natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pastāv arī iespēja līdz 2020. gadam noteikt saistības samazināt siltumnīcefekta izraisītāju gāzu emisijas vismaz par 20 %, neatkarīgi no jebkādiem starptautiskiem nolīgumiem.
The commitment of at least a 20% reduction of GHG emissions by 2020, irrespective of any international agreement can also be subscribed.
ES ir izveidojusi emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS) kā siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas samazināšanas stratēģijas ekonomiski efektīvu pamatu.
The EU has developed the Emissions Trading System (EU ETS) as the cornerstone of its strategy for reducing greenhouse gasses (GHGs) in a cost-effective and economically efficient manner.
Šāds tirgus instruments ir nenovērtējams līdzeklis, un pasaulē lielākais oglekļa tirgus, ko izveidojusi Eiropa, kā arī cenas noteikšana oglekļa emisijām, ir apliecinājums tā milzīgajam potenciālam.
A market based instrument is an invaluable tool and the creation by Europe of the largest world carbon market, as well as the attribution of a cost to carbon is a sign of its enormous potential.
Tomēr, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, ir atzīts, ka ETS direktīvu var uzlabot, ietverot tajā pašreizējo priekšlikumu attiecībā uz emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas grozījumiem un paplašināšanu.
However, based on past experience, it is acknowledged that there is room for improvement of the ETS Directive, in such a way that the present proposal for amending and extending the Emission Trading Scheme is welcome.
Jāuzsver Komisijas priekšlikuma kvalitāte; vienota maksimālā apjoma kvotu noteikšana ES kopumā uzlabos ES ETS konsekvenci un paredzamību, sniedzot atbildi uz pašreizējās sistēmas nozīmīgākajiem konkurences apsvērumiem.
The quality of the Commission's proposal must be underlined; moving to an EU wide cap on allowances will improve the EU ETS consistency and predictability while answering serious competition concerns of the existing system.
Kvotu izsolīšana ir racionāls un pārredzams pienākumu sadales veids.
Auctioning is a rational and transparent way to allocate responsibilities.
Atzinīgi vērtējams arī Komisijas priekšlikums precizēt TAM un KPĪ kredītu izmantošanas kritērijus.
The Commissions proposal to clarify the criteria for the use of CDMs and JIs credits must also be welcomed.
Pašreizējā priekšlikuma uzlabošanas iespējas:
On possible margins for improvement of the present proposal:
Pastāv uzskats, ka ES ETS jāizveido tā, lai veidotos saikne ar emisiju kvotu globālo tirdzniecības sistēmu gadījumā, ja tiktu noslēgts starptautisks nolīgums.
It is considered that the EU ETS should be set up in such a way that it will allow it to link with a global system of emissions trading in case there will be an international agreement.
Tomēr ir vienlīdz svarīgi, lai minētā sistēma funkcionētu arī tad, ja šāda nolīguma nav.
However, it is equally important that the scheme can operate in the absence of an international agreement.
Ja nav noslēgti starptautiski juridiski saistoši nolīgumi, kas ietver skaitļos izsakāmus kompromisus starp nozarēm, lielākā problēma, kurai nepieciešams piemērots risinājums, ir oglekļa dioksīda emisiju risks (t.i., SEG emisijas darbību vietas maiņa no ES uz trešajām valstīm), kas tādējādi palielina globālās emisijas iespējamību un apdraud ES saimnieciskās darbības.
In the absence of international binding agreements, that include sectoral quantifiable compromises, the risk of "carbon leakage", (i.e. the relocation of GHG emitting activities from the EU to third countries), thereby increasing global emissions and jeopardizing EU based economic activities is a major problem requiring an adequate solution.
Nozaru klasifikācija atkarībā no to neaizsargātības pret oglekļa dioksīda emisijām ir sarežģīta un nozīmīga procedūra; tā jāveic pilnībā pārredzamā veidā un pēc iespējas īsākā laikā, lai palielinātu nozares paredzamību; jāņem vērā arī paredzamo ieguldījumu izmaksu pieauguma tiešā un netiešā ietekme.
