natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nedrīkstētu rasties arī konflikts starp likumdošanas procedūrām, kuras vajadzīgas, lai pieņemtu tiesību aktu, pamatojoties uz katru atsevišķo Līguma normu, kas veido daļu no vairākajiem juridiskajiem pamatiem.
There should also be no conflict between legislative procedures required for the adoption of the measure on the basis of each individual provision of the Treaty which forms part of the multiple legal bases.
LESD 43. panta 2. daļa ietilpst III sadaļā „Lauksaimniecība un zivsaimniecība”.
Article 43(2) TFEU comes under Title III "Agriculture and Fisheries".
Tā dod iespēju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru apstiprināt pasākumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas īstenošanai (LESD 38.–40. pants).
It allows measures to be taken under the ordinary legislative procedure to enact Union policy on the common agricultural and fisheries policies (Articles 38 - 40 TFEU).
Priekšlikuma 2. panta b) un c) apakšpunktā un 3. panta 2. punktā ir norādīts, ka viens no vispārējiem mērķiem ir veicināt jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu.
Article 2(b) and (c) and Article 3(2) of the proposal state that among general objectives is the promotion of sustainable use of the marine and coastal resources.
Tādējādi šķiet, ka uz šā mērķa īstenošanu vērsto pasākumu attiecīgais juridiskais pamats varētu būt LESD 43. panta 2. punkts.
It thus seems that measures pursuant to this objective could have as the appropriate legal basis Article 43(2) TFEU.
LESD 74. pants un 77. panta 2. punkts attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
Articles 74 and 77(2) TFEU concern the area of Freedom, Security and Justice.
LESD 74. pants dod iespēju Padomei pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu administratīvu sadarbību starp dalībvalstīm jomās, uz kurām attiecas Līguma attiecīgā sadaļa.
Article 74 TFUE enables the Council to adopt measures in order to ensure administrative cooperation between Member States in fields covered by the relevant title of the Treaty.
Šie pasākumi tiek apstiprināti saskaņā ar konsultāciju procedūru.
Such measures are adopted under the consultation procedure.
Pasākumus attiecībā uz kopējo vīzu, robežpārbaužu un patvēruma politiku 77. panta 2. punktā ir paredzēts pieņemt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.
Article 77(2) mandates, via the ordinary legislative procedure, the adoption of measures concerning the common policy on visas, border checks and asylum.
Šajā sakarā būtu jānorāda, ka: i) integrētā jūrniecības politikā šo konkrēto pantu darbības jomā pasākumi nav paredzēti; ii) dažām valstīm pieejamās izņēmuma iespējas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā varētu sarežģīt programmas īstenošanu un juridiski (arī loģiski) šķiet neiespējams apvienot tādu juridisko pamatu, kam vajadzīga visu dalībvalstu līdzdalība, ar tādiem juridiskiem pamatiem, kas atsevišķām dalībvalstīm atstāj iespējas tiem pievienoties vai nepievienoties; iii) LESD 74. pantā ir norādīta īpaša likumdošanas procedūra, kas nav saderīga ar citiem juridiskajiem pamatiem paredzēto procedūru
In this context it should be observed that: (i) there are no activities foreseen by the Integrated Maritime Policy under those specific articles; (ii) the opt-out possibilities that certain Member States have in the area of freedom, security and justice could complicate the implementation of the Programme and it would seem legally (and indeed logically) impossible to combine legal bases requiring the participation of all Member States with others allowing certain Member States to opt in/out; (iii) Article 74 TFUE implies a specific legislative procedure, which is incompatible with procedure laid down for the other legal basis
Lieta C–178/03, Komisija/Parlaments un Padome, [2006], ECR I-107. lpp. .
Case C-178/03 Commission v. Parliament and Council [2006] ECR I-107. .
Jāsecina, ka šajā gadījumā atbilstīgu juridisko pamatu nesniedz ne LESD 74. pants, ne 77. panta 2. daļa.
