natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. tā kā sievietēm, kas jaunākas par 30 gadiem, stundas vidējā izpeļņa ir 92 % no vīriešu stundas vidējās izpeļņas un vecuma grupā no 50 līdz 59 gadiem tā ir 67,5 %
L. whereas the average hourly earnings of women under 30 are 92% of those of men, and 67.5% in the 50-59 age group
The life of women and men in Europe — A stastistical portrait, Eusrostat , 2008., 196. lpp. , un tā kā darba samaksas atšķirības starp dzimumiem joprojām ir 17,5 %;
The life of women and men in Europe - A statistical portrait, Eurostat, 2008, page 196. , and the average EU gender pay gap remains as high as 17.5%,
M. tā kā sociāli ekonomiskā stāvokļa atšķirības starp dzimumiem ir lielākoties cēlušās no tradicionālā lomu iedalījuma starp dzimumiem, saskaņā ar kuru tiek uzskatīts, ka vīrietim ir galvenā atbildība par iztikas nodrošināšanu un sievietes ir atbildīgas par mājas darbiem un rūpēm par ģimeni, tostarp par ģimeni plašākā izpratnē, nesaņemot samaksu, un tas, salīdzinājumā ar vīriešiem, ļoti ietekmē sieviešu iespējas uzkrāt tiesības uz sociālo nodrošinājumu, piemēram, uz pensiju un līdz ar to ietekmē viņu stāvokli vecumdienās, jo īpaši šķiršanās, laulāto šķirtas dzīves vai atraitnības gadījumā;
M. whereas gender differences in socio-economic status are largely rooted in the traditional gender division of roles, where men are considered to bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, including wider family care, which has a huge impact on women’s ability, compared with men’s, to accumulate social security entitlements, for example for retirement, and consequently their situation in old age, particularly in the event of divorce, separation or being widowed,
N. tā kā sievietēm, visticamāk, karjera attīstās lēnāk, norit īsāku laiku un/vai ir ar pārtraukumiem un viņām ir zemāka vidējā izpeļņa nekā vīriešiem, kas atspoguļojas augstākās darba samaksas atšķirībās starp dzimumiem un rada dzimumu diferenciāli attiecībā uz iemaksām personīgajos pensiju fondos, tādējādi palielinot sieviešu nabadzības risku vecumdienās;
N. whereas women are more likely to have slower, shorter and/or interrupted careers and lower average earnings than men, which is reflected in a higher gender pay gap and creates a gender differential in contributions to personal pension accounts, thus increasing women’s risk of poverty in old age,
O. tā kā atšķirības starp vīriešu un sieviešu situāciju nav tik lielas laika posmā pirms ģimenes dibināšanas, un tās palielinās pēc tam, kad sākas kopdzīve; tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis sarūk, dzimstot pirmajam bērnam, un neizdevīgais stāvoklis darba tirgū veidojas dzīves cikla agrākajos posmos, kas saistīti ar bērnu aprūpi, ko vēlāk nomaina rūpes par vecāka gadagājuma cilvēkiem, tādēļ bieži vien ir jāpiedzīvo nabadzība, arī esot nodarbinātām;
O. whereas the gender gap is smaller before family formation and increases when individuals form a couple; whereas a fall in employment rate occurs for women at the birth of their first child and the labour market disadvantages accumulate in the earlier stages of their life cycle, connected to child-care, which at a later stage changes into care of elderly people, which often flows into in-work poverty,
P. tā kā gados vecākas sievietes, atšķirībā no vīriešiem, parasti izvēlas vai ir spiestas izvēlēties nepilnas slodzes darbu un daudz biežāk atstāj darba tirgu, un izvēlas vai ir spiestas izvēlēties pirmstermiņa pensionēšanos;
P. whereas, compared with men, older women often choose or are compelled to choose part-time work and more often leave the labour market by opting or being compelled to opt for early retirement,
Q. tā kā gandrīz visas Eiropas valstis ir atzinušas, cik nozīmīga ir uz dzimumu līdztiesības jautājumiem orientēta pieeja aktīva darba tirgus politikai, bet, novērtējot aktīva darba tirgus politiku, ir atklājies, ka integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai netiek piemērota vienmērīgi vai izpratne par tās piemērošanu ir sašaurināta;
Q. whereas the importance of a gender-based approach to active labour market policies is widely acknowledged in almost all European countries but assessments of active labour market policies indicate that gender mainstreaming remains uneven and rather narrow in focus,
