natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropadomes secinājumi 2001. gada 23. un 24. marta sanāksmē Stokholmā. , par ko lēmumu pieņēma Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gadā un kas ir uzskatāma par ilgtermiņa pamatnostādni, kā risināt problēmas un izmantot iespējas, ko novecošana rada dalībvalstu sabiedrībās; uzskata par pareizu arī Paziņojumā izteikto priekšlikumu, ka attiecībā uz novecošanas problēmu un iespēju radīšanu ir jārod visaptverošs un daudznozaru risinājums, īpaši tādu izstrādājumu un pakalpojumu tirgu jomā, kas ir domāti vecāka gadagājuma cilvēku un apgādājamo personu neformālo aprūpētāju vajadzību apmierināšanai; aicina Komisiju īpaši aplūkot vecāka gada gājuma cilvēku patērētāju tiesību aizsardzību, jo viņus pārāk bieži maldina vai ļaunprātīgi izmanto;
Presidency Conclusions of the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001. as a long-term guide to dealing with the challenges and possibilities that ageing creates in societies; endorses also the Communication’s proposal that a comprehensive and multidisciplinary approach should be taken to ageing as well as to creating opportunities, especially in the field of markets for products and services geared to the needs of older people and the needs of the informal carers of dependent people; calls on the Commission to pay special attention to the protection of older people’s consumer rights since they are too often misled or taken advantage of;
Diskriminācijas vecuma dēļ novēršana
Tackling age discrimination
Darba un aprūpes apvienošana
Reconciling work and care
15. aicina dalībvalstis, reformējot pensiju sistēmas un koriģējot pensionēšanās vecumu, ņemt vērā dzimumu aspektu, jo atšķiras abu dzimumu profesionālās dzīve raksturs un ir lielāka varbūtība, ka darba tirgū vecāka gadagājuma sievietes tiks diskriminētas;
Calls on the Member States to take into account the gender dimension when reforming pension systems and adapting the retirement age, considering the differences between women and men in work patterns and the higher risk of discrimination against older women in the labour market;
Veselība, aprūpe un sociālie pakalpojumi
Health, care and social services
27. lūdz ņemt vērā dzimuma perspektīvu ārstnieciskajā diagnostikā, lai nodrošinātu, ka diagnozes ir precīzas un cilvēki saņem atbilstīgu ārstniecību un aprūpi; lūdz diagnostikas līdzekļus, medicīnas un aprūpes pakalpojumus neierobežot tikai kāda pacienta dzimuma un vecuma dēļ — vecāka gadagājuma sievietēm arī būtu jābūt tiesībām izmantot, piemēram, skrīningu krūšu, smadzeņu, plaušu un kolorektālā vēža diagnosticēšanai, kā arī sirds un asinsvadu skrīningu; turklāt prasa veltīt vairāk uzmanības to slimību profilaksei un ārstēšanai, kuras īpaši skar vecāka gadagājuma sievietes, piemēram, osteoporozei un reimatiskajam atrītam;
Asks that a gender perspective be taken into account when making medical diagnoses, to ensure that they are precise and that people receive appropriate treatment and care; asks that tools for diagnosis, health services and care not be restricted solely because of a patient’s age and gender, so that screening for breast cancer, cervical cancer, lung cancer and colorectal cancer as well as cardiovascular screening, for example, should be available to elderly women; asks, in addition, that greater attention be given to the prevention and treatment of diseases to which older women are especially prone, such as osteoporosis and rheumatoid arthritis;
Nākotnes uzdevumi
Moving ahead
Lūdz Komisijai līdz 2011. gadam ierosināt rīcības plānu, kurā būtu:
Asks the Commission to propose by the end of 2011 an action plan containing:
· noskaidrota vajadzība pēc lielākiem resursiem, lai veiktu zinātniskus pētījumus novecošanas jomā,
· an examination of the need for more resources for scientific research on ageing,
· noteikti pasākumi, lai nodrošinātu aprūpes kvalitāti un aprūpētāju darba apstākļu kvalitāti;
· measures to ensure the quality of care and the quality of the working conditions of carers,
