērā ziņojumu par septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda finanšu pārvaldību 2008. finanšu gadā,
– having regard to the report on the financial management of the Seventh, Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds for the financial year 2008,
– ņemot vērā finanšu informāciju par Eiropas Attīstības fondiem ( COM(2009)0310 ),
– having regard to the financial information on the European Development Funds ( COM(2009)0310 ),
– ņemot vērā Revīzijas palātas 2008. finanšu gada pārskatu par darbībām, ko finansē no septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda, kopā ar Komisijas atbildēm
– having regard to the Court of Auditors’ annual report on the activities funded by the Seventh, Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds for the financial year 2008, together with the Commission’s replies
– ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu
– having regard to the statement of assurance as to the reliability of the accounts and the legality and regularity of the underlying transactions provided by the Court of Auditors pursuant to Article 248 of the EC Treaty
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumus par apstiprinājumu, kas sniedzams Komisijai attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu 2008. finanšu gada darbību īstenošanu (5082/2010 – C7‑0056/2010 , 5084/2010 – C7‑0057/2010 , 5085/2010 – C7‑0058/2010 , 5086/2010 – C7‑0059/2010 ),
– having regard to the Council’s recommendations of 16 February 2010 concerning the discharge to be given to the Commission in respect of the implementation of the operations of the European Development Funds for the financial year 2008 (5082/2010 – C7‑0056/2010 , 5084/2010 – C7‑0057/2010 , 5085/2010 – C7‑0058/2010 , 5086/2010 – C7‑0059/2010 ),
– ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kurš tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Lēmums par aizjūras asociāciju)
– having regard to Council Decision 2001/822/EC of 27 November 2001 on the association of the overseas countries and territories with the European Community (Overseas Association Decision)
– ņemot vērā 33. pantu Iekšējā nolīgumā, kuru 1995. gada 20. decembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Ceturtās ĀKK un EK konvencijas Otro finanšu protokolu
– having regard to Article 33 of the Internal Agreement of 20 December 1995, between the representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, on the financing and administration of the Community aid under the Second Financial Protocol to the fourth ACP-EC Convention
– ņemot vērā 32. pantu Iekšējā nolīgumā, kuru 2000. gada 18. septembrī noslēdza dalībvalstu valdību pārstāvji, tiekoties Padomes sanāksmē, par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Finanšu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurš parakstīts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā, un finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kam piemēro EK līguma ceturto daļu
– having regard to Article 32 of the Internal Agreement of 18 September 2000, between Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, on the Financing and Administration of Community Aid under the Financial Protocol to the Partnership Agreement between the African, Caribbean and Pacific States and the European Community and its Member States signed in Cotonou (Benin) on 23 June 2000 and the allocation of financial assistance for the Overseas Countries and Territories to which Part Four of the EC Treaty applies
– ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
– having regard to Article 276 of the EC Treaty and Article 319 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā 142. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro desmitajam Eiropas Attīstības fondam
– having regard to Article 142 of Council Regulation (EC) No 215/2008 of 18 February 2008 on the Financial Regulation applicable to the 10th European Development Fund
– ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un 77. panta trešo ievilkumu, kā arī VI pielikumu,
– having regard to Rules 76 and 77, third indent of and Annex VI to its Rules of Procedure,