natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šādā gadījumā jāievieš robežšķērsošanas nodokļu korekcijas („ border-tax adjustments ”), sākot ar tām nozarēm (piemēram, alumīnija vai cementa ražošana), kurās jau tagad ir vērojama izkropļota konkurence (izveidojusies situācija, kad galējā variantā izmanto nelietderīgus pārvadājumus, lai izvairītos no kvotu maksājumiem vai ekonodokļiem).
In this case, compensatory taxes at borders (‘border tax adjustments’) should be established, beginning with sectors (such as cement and aluminium) where it seems that competition is already distorted (to the point, shockingly, of encouraging unnecessary transportation to avoid paying quotas or ecotaxes).
Turklāt svarīgi ir tas, ka uzņēmumi par to uzzina laikus, tas ir – pašlaik, lai varētu pareizi saplānot savas investīcijas.
And it is important that businesses are given enough notice of this, i.e. from now on, so they can properly plan their investments.
Turklāt šīs rūpniecības investīcijas saprātīgā veidā jāoptimizē, lai iespēju robežās izvairītos no nelietderīgiem pārvadājumiem.
These industrial investments should, moreover, be carefully optimised to avoid as much unnecessary transport as possible.
Eiropas Savienībai šī gada laikā jāuzsāk izpēte par paraugpraksi darba dalīšanas jomā attiecībā uz piegādātāju un to rūpnīcu, kurās top gala produkcija, savstarpējo izvietojumu, kā arī piegādātāju/rūpnīcu un galveno tirgu savstarpējo izvietojumu.
The European Union should initiate research this year into division of labour best practices for supplier location in relation to final assembly factories and for the location of these in relation to the main markets.
Tādā pašā veidā Eiropas Savienībai ir jānodrošina multimodālas platformas, kurām ir ostu pieejamība, kas savienota ar dzelzceļa sistēmu, lai tādā veidā veicinātu tādus pārvadājumus, kuri ir visekonomiskākie attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām.
Similarly, the European Union must provide itself with multimodal centres linking railways directly to ports in order to encourage modes of transport that produce the least amount of greenhouse gas.
Attiecībā uz darbības standartiem saistībā ar plaša patēriņa precēm (automašīnas, sadzīves tehnika) Eiropas Savienībai ir brīvas izvēles iespējas savā tirgū noteikt stingrākās normas energoefektivitātes jomā, ievērojot PTO „iekšzemes kopprodukta” noteikumu, un tai jāatrodas līderpozīcijā saistībā ar šo normu definēšanu starptautiskā līmenī.
Where consumer goods’ (vehicles, domestic appliances) operational standards are concerned, the European Union is free to impose the strictest standards on its own market in terms of energy efficiency while complying with the WTO rules on ‘domestic product’, and must be a leader in defining these standards at an international level.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. pauž nožēlu, ka pašreizējā tirdzniecības sistēma rada globālu darba dalīšanu, kuras priekšnoteikums ir intensīva transporta izmantošana, nesedzot vides izmaksas par tādu analogu produktu transportu, kurus viegli varētu ražot uz vietas;
Regrets that the current trading system produces a global division of labour which is based on a very high input of transport - which does not bear its own environmental costs - of homogeneous products, which could just as easily be produced locally;
4. uzsver, ka vairāk jāinformē sabiedrība par patēriņa produktu kopējām vides izmaksām; aicina Komisiju un Padomi ierosināt pasākumus, lai nodrošinātu informāciju par patērēto enerģiju un radītājām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ražojot un transportējot ražojumus, kuri nonāk tirdzniecībā ES, piemēram, ņemot vērā AK priekšlikumu ieviest norādes par CO 2 emisijas līmeni, kuru izraisījusi attiecīgā produkta ražošana, transports un radīs tā iespējamā utilizācija; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut vides izmaksas preču un pakalpojumu cenā un nodrošināt, ka šīs izmaksas uzrāda papildus katras preces vai pakalpojuma mazumtirdzniecības cenai, kā to jau dara attiecībā uz nodokli par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu savākšanu;
