natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēc referentes domām, Komisija vēršas pie minoritātēm kā pie hroniskiem slimniekiem vai migrantiem, uz kuriem īsti neattiecas stratēģijas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību.
In the view of the rapporteur, the Commission addresses minorities like persons with chronic diseases or migrants not properly in the strategies on combating poverty and social exclusion.
Situācija attiecībā uz nelegālajām personām un patvēruma meklētājiem ir vēl ļaunāka.
The situation for illegal persons and asylum seekers are even worse.
Vēl aptverošāka pieeja attiecībā uz aktīvu sociālo integrāciju
A more holistic approach to active social inclusion
Sociālās integrācijas politikas virzieniem vispirms jāgarantē pamattiesības visiem iedzīvotājiem dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un piedalīties sabiedrības dzīvē.
Primarily, social inclusion policies have to guarantee the fundamental right of all people to life in dignity and to participate in society.
Šī primārā mērķa izpildē sociālās integrācijas politikas virzieniem jānodrošina pietiekami ienākumi, lai nepieļautu iedzīvotāju sociālo atstumtību, nodrošinātu integrētu darba tirgu, labāku piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, dzimumu vienlīdzību, nepieļautu diskrimināciju un nodrošinātu aktīvu līdzdalību.
Fulfilling that primary aim social inclusion policies have to provide sufficient income to avoid social exclusion for people, an inclusive labour market, better access to quality services, gender mainstreaming, anti-discrimination and active participation.
Referente uzskata, ka ir ļoti svarīgi sociālās integrācijas problēmu un visaptverošas pieejas visus faktorus balstīt uz pieeju, kas pamatojas uz pamattiesībām.
In the rapporteurs view, it is crucial to base social inclusion and all the elements of the holistic approach on a fundamental right based approach.
Pēc referentes domām, pieredze (piemēram, ar Hartz IV reformām Vācijā) ir parādījusi, ka politikas virzienu aktivizēšana izraisa to, ka valsts iestādes nosaka dzīves apstākļus, kas neatbilst reālajām problēmām, un ka lielākās daļas politikas virzienu aktivizēšana pastiprina atkarību no sociālajiem pabalstiem, nevis mudina iedzīvotājus gūt ienākumus darba tirgū.
In the view of the rapporteur, the experience (e.g. with the Hartz IV reforms in Germany) has shown that activation policies lead to a definition of living conditions by the public authorities, which do not match the real problems and that most of the activation policies reinforce dependencies on social benefits instead of enabling people to earn their income on the labour market.
Uz tiesībām balstīta pieeja ļaus iedzīvotājiem izvēlēties veidu, kā piedalīties sabiedrības dzīvē un nostiprināt stāvokli darba tirgū.
A rights based approach will enable the citizens to choose the way of participation in society and strengthen the position on the labour market.
Pietiekamu ienākumu garantēšana cilvēka cienīgai dzīvei visiem
Guaranteeing sufficient incomes for a dignified life for all
Pietiekamu ienākumu garantēšana cilvēka cienīgai dzīvei visiem ir pamattiesību piemērošana dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un piedalīties sabiedrības dzīvē.
Guaranteeing sufficient income for all is the application of the fundamental right to life in dignity and to participate in society.
Protams, nodarbinātība ir vislabākais veids, kā nodrošināt cilvēkiem pietiekamus līdzekļus, lai tie varētu izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, bet dzīvē ir vairākas situācijas, kad nav iespējams gūt pietiekamus ienākumus no nodarbinātības.
Certainly employment is the best way to provide people with sufficient means avoiding poverty and social exclusion, but there exist several situations in life, where people are unable to earn a sufficient income by employment.
Sociālās aizsardzības shēmas ir paredzētas, lai aizsargātu cilvēkus un palīdzētu tiem iegūt drošu un stabilu nodarbinātību, nodrošinot pietiekamu līdzekļu pieejamību šādās situācijās.
Social protection schemes are supposed to protect and assist people to enter secure and stable employment and make sufficient means available during these periods.