· paredzētas izmaiņas, lai uzlabotu saskaņotību sociālās drošības jomā, tostarp pensiju shēmu, aprūpes atvaļinājumu un nepilnas slodzes darba laika risinājumu saskaņotību;
· changes to increase coherence in the area of social security, including pension schemes, care leaves and part-time working arrangements,
· minēta koncepcija no dzimumu viedokļa par vecuma izraisītām slimībām un pasākumiem, lai tās adekvāti atzītu un ārstētu;
· a gender-sensitive concept of age-related diseases and measures for their optimum recognition and treatment,
· noteikts pienākums katru gadu ziņot par vecāka gadagājuma cilvēku tiesību pārkāpumiem, kā arī par ES un valstu līmenī veicamajiem pasākumiem, lai likvidētu tiešo un netiešo diskrimināciju; šā ziņojuma izstrādes pamatā ir Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principi, un to veic Pamattiesību aģentūra iestāžu līmenī un valstu aģentūras dalībvalstīs;
· yearly reporting, based on the principles of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and managed by the Fundamental Rights Agency at the institutional level and national agencies in the Member States, on the violation of older people’s rights and on measures to be taken at EU and national level to abolish direct and hidden discrimination,
· minēti ar likumdošanu nesaistīti pasākumi, ar kuriem risina diskriminācijas vecuma dēļ problēmu, piemēram, īstenojot izpratnes veidošanas kampaņas;
· non-legislative measures to tackle age discrimination, such as awareness-raising campaigns,
· ņemta vērā vecāka gadagājuma migrantu un lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu situācija;
· mainstreaming of the perspective of older migrants and LGBT people,
· paredzēti pasākumi paaudžu solidaritātes veicināšanai, piemēram, plāni to sieviešu atbalstam, kuras aprūpē savus mazbērnus, kad vecāki ar nodarbinātību saistītu iemeslu dēļ to nevar darīt paši;
· measures to support intergenerational solidarity, such as plans to support women who care for grandchildren while the parents are absent due to employment reasons,
· noteikti pasākumi, kas dotu iespēju izmantot vecāka gadagājuma cilvēku zināšanas un darba pieredzi, piemēram, izveidojot vecāka gadagājuma cilvēku asociācijas, kurās konsultētu darba meklētājus;
· measures to make use of the knowledge and professional experience of older people, for example by setting up associations of older people to provide advice for job-seekers,
· paredzēta apmaiņa ar paraugpraksēm;
· exchange of best practice;
Eiropas Savienībā aizvien lielāks kļūst vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars.
The population of the European Union is ageing.
Politiskajos izteikumos šo tendenci parasti raksturo kā „problēmu” vai kā „slogu”.
In political rhetoric, this development is usually referred to as a “problem” or a “burden”.
Gados vecākus iedzīvotāju īpatsvara pieaugumu uztver kā valstu ekonomikas apdraudējumu nākotnē, un viņu potenciālu bieži vien ignorē, jo vecāka gadagājuma cilvēkus vairāk uzskata par pasīviem objektiem nekā par aktīviem subjektiem.
The ageing population is seen as a future burden for national economies and potential of the elderly is often ignored as they are more often seen as passive objects than active subjects.
Statistikas dati liecina, ka sievietes dzīvo ilgāk par vīriešiem.
According to the statistics, women live longer than men.
Sieviešu paredzamais dzīves ilgums 2007. gadā bija par sešiem gadiem lielāks nekā vīriešu paredzamais dzīves ilgums.
In 2007, women’s life expectancy was six years more than that of men.
Neatkarīgi no tā, vai negatīvu attieksmi pret vecāka gadagājuma sievietēm nosaka bioloģiski vai ar uzvedību saistītu iemesli, tomēr viņas ar to saskaras aizvien biežāk.
Whether this is for biological or behavioural reasons, it leads to the situation where women more often face the negative attitudes towards ageing.
Paredzamā dzīves ilguma atšķirībai tomēr ir tendence samazināties, ko daļēji var skaidrot ar to, ka vecāka gadagājuma cilvēkiem ir aizvien līdzīgāki dzīves veidi.
The gap between the life expectancies of men and women seems to be decreasing, however, which could partly be explained by growing similarities of lifestyles.