Stresses the need to raise public awareness of consumer product’s total environmental costs; calls on the Commission and Council to put forward measures for the provision of information on the energy consumed and greenhouse gases emitted during the manufacture and transport of products placed on sale within the European Union, such as the proposal made by the UK Government to introduce carbon footprint product labels displaying the level of CO 2 emission caused by the production, transport and eventual disposal of a product; further calls on the Commission and the Member States to ensure that environmental costs are incorporated into prices for goods and services and that those costs are listed separately from the retail price of the individual goods and services, as is already done with the levy on the collection of waste electrical and electronic equipment;
7. aicina ES attīstīt un veicināt klimatam nekaitīgu ražošanu visā pasaulē; tādēļ aicina Komisiju ierosināt diskusijas PTO par pasākumiem, ar ko veicina klimatam nekaitīgu ražošanu un eksportu; pauž pārliecību, ka visi nolīgumi šajā jomā veicinās novatorisko tehnoloģiju attīstību un sekmēs ilgtspējīgas un tīras enerģijas izmantošanu;
Urges the EU to develop and promote 'climate-friendly industry' at a global level; therefore asks the Commission to instigate discussions with the WTO on potential measures that favour climate-friendly production and export; is convinced that any agreement on this issue will encourage the development of innovative technologies and spur sustainable and clean energy use;
10. pauž īpašas bažas par iespējamo negatīvo tādas politikas ietekmi uz vidi un sociālo jomu, kas atbalsta biodegvielas un biomasas izmantošanu Eiropā; atgādina iepriekš pausto aicinājumu paredzēt sociālo un vides sertificēšanu biodegvielai (vai tās izejvielām) kā noteikumu tās izmantošanai un atbilstībai ES mērķiem;
Is especially concerned by the potential negative, environmental and social impact of policies encouraging biofuel and biomass use in Europe; reiterates its earlier call for the mandatory, social and environmental certification of biofuels (or their feedstocks) as a condition for their use and for their compliance with EU targets;
13. turklāt aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka Strīdu izšķiršanas organizācija darbojas saskaņā ar VVTT nolīgumu 20. pantu, kas ļauj dalībvalstīm veikt pasākumus, tostarp aizsardzības pasākumus, kuri vajadzīgi, lai aizsargātu cilvēka, dzīvnieku un augu pastāvēšanas iespējas un veselību, vai arī attiecas uz izsmeļamo dabas resursu saglabāšanu;
Calls furthermore on the Council and Commission to ensure that the Dispute Settlement Body (DSB) acts in accordance with Article 20 of the GATT agreements, which allows member states to take measures, including protectionist measures, necessary to protect human, animal or plant life or health or relating to the conservation of exhaustible natural resources;
17. aicina Komisiju izvērtēt, kā ES sojas un palmu eļļas imports ietekmē klimatu, ņemot vērā tā ietekmi un tropu mežu izciršanu, un veikt pasākumus ar klimatu saistīto izmaksu iekļaušanai cenā;
Calls for the Commission to assess the climate impact of EU imports of soya and palm oil taking into account their effects on tropical deforestation, and to take measures to incorporate the climate cost in prices;
par tirdzniecību un klimata pārmaiņām
on Trade and climate change
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atgādina, ka tirdzniecību traucējošus administratīvos šķēršļus var likvidēt un klimata pārmaiņu novēršanai paredzētās darbības var īstenot tikai ar visplašāko iespējamo starptautisko sadarbību, tas ir arī Eiropas Savienības interesēs, kurai ir vadošā loma abās nozarēs, īpaši saistībā ar Eiropas konkurētspējas saglabāšanu;
Recalls that the dismantling of administrative barriers to trade, and action to combat climate change, can only be realised through the broadest possible international collaboration, this being also in the essential interests of the European Union, which plays a leading role in both these fields, particularly with a view to retaining European competitiveness;
6. uzsver spriedzi, ko klimata izmaiņas rada pasaules saldūdens krājumu rezervēm, un to, ka šī spriedze jāņem vērā ūdenim veltītajos tirdzniecības un investīciju nolīgumos, lai veicinātu novatoriskus risinājumus;
Emphasises the stress that climatic changes are placing upon the world's fresh water reserves and the need for trade and investment agreements relating to water to take this stress into account and to promote innovative solutions;
9. mudina atbalstu transportam aprēķināt, ņemot vērā dažādu transporta veidu ietekmi uz vidi, un izskatīt tirgum atbilstošu klimata aizsardzību veicinošu tirdzniecības pasākumu izmantošanu (piemēram, marķēšanu un standartus).