Mūsdienās sociālās palīdzības līmenis ir zem nabadzības riska robežas un tas noteikti jāuzlabo, lai sasniegtu primāro mērķi — izvest cilvēkus no nabadzības!
Nowadays social assistance levels are below the at-risk-of-poverty line and certainly need to be adjusted to meet their primary objective – lifting people out of poverty!
Padomes 1992. gada ieteikumā atzītas „personas pamattiesības uz pietiekamiem līdzekļiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”.
The 1992 Council Recommendation recognises the ‘basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity’.
Referente uzskata, ka divdesmit septiņu ES dalībvalstu vidū joprojām ir valstis, kurās nav pietiekams valsts sociālās nodrošināšanas tīkls, tādēļ jārīkojas, lai nodrošinātu ienākumus virs noteiktā nabadzības riska sliekšņa, kā atspoguļots EUROSTAT datos.
In the rapporteurs view, there are still Member States in the EU-27 without a sufficient national social safety net in place, which calls for action to provide incomes above the Eurostat at-risk-of-poverty threshold.
Pirmais solis būtu noregulēt ārkārtīgi sarežģītās ienākumu atbalsta shēmas attiecībā uz to pieejamību, efektivitāti un iedarbību.
A first step would be to adjust the mostly complex income support schemes concerning their accessibility, effectiveness and efficiency.
Galvenajām shēmām jābūt saskaņā ar sociālo integrāciju atbalstošajiem pasākumiem un jānodrošina papildu pabalsti to cilvēku grupām, kuriem ir nelabvēlīgi apstākļi, lai pienācīgi risinātu kopīgo nabadzības un sociālās atstumtības problēmu.
The general schemes must go together with supportive measures for social inclusion and provide targeted additional benefits for disadvantaged groups to address the complexity of poverty and social exclusion satisfactorily.
Referente uzskata, ka jo īpaši pienācīgi jārisina nabadzība nodarbinātībā, ņemot vērā ES mērķi — minimālajai algai jānodrošina vismaz 60 % no atbilstīgās vidējās algas.
In the rapporteurs view, especially poverty in employment must be properly addressed with an EU target for minimum wages providing a remuneration of at least 60 % of the respective average wage.
Bērnu nabadzības likvidēšana
Eradicating child poverty
Komisija norāda uz nabadzības riska koeficienta milzīgo atšķirību dažādās dalībvalstīs, sākot ar Zviedriju, kur tas ir zem 10 %, un beidzot ar Poliju un Lietuvu, kur tas ir virs 20 %.
The Commission points out the tremendous differences in at-risk-of-poverty rates among Member States reaching from less than 10 % in Sweden to more than 20 in Poland and Lithuania.
Bērniem, kas dzīvo ģimenēs, kurās ir tikai viens no vecākiem, nabadzības riska koeficients ir divreiz lielāks par vidējo rādītāju.
Children living in lone-parent households have twice as high poverty risks as the average.
Arī bērniem, kas aug lielās ģimenēs, ir lielāks nabadzības risks.
And children growing up in large families are at higher poverty risk as well.
Bērniem, kas aug migrantu ģimenēs, ir divas līdz piecas reizes lielāks nabadzības risks nekā bērniem, kas aug savā dzimtenē.
The poverty risks of children with migration background are two to five times higher than for children born in the country of residence.
Pētījums arī sniedz pierādījumus, ka no paaudzes paaudzē tiek pārmantots izglītības trūkums.
The study also provides evidence for intergenerational transmission of disadvantages in educational outcomes.
Ņemot vērā šos statistikas datus, referente stingri uzskata, ka nepieciešams nekavējoties rīkoties, lai glābtu bērnus, kam atņemtas daudzas tiesības, — bērnus no emigrantu ģimenēm, bērnus, kas dzīvo kopā ar invalīdiem, kā arī bērnus no patvēruma meklētāju ģimenēm un nelegālo personu bērnus.
