natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taču tā saskaras ar tādiem nopietniem pārbaudījumiem kā strauja tehnoloģiju maiņa, intensīvs un pieaugošs konkurences spiediens, kā arī vajadzība sniegt ieguldījumu Eiropas mērķiem vides jomā.
However, it faces important challenges such as rapid technological change, intense and growing competitive pressure, and the need to contribute to Europe's environmental goals.
Tādēļ 2005. gadā tika ieviesta politikas sistēma ar konkrētiem ieteikumiem nozarēm, lai veicinātu izaugsmi, produktivitāti un konkurētspēju.
Therefore, in 2005 a policy framework was put in place with concrete recommendations for sectoral actions to promote growth, productivity and competitiveness.
Ir uzsāktas septiņas galvenās starpnozaru politiku iniciatīvas (Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un viltošanas apkarošanas iniciatīva, Augsta līmeņa grupa konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos, Konkurētspējas un tirgus pieejamības ārējie aspekti, Jauna tiesību aktu vienkāršošanas programma, Kvalifikācijas uzlabošana nozarēs, Apstrādes rūpniecības strukturālo pārmaiņu vadība, Integrēta Eiropas pieeja rūpnieciskajai pētniecībai un jauninājumiem).
Seven major cross-sectoral policy initiatives have been launched (Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative, High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment, External Aspects of Competitiveness and Market Access, New Legislative Simplification Programme, Improving Sectoral Skills, Managing Structural Change in Manufacturing, Integrated European approach to Industrial Research and Innovation).
Turklāt ir izveidotas septiņas katrai attiecīgajai nozarei specifiskas iniciatīvas (Farmaceitisko līdzekļu forums, Dabaszinātņu un biotehnoloģijas stratēģijas vidusposma pārskats, Augsta līmeņa grupa ķīmijas rūpniecības jautājumos un Augsta līmeņa grupa aizsardzības rūpniecības jautājumos, iniciatīva Eiropas kosmosa rūpniecības jomā, darba grupa informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) konkurētspējas jautājumos, Dialogs mašīnbūves politikas jomā).
In addition, seven sector-specific initiatives have been set up (Pharmaceuticals Forum, Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy, High-Level Group on the Chemicals Industry, High-Level Group on the Defence Industry, European Space Programme, Taskforce on ICT Competitiveness, Mechanical Engineering Policy Dialogue).
Šajā paziņojumā ir izvērtēts sasniegtais progress gan ar horizontāliem, gan ar attiecīgajai nozarei īpašiem pasākumiem, kas definēti 2005. gadā.
This Communication takes stock of the progress achieved on both the horizontal and the sector-specific actions set out in 2005.
Saskaņā ar šo vidusposma pārskatu politikā nav vajadzīgas būtiskas pārmaiņas.
According to this mid-term review, there is no need for a fundamental change of the policy.
Taču Komisija paredz stiprināt atsevišķus jau notiekošus projektus un uzsākt dažas jaunas iniciatīvas, lai risinātu pēdējā laika problēmas.
However, the Commission does envisage to strengthen some of the ongoing projects and to launch some new initiatives in response to recent challenges.
Paziņojumā ir paredzēti šādi jauni horizontālie pasākumi:
The following new horizontal actions are announced in the Communication:
· Puduru iniciatīva
· Clusters initiative
· Vadošā tirgus iniciatīva
· Lead market initiative
· Standartu rīcības programma
· Standards Action Programme
· Rīcības plāns ilgtspējīgai rūpniecības politikai
· Action Plan for Sustainable industrial policy
· Rūpniecība un pakalpojumi
· Industry and services
Turklāt tiks uzsāktas divas jaunas nozaru iniciatīvas:
In addition, two new sectoral initiatives will be undertaken:
· Pārtikas rūpniecība
· Food industry
Šo paziņojumu var vērtēt atzinīgi.
This Communication can be welcomed.