In conclusion neither Article 74 nor Article 77(2) TFEU afford an appropriate legal basis in the present case.
LESD 91. panta 1. punkts un 100. panta 2. punkts ietilpst VI sadaļā par kopējo transporta politiku.
Articles 91(1) and 100(2) TFEU come under the Title VI concerning the common transport policy.
Likumdevējai iestādei 91. pants paver iespēju noteikt noteikumus, ko piemēro starptautiskiem pārvadājumiem uz kādu dalībvalsti vai no tās, vai cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm, kā arī jebkādus attiecīgus noteikumus par transporta drošību.
Article 91 enables the legislator to lay down rules applicable to international transport to or from the territory of a Member State or passing across the territory of one or more Member States, as well as any appropriate provisions on transport security.
Konkrēti, 100. panta 2. punktā ir minēti „ attiecīgi noteikumi par jūras transportu un gaisa transportu ”.
Article 100(2) refers in particular to " appropriate provisions for sea and air transport ".
Lai gan priekšlikuma 2. un 3. pants būtībā neattiecas uz jūras transportu un priekšlikumā nav konkrētu atsauču uz jūras transportu, šis jautājums attiecas uz integrētas jūrniecības pārvaldības jomu un to varētu ietekmēt jūrniecības jomas transversālie instrumenti.
Although Articles 2 and 3 of the proposal do not refer to sea transport as such and no specific reference is made to sea transport anywhere in the proposal, the issue falls within integrated maritime governance and could be concerned by the cross-cutting tools in the maritime area.
Uz tiem abiem attiecas priekšlikuma mērķi.
Both are covered by the objectives of the proposal.
LESD 173. panta 3. punktā galvenā uzmanība ir pievērsta Savienības rūpniecības konkurētspējas pasākumiem.
Article 173(3) TFEU focuses on measures concerning the competitiveness of the Union´s industry.
Ar to nodrošina īpašus pasākumus, kuru mērķis ir cita starpā paātrināt rūpniecības pielāgošanos strukturāliem pārveidojumiem un veicināt iniciatīvai un uzņēmumu (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu) attīstībai visā Savienībā, kā arī uzņēmumu sadarbībai labvēlīgas vides veidošanu.
It provides for specific measures aimed at, inter alia , speeding up the adjustment of industry to structural changes, encouraging an environment favourable to initiative and to the development of undertakings throughout the Union, particularly SMEs, and encouraging an environment favourable to cooperation between undertakings.
Jānorāda, ka priekšlikuma mērķis atbilst šai normai, jo īpaši saistībā ar mērķi atbalstīt saskaņotu politikas izstrādi un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes, inovācijas un nodarbinātības veicināšanu jūrniecības nozarēs.
It should be noted that the aim of the proposal corresponds with that provision, in particular through the objective of a support for joined-up policy-making and promotion of sustainable economic growth, innovation and employment in maritime sectors.
Tādēļ šis mērķis būtu jāuzskata par vienu no priekšlikuma galvenajiem mērķiem.
This should therefore be regarded as one of the main purposes of the proposal.
LESD 175. pants ietilpst XVIII sadaļā „Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija”.
Article 175 TFEU comes under Title XVIII on "Economic, Social and Territorial Cohesion".
Tas paver iespēju, ja ir vajadzīga īpaša rīcība, kas nav jau izveidotu struktūrfondu kompetencē, apstiprināt pasākumus saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.
It permits measures to be taken under the ordinary legislative procedure, on the condition that specific actions should prove necessary outside the already established Structural Funds.
Ar šo rīcību būtu jātiecas mazināt dalībvalstu dažādo reģionu attīstības līmeņa atšķirības.
These actions should aim at reducing disparities between the levels of development of the various regions of the Member States.
Priekšlikumā ((2. panta c) apakšpunktā)) ir uzsvērta nepieciešamība veicināt inovāciju un nodarbinātību jūrniecības nozarēs un piekrastes reģionos, atbalstīt labākās prakses apmaiņu un veidot sadarbības platformas un tīklus ((3. panta 1. punkta d) apakšpunkts)), tādējādi pakāpeniski samazinot attīstības līmeņa atšķirības jūrniecības jomā.