Taking these statistics into consideration the rapporteur believes strongly in the necessity of immediate action addressing children suffering from multiple deprivations, with immigration background, living in households with disabled persons and children from asylum seekers as well as from illegal persons.
Turklāt īpašs atbalsts un rūpes jānodrošina bērniem, kas atstāti novārtā, tiek ļaunprātīgi izmantoti un cieš no vardarbības.
Further on special support and care has to be provided to children being disregarded, abused or experiencing violence.
Daudzas dalībvalstis jau ir pievienojušās ANO Konvencijai par bērna tiesībām, bet nav skaidri noteikušas saistību starp bērnu tiesībām un bērnu nabadzības un atstumtības apkarošanu, kas ir būtisks cilvēka pamattiesību pārkāpums.
Most Member States committed themselves to the UN Convention of the Rights of the Child (UNCRC) already, but they lack to establish a clear connection between the child rights and fighting child poverty and exclusion as child poverty, which is essential as deprivation is a violation of fundamental human rights.
Referente uzskata, ka pietiekami finansēta, pareizi saskaņota jaukta politika varētu samazināt bērnu nabadzību par 50 % nākamās sociālās darba kārtības laikā, kas būtu apmierinošs pirmais ieguldījums cīņā pret bērnu nabadzību ES.
In the rapporteurs view, a well-balanced policy mix adequately resourced should reduce child poverty by 50% over the life of the next Social Agenda, what would a satisfactory first commitment towards eradication of child poverty in the EU.
Pēc referentes domām, integrēta, aptveroša pieeja ģimenes politikai norādītu uz skaidru ieguldījumu bērnu nabadzības problēmas novēršanas ilgtspējīgā risinājumā.
In the rapporteurs view, an integrated, holistic approach on family policies would indicate a clear commitment to a sustainable solution for the eradication of child poverty.
Sociāli integrēti darba tirgi
Socially inclusive labour markets
Referente uzskata, ka integrācija darba tirgū ir trīspakāpju process, kas sniedz atbalstu pirms nodarbinātības, papildu individualizētu palīdzību darba meklēšanas procesā un kas visbeidzot ir atbalsta pasākumi, lai paliktu nodarbinātības statusā.
In the rapporteurs view, integration in the labour market is a three-stage process with support before employment, additional personalized assistance while seeking for employment and at last supportive measures to stay in employment.
Īpaša uzmanība nepieciešama jauniešu, vecāku cilvēku un migrantu aktīvai integrācijai.
Special attention needs the active inclusion of young people, the elderly and migrants.
Pēc referentes domām, zemas apmaksas slazdu un zemas apmaksas vai nemaksāšanas cikla problēma darba tirgus zemākatalgotajā segmentā jārisina tā, lai darba devēju piespiestu maksāt un palīdzēt cilvēkiem sasniegt drošu un stabilu kvalitatīvu nodarbinātību pienācīgos darba apstākļos un ar pienācīgu atalgojumu.
In the rapporteurs view, the problem of the low-pay trap and the low pay/no-pay cycle at the lower end of the labour market should be addressed in a way to make work pay and assist people moving into secure and stable quality employment with decent working conditions and remuneration.
Referente uzskata, ka to politikas virzienu aktivizēšana, kas balstīti uz pārāk ierobežojošu atbilstību un nosacītības noteikumiem pabalstu saņēmējiem, spiežot cilvēkus strādāt zemas kvalifikācijas darbus un liedzot saņemt pienācīgam dzīves standartam atbilstošu atalgojumu, kā arī neveicinot sociālo integrāciju, nav risinājums.
In the rapporteurs view, activation policies that are based on too restrictive eligibility and conditionality rules for benefit recipients forcing people into low quality jobs that do not pay for a decent living standard nor lead to social inclusion are no solution.
Aktīviem darba tirgus politikas virzieniem jāveicina „labs darbs”, augšupejoša sociāla mobilitāte un jānodrošina pakāpeniska attīstība uz regulāru, ienesīgu un likumīgi drošu nodarbinātību ar adekvātu sociālo aizsardzību.