Profesionālajās attiecībās saskaņā ar ES tiesību aktiem nedrīkst būt diskriminācijas vecuma dēļ.
Discrimination based on age is prohibited in EU-legislation when it comes to working life.
Spēkā esošajos tiesību aktos tomēr nav konkrēta regulējuma, ar kuru varētu novērst diskrimināciju darba vietās.
The legislation in place, however, does not directly lead to a situation where age discrimination no longer exists at work places.
Kopumā sievietēm joprojām ir grūtības virzīties augšup pa karjeras kāpnēm, kā rezultātā rodas asimetrija, kas ir īpaši izteikta attiecībā uz vecāka gadagājuma sievietēm un vīriešiem, — vīrieši ir nospiedošā vairākumā augstākajos vadības amatos.
In general, women still face difficulties to ascend in their careers, leading to a situation of strong imbalance where men are overrepresented in upper management functions, especially among older women and men.
Turklāt sievietēm ir grūtāk atrast jaunu darbu, un gados vecākai sievietei šobrīd darba devēja acīs ir mazāka pievienotā vērtība nekā agrāk.
In addition, women more often face difficulties when seeking re-employment, and the older a woman gets the less value-added she usually has in the eyes of an employer.
Eiropas Pamattiesību hartai stājoties spēkā 2009. gada decembrī un Lisabonas līguma — 2010. gada sākumā, aizliegums diskriminēt visu pamatu dēļ kļuva par vienu no jautājumiem, kurus Eiropas Savienība reglamentē savos tiesību aktos.
With coming into force of the EU Charter of Fundamental Rights in December 2009 and the Lisbon treaty in the beginning of 2010, the prohibition on discrimination on all basis became part of the European Union’s legislative competence.
Atbilstīgi hartas 21. pantam ir „aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ”, savukārt 25. pantā ir noteikts, ka „Savienība atzīst un ievēro vecāka gadagājuma cilvēku tiesības dzīvot cienīgu un neatkarīgu dzīvi un piedalīties sabiedriskajā un kultūras dzīvē”.
According to the article 21 of the Charter “any discrimination based on any ground such as sex, race, colour, ethnic or social origin, genetic features, language, religion or belief, political or any other opinion, membership of a national minority, property, birth, disability, age or sexual orientation shall be prohibited” whereas the article 25 states that “[t]he Union recognises and respects the rights of the elderly to lead a life of dignity and independence and to participate in social and cultural life”.
Šīs ES tiesību aktos paredzētās pamattiesības ir jāīsteno ar konkrētām darbībām.
These fundamental rights in the EU legislation must also be put into action.
Līdz ar to papildus aizsardzībai darba vietā vecāka gadagājuma sievietes ir jāaizsargā visās dzīves jomās, jo ar diskrimināciju vecuma un dzimuma dēļ pārkāpj pamattiesības.
Thus, alongside the protection at workplace, aged women must be protected in all areas of life as discrimination on the basis of age and sex contravenes fundamental rights.
Lai novērstu vecāka gadagājuma sieviešu divkāršu diskrimināciju, ir jāatzīst turpmākie aspekti un tiem ir jāpievērš lielāka vērība.
In order to combat the double discrimination older women often face, the following aspects need to be recognised and sensitised:
Pirmkārt, vecāka gadagājuma sievietēm ir lielāka varbūtība dzīvi beigt nabadzībā.
Firstly, elderly women face a greater risk of ending up living in poverty.
Tā kā šis gads ir oficiāli pasludināts par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu, pret nabadzībā dzīvojošu gados vecāku sieviešu situāciju ir jāizturas nopietni.
This year being officially launched as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the situation of aged women in poverty should be given serious attention.
Vecāka gadagājuma sieviešu nabadzībai ir vairāki iemesli, piemēram — sieviešu pensiju uzkrājums ir mazāks par vīriešu pensiju uzkrājumu.
There are several reasons for older women’s poverty, such as accumulation of pensions being lower for women than men.
Uzkrājums ir īpaši zemāks t. s. otrajā un trešajā pensiju līmenī, kuros pensiju shēmas ir saistītas ar darba devēja veiktajām iemaksām un individuāliem pensiju uzkrājumiem.