The proposal stresses the need to promote innovation and employment in maritime sectors and coastal regions (Article 2(c)), to facilitate the exchange of best practices and to set-up cooperation platforms and networks (Article 3(1)(d)), which will eventually lead to the reduction of disparities between the levels of development in the maritime area.
Arī komitejā iesniegtā grozījumā (14. grozījums) priekšlikuma pamatmērķis ir izteikts šādi: „ izmantojot konsekventas un saskaņotas ar jūrniecību saistītas politikas nostādnes un attiecīgu starptautisku sadarbību, iespējami kāpināt ES piekrastes, salu un attālāko reģionu ilgtspējīgu attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju .”
Also, an amendment tabled in the Committee (amendment 14) establishes the primary objective of the proposal in the following terms " [to] maximise the sustainable development, economic growth and social cohesion of EU coastal insular and outermost regions through coherent and coordinated maritime-related policies and relevant international cooperation ".
LESD 192 panta 1. punktā tiek atļauts veikt pasākumus, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, ar mērķi īstenot 191. pantā noteikto Savienības politiku attiecībā uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu un dabas resursu apdomīgu un racionālu izmantošanu.
Article 192(1) TFEU permits measures to be taken under the ordinary legislative procedure to enact Union policy under Article 191 concerning the preservation, protection and improvement of the quality of the environment and the prudent and rational utilisation of natural resources.
Priekšlikumā ir iekļautas vairākas atsauces uz jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanu un uz to cilvēka darbību ilgtspējības robežu noteikšanu, kurām ir ietekme uz jūras vidi (2. panta c) un d) apakšpunkti).
The proposal makes a number of references to the promotion of the sustainable use of the marine and coastal resources and the definition of the boundaries of sustainability of human activities that have an impact on the marine environment (Article 2(c) and (d).
Turklāt priekšlikumā ir atsauces uz jūras teritoriālo plānošanu un integrētu piekrastes zonas pārvaldība, kas ir instruments uz ekosistēmām balstītai pārvaldībai un ilgtspējīgai jūras apgabalu un piekrastes reģionu attīstībai.
It further refers to maritime spatial planning and integrated coastal zone management, which provide a tool for eco-system based management and sustainable development of marine areas and coastal regions.
LESD 194. panta 2. punktā ir ietverti pasākumi, kas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru jāapstiprina Savienības enerģētikas politikas jomā.
Article 194(2) TFEU provides for measures to be adopted, via the ordinary legislative procedure, in the area of Union policy on energy.
194. panta 1. punktā ir minēta energoefektivitāte un taupība, jaunu un neizsīkstošu enerģijas veidu attīstība un enerģijas tīklu savstarpēja savienojamība.
Article 194(1) refers to efficiency and energy savings, the development of new and renewable forms of energy and the interconnection of energy networks.
Ar komitejā iesniegtajiem grozījumiem priekšlikuma vispārējo mērķu sarakstam tika pievienota enerģētikas politika.
Amendments tabled in the Committee added "energy" to the list of general objectives of the proposal.
Turklāt 2. pantā uzsvērts, ka jūras un piekrastes resursi jāizmanto ilgtspējīgi.
In addition, Article 2 stresses the need for a sustainable use of marine and coastal resources.
Visbeidzot, LESD 195. panta 2. punkts attiecas uz Savienības rīcību, kuras mērķis ir papildināt dalībvalstu darbības tūrisma nozarē, radot labvēlīgu vidi uzņēmumu attīstībai šajā nozarē un attīstot dalībvalstu sadarbību, jo īpaši izmantojot labas prakses apmaiņu.
Finally, Article 195(2) TFEU concerns Union action aimed at complementing the action of the Member States in the tourism sector through the creation of a favourable environment for the development of undertakings in this sector and promoting cooperation between Member States, particularly by means of the exchange of good practice.