Urges that aid to transport be calculated taking in to account the environmental impact of the different methods of transport, and that consideration be given to using market-compatible trade instruments (such as labelling and standards) which promote climate protection;
12. uzsver to, ka pamatojoties uz brīvās tirdzniecības principu, vides jomas tiesību aktos iekļautā emisijas tirdzniecības sistēma (piesārņošanas tiesību tirgus) ir spējīga ievērojami uzlabot piesārņojuma novēršanas efektivitāti;
Highlights the fact that, on the basis of the principle of free trade, emissions trading (the market in pollution rights) in the field of environmental legislation is capable of substantially improving the efficiency of pollution prevention;
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ATZINUMS................66
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............67
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS....................82
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...84
Juridiskā komitejaS ATZINUMS..................................................................................89
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................91
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0232 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0232 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0307/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0307/2006 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A6‑0410/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Legal Affairs ( A6‑0410/2007 ),
(2) Augsnes degradācija vai augsnes uzlabošana ievērojami ietekmē Kopienas vispārējas intereses citas jomas, piemēram, virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu aizsardzību , cilvēku veselību, klimata pārmaiņas, dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un pārtikas nekaitīgumu.
(2) Soil degradation or soil improvements have a major impact on other areas of Community interest, such as surface water and groundwater protection , human health, climate change, protection of nature and biodiversity, and food safety.
(2) Augsnes degradācija vai augsnes uzlabošana ievērojami ietekmē Kopienas vispārējas intereses citas jomas, piemēram, virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu kvalitāti , cilvēku veselību un dzīvību , klimata pārmaiņas, dabas un bioloģiskās daudzveidības degradāciju vai aizsardzību un pārtikas nekaitīgumu.
(2) Soil degradation or soil improvements have a major impact on other areas of Community interest, such as surface water and groundwater quality , human health and life , climate change, degradation or protection of nature and biodiversity, and food safety.
Jomās, uz kurām attiecas Kopienas tiesību akti un kuras ietekmē augsnes degradācija, ir jāiekļauj arī cilvēka dzīvība.
Human life should be included among the areas covered by Community legislation on which soil degradation has an impact.
(4) Komisijas Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei „Par tematisko stratēģiju augsnes aizsardzībai” raksturoti astoņi būtiskākie augšņu degradācijas procesi ES.
(4) The Communication of the Commission to the European Parliament and the Council “Towards a Thematic Strategy on Soil Protection” identifies the main eight soil degradation processes to which soils in the EU are confronted .
Tie ir: erozija, organisko vielu satura samazināšanās, piesārņojums, sāļu uzkrāšanās augsnē, zemes sēšanās, augsnes bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, sablīvēšanās, nogruvumi un plūdi.
These are erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing, landslides and flooding.
Pašreizējās zinātnes atziņas par augsnes bioloģisko daudzveidību un tās attīstību ir pārāk ierobežotas, lai šajā direktīvā varētu iekļaut īpašus noteikumus, kas paredzēti augsnes aizsardzībai.
The current scientific knowledge on soil biodiversity and its behaviour is too limited to allow for specific provisions in this Directive aiming at its protection.
Plūdu novēršana un plūdu izraisītās ietekmes mazināšana risināta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību.
The prevention and mitigation of the effects of floods have been addressed by the proposal for a Directive of the European Parliament and the Council on the assessment and management of floods 1 .
(4) Komisijas Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei „Par tematisko stratēģiju augsnes aizsardzībai” raksturoti deviņi būtiskākie augšņu degradācijas procesi ES.
(4) The Communication of the Commission to the European Parliament and the Council “Towards a Thematic Strategy on Soil Protection” identifies the nine main soil degradation processes to which soils in the EU are exposed .
Tie ir: erozija, organisko vielu satura samazināšanās, piesārņojums, sāļu uzkrāšanās augsnē, zemes sēšanās, augsnes bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, sablīvēšanās, pārtuksnešošanās, nogruvumi un plūdi.
These are erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing, desertification, landslides and flooding.
Tā kā grozījumos ietverti arī priekšlikumi saistībā ar bioloģisko daudzveidību, kā arī ar plūdu novēršanu un plūdu izraisītās ietekmes mazināšanu, šis teikums jāsvītro.