Active labour market policies should promote ‘good work’, upward social mobility and provide stepping stones towards regular, gainful and legally secure employment with adequate social protection.
Referente uzskata, ka sociālās ekonomikas, sociālo iestāžu, bezpeļņas nozares un sabiedrības nodarbinātības nozares potenciālam jādod ieguldījums to iedzīvotāju sociālajā integrācijā, kas ir vistālāk no darba tirgus.
In the view of the rapporteur, the potential of social economy, social enterprises, the not-for-profit sector and the public employment sector should contribute to the social inclusion of people furthest from the labour market.
Kvalitatīvu pakalpojumu pieejamības nodrošināšana
Providing access to quality services
Referente uzskata, ka ne tikai vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, bet visiem vispārējas nozīmes pakalpojumiem, arī tīklveida rūpniecības nozarēs, piemēram, transporta, telekomunikāciju, enerģētikas un citiem sabiedriskajiem vai finanšu pakalpojumiem, jābūt nozīmīgiem aktīvā integrācijā.
In the view of the rapporteur not only social services of general interest, but all services of general interest, including network industries such as transport, telecommunication, energy and other public utilities or financial services should play an important role in active inclusion.
Bez pienācīgas pakalpojumu pieejamības un kvalitātes sociāli izstumtajiem iedzīvotājiem tiks liegtas iespējas darba tirgū un tiks diskriminētas viņu spējas piedalīties sabiedrības dzīvē.
Without adequate accessibility and quality of services socially excluded people will have no opportunities at the labour market and will be discriminated in their capacities to participate in society.
Obligātie universālie pakalpojumi, piemēram, telekomunikāciju vai pasta pakalpojumi, ir jo īpaši nozīmīgi sabiedrības neaizsargātajām vai nelabvēlīgajām grupām.
The universal service obligations e.g. telecommunication or postal services are in particular important for vulnerable and disadvantaged groups of society.
Attiecībā uz preču un pakalpojumu pieejamību jānovērš jebkāda veida diskriminācija, arī invaliditātes, vecuma, reliģijas vai ticības, kā arī seksuālas orientācijas dēļ, īstenojot ES Nediskriminācijas direktīvu.
Any kind of discrimination concerning access to goods and services should be eradicated including disability, age, religion or belief or sexual orientation by an EU anti-discrimination directive.
Referente uzskata, ka sabiedriskie pakalpojumi jādefinē un jāattīsta kā Eiropas sociālā modeļa pīlārs, ņemot vērā to milzīgo nozīmi nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā.
In the rapporteurs view, public services should be defined and developed as pillar of the European Social Model in respect of the enormous importance for combating poverty and social exclusion.
Pēc referentes domām, jārisina vairāku nabadzības risku daudzpusība un savstarpējā atkarība, piemēram, bezpajumtnieki cieš no vairāku savu tiesību zaudēšanas, jo nav apmierinātas viņu pamatvajadzības, tāpēc viņiem nav iespējama piekļuve darba tirgum.
In the rapporteurs view, multidimensionality and interdependencies of several poverty risks should be addressed as e.g. street homelessness suffer from multiple deprivation as their basic needs are not covered making it impossible to enter the labour market.
Cits piemērs ir nevienlīdzība veselības aprūpes pakalpojumu, profilakses un rezultātu nodrošināšanā, kas izraisa sociālās atstumtības papildu risku.
Another example is inequality in health care provision, prevention and outcomes leading to additional risks of social exclusion.
Politikas koordinācijas uzlabošana
Improving policy coordination
Referente uzskata, ka stratēģijas izstrādāšanā par sociālo integrāciju Komisijai nopietni jāapsver Eiropas politikas padomdevēju biroja konsultatīvais dokuments „Eiropas sociālā realitāte”.
In the view of the rapporteur, the Commission should seriously consider the consultation paper from the bureau of European policy advisers on "Europe's Social Reality" in the development of a strategy on social inclusion.