Jānorāda, ka šīs programmas mērķi palīdzēs īstenot Savienības darbības šajā jomā.
It should be noted that objectives of the programme will contribute to the realisation of the Union's action in this area.
Juridiskā komiteja 2011. gada 24. maijā attiecīgi vienbalsīgi
At its meeting of 24 May 2011 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Galīgajā balsojumā piedalījās: priekšsēdētājs Klaus-Heiner Lehne , priekšsēdētāja vietnieks Luigi Berlinguer , priekšsēdētāja vietnieks Raffaele Baldassarre , priekšsēdētāja vietniece Evelyn Regner , priekšsēdētāja vietnieks Sebastian Valentin Bodu , referente Lidia Joanna Geringer de Oedenberg , Piotr Borys, Françoise Castex, Christian Engström, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, Dimitar Stoyanov, József Szájer, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka un Pablo Arias Echeverría . nolēma par pamatu Komisijas priekšlikumam izveidot programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam ieteikt LESD 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu un 195. panta 2. punktu un norādīt, ka 74. pants un 77. panta 2. punkts šajā gadījumā nav piemēroti kā juridiskais pamats.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (rapporteur), Piotr Borys, Françoise Castex, Christian Engström, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, Dimitar Stoyanov, József Szájer, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka and Pablo Arias Echeverría pursuant to Rule 187(2). , to recommend that the Commission proposal to establish a programme to support the further development of an Integrated Maritime Policy should be based on Articles 43(2), 91(1) and 100(2), 173(3), 175, 188, 192(1), 194(2) and 195(2) TFEU and that Articles 74 and 77(2) are not the correct legal bases in this case.
Zivsaimniecības komitejaS ATZINUMS( * )
OPINION of the Committee on Fisheries (*)
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a Programme to support the further development of an Integrated Maritime Policy
Atzinumu sagatavoja (*): Maria do Céu Patrão Neves
Rapporteur for opinion: (*): Maria do Céu Patrão Neves
IJP pamats
Origins of the IMP
Iepazīstināšana ar Zaļo grāmatu integrētai jūrniecības politikai (IJP) 2006. gada 7. jūnijā iezīmēja sākumu vienota iestāžu skatījuma pieņemšanai uz okeāniem līdz ar integrētu pieeju jūrniecības darbībām, un pamatmērķis ir paplašināt okeānu ilgtspējīgu izmantošanu, nenodarot kaitējumu ne jūrniecības ekonomikas un piekrastes reģionu izaugsmei, ne jūras ekosistēmu saglabāšanai.
The presentation of the Green Paper for an Integrated Maritime Policy (IMP), on 7 June 2006, marked the institutional inauguration of a holistic vision of the oceans, going hand in hand with an integrated approach to maritime activities, the fundamental objective being to maximise the sustainable exploitation of the oceans without jeopardising either the growth of the maritime economy and the coastal regions or the preservation of marine ecosystems.
Kopš tā laika IJP ir pierādījusi savu vērtību kā jauna un daudzsološa pieeja Eiropas jūrām un piekrastes teritorijām, galveno uzmanību vēršot uz optimālu un ilgtspējīgu visu veidu jūrniecības darbības attīstību Savienībā.
Since then, the IMP has proved its worth as a new and promising approach to Europe's seas and coastal areas, centred on the optimal and sustainable development of all forms of maritime activity in the Union.
Okeānu daudzveidība
Multivalence of the oceans
Lai IJP būtu atbilstīga, ir nepieciešams atzīt okeānu daudzveidību.
The relevance of the IMP is a corollary of the necessary recognition of the multivalence of the oceans.
Tam ir vajadzīga tāda politika, kura nodrošina samērīgu, integrētu un organizētu pieeju dažādai jūras videi.
This calls for a policy which, in a proportionate fashion, offers an integrated and organised response to the various characteristics of the maritime milieu.