Svarīgākā rūpniecības politikas loma ES līmenī ir izveidot atbilstošus apstākļus uzņēmumu attīstībai, ieguldījumiem rūpniecībā, jauninājumiem un darbavietu radīšanai.
The main role of industrial policy at EU level is to put in place the right framework conditions for enterprise development, industrial investment, innovation and job creation.
Taču šie apstākļi katrā nozarē var atšķirties.
These framework conditions could however vary from sector to sector.
Tādēļ ļoti atzinīgi vērtējamas ir nozaru iniciatīvas, ņemot vērā attiecīgo nozaru īpašo kontekstu un piedāvājot individuālu politiku kopumu, kas atbilstu īpašajām iespējām un problēmām, ar ko tajās saskaras.
Therefore, sectoral initiatives, taking account of the specific context of individual sectors and proposing a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face, are warmly welcomed.
Šīs nozaru iniciatīvas ir jāstiprina ar horizontālu pieeju, kas novērš šķēršļus, ar ko ES rūpniecībā saskaras, attīstot vērtīgākus un kvalitatīvākus izstrādājumus.
Those sectoral initiatives should be strengthened by a horizontal approach, that tackles the barriers EU's industry is facing in its development towards higher-value and higher quality products.
Referents vēlas uzsvērt 3 no šiem horizontālajiem jautājumiem:
Your Rapporteur would like to focus on 3 of these horizontal issues:
„Labāks regulējums”:
"Better regulation":
Apgrūtinoša normatīvā vide un pārlieka birokrātija vēl joprojām ir rūpniecības lielākais šķērslis.
A burdensome regulatory environment and an excess of red tape, remains one of the bigger barriers for industry.
Tas lielākoties attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo tie pirmkārt cieš no pārliekas birokrātijas (ir aprēķināts, ka mazs uzņēmums normatīvo pienākumu veikšanai uz vienu darba ņēmēju vidēji iztērē aptuveni 10 reizes vairāk nekā liels uzņēmums).
This is foremost the case for small and medium-sized enterprises (SMEs), since they are the first to suffer from excessive bureaucracy (it has been estimated that per employee a small business on average spends around 10 times as much on regulatory duties than a big company).
Tādēļ „Labāka regulējuma” programma ir ļoti svarīga Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšanā.
Therefore the "Better Regulation"-agenda is of the utmost importance to raise the competitiveness of European industry.
Komisijai ir jāpalielina centieni, lai samazinātu nevajadzīgo (administratīvo) slogu iekšējā tirgus piekļuvei, jāvienkāršo un jāuzlabo normatīvā vide un jāsamazina administratīvais slogs uzņēmumiem (cita starpā nodrošinot, ka progress tiek panākts 13 prioritārajās jomās, kas noteiktas Komisijas rīcības plānā, lai sasniegtu 25% mērķi līdz 2012. gadam, un īstenojot otro paātrināti veicamo pasākumu paketi administratīvā sloga likvidēšanai).
The Commission should step up its efforts to eliminate unnecessary (administrative) barriers to access the internal market, to simplify and to improve the regulatory environment and to reduce the administrative burden on enterprises (i.a. by ensuring that progress is made in the 13 priority areas set out in the Commission's Action Plan in order to achieve the 25% goal by 2012 and by implementing the second package of the 'fast track' measures for removing administrative barriers).
Taču „Labāka regulējuma” programmu nevar veikt vienīgi Eiropas līmenī.
But the "Better regulation"-agenda cannot be done only on European level.
Lai ES uzņēmumiem nodrošinātu taustāmu ekonomisko labumu, arī dalībvalstīm ir jāpanāk progress, nosakot un sasniedzot savus tālejošos valstu mērķus administratīvā sloga samazināšanā, jo sevišķi tādu, kas veicina MVU izaugsmi un attīstību (cita starpā atvieglotas ziņošanas prasības un izņēmumi).