Referente uzskata, ka AKM ciešāk jāpievērš uzmanība nabadzības apkarošanas problēmai, kā to paredz 2008. gada kopīgais ziņojums par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju.
In the rapporteurs view, the OMC needs a stronger focus on eradication of poverty as provided by the Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2008.
Turklāt, lai sekmīgi īstenotu konkrētus mērķus nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā, nepieciešams nostiprināt valstu budžetus un saikni starp apspriešanās procesu un ES budžeta 2008./2009. gadam pārskatīšanu.
In addition the successful implementation of specified targets in combating poverty and social exclusion needs strengthened public budgets and a link between the consultation process and the revision of the EU budget 2008/2009.
Attiecīgi rādītāji par vidējiem ienākumiem pēc nodokļu u.c. maksājumu samaksāšanas, saimniecisko patēriņu, cenu līmeni, minimālajām algām, minimālo ienākumu shēmām un saistītajiem pabalstiem varētu būt pirmais solis, kas demonstrētu dalībvalsts ieguldījumu.
Appropriate indicators on the average disposable income, household consumption, the level of prices, minimum wages, minimum income schemes and related benefits could be a first step to demonstrate commitment by the Member State.
Referente uzskata, ka īstenošanas procesam jānotiek ES, dalībvalstu, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistot visas atbilstīgās puses (sociālos partnerus, nevalstiskās organizācijas) un jo īpaši pašus iedzīvotājus, kam ir nelabvēlīgākie dzīves apstākļi.
In the rapporteurs view implementation process should include EU, national, regional and local levels, involving all relevant actors (social partners, NGOs) and in particular the most disadvantaged people themselves.
Visos līmeņos ir nepieciešams labāks dialogs, dalība un īpašumtiesības AKM, kā rezultātā tiek skaidri noformulēti mērķi un politikas virzieni, kas pakļauti standartam un uzraudzībai.
A better dialog, participation and ownership in the OMC process is needed on all levels leading to clearly formulated targets and policies followed up by a benchmarking and monitoring.
Referente uzskata, ka AKM un labākās prakses piemērošana jāizstrādā, koncentrējot uzmanību uz reģionālo atšķirību samazināšanu un dzīves apstākļu uzlabošanu nabadzīgajiem iedzīvotājiem un iedzīvotājiem ar nelabvēlīgiem dzīves apstākļiem (jo īpaši pensionāriem, cilvēkiem ar hroniskām slimībām, migrantiem).
The rapporteur believes that OMC and application of best practices have to be elaborated focusing on reducing regional disparities and improvement of the living conditions of poor and disadvantaged people (in particular pensioners, people with chronic diseases, migrants).
Referente uzskata, ka jārisina pašreizējās grūtības attiecībā uz saikņu trūkumu starp koordinācijas procesiem (AKM SPSI , Integrētās pamatnostādnes, ES SDS ), lai tajos visos nostiprinātu redzamību un ieguldījumu nabadzības novēršanā, kā arī sociālās integrācijas veicināšanā.
In the rapporteurs view, current difficulties with missing links between coordination processes (OMC SPSI, Integrated Guidelines, EU SDS) should be addressed in order to strengthen visibility and commitment towards the eradication of poverty and the promotion of social inclusion in all of them;
Pēc referentes domām, neaizsargātākajām grupām un grupām ar nelabvēlīgākajiem apstākļiem jāgūst labums vispirms no tādām Kopienas programmām kā ESF un EQUAL .
In the rapporteurs view, the most vulnerable and disadvantaged groups should benefit first from community programmes such as the ESF and EQUAL.
Referente uzskata, ka Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju mainīt Lisabonas stratēģijas saukli uz „izaugsmei, nodarbinātībai un integrācijai”, kas ir daudz ciešāk saistīts ar atklātās koordinācijas metodi sociālajai integrācijai, un pievienot transversālu sociālo pamatnostādni.