The classification of industries in terms of vulnerability to carbon leakage is a complex and critical procedure; it should be done in full transparency in the shortest time so as to increase predictability for the industry; direct and indirect impact of expected rise in the price of inputs must be also taken into account.
Šādos apstākļos, kad starptautiskie nolīgumi negarantē izsoles konkurences neietekmēšanu, bezmaksas kvotas būtu jāpiešķir, balstoties uz skaidri noteiktiem kritērijiem.
Free allowances should be associated with clear benchmarks in all those circumstances where international agreements do not guarantee the competitive neutrality of auctioning.
Minētā klasifikācija jāveic, konsultējoties ar Eiropas Parlamentu, Padomi, kā arī iesaistītajām nozarēm un apakšnozarēm.
This classification needs to be done in consultation with the European Parliament, the council and the sectors and sub-sectors involved.
Princips, ka dalībvalstis izsola kvotas un tās piešķir augstākas cenas solītājiem, tai skaitā finanšu nozarēm, joprojām nav skaidrs, tādēļ to nepieciešams precīzi izskaidrot; neskatoties uz finanšu tirgos esošo saimnieciskās darbības subjektu acīmredzamo interesi par šādu jaunu tirgus iespēju, redzeslokā jāpatur vispārējais mērķis samazināt SEG emisijas, jo īpaši attiecībā uz emisiju pieejamību primārajiem uzņēmumiem (CO2 emisijas avoti) par atbilstošu cenu.
The principle behind the auctioning of allowances by Member States to the highest bidders, including the financial sector, is still unclear and requires clarification in a detailed way; in spite of the obvious interest of this new market opportunity to operators in the financial markets, the overall objective of reducing GHGs must be kept in sight, namely in what concerns its accessibility at adequate prices to the primary operators (CO2 emitters).
Izsoļu sistēmas praktiska darbība ir pārskatītā ETS priekšlikuma nozīmīga komponente, tādēļ tam jānotiek saskaņā ar koplēmuma procedūru.
The practical functioning of auctioning is an essential component of the revised ETS proposal and must therefore be subject to co-decision procedure.
Līdzīgi - izsoles, kuru rezultātā dalībvalstis ir ieinteresētas gūt ieņēmumus, nav jāuzskata par jaunu ieņēmumu gūšanas avotu esošā deficīta segšanai, bet gan par jaunu stratēģisku iespēju atbalstīt ilgtspējīgu attīstību, veicināt ietekmes mazināšanu, tehnoloģiju un pētniecības inovāciju, kā arī sniegt palīdzību jaunattīstības valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm (LDC) pielāgošanas procesā.
Similarly, the interesting revenue expected by Member States from auctioning must be seen not as a new source of revenue for current deficit coverage but rather as a new strategic opportunity to support sustainable development, mitigation efforts, technology innovation and research as well as assistance to developing countries, in particular LDCs, in the adaptation process.
Lai īstenotu minētās prioritātes, vajadzīga pienācīga pārredzamība, kas vērsta uz EP un iedzīvotājiem, kā arī īpaša kontrole attiecībā uz konkurenci un valsts atbalstu.
Such priorities will require due transparency towards the EP and citizens and a very particular control in what concerns competition and state aid issues.
Turklāt pirmo divu posmu pieredze liecina par nepieciešamību uzlikt galapatērētājiem lielāku izmaksu slogu vairākās nozarēs, jo īpaši enerģētikas nozarē.
Furthermore, the experiences from the first two phases show the propensity for end-consumers to be charged with the major burden of the costs of several industries, energy in particular.
Lai enerģētikas nozarē izsolītu visas kvotas, būs nepieciešama pienācīga kontrole, kā arī iekšējie samazināšanas pasākumi, kas jāveic enerģijas ražotājiem.
Full auctioning in the energy sector will require adequate control as well real internal reduction efforts by energy producers.