Since the amendments also contain proposals related to biodiversity and to the prevention and mitigation of effects of floods, this sentence should be deleted.
(5) Augsnes mainīgums Kopienā ir ļoti izplatīts un ļoti lielas atšķirības ir ne vien tās struktūrā, fiziskajā, ķīmiskajā un bioloģiskajā stāvoklī, bet arī starp atsevišķiem augsnes tipiem.
(5) Soil variability is very high in the Community and enormous differences exist in its structural, physical, chemical and biological state both within individual profiles and between soils.
Ir jāievēro šie dažādie stāvokļi un vajadzības Kopienā, jo ir vajadzīgi dažādi īpaši risinājumi , lai noteiktu apdraudētās platības, definētu mērķus un veiktu atbilstīgus pasākumus augsnes aizsardzības nodrošināšanai.
These diverse conditions and needs in the Community should be taken into account as they require different specific solutions for the identification of areas at risk, definition of targets and execution of approp ria te measures to ensure protection of soil .
Ir jāievēro šie dažādie stāvokļi un vajadzības Kopienā, jo ir vajadzīgi dažādi īpaši augsnes degradācijas problēmas risinājumi.
These diverse conditions and needs in the Community should be taken into account as they require different specific solutions for addressing soil degradation .
Cits 2. panta grozījums terminu „riska zonas” aizstāj ar „prioritārās zonas”.
Other amendment in Article 2 replaces the "risk areas" by "priority areas".
Teikuma otrā daļa saīsināta, lai padarītu apsvērumu tekstu īsāku.
To make the recitals shorter the last part of the sentence has been shortened.
(6) Kopienas tiesību akti, piemēram, atkritumu, ķīmisko vielu, rūpniecības radītā piesārņojuma novēršanas un kontroles, klimata pārmaiņu, ūdens, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā ietver dažus augsnes aizsardzības noteikumus, bet tie nav nedz pienācīgi izstrādāti, nedz pietiekami, lai aizsargātu visas augsnes no visiem degradācijas procesiem .
(6) Community legislation, for instance in the fields of waste, chemicals, industrial pollution prevention and control, climate change, water, and agriculture and rural development, includes some provisions on soil protection, but these are neither designed nor sufficient to protect all soils against all degradation processes.
Tādēļ ir vajadzīgs saskaņots un efektīvs tiesiskais pamats , kas paredz kopējus principus un mērķus, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantojumu Kopienā.
Hence there is a need for a coherent and effective legislative framework , providing for common principles and objectives aiming at protection and sustainable use of soil in the Community.
(6) Kopienas tiesību akti, piemēram, atkritumu, ķīmisko vielu, rūpniecības radītā piesārņojuma novēršanas un kontroles, klimata pārmaiņu, ūdens, lauksaimniecības un lauku attīstības jomā jau sekmē augsnes aizsardzību un var papildināt tiesisko pamatu, kas paredz kopējus principus un mērķus, lai nodrošinātu augsnes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantojumu Kopienā.
(6) Community legislation, for instance in the fields of waste, chemicals, industrial pollution prevention and control, climate change, water, and agriculture and rural development, is already contributing to soil protection and can complement this framework , providing for common principles and objectives aiming at protection and sustainable use of soil in the Community.
Augsnes izmantojuma un aizsardzības joma ir jau iekļauta spēkā esošajos ES tiesību aktos.
Soil use and its protection is already addressed within existing EU legislation.
Šajās pamatnostādnēs jāatzīmē visi centieni efektīvas augsnes pārvaldības stratēģijas īstenošanai.
All current efforts to implement effective soil management strategy should be recognised within this framework.
(7) Jānodrošina, lai augsnes izmantojums būtu ilgtspējīgs un lai tiktu saglabāta tās spēja nodrošināt ekoloģisko, ekonomisko un sociālo lomu, saglabājot augsnes funkcijas tā, lai nākamās paaudzes varētu to izmantot savu vajadzību īstenošanai.
(7) Soil should be used in a sustainable manner which preserves its capacity to deliver ecological, economic and social services, while maintaining its functions so that future generations can meet their needs.