In the view of the rapporteur, the Commission should consider renaming the Lisbon strategy into “growth, jobs and inclusion” more closely linked to the Open Method of Coordination on social inclusion and add a transversal social guideline.
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality (*)
par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu Eiropas Savienībā
on Promoting social inclusion and fighting poverty, including child poverty, in the EU
Atzinumu sagatavoja:
Rapporteur for opinion (*):
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 47. pants
(*) Associated committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālās asamblejas rezolūcijas A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196 un A/RES/50/107,
– having regard to United Nations General Assembly Resolutions A/RES/46/121, A/RES/47/134 and A/RES/49/179, A/RES/47/196 and A/RES/50/107,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” ( COM(2006)0367 ) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par šo paziņojumu
– having regard to the Commission Communication “Towards an EU strategy on the Rights of the Child” (COM (2006) 0367) and to the European Parliament resolution thereon of 16 January 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0012 . , jo īpaši 94.–117. punktu,
Texts Adopted, P6_TA(2008)0012 . , in particular paragraphs 94 to 117 thereof,
– ņemot vērā 2000. gada ANO Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši nabadzības un bada apkarošanu (pirmais mērķis), vispārējas pamatizglītības sasniegšanu (otrais mērķis), vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu vīriešiem un sievietēm (trešais mērķis) un vides aizsardzību (septītais mērķis),
– having regard to the UN Millennium Development Goals of 2000, particularly the elimination of poverty and hunger (first goal), the attainment of universal basic education (second goal) and equal opportunities for men and women (third goal) and protection of the environment (seventh goal),
A. tā kā pastāvīgā darba samaksas atšķirība starp dzimumiem liek sievietēm būt sliktākā situācijā attiecībā uz nabadzības novēršanu;
A. whereas the persistent gender pay gap puts women in a weaker position when it comes to escaping poverty,
B. tā kā Lisabonas Eiropadome 2000. gadā vienojās līdz 2010. gadam Eiropā izskaust bērnu nabadzību;
B. whereas the Lisbon European Council in 2000 agreed to eradicate child poverty in Europe by 2010,
C. tā kā Nicas Eiropadome 2000. gadā aicināja dalībvalstis nodrošināt turpinājumu 1992. gada ieteikumam par minimālajiem garantētajiem līdzekļiem, kas jānodrošina sociālās aizsardzības sistēmām;
C. whereas the Nice European Council in 2000 called on the Member States to ensure a follow-up to the 1992 recommendation on minimum guaranteed resources to be provided by social protection systems,
D. tā kā nabadzības risks Eiropā ir ievērojami augstāks bezdarbniekiem, ģimenēm, kurās ir tikai viens no vecākiem (pārsvarā sieviete), vecākiem cilvēkiem, kuri dzīvo vieni paši (arī jo īpaši sievietēm) un ģimenēm ar vairākiem apgādājamajiem;
D. whereas the risk of poverty in Europe is significantly higher for the unemployed, single-parent households (mainly headed by women), older people living alone (also especially women) and families with several dependants,
E. tā kā, nesaņemot visus sociālos pabalstus, nabadzības risks Eiropas Savienībā, jo īpaši sievietēm, palielinātos no 16 % līdz 40 % vai 25 %, atskaitot pensijas maksājumus;
E. whereas in the absence of all social transfers, the poverty risk in the EU especially for women would increase from 16% to 40%, or 25% excluding pension payments,
2. aicina cīņā pret galēju nabadzību izmantot pragmatiskāku politisko un institucionālo pieeju, kas integrētu dzimumu līdztiesības politiku, diskriminācijas un sociālās atstumtības novēršanu un aktīvu līdzdalību, skaidri veicinot katru mērķi atsevišķi, ieskaitot partnerattiecības ar ģimenēm, sieviešu asociācijām un visnabadzīgākajām personām;
Calls for a more pragmatic political and institutional approach to combating extreme poverty, which integrates the policies on equality between men and women, the fight against discrimination and social exclusion, and active participation, clearly promoting each goal in its own right, including that of partnership with families, with women's associations and with the poorest people;