Šī okeānu daudzveidība ir izšķirīgs faktors tādās jomās kā Savienības konkurētspēja, ilgtspējīga attīstība, drošība Eiropā jūrā un uz sauszemes, enerģija un pārtikas piegāde, kuras ir stratēģijas "Eiropa 2020" mērķu vidū.
This plurality of characteristics of the oceans is a decisive factor in such areas as the competitiveness of the Union, sustainable development, safety at sea and on land for Europe, and energy and food supplies - these being among the objectives of the EU 2020 strategy.
Pēdējā laikā nozīmīga ir arī jūras vēja parku izveide, ieguldījumi saistībā ar viļņu enerģijas tehnoloģiju, piekrastes akvakultūra un daudzas citas „zilās tehnoloģijas” izpausmes.
Other aspects have come into prominence more recently, such as the creation of offshore wind parks, investment in technology related to wave energy, offshore aquaculture, and numerous other manifestations of 'blue technology'.
Iepriekš minētā parādība līdz ar citiem tradicionālākiem okeāna izmantošanas veidiem, piemēram, transportu (katru gadu Eiropas jūras ostās ienāk vairāk nekā 350 miljoni pasažieru un 3,5 miljoni tonnu preču) un zivsaimniecību (Savienības zivsaimniecības nozare ir trešā lielākā pasaulē ar 6,9 miljoniem tonnu gada nozveju) padara IJP par pamata un obligātu prioritāti Savienības izaugsmes procesā.
This latter phenomenon, together with other more traditional aspects of ocean use, such as transport (every year sees over 350 million passengers e 3.5 million tonnes of goods pass through Europe's seaports) and fisheries (the Union's fisheries sector is the world's third biggest, harvesting some 6.9 million tonnes of fish annually), make it clear that the IMP must be a basic and indispensable priority in the Union's dynamic of growth.
Papildus iepriekš minētajam okeāni ir arī būtiski sociālkulturālās attīstības faktori, kas tieši vai netieši ietekmē daudzus Eiropas pilsoņus, jo vairāk nekā puse Eiropas iedzīvotāju dzīvo 50 km attālumā no piekrastes.
In addition to the above, the oceans are also an important factor of socio-cultural development, impacting directly or indirectly on many of Europe's citizens: more than half the European population lives within a 50-km radius of the coast.
IJP – rīcības plāns
The IMP - action plan
Pēc iepazīstināšanas ar Zaļo grāmatu integrētajai jūrniecības politikai 2006. gadā Komisija 2007. gada 10. oktobrī publicēja paziņojumu „Integrēta Eiropas Savienības jūras politika” ( SEC(2007)1278 ).
Following the presentation of the Green Paper for an Integrated Maritime Policy in 2006, the Commission proceeded with the publication of the communication 'An Integrated Maritime Policy for the European Union' ( SEC(2007)1278 ) on 10 October 2007.
Tajā ir ierosināts nozares darbību kopums visās galvenajās intervences jomās saistībā ar jūru, tostarp attiecībā uz transportu, zivsaimniecību, vidi, enerģētiku, rūpniecību, nodarbinātību, pētniecību, ārējām darbībām utt., un uzsvērta nepieciešamība veicināt sinerģijas, izmantojot integrētu pieeju dažādiem nozaru politikas virzieniem.
This proposes a set of sectoral actions in all main areas of intervention related to the sea, including transport, fisheries, the environment, energy, industry, employment, research, external relations, etc, and stresses the need to promote synergies by means of an integrated approach to the different sectoral policies.
Kopienas iestādes, dalībvalstis un reģioni tad uzsāka pārvaldības struktūru izveides procesu, lai nodrošinātu, ka jūras politika vairs netiek skatīta atsevišķi un tiek attīstīta, balstoties uz dinamisku saikni ar citām politiskās iejaukšanās jomām saskaņā ar augšupejošu stratēģiju.
The Community institutions, the Member States and the regions then embarked on a process of creating structures of governance with a view to ensuring that maritime policy should cease to be considered in isolated fashion and is