R. tā kā sievietēm vecumā pēc 50 gadiem bieži ir jāsaskaras ar divkāršu vai pat daudzkāršu diskrimināciju, kuras pamatā ir dzimuma un vecuma stereotipi, ko bieži vēl saasina dzimumam raksturīgais nodarbinātības veids un dzīves gājuma iezīmes (piemēram, pārtraukumi profesionālajā dzīvē, atkārtota pieņemšana darbā pēc bezdarba perioda, nepilnas slodzes nodarbinātība, tas, ka viņas, iespējams, atstāj darbu, lai rūpētos par ģimeni vai piedalītos ģimenes uzņēmējdarbībā, jo īpaši izplatīšanas jomā vai lauku saimniecībās, par ko viņas nesaņem darba samaksu un nepieder sociālās drošības sistēmai, kā arī darba samaksas atšķirības starp dzimumiem); tā kā šā iemesla dēļ sievietes saskaras ar daudz vairāk problēmām, nekā tās pašas vecuma grupas vīrieši; turklāt tā kā ekonomiskās lejupslīdes laikā šīs sievietes pat vairāk apdraud iestigšana nabadzībā;
R. whereas women over 50 often face twofold or multiple discrimination based on gender and age stereotypes, frequently exacerbated by their gender-specific work and life patterns (e.g. career breaks, part-time employment, re-employment after a period of unemployment, the fact that they may give up their jobs in order to look after their families or work in family businesses, especially in the distributive trades or in farming, without being paid a salary or belonging to a social security scheme, and the gender pay gap); whereas, therefore, women tend to face a greater accumulation of disadvantages than men from the same groups; whereas, in addition, in times of economic recession the women concerned are in even greater danger of being reduced to poverty,
S. tā kā darba tirgū sievietes bieži vien tiek uzskatītas par „vecām” daudz agrākā vecumā nekā tas ir vīriešu gadījumā; tā kā 58 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka diskriminācija vecuma dēļ ir plaši izplatīta
S. whereas in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men; whereas 58% of Europeans regard age discrimination as widespread
Special Eurobarometer 317, Discrimination in the EU in 2009 , 2009. gada novembris, 71. lpp. ,
Special Eurobarometer 317, Discrimination in the EU in 2009, November 2009, page 71. ,
T. tā kā vardarbība pret gados vecākām sievietēm ir problēma, kura tiek pārmērīgi ignorēta, jo viņām ir īpaša tendence neatklāt pārdarījumus, un šīs noklusēšanas dēļ palīdzības sniedzējiem veidojas stereotipi, ka gados vecākas sievietes ir mazāk apdraudētas, un gados vecākām sievietēm, kas cieš no ļaunprātīgas izmantošanas, ir mazāk iespēju rast risinājumus savai situācijai;
T. whereas violence against older women is a severely underestimated issue due to older women's particular reticence in disclosing abuse, stereotyping by service providers who believe older women to be less at risk, and the reduced range of options available to older female victims of abuse,
U. tā kā efektīvi līdzekļi, lai uz visiem laikiem izskaustu šāda veida diskrimināciju, ir izglītība dzimumu līdztiesības jomā jau agrīnos posmos, profesionālas orientācijas politika un politikas virzieni, kas veicinātu sieviešu nodarbinātību,
U. whereas education for equality from the earliest age, vocational guidance policies and policies to promote women’s employment are effective ways to stop discrimination of this kind for good,
Vispārēji noteikumi
General provisions
7. norāda uz to, ka gados vecākas sievietes ir ekonomisks resurss un pieredzes fonds un viņas sniedz nozīmīgu atbalstu sabiedrībai un arī ģimenēm, kā apgādājamu cilvēku kopējas un arī padomdevējas darba jautājumos, jo viņām ir liela darba pieredze, un jo īpaši — viņas ir tās, kas palīdz saglabāt lauku vidi;
Points out that older women constitute an economic resource and a fund of experience and provide vital support to the community and to families as carers of dependent persons and also as advisers in work matters, bearing in mind their extensive professional experience, and, moreover, that they are helping to preserve the rural world;
Sievietes darba tirgū
Women on the labour market
11. aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties izveidot visaptverošu, daudzdimensiju pieeju nodarbinātībai un sociālajai politikai, kurā ņemti vērā dzimumu līdztiesības un vecuma aspekti, lai nodrošinātu sieviešu nodarbinātību un sociālo integrāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt arī visaptverošu pārskatu par gados vecāku sieviešu paaudzi, kas jau dzīvo nabadzībā, un steidzami veikt attiecīgus efektīvus pasākumus, lai glābtu šīs sievietes no nabadzības;
Calls on the Commission and the Member States to establish without delay a comprehensive, multi-dimensional, gender-sensitive and age-friendly approach to employment and social policies in order to guarantee employment and social inclusion of women; calls on the Commission and the Member States to also carry out an in-depth review of the situation of the generation of older women who are already living in poverty and to speedily take appropriate, effective measures to take these women out of poverty;
17. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai sieviešu neizdevīgais stāvoklis darba tirgū, jo īpaši aprūpes pienākumu dēļ, neradītu viņām problēmas ar pensijas vai citām sociālā nodrošinājuma tiesībām;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the disadvantages faced by women in the labour market, particularly those stemming from care responsibilities, should not penalise them in their pension or other social security entitlements;
22. aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā un efektīvi izmantot spēkā esošos ES instrumentus un programmas, tostarp Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Reģionālās attīstības fondu, lai palielinātu vecāku sieviešu līdzdalību darba tirgos un vērstos pret vecāku sieviešu diskrimināciju visās jomās;
Calls on the Commission and the Member States to make full and efficient use of the existing EU instruments and programmes, including the European Social Fund and the European Regional Development Fund, to increase participation of older women in labour markets and to tackle discrimination against older women in all areas;
25. aicina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai palīdzētu risināt to ģimeņu vajadzības, kuras ir atbildīgas par apgādājamām personām, un aicina Komisiju turpināt atbalstīt aprūpes struktūru veidošanu, izmantojot struktūrfondus;
Calls on the Member States to step up progress towards meeting the needs of families who have to take on responsibility for dependants and calls on the Commission to continue to support the development of care structures making use of the Structural Funds;
34. lūdz dalībvalstis apsvērt dažādu izmitināšanas iespēju izpēti un atbalstu kopīga dzīvesveida grupām un organizācijām, lai novērstu vecāku sieviešu izolētību un radītu labvēlīgus apstākļus paaudžu solidaritātei;
Asks the Member States to consider exploring a range of accommodation options and supporting community groups and organisations as a way of combating isolation among elderly women and creating a favourable environment for intergenerational solidarity;
37. mudina Komisiju un dalībvalstis atzīt to, cik svarīga ir dzimumam un vecumam specifiska ārstēšana un paliatīvā veselības aprūpe; aicina dalībvalstis izvērst pētījumus par dzimumiem specifiskām slimībām, tostarp pētījumus par šo slimību cēloņiem, iespējamo profilaksi un ārstēšanu;
Encourages the Commission and the Member States to recognise the importance of gender- and age-sensitive curative and palliative health care; calls on the Member States to expand research into gender-related diseases, including research into the causes, possible prevention and treatments of these diseases;
Jebkurā ES valstī ne mazāk kā 50 % sabiedrības locekļu ir sievietes, tādējādi sievietes ir nozīmīga darbaspēka daļa.
Women comprise no less than 50% of the population in any EU country, therefore women are a significant sector of the work force.
Vēl jo svarīgāk — ES ir pasaulē vislielākais vecāku sieviešu īpatsvars.
What’s more, Europe has the highest proportion of older women in the world.
Viens no stratēģijas „Eiropas 2010” mērķiem ir apkarot nabadzību un veicināt nodarbinātību, paaugstinot nodarbinātības līmeni līdz 75 % un par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuriem draud nabadzība.