In order to ensure tangible economic benefits for EU businesses, also Member States should make progress towards setting and reaching their own ambitious national targets in the reduction of administrative burdens, in particular those that encourage SME growth and development (i.a. simplified reporting requirements and exemptions).
Mazie un vidējie uzņēmumi:
Small and medium-sized enterprises:
MVU ir viens no galvenajiem ekonomiskās izaugsmes un konkurētspējas dzinuļiem Eiropā, ņemot vērā to jaunrades potenciālu un dinamismu, kā arī elastību.
SMEs are one of the main engines of economic growth and competitiveness in Europe, given their innovative potential and their dynamism and flexibility.
Tādēļ atbalsts MVU ir ļoti svarīgs.
Support of SME growth is therefore important.
Tos var atbalstīt, nodrošinot piekļuvi finansējuma avotiem (riska kapitālam) un pētniecības infrastruktūrai (puduru politikai).
That support can be given by ensuring access to sources of finance (venture capital) and to research infrastructure (cluster policy).
Atbalstu var sniegt arī, saskaņojot pieeju MVU dažādās ES politikās (cita starpā politikas veidošanā atbilstoši pieņemot t. s. „vispirms jādomā par mazākajiem” principu).
Also, support could be given by being coherent in the SME approach across the different EU policies (i.a. properly applying the so-called "Think Small First" principle in policy-making).
MVU var būt daudz sarežģītāk piekļūt tirgiem nekā lielajiem uzņēmumiem.
For SMEs access to markets can be more difficult than for big companies.
Tādēļ tādas iniciatīvas kā standartizācija, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un piekļuve viegli pieejamai informācijai tiem ir ļoti svarīga.
Therefore, initiatives such as standardisation, protection of intellectual property rights and the availability of easily accessible information are especially important for them.
Ļoti būtiska iniciatīva, lai palīdzētu MVU, ir paredzēta Mazās uzņēmējdarbības aktā.
A very important initiative to help SMEs is the announced Small Business Act.
Šajā aktā ir jāiekļauj jaunas, konkrētas iniciatīvas, lai samazinātu regulējuma slogu MVU, lai sekmētu to piekļuvi vienotajam tirgum un valsts iepirkumu procedūrām un lai palīdzētu MVU tikt galā ar globalizācijas problēmām un klimata pārmaiņām, piemēram, nodrošinot to attīstībai un pārveidošanai vajadzīgo finansējumu un cilvēkresursus.
This Act should include new, concrete initiatives to reduce the regulatory burden on SMEs, to facilitate their access to the Single Market and to public procurement, and to help SMEs face the challenge of globalization and climate change, for example by providing them with the necessary financial and human resources for their development and change.
Saistībā ar atbalstu MVU izaugsmei - svarīgi ir izvērtēt dažu dalībvalstu jau īstenotos panākumus, piemēram, izveidojot valsts mehānismu, kas paredzēts sadarbībai politiku īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā MVU atbalstam.
As far as SME growth support is concerned, it is important to take stock of the success already achieved by some Member States, for example by creating a dedicated national mechanism for cooperation in the implementation, monitoring and evaluation of policies to support SMEs.
Šai ziņā ļoti atzinīgi var vērtēt Slovēnijas prezidentūras iniciatīvu 2008. gada pavasarī organizēt konferenci, kuras mērķis ir pārveidot valstu labākās prakses paraugus Eiropas līmenī.
In this respect, the initiative of the Slovenian Presidency to organize a Conference in spring 2008, which aims at transforming national "best practices" into European level is highly welcomed.
Ilgtspējīga attīstība:
Sustainable development:
ES rūpniecības konkurētspēju rosina pakāpeniska pāreja uz zemas oglekļa koncentrācijas un enerģijas un resursu izmantošanas ziņā efektīvāku ekonomiku.
EU's industrial competitiveness is motivated by a gradual transition towards a low-carbon and energy- and resource-efficient economy.