Riska iespējamība, ka galapatērētājiem palielināsies enerģijas cenas, rada nopietnas bažas par to, ka tas veicinās inflācijas palielināšanos Eiropā, radīs sociālu un ekonomisku ietekmi uz mājsaimniecībām ar vidējiem un zemiem ienākumiem, tādējādi netieši ietekmējot arī dažādās tautsaimniecības nozarēs esošo enerģijas lietotāju izmaksas kopumā.
The estimated risk that energy prices will increase for the end-consumer raises serious concerns both for their contribution to inflationary pressures inside Europe, social and economic impacts to the lower and middle income households, and their indirect impact in overall costs for energy users in economic sectors.
(3) Eiropadome ir paudusi nelokāmu apņemšanos līdz 2020. gadam siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas Kopienā samazināt vismaz par 20 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, vai pat par 30 %, ja citas attīstītās valstis apņemas īstenot līdzvērtīgus emisiju samazinājumus, bet ekonomiski spēcīgākās jaunattīstības valstis apņemas emisijas samazināt proporcionāli to saistībām un iespējām.
(3) The European Council has made a firm commitment to reduce the overall greenhouse gas emissions of the Community by at least 20 % below 1990 levels by 2020, and by 30 % provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and economically more advanced developing countries contribute adequately according to their responsibilities and respective capabilities.
Līdz 2050. gadam siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas pasaulē jāsamazina vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni.
By 2050, global greenhouse gas emissions should be reduced by at least 50 % below their 1990 levels.
Visām tautsaimniecības nozarēm , tostarp starptautiskās aviācijas, jūras transporta un cementa ražošanas nozarēm jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai panāktu šos emisiju samazinājumus.
All sectors of the economy should contribute to achieving these emission reductions , including international aviation, maritime transport and cement industries.
Starptautiskā jūras transporta emisijas līdz 2015. gadam ir jāiekļauj ES emisiju tirdzniecības (ES ETS) sistēmā vai tās jāiekļauj jebkurā lēmumā par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam.
International maritime transport emissions should be incorporated into the EU Emissions Trading System (EU ETS) by 2015 or should otherwise be included in any decision on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community’s greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 .
(7a) Koku audzēšana un koksne, kā arī tās izstrādājumi ir ļoti labs oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas veids.
(7a) Growing trees and wood and its derivatives, are a major source of carbon capture and storage.
Turklāt, koksnes izmantošana fosilā kurināmā vietā palīdz cīnīties pret siltumnīcefektu.
In addition, timber combats the greenhouse effect by substituting fossil fuel.
Tāpēc meži ir visīstākās dabiskās oglekļa krātuves.
Forests are thus real natural reserves of carbon.
Ir aprēķināts, ka zemes izmantojuma maiņas (piemēram, mežu izciršana tropos) dēļ rodas 20 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām.
It is calculated that land use modification (for example deforestation in tropical environments) is responsible for 20% of the world’s greenhouse gas emissions.
Tikai mežu izciršanas dēļ vien ik gadu siltumnīcu efektu gāzu emisiju apjoms ir līdzvērtīgs 6 miljardiem tonnu CO2.
Deforestation itself is said to account for annual worldwide emissions of greenhouse gases amounting to a CO 2 equivalent of 6 billion tonnes.
Tikai Francijā vien tiek uzglabāti 15,6 miljoni tonnu oglekļa un uztverti 10 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām.
For France alone storage itself represents 15.6 million tonnes of carbon, capturing 10% of greenhouse gas emissions.
Tiek lēsts, ka šāda aizstāšana nozīmētu 14 miljonus tonnu oglekļa.
Substitution is estimated at 14 million tonnes of carbon.
Bez mežiem un koksnes izmantošanas Francijas oglekļa emisiju daudzums būtu par 108 tonnām lielāks, proti, emisiju daudzums būtu par 20 % lielāks.
Without forests and wood, France would emit an additional 108 million tonnes of carbon i.e. around 20% more.
(7b) Ņemot vērā mežu nozares milzīgo potenciālu klimata pārmaiņu mazināšanā, jāsniedz stimuli šīs nozares uzlabošanai un attīstīšanai, tajā pat laikā respektējot arī citus mežu nozares mērķus.