One of the goals of the Europe 2020 Strategy is to combat poverty and promote employment by increasing the rate of employment to 75% and reducing the poverty by 20 million.
Vecāki cilvēki ir liela un pieaugoša ES sabiedrības daļa.
Older people are a large and growing section of the EU’s population.
Eiropas iedzīvotājiem novecojot, zemā dzimstības koeficenta, darbaspēka samazināšanās dēļ, un tāpēc, ka pensionāri dzīvo veselīgi un ilgi, ir ļoti grūti nodrošināt ilgtspējīgu pensiju sistēmu.
As Europe’s populations became increasingly old, it is a huge challenge to ensure sustainable pensions because of low birth rates, shrinking workforce and growing number of healthy and long-lived pensioners.
Vecāki cilvēki sabiedrībai ir nozīmīgs kultūras, sociālais un profesionālais resurss.
Older people represent an enormous cultural, social and professional resource.
Pārāk bieži netiek novērtēta viņu nepārtrauktā palīdzība sabiedrībai, par kuru bieži netiek atlīdzināts un netiek izmantots viņu potenciāls plašāk iesaistīties un palīdzēt.
Their ongoing contribution to society, often in an unpaid capacity, is too often overlooked, and their potential for wider involvement and contribution left untapped.
Turklāt drīzumā darba tirgu atstās paaudze, kura dzima demogrāfiski labvēlīgā laikā pēc II Pasaules kara.
What’s more, World War II baby boom generation will leave the labour market within the next years.
Ja mēs gribam sasniegt „Eiropa 2020” mērķus, šī ir pēdējā iespēja paturēt viņus darba tirgū.
If we want to fulfil the Europe 2020 targets, this is the last chance to keep them in the labour market.
Šai paaudzei ir 37 % nodarbinātības līmenis un nabadzības līmenis ir visizplatītākais šīs paaudzes pārstāvju vidū, tāpēc viņiem ir liels potenciāls palīdzēt sasniegt 75 % nodarbinātības mērķi, kā arī risināt nabadzības problēmas, nodrošinot sev augstāku pensiju.
This generation has a 37% employment rate and poverty rate is the most expended among this generation, therefore they embody a huge potential to meet the 75% employment target and also to tackle poverty by ensuring a higher pension.
Pastāv bažas, ka vecākās paaudzes kļūst par smagu nastu jaunākiem cilvēkiem darbspējas vecumā un ka tas var radīt paaudžu nesaskaņas.
There is a generally spread fear that the older generation is becoming a heavy burden on younger and working-age people and this could result in tensions between generations.
Tāpēc, lai risinātu sabiedrības novecošanās problēmu un saglabātu paaudžu solidaritāti, cita starpā, ir svarīgi nodrošināt, lai cilvēki ilgāk paliek darba tirgū un ilgi pēc pensionēšanās saglabā labu veselību, aktivitāti un patstāvību.
A key opportunity for tackling the challenge of demographic ageing and preserving intergenerational solidarity consists among others in ensuring that people stay longer on the labour market and remain healthy, active and autonomous for longer after they retire.
Paaudžu solidaritāte ir ilgi bijusi ES darba kārtības augšgalā, gan politikas veidošanas jomā, gan attiecībā uz izpratnes veicināšanu par to.
The solidarity between generations has long been high on the EU agenda, both in terms of policy-making and of awareness-raising.
Sievietes darba tirgū
Women on the labour marke t
Vecākas sievietes saskaras ar vismaz divkāršu diskrimināciju darba tirgū — gan dzimuma, gan vecuma dēļ, turklāt vēl darba tirgū viņas ir neaizsargātākas, jo viņu profesionālo dzīvi ir ietekmējuši tieši sieviešu situācijai raksturīgi faktori.
Older women face at least a twofold discrimination in the labour market based on gender and age, combined with their greater vulnerability in the labour market caused by women-specific work trajectories.
Nodarbinātības līmenis sievietēm vecumā no 55–64 gadiem 2009. gadā bija 37,8 %, bet tādas pašas vecuma grupas vīriešiem tas bija 54,8 %.