Vides mērķi saistībā ar siltumnīcefekta gāzu samazināšanu un energoefektivitātes palielināšanu nav jāuzskata par draudu rūpniecībai.
The environmental goals, with respect to the reduction of greenhouse gases and the increase of energy efficiency, should not be seen as a threat to industry.
Pirmais izšķirošais impulss Eiropas rūpniecību varētu padarīt par pasaules vadošo rūpniecību videi draudzīgo un sociāli pieņemamo tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu jomā.
The first mover advantage could make Europe's industry a world leader in environmentally friendly and socially acceptable technologies, products and services.
Šī lieliskā iespēja ir jāizmanto gan ES rūpniecības uzņēmumiem, gan arī politikas veidotājiem.
This golden opportunity should be grasped, both by EU's industrial companies, as by the policy makers.
Tādēļ paredzētajā Rīcības plānā ilgtspējīgai rūpniecības politikai ir jāievieš sistēma ekoloģisko jauninājumu un jaunu tirgu attīstības paātrināšanai (kas zināmā mērā jau ir paredzēts Vadošā tirgus iniciatīvā).
The announced Action Plan on Sustainable industrial policy should therefore put in place a framework to speed up eco-innovation and the development of new markets (which is already to some extent the case with the Lead market initiative).
Īstermiņā ir jāņem vērā ietekme uz ES energoietilpīgo nozaru starptautisko konkurētspēju, lai ES „neeksportētu piesārņojumu un neimportētu bezdarbu”.
For the short term, the impact on the international competitiveness of the energy intensive EU industries should be taken into consideration in order to avoid the EU "exporting pollution and importing unemployment".
To var panākt, veicinot globālus nozaru nolīgumus, lai samazinātu atsevišķu nozaru ietekmi uz vidi visā pasaulē un tajā pašā laikā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.
This could be done by promoting Global Sectoral Agreements, in order to reduce the environmental impact of specific industries worldwide and at the same time ensuring a level playing field.
Turklāt ilgtspējīgā attīstībā ir jāņem vērā saskaņota attīstība visā ES, kas nozīmē, ka ir jāatbalsta ne tikai lielie, bet arī mazie ražošanas uzņēmumi un projekti.
Furthermore, sustainable development should bear in mind a balanced development across the EU, which means that not only big industries and projects should be supported, but also small scaled ones.
Visbeidzot svarīga ir saikne ar Lisabonas stratēģiju.
Finally, the connection with the Lisbon strategy is a vital one.
Rūpniecības politika ir svarīga valstu kompetences daļa un tai arī turpmāk tādai jābūt.
Industrial policy is and should remain for an important part a national competence.
Taču, lai politika būtu efektīva, šī saikne ir jāstiprina starp rūpniecības politikas pasākumiem valstu un Eiropas līmenī.
However, for the policies to be effective, the link should be strengthened between industrial policy actions at national and at European level.
Tādēļ lielāks uzsvars ir jāliek uz rūpniecības politiku, MVU un uzņēmējdarbību nākamajā Lisabonas ciklā 2008.-2010. gadam.
Therefore, more emphasis should be put on industrial policy, SMEs and entrepreneurship in the next Lisbon cycle 2008-2010.
IekšējāS tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection
par rūpniecības politikas termiņa vidusposma pārskatu: ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā
on the mid-term review of industrial policy: a contribution to the EU’s growth and jobs strategy
4. pauž nožēlu par vājo saikni starp ES un valstu rūpniecības politiku un aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt, lai padziļinātu šo saikni;
Regrets the weakness of the link between EU and national industrial policy and calls on the Commission and the Member States to work to strengthen this link;
9. uzsver, ka ir būtiski ar konkurences politiku un atvērtiem tirgiem saglabāt Eiropas rūpniecības ietekmi, un vēlas, lai tiktu ņemta Eiropas Savienības tiesiskā regulējuma un piemērojamo starptautisko noteikumu un normu pielāgošana pārmaiņām ar mērķi veicināt godīgas konkurences apstākļus starptautiskā mērogā;
Emphasises the importance of preserving the strength of European industry by means of the framework of competition policy and open markets, and would like to see the adjustment of the European regulatory framework and the international rules and standards which apply to trade to be taken into account so that conditions of fair competition can be promoted at international level;
Bookmark not defined.