Lai saīsinātu apsvērumu tekstu, ir apvienots šā apsvēruma un 8. apsvēruma saturs.
To shorten the recitals, the content of this recital has been merged with recital 8.
(8) Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt augsnes aizsardzību, pamatojoties uz augsnes funkciju aizsardzības principiem, novērst augsnes degradāciju, mazināt degradācijas radīto ietekmi, atjaunot degradētās augsnes un integrēt šos apsvērumus pārējo nozaru politikā, izveidojot vienotas pamatnostādnes un veicot kopēju rīcību.
(8) The aim of this Directive is to ensure the protection of soil , based on the principles of preservation of soil functions, prevention of soil degradation, mitigation of its effects, restoration of degraded soils and integration into other sectoral policies by establishing a common framework and actions.
(8) Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt augsnes aizsardzību, pamatojoties uz kopējiem principiem un ievērojot spēkā esošos dalībvalstu un Kopienas tiesību aktus, lai augsnes izmantošana būtu ilgtspējīga — tāda, kas ļautu gan mūsdienu, gan nākamajām paaudzēm apmierināt ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās vajadzības.
(8) The aim of this Directive is to ensure the protection of soil based on common objectives and respecting the existing national and Community legislation, in order to use the soil in a sustainable manner so that both current and future generations can satisfy their ecological, economic and social needs.
(9) Vienotas pamatnostādnes ir vajadzīgas, lai koordinētu dalībvalstu centienus uzlabot augšņu aizsardzību un ilgtspējīgu izmantojumu, kontrolētu augsnes degradāciju pārrobežu gadījumā, lai aizsargātu ūdens un zemes ekosistēmas un lai novērstu konkurences kropļojumu starp ekonomiskās darbības veicējiem.
(9) A common framework is needed in order to articulate the efforts of Member States to improve the protection of soils and its sustainable use, to control the transboundary soil degradation effects, to protect aquatic and terrest ria l ecosystems, and to preclude distortion of competition between economic operators.
(9) Vienotas pamatnostādnes dos iespēju dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm aizsargāt augsni to teritorijā, nepieļaujot konkurences kropļojumu starp ekonomiskās darbības veicējiem.
(9) A common framework will enable Member States and the regional and local authorities to protect their soils without distortion of competition between economic operators.
Vienlaikus tās nodrošinās garantijas un pārredzamību iekšējā zemes tirgū dalībvalstīs .
At the same time, it will deliver guarantees and transparency within the internal soil market in the Member States.
Šādas pamatnostādnes ir jāpieņem, pamatojoties uz visaptverošu pētījumu par augsnes stāvokli un pasākumiem, kurus jau īsteno dalībvalstīs.
Such a framework should be adopted on the basis of a comprehensive survey of soil status and of the measures already taken in Member States.
Augsnes aizsardzības politikā svarīga loma ir arī reģionālajām iestādēm.
Also the regional authorities can have an important role in soil policy.
Kopējas pamatnostādnes regulēs un vienkāršos Eiropas zemes tirgus drošību un pārredzamību.
A common framework would legislate and simplify the security and transparency of the European soil market.
Pirms Kopienas pamatdirektīvas stāšanās spēkā ir jāveic rūpīgs pētījums par augsnes stāvokli un pasākumiem, kurus jau īsteno dalībvalstu līmenī.
The survey of soil status and of the measures already taken at national level should be carefully conducted before the Community framework directives comes into force.
(10) Veicamās darbības mērķus, proti, kopēju sistēmu augsnes aizsardzībai dalībvalstis nevar pienācīgi nodrošināt un, ņemot vērā problēmas mērogu un tās izraisītās sekas saistībā ar citiem Kopienas tiesību aktiem par dabas aizsardzību, ūdens aizsardzību, pārtikas nekaitīgumu, klimata pārmaiņām, lauksaimniecību un vispārējas intereses jomām, piemēram , cilvēku veselības aizsardzību, to var labāk nodrošināt, veicot darbību Kopienas līmenī, tādējādi Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā.
(10) Since the objectives of the action to be taken, namely to establish a common framework for the protection of soil, cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore be better achieved at Community level by reason of the scale of the problem and its implications in respect of other Community legislation on nature protection , water protection , food safety, climate change, agriculture and areas of common interest, such as human health protection, the Community may therefore adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.