The employment rate of women between 55-64 years was 37.8% in 2009 compared to 54.8% of men of same age.
Bezdarba līmenis 21 dalībvalstī sievietēm ir augstāks nekā vīriešiem, un kaut arī ilgtermiņa bezdarba līmenis 12 valstīs vīriešiem ir augstāks nekā sievietēm, sieviešu bezdarbs parasti tiek apslēpts kā „neaktivitāte”, ja viņas ir precējušās vai viņām ir bērni.
The unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States, and even though the long-term unemployment rate is higher for men than for women in 12 countries, women’s unemployment is more likely to be hidden as ‘inactivity’ if they are married or have children.
Sievietēm četrreiz vairāk nekā vīriešiem ir nepilnas slodzes nodarbinātība, un vecāku sieviešu, kuras strādā pusslodzē īpatsvars ir 37 %, turpretim vīriešiem tas ir 12 %.
The incidence of part-time work is four times higher among women than men, while older female workers show the highest proportion of part-time employment at 37% compared with 12% of older men.
Turklāt darba samaksas atšķirības starp dzimumiem ir daudz lielākas vēlākā dzīves posmā nekā tas ir profesionālās dzīves sākumā.
Furthermore, gender pay gap is much higher at older age than at the beginning of the working career.
Tas ir saistīts ar pārtraukumiem profesionālajā darbībā, jo īpaši bērnu dzemdēšanas dēļ.
It reflects the career breaks women need to make, in particular due to giving birth.
Turklāt sievietēm vispār, jo īpaši vecākām sievietēm ir daudz mazāk mācīšanās iespēju nekā vīriešiem, tādējādi pielāgošanās darba tirgum ir ārkārtīgi sarežģīta.
In addition, there are fewer learning opportunities for women in general, in particular for mature women, making the adaptation to labour demand extremely difficult.
Tādēļ apmācība un jaunu iemaņu apgūšana var palīdzēt vecākām sievietēm daudz plašāk iesaistīties darba tirgū.
Training and the development of new skills may thus help elderly women to participate more fully in the labour market.
Dzīves vēlākajos gados atšķirības starp dzimumiem galvenokārt veidojas no problēmām darba tirgū, ar kurām sievietes saskārušās agrākos dzīves cikla posmos, kā rezultātā ir vērojama noturīga nabadzība, arī esot nodarbinātām, pirmstermiņa pensionēšanās un neaktivitāte, un tas, ka sievietes bieži strādā mazkvalificētus un mazapmaksātus darbus.
In seniority, gender differences are mainly the results of the labour market disadvantage women accumulated in their earlier stages of the life cycle, which leads to the persistency of in-work poverty, to early retirement and inactivity, and to the permanence in low-skilled and low-paid jobs.
Sievietēm, visticamāk, profesionālā dzīve ir lēnāka, īsāka un/vai ar pārtraukumiem un viņām ir zemāka vidējā izpeļņa nekā vīriešiem.
Women have a greater likelihood for slower, shorter and/or interrupted careers and on average lower earnings than men.
Atšķirības starp dzimumiem sociāli ekonomiskajā stāvoklī ir daļēji cēlušās no tradicionālā darba iedalījuma starp dzimumiem, saskaņā ar kuru vīrietim ir galvenā atbildība par iztikas nodrošināšanu un sievietēm jāatbild par neapmaksātiem mājas darbiem un rūpēm par ģimeni, kas ļoti ietekmē vīriešu un sieviešu iespējas nodrošināt sociālo drošību pensijas vecumā.
The gender differences in socio-economic status are partially rooted in the traditional gender division of labour, where men bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, which has a huge impact on men’s and women’s ability to accumulate social security entitlements for their pension age.
Bieži vien sievietēm ir neizdevīgāks stāvoklis darba tirgū, jo īpaši tādēļ, ka viņas veic aprūpes pienākumus, par kuriem bieži nesaņem samaksu, kā rezultātā viņas ir cietējas saistībā ar tiesībām uz pensiju.
Often, women face disadvantages in the labour market, in particular because of their, often unpaid, care responsibilities, what results in penalising them in their pension entitlements.