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................16
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu ( SEC(2007)1436 ),
– having regard to the Turkey 2007 Progress Report of the Commission ( SEC(2007)1436 ),
– ņemot vērā tā iepriekšējo 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Turcijas progresu ceļā uz pievienošanos
– having regard to its previous resolutions of 27 September 2006 on Turkey's progress towards accession
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0472 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0472 . ,
– ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai,
– having regard to the Negotiating Framework for Turkey of 3 October 2005,
– ņemot vērā 2008. gada 18. februāra Padomes lēmumu 2008/158/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku
– having regard to Council Decision 2008/158/EC of 18 February 2008 on the principles, priorities and conditions contained in the Accession Partnership with the Republic of Turkey
OV L 51, 26.02.2008., 4. lpp.
OJ L 51, 26.2.2008, p.
(“Pievienošanās partnerība”), kā arī iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par Pievienošanās partnerību,
4. ("the Accession Partnership"), as well as to the previous Council decisions on the Accession Partnership of 2001, 2003 and 2006,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0168/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0168/2008 ),
A. tā kā pievienošanās sarunas ar Turciju tika uzsāktas 2005. gada 3. oktobrī pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi sarunu programmu, un tā kā šo sarunu uzsākšana ir sākuma punkts ilgam un atvērtam procesam;
A. whereas accession negotiations with Turkey were opened on 3 October 2005 after approval by the Council of the Negotiating Framework, and whereas the opening of those negotiations is the starting-point for a long-lasting and open-ended process,
B. tā kā Turcija ir apņēmusies veikt reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un īstenot pakāpenisku saskaņošanu ar ES, un tā kā šie centieni ir jāuztver kā iespēja Turcijai sevi turpmāk modernizēt;
B. whereas Turkey has committed itself to reforms, good neighbourly relations and progressive alignment with the EU, and whereas these efforts should be viewed as an opportunity for Turkey itself to further modernise,
C. tā kā saskaņā ar Eiropadomes 2006. gada decembra sanāksmes slēdzieniem pilnīga atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem un ES integrācijas kapacitātei joprojām ir pamats uzņemšanai ES, kas ir kopiena, kuras pamatā ir kopējas vērtības;
C. whereas full compliance with all the Copenhagen criteria and EU integration capacity, in accordance with the conclusions of the December 2006 European Council meeting, remain the basis for accession to the EU, which is a community based on shared values,
D. tā kā Komisija 2007. gada progresa ziņojumā secināja, ka Turcijā “2007. gadā attiecībā uz politiskajām reformām gūtie panākumi bija nelieli”
D. whereas the Commission concluded in its 2007 Progress Report that “limited progress was achieved on political reforms in 2007” in Turkey
Secinājumi par Turciju, Komisijas 2007. gada progresa ziņojums par Turciju, COM(2007)663/ SEC(2007)1436 . ;
Conclusions on Turkey, Commission 2007 Progress Report on Turkey, COM(2007)663/ SEC(2007)1436 . ,
E. tā kā 2007. gadā ir stiprināta Turcijas demokrātija, ir ievēlēts jauns parlaments, kas pārstāv valsts politisko dažādību, un ir izveidota valdība, kurai piešķirtas plašas pilnvaras;
E. whereas in 2007 Turkey's democracy was strengthened, a new parliament was elected which is representative of the country's political diversity, and a government was formed which is equipped with a strong mandate,
F. tā kā Turcija joprojām nav īstenojusi noteikumus, kas paredzēti EK un Turcijas asociācijas nolīgumā un tā papildu protokolā;