The accumulation is lower especially within so called second and third pillar pensions, which refers to pension schemes linked to employment and individual pension savings.
Dalībvalstu atšķirīgo pensiju shēmu dēļ ir radusies situācija, kurā vecāka gadagājuma sievietes dažās dalībvalstīs ir īpaši neaizsargātas.
The differences between pension schemes in member states lead to a situation where older women in certain member states are in an especially vulnerable situation.
Līdz ar to visiem Eiropas iedzīvotājiem būtu jānosaka tiesības saņemt pamatienākumus, kas būtu atbilstoši katras dalībvalsts dzīves līmenim.
Thus, all European citizens should be granted the right to a basic income linked to the standard of living in each member state.
Pensiju zemais līmenis parasti tiešā veidā ir atkarīgs no tā, ka sieviešu vispārējais algu līmenis ir zemāks, un no nozares, kurās pārsvarā nodarbina tikai sievietes.
The lower level of pensions is usually a direct consequence of the lower wage levels of women in general and also of the sectors employing mostly women.
Papildus tam sievietes biežāk var piedzīvot ienākuma līmeņa pazemināšanos uz laiku saistībā ar aprūpes pienākumiem (grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, bērna aprūpe, vecāku aprūpe vecumā).
In addition to this, women are more likely to have temporary reductions of their income levels due to caring duties (maternity leave, child care, caring for ageing parents).
Vecāka gadagājuma sievietes dzīvo nabadzībā arī aprūpes pienākumu dēļ.
Poverty among older women also derives from caring duties.
To sieviešu paaudzi, kas ir vecākas par 50 gadiem, apzīmē kā „sviestmaizes paaudzi” vai par „strādājošām meitām un strādājošajām mātēm”, jo viņas bieži vien aprūpē savus vecākus un viņu mazbērnus.
The generation of women +50 is described as a “sandwich generation” or as “working daughters and working mothers” as they often take care of their parents and their grand children.
Neformālie un neapmaksātie aprūpes pienākumi apgrūtina strādāšanu ārpus dzīves vietas.
Informal and unpaid caring duties complicate working outside home.
Līdz ar to, palielinot vecāka gadagājuma sieviešu iespējas strādāt nepilnas slodzes darbu, varētu sekmēt viņu ienākumu pieaugumu.
Thus, increasing possibilities to work part-time would help to increase older women’s income.
Ienākumi, ko gūst no nepilnas slodzes darba pēc došanās pensijā, nedrīkst negatīvi ietekmēt pensiju līmeni.
Income attained from part-time work after retiring should not affect the pension level in a negative way.
Otrkārt, vecāka gadagājuma sievietes ir īpaši atkarīgas no sabiedriskajiem un privātajiem pakalpojumiem, kā arī no sabiedriskās veselības aprūpes, kas nozīmē arī to, ka vecāka gadagājuma sievietes sevišķi cieš no šādu pakalpojumu trūkuma vai to sliktās kvalitātes dēļ.
Secondly, ageing women are particularly dependant on public and private services as well as on public health care – this meaning also that ageing women are especially affected in case of their lack or bad quality.
Attīstot pakalpojumus, ar kuriem sekmē ilgtermiņa aprūpi dzīves vietā, uzlabo gan aprūpējošo sievietes, gan aprūpējamo sieviešu stāvokli.
Developing the services facilitating long-term care at home would affect women as carers as well as the ones being cared for.
Aprūpes kvalitāti var nodrošināt, nosakot atbilstošus līdzekļus un veselības aprūpes nozarē nodrošinot attiecīgu izglītību.
The quality of care can be insured through adequate resources and education in the health care sector.
Papildus tam jāteic, ka vecāka gadagājuma sievietes ietekmē iespējas izmantot sabiedriskos un privātos pakalpojumus.
In addition, access to public and private services affects older women.
Daudzus pamatpakalpojumus, piemēram, banku pakalpojumus, var vieglāk un lētāk izmantot internetā, kurš ir pieejams tikai nelielam skaitam vecāka gadagājuma cilvēku, — vai nu tāpēc, ka nav tehnisko līdzekļu, vai arī nav prasmju.