Shēmās, kuru pamatā ir personīgie ienākumi un ziņas par nodarbinātību, tas, ka sievietēm ir zemāki mūža ienākumi, ietekmē viņu pensijas un tādēļ pieaug nabadzības risks vecumdienās.
The lower lifetime earnings of women impacts on their pensions in schemes built on individual earnings and employment records, thus increasing risks of old age poverty.
Turklāt sieviešu paredzamais mūža ilgums ir garāks, tāpēc viņu īpatsvars starp vecākiem cilvēkiem ir lielāks.
In addition, women have a longer life expectancy, because of which they predominate among the elderly.
Sievietes bieži vien un arvien biežāk vientuļu vecu cilvēku vidū ir pārsvarā.
This leads to the fact that women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly.
Atraitnes un vientuļas vecas sievietes caurmērā vairāk apdraud nabadzība, izolācija un sociālā atstumtība.
Widows and lone elderly women in general are at a high risk of poverty, isolation and social exclusion.
Par sieviešu, kas vecākas par 50 gadiem, diskrimināciju darba tirgū vecuma dēļ tiek ziņots daudz biežāk nekā par citām vecuma grupām un tā var izpausties dažādi.
Age discrimination of women over 50 in the labour market is reported more frequently than in other age groups and may take different forms.
Uz vecākām sievietēm jo īpaši attiecas problēmas, kas saistītas ar apmācības iespēju trūkumu un iemaņu novecošanu, jo viņas bieži pārtraukušas profesionālo darbību ar ģimenes pienākumiem saistītu iemeslu dēļ un viņām ir zemāki sasniegumi izglītības jomā salīdzinājumā ar tādas pašas vecuma grupas vīriešiem.
The issues of lack of training opportunities and skill obsolescence are particularly relevant for older women, due to more frequent career breaks caused by family related responsibilities and by the lower level of educational attainment compared with men of the same age.
Turklāt ar veselību saistītas problēmas un iemaņu novecošana var liegt viņām iespēju strādāt standarta darba laiku, izpildīt savus pienākumus parastajā darba prakses kārtībā un uzrādīt augstu darba produktivitāti.
Moreover, health-related problems and skill obsolescence may prevent them from sustaining standard working hours, performing within normal working arrangements and exerting a good labour productivity.
Visu šo iemeslu dēļ var tikt veicināts tas, ka vecākas sievietes pensionējas pirms termiņa, vai ir neaktīvas, vai arī viņas ir spiestas izvēlēties šādu ceļu.
All these factors may induce or force the elderly to early retirement and inactivity.
Lai gan lielākā daļa ES valstu ir visnotaļ atzinušas, ka dzimumu nelīdztiesība darba tirgū ir nepārprotami saistīta ar dzīves cikla posmu un to, cik nozīmīgi ir veicināt dzīves cikla pieeju nodarbinātības jautājumiem, tomēr lielākā daļa aktīva darba tirgus politikas virzienu, kas veicina dzimumu līdztiesību, ir paredzēti sievietēm un vīriešiem spēka gados, bieži vien neņemot vērā jaunāku un vecāku sieviešu nelabvēlīgo situāciju salīdzinājumā ar tāda paša vecuma vīriešu situāciju.
Though the patterns and causes of gender inequality in the labour market are strictly related to the stage of lifecycle and the importance of promoting a lifecycle approach to work is widely acknowledged by most EU countries, the majority of the active labour market policies promoting gender equality are addressed to women and men in adulthood, often disregarding the disadvantaged position of young and old women compared with men of the same age.
Lai gan lielākā daļa dalībvalstu atzīst, ka vecākām sievietēm ir nelabvēlīgāka situācija attiecībā uz līdzdalību darba tirgū, tomēr pēdējos gados veiktajos pasākumos lielākoties nav skaidri izmantota integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai vai tiek ignorēts, ka vecāku sieviešu un vīriešu situācijas ir atšķirīgas.
Even though the majority of Member States recognise that older women are at a disadvantage in terms of labour inclusion, measures taken for older workers in recent years are, in general, either not explicitly gender mainstreamed or largely ignore the different situations of older men and women.