F. whereas Turkey has still not implemented the provisions stemming from the EC-Turkey Association Agreement and the Additional Protocol thereto,
G. tā kā 2007. gadā tika sāktas piecas sarunu sadaļas,
G. whereas five negotiating chapters were opened in 2007,
Reformas virzībā uz demokrātisku un plaukstošu sabiedrību
Reforms towards a democratic and prosperous society
3. uzsver viedokli, ka tikai tāda sabiedrība, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības un kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un sociāli orientēta tirgus ekonomika, var attīstīties par mierīgu, stabilu un plaukstošu sabiedrību;
Underlines its belief that only a society which is guided by respect for human rights and fundamental freedoms and which is based on democracy, the rule of law and a socially oriented market economy can develop into a peaceful, stable and prosperous society;
12. aicina DTP partiju, tās parlamenta deputātus un mērus nepārprotami distancēties no Kurdistānas Strādnieku partijas ( PKK ) un konstruktīvi iesaistīties kurdu jautājuma politiska risinājuma atrašanā demokrātiskā Turcijas valstī; prasa arī Turcijas pārējo politisko partiju konstruktīvu līdzdalību kopējā mērķa sasniegšanā;
Calls on the DTP, its members of parliament and mayors to distance themselves clearly from the Kurdistan Workers' Party (PKK) and to engage constructively in the quest for a political solution to the Kurdish issue within the democratic Turkish state; also asks all other political parties in Turkey to engage constructively in the quest for the same goal;
16. atzīmē gaidāmo procesu, lai sagatavotu jaunu, pilsonisku konstitūciju; uzskata to par galveno iespēju, lai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību iekļautu konstitūcijas pamatā; atkārtoti uzsver, ka ir jāizveido pārbaužu un līdzsvara sistēma, garantējot demokrātiju, tiesiskumu, sociālo kohēziju un reliģijas un valsts nodalīšanu; uzsver arī, ka jaunajā konstitūcijā ir jāietver dzimumu līdztiesība, jāizvairās no tādu neskaidru kritēriju izmantošanas kā vispārējā morāle, jāatturas uztvert sievietes pirmām kārtām kā ģimenes vai kopienas locekles un jāapstiprina sieviešu cilvēktiesības kā viņu individuālās tiesības;
Takes note of the process under way to prepare a new, civilian constitution; regards it as the key opportunity to place the protection of human rights and fundamental freedoms at the core of the constitution; reiterates that a system of checks and balances needs to be established, guaranteeing democracy, the rule of law, social cohesion and the separation between religion and state; stresses also that the new constitution should ensure gender equality, avoid the use of vague criteria such as general morality, re frain from perceiving women primarily as family or community members and reaffirm women’s human rights as their individual rights ;
19. mudina Turcijas Konstitucionālo tiesu panākt progresu, pieņemot tās galīgo lēmumu par likumu par ombudu, lai ļautu valdībai nekavējoties izveidot ombuda biroju; iesaka Turcijai, ka tai vajadzētu šajā jautājumā sadarboties ar Eiropas ombudu un valstu ombudiem kaimiņos esošajās ES dalībvalstīs;
Urges the Turkish Constitutional Court to make progress in proceeding to its final decision on the Law on the Ombudsman, so as to enable the government to establish the ombudsman's office without delay; recommends to Turkey that it should cooperate on this issue with the European Ombudsman and with national ombudsmen in neighbouring EU Member States;
22. mudina Turcijas iestādes, cieši ievērojot tiesiskuma principus, apņēmīgi veikt izmeklēšanu saistībā ar Ergenekon noziedzīgo grupējumu, lai pilnībā atklātu tā tīklus valsts struktūrās un nodotu tiesai visas iesaistītās personas;
Encourages the Turkish authorities to resolutely pursue investigations into the Ergenekon criminal organisation while closely adhering to the principles of the rule of law, to fully uncover its networks reaching into the state structures and to bring those involved to justice;