Many basic services, such as bank services, are more easily and cheaply available on the Internet, to which older people often have restricted access – either due lacking facilities or lack of skills.
Šādu dalībvalstu sabiedrībās pastāvošu situāciju var uztvert kā diskriminējošu faktoru.
This can be seen as a discriminatory element in societies.
Patiesībā vecāka gadagājuma cilvēki ir ievērojama patērētāju grupa, un pieaug pieprasījums pēc šai iedzīvotāju kategorijai paredzētiem pakalpojumiem.
Older people are in fact a remarkable group of consumers and there is an immense growth in demand for services for the elderly.
Treškārt, vecāka gadagājuma sievietes samērā bieži slimo ar vecuma nosacītām slimībām, piemēram, atmiņas traucējumiem un dažāda veida vēža slimībām.
Thirdly, ageing women suffer relatively often from age-related diseases, such as memory diseases and cancers.
Vecāka gadagājuma sievietes ar demenci un Alcheimera slimību slimo vairāk kā vecāka gadagājuma vīrieši.
The prevalence of dementia and Alzheimer disease is higher among elderly women than among elderly men.
Sievietes īpaši slimo ar krūšu vēzi, kurš ir visizplatītākais sieviešu nāvi Eiropā izraisošais vēža veids, un kolorektālo vēzi.
Of different cancer types, women suffer particularly from breast cancer – which is the most common cancer that causes women’s deaths in Europe – as well as of colorectal cancer.
Viens no galvenajiem sieviešu mirstības cēloņiem ir kardiovaskulārās slimības un infarkts, ko bieži vien nediagnosticē, jo simptomi nereti atšķiras no vīriešu simptomiem.
One of the main causes of mortality among women is cardiovascular diseases and heart attacks, which often remain undiagnosed as the symptoms are often different than those of men.
Ņemot to visu vērā, — kaut arī sievietes dzīvo ilgāk, atšķirība starp sieviešu un vīriešu paredzamo veselīgas dzīves ilgumu ir mazāka nekā kopējā paredzamā dzīves ilguma atšķirība.
This been said, although women live longer, the gap between healthy life expectancies of women and men is smaller than that of total life expectancy.
Kaut arī sievietēm būtu bijis 2007. gadā jādzīvo ilgāk, atšķirība starp sieviešu veselīgas dzīves gadu skaitu un vīriešu veselīgas dzīves gadu skaitu bija mazāka par vienu gadu.
Whereas women were expected to live six years longer than men in 2007, the difference between healthy life years of women and men was less than one year.
Papildus tīri medicīniskai ārstēšanai daži veselīgas dzīves galvenie faktori ir saistīti ar pareizu uzturu.
In addition to proper medical treatment, some keys for healthier life also lie in proper nutrition.
Vispārēji uztura ieteikumi neatbilst vecāka gadagājuma cilvēku īpašajām prasībām.
General nutrition recommendations don’t meet the specific requirements of elderly people.