(7b) With regard to the major potential of the forest sector for reducing global warming, incentives should be provided to improve and develop the sector while respecting the other purposes of forests.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2007. gada ziņojumā teikts, ka ilgtermiņā vislielāko labumu attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanu dos ilgtspējīga mežu pārvaldība, kuras mērķis ir saglabāt nemainīgu vai palielināt mežos uzkrātā oglekļa apjomu, nodrošinot noturīgu koksnes, kokšķiedras un enerģijas ieguvi.
The IPCC 2007 report indicates that, in the long term it is the sustainable development of forests seeking to maintain or increase carbon storage in forests by producing timber, pulp wood, and dendroenergy which will provide the greatest benefits in terms of attenuation.
Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūcijā Komisija aicināta ETS iekļaut vairākas ar mežsaimniecību saistītas darbības.
This is also the objective sought in the European Parliament resolution of 15 November 2007 calling on the Commission to include certain forestry activities in the ETS.
(15) Ņemot vērā ievērojamos pūliņus, ko velta, lai apkarotu klimata pārmaiņas un pielāgotos to nenovēršamajai ietekmei, ir lietderīgi vismaz 20 % no kvotu izsoļu ieņēmumiem izmantot šādiem mērķiem: siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņu ietekmei, finansējums pētniecībai un attīstībai emisiju samazināšanas un pielāgošanās jomā, atjaunojamās enerģijas attīstība, lai sasniegtu ES mērķi — līdz 2020. gadam panākt, ka 20 % no izmantotās enerģijas ir atjaunojamā enerģija —, centieni izpildīt ES apņemšanos līdz 2020. gadam palielināt energoefektivitāti par 20 %, siltumnīcas efektu izraisošo gāzu uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana, iemaksas Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondā, pasākumi mežu izciršanas novēršanai, pasākumi, lai atvieglotu pielāgošanos jaunattīstības valstīs, pasākumi saistībā ar sociālajiem aspektiem, piemēram, elektroenerģijas cenu pieaugums mājsaimniecībās ar maziem un vidējiem ienākumiem.
(15) Given the considerable efforts of combating climate change and of adapting to its inevitable effects, it is appropriate that at least 20 % of the proceeds from the auctioning of allowances should be used to reduce greenhouse gas emissions, to adapt to the impacts of climate change, to fund research and development for reducing emissions and adaptation, to develop renewable energies to meet the EU’s commitment to using 20 % renewable energies by 2020, to meet the commitment of the Community to increase energy efficiency by 20 % by 2020, for the capture and geological storage of greenhouse gases, to contribute to the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund , for measures to avoid deforestation and facilitate adaptation in developing countries, and for addressing social aspects such as possible increases in electricity prices in lower and middle income households.
(15) Ņemot vērā ievērojamos pūliņus, ko velta, lai apkarotu klimata pārmaiņas un pielāgotos to nenovēršamajai ietekmei, ir lietderīgi vismaz 90 % no kvotu izsoļu ieņēmumiem izmantot šādiem mērķiem: siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņu ietekmei, finansējums pētniecībai un attīstībai emisiju samazināšanas un pielāgošanās jomā, tajās nozarēs, kas iekļautas šīs direktīvas darbības jomā, atjaunojamās enerģijas attīstība, lai sasniegtu ES mērķi — līdz 2020. gadam panākt, ka 20 % no izmantotās enerģijas ir atjaunojamā enerģija —, centieni izpildīt ES apņemšanos līdz 2020. gadam palielināt energoefektivitāti par 20 %, siltumnīcas efektu izraisošo gāzu uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana, iemaksas Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondā, pasākumi mežu izciršanas novēršanai, pasākumi, lai atvieglotu pielāgošanos jaunattīstības valstīs, pasākumi saistībā ar sociālajiem aspektiem, piemēram, elektroenerģijas cenu pieaugums mājsaimniecībās ar maziem un vidējiem ienākumiem.