par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Turciju
on trade and economic relations with Turkey
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2009. gada progresa ziņojumu ( SEC(2009)1334 ),
– having regard to the Commission’s Turkey 2009 Progress Report ( SEC(2009)1334 ),
– ņemot vērā 1963. gada 12. septembra līgumu par Eiropas Ekonomikas kopienas un Turcijas asociācijas izveidi,
– having regard to the Agreement of 12 September 1963 establishing an Association between the European Economic Community and Turkey,
– ņemot vērā šā līguma 1970. gada 23. novembra papildprotokolu un jo īpaši tā 41. panta 1. punktu (pārtraukšanas klauzulu),
– having regard to the Additional Protocol to that Agreement of 23 November 1970, and in particular Article 41(1) thereof (‘Standstill Clause’),
– ņemot vērā EK un Turcijas Asociācijas padomes 1980. gada 19. septembra Lēmumu Nr. 1/80,
– having regard to Decision No 1/80 of the EC-Turkey Association Council of 19 September 1980,
– ņemot vērā EK un Turcijas Asociācijas padomes 1995. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 1/95 par muitas savienības pēdējā posma ieviešanu (96/142/EK),
– having regard to Decision No 1/95 of the EC-Turkey Association Council of 22 December 1995 on implementing the final phase of the Customs Union (96/142/EC),
– ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus par četrām pamata apritēm, īpaši Demirel , Sevince , Savas , Abatay-Sahin , Tum-Dari un Soysal lietā,
– having regard to the rulings of the European Court of Justice concerning the four fundamental movements, in particular in the Demirel, Sevince, Savas, Abatay-Sahin, Tum-Dari and Soysal cases,
– ņemot vērā jaunāko 2007. gadā publicēto PTO tirdzniecības pārskatu par Turciju,
– having regard to the latest WTO Trade Review on Turkey, published in 2007,
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Turciju,
– having regard to its previous resolutions on Turkey,
– ņemot vērā Politikas departamenta pētījumu par Turcijas 2009. gada programmu atbilstoši pirmspievienošanās programmai saistībā ar 2009. gada paplašināšanās paketi,
– having regard to the Policy Department’s analysis of the 2009 annual programme for Turkey under the Pre-accession Instrument (IPA) in the context of the 2009 enlargement package,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. decembra secinājumus,
– having regard to the Council Conclusions of 11 December 2006,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A7-0238/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0238/2010 ),
A. tā kā muitas savienība ar Turciju joprojām pieder pie visattīstītākajām un ciešākajām tirdzniecības attiecībām starp ES un jebkuru no trešām valstīm;
A. whereas the Customs Union with Turkey remains one of the most advanced and close commercial relationships that the EU has with any third country,
B. tā kā, pamatojoties uz Pasaules Bankas statistikas datiem, Turcija ir septiņpadsmitā lielākā ekonomika pasaulē un sestā lielākā Eiropas ekonomika, rūpniecības precēm tās eksporta jomā pārsniedzot 90 %; tā kā 2008. gadā Turcija ierindojās kā divdesmitā lielākā ārvalstu tiešo ieguldījumu saņēmēja pasaulē un saņēma ārvalstu tiešos ieguldījumus 18 miljardu apmērā;
B. whereas Turkey is the seventeenth largest economy in the world, according to World Bank statistics, and the sixth largest economy in Europe, with industrial goods amounting to over 90% of its exports; whereas in 2008 Turkey ranked as the world’s twentieth largest receiver of FDI and its FDI inflow amounted to 18 billion,
C. tā kā Turcija ir kļuvusi par ES septīto lielāko tirdzniecības partneri un ES ir Turcijas lielākā tirdzniecības partnere;
C. whereas Turkey has become the EU’s seventh largest trade partner and the EU is Turkey’s largest trading partner,
D. tā kā 2009. gadā Turcija uz ES eksportēja produktus EUR 33,6 miljardu vērtībā un importēja no ES produktus EUR 40,4 miljardu vērtībā;
D. whereas in 2009 Turkey exported EUR 33.6 billion’s worth of products to the EU and imported EUR 40.4 billion’s worth of products from the EU,
1. atzinīgi vērtē ES un Turcijas attīstītās tirdzniecības attiecības; aicina Turciju vienkāršot procedūras un birokrātiju un likvidēt atlikušos ar tarifiem saistītos un citus šķēršļus; uzsver abu pušu konstruktīva dialoga nozīmīgumu, lai turpinātu uzlabot šīs attiecības;
Welcomes the fact that the EU’s trade relations with Turkey are at an advanced level; calls on Turkey to simplify procedures and bureaucracy and remove remaining tariff and non-tariff barriers; stresses the importance of constructive dialogue between the two parties in order to further improve these relations;
8. uzsver, ka MS aptver rūpniecības preces un apstrādātus lauksaimniecības produktus; vēlas, lai lauksaimniecības produkti pēc iespējas drīz tiktu iekļauti MS; uzskata, ka MS var padziļināt, aptverot arī citas jomas, piemēram, pakalpojumu un publiskā iepirkuma jomu;
Highlights the fact that the CU covers manufactured goods and processed agricultural products; looks forward to the inclusion of agricultural products in the CU as soon as possible; considers that the CU can be deepened to include coverage of other areas such as services and public procurement;