(15) Given the considerable efforts of combating climate change and of adapting to its inevitable effects, it is appropriate that at least 90 % of the proceeds from the auctioning of allowances should be used to reduce greenhouse gas emissions, to adapt to the impacts of climate change, to fund research and development of the sectors within the scope of this Directive for reducing emissions and adaptation, to develop renewable energies to meet the EU’s commitment to using 20 % renewable energies by 2020, to meet the commitment of the Community to increase energy efficiency by 20 % by 2020, for the capture and geological storage of greenhouse gases, to contribute to the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund , for measures to avoid deforestation and facilitate adaptation in developing countries, and for addressing social aspects such as possible increases in electricity prices in lower and middle income households.
(16) Tāpēc no 2013. gada elektroenerģijas nozarē visas kvotas izsolīs, ievērojot to, ka nozares dalībnieki var augstākas CO2 izmaksas iekļaut ražojuma cenā; bezmaksas kvotas vairs netiks piešķirtas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, jo pietiekams stimuls jau ir pats fakts, ka par uzglabātajām emisijām kvotas nav jānodod.
(16) Consequently, full auctioning should be the rule from 2013 onwards for the power sector, taking into account their ability to pass on the increased cost of CO2, and no free allocation should be given for carbon capture and storage as the incentive for this arises from allowances not being required to be surrendered in respect of emissions which are stored.
Elektroenerģijas ražošanas iekārtām var piešķirt bezmaksas kvotas par siltumenerģiju, kas saražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju (kā definēts Direktīvā 2004/8/EK), ja bezmaksas kvotas piešķir par šāda veida siltumenerģiju, kas saražota iekārtās citās nozarēs; tas tāpēc, lai izvairītos no konkurences kropļošanas.
Electricity generators may receive free allowances for heat produced through high efficiency cogeneration as defined by Directive 2004/8/EC in the event that such heat produced by installations in other sectors were to be given free allocations, in order to avoid distortions of competition.
Tomēr elektrības ražošana ir jāturpina, nozarē veicot nopietnus iekšējus emisiju samazināšanas pasākumus.
Electricity sector production should, nevertheless, continue with serious internal emission reduction efforts.
Jebkāda izdevumu novirzīšana ir jāizvērtē un jāanalizē, jo īpaši attiecībā uz inflācijas spiediena palielināšanu Eiropas Savienībā, sociālo un ekonomisko ietekmi uz mājsaimniecībām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kā arī netiešo ietekmi uz vispārējiem enerģijas lietotāju izdevumiem ekonomikas nozarēs.
Any passing on of costs will have to be evaluated and analysed, in particular with regard to its contribution to inflationary pressures within the European Union, social and economic impacts on lower and middle income households, and their indirect impact in overall costs for energy users in economic sectors.
Konkurences iestādēm ir jābūt īpaši modrām attiecībā uz tirgus stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem sakarā ar pārmērīgu un/vai nelīdzsvarotu enerģijas cenu pieaugumu.
Competition authorities should be particularly vigilant in regulating abuses of market power through excessive and/or imbalanced energy price increases.
(17) Kas atticas uz citiem Kopienas sistēmas aptvertajiem sektoriem, ir jāparedz pārejas kārtība, proti, 2013. gadā piešķirtās bezmaksas kvotas veidotu 80 % no daudzuma, kas atbilst Kopienas emisiju procentuālajam apjomam 2005.–2007. gadā, ko šīs iekārtas emitējušas, proporcionāli Kopienas ikgadējo emisiju kvotu kopapjomam.
(17) For other sectors covered by the Community scheme, a transitional system should be foreseen for which free allocation in 2013 would be 80 % of the amount that corresponded to the percentage of the overall Community-wide emissions throughout the period 2005 to 2007 that those installations emitted as a proportion of the annual Community-wide total quantity of allowances.
Tas nozīmē, ka piešķirto bezmaksas kvotu apjoms katru gadu samazināsies un 2020. gadā bezmaksas kvotas vairs nepiešķirs.
Thereafter, the free allocation should decrease each year by equal amounts resulting in no free allocation in 2020.
(17) Kas atticas uz citiem Kopienas sistēmas aptvertajiem sektoriem — gadījumā ja nav spēkā esoša un pārbaudāma starptautiska nolīguma un/vai starptautiska sektorāla nolīguma 100 % kvotu jāpiešķir bez maksas.
(17) For other sectors covered by the Community scheme, 100 % of the allowances should be allocated free of charge in the event that there is no effective and verifiable international agreement and/or international sectoral agreement in place.
Ja šāds nolīgums ir spēkā — jāparedz pārejas kārtība, proti, 2013. gadā piešķirtās bezmaksas kvotas veidotu 80 % no daudzuma, kas atbilst Kopienas emisiju procentuālajam apjomam 2005.–2007. gadā, ko šīs iekārtas emitējušas, proporcionāli Kopienas ikgadējo emisiju kvotu kopapjomam.
In the event that there is such an agreement, a transitional system should be foreseen for which allocation in 2013 would be 80 % of the amount that corresponded to the percentage of the overall Community-wide emissions throughout the period 2005 to 2007 that those installations emitted as a proportion of the annual Community-wide allowances.
Tas nozīmē, ka piešķirto bezmaksas kvotu apjoms katru gadu samazināsies un 2020. gadā bezmaksas kvotas vairs nepiešķirs.
Therefore the free allocation should decrease each year by equal amounts resulting in no free allocation in 2020.
Tā pat kā 13. apsvērums.
Idem as recital 13.
Pieņemot, ka ETS mērķis ir samazināt oglekļa emisijas pie viszemākajām iespējamām izmaksām tautsaimniecībai (1. apsvērums), bezmaksas kvotu piešķiršana ir visefektīvākā sadales metode, izņemot enerģijas ražošanas nozari.
Given that the stated objective of the ETS is to reduce carbon emissions at the lowest cost to the economy (Recital 1), free allocation is the most efficient allocation method for the industry with the exception of power generating sector.
Vairāksolīšanas vienīgā priekšrocība ir tas, ka ar vairāksolīšanu sistēma tiek paplašināta arī ietverot CO2 neemitējošas tehnoloģijas, kas nav iekļautas ETS, piemēram, kodolenerģijas, hidroenerģijas un vēja enerģijas ražošana.
The only advantage of auctioning is that it expands the system to CO2-free technologies that are not included in the ETS, such as nuclear, hydro, and wind power generation.
Tāpēc vairāksolīšana var būt pamatota enerģētikas nozares gadījumā, bet tā nav tik efektīva citām rūpniecības nozarēm.
Auctioning may therefore have its merits with respect to the power industry, but is less efficient for other industry sectors.
(18) Lai mazinātu konkurences kropļojumus Kopienā, jāparedz, ka pagaidu bezmaksas kvotas iekārtām piešķir, ievērojot saskaņotus Kopienas noteikumus ( „salīdzinošus novērtējumus” ).
(18) Transitional free allocation to installations should be provided for through harmonised Community-wide rules (" benchmarks ") in order to minimise distortions of competition with the Community.
(18) Lai mazinātu konkurences kropļojumus Kopienā, jāparedz, ka pagaidu bezmaksas kvotas iekārtām piešķir, ievērojot saskaņotus Kopienas noteikumus un nozaru salīdzinošus novērtējumus.
(18) Transitional free allocation to installations should be provided for through harmonised Community-wide rules and sectoral benchmarks in order to minimise distortions of competition with the Community.
Šos noteikumus un salīdzinošus novērtējumus izstrādā, ņemot vērā vislietderīgākās tehnoloģijas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un energoefektivitātes jomā, aizstājējus, alternatīvus ražošanas procesus, biomasas izmantošanu, atjaunojamos enerģijas avotus , koģenerāciju un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu uztveršanu un uzglabāšanu.
These rules and benchmarks should take account of the most greenhouse gas and energy efficient techniques, substitutes, alternative production processes, use of biomass, renewables , cogeneration and greenhouse gas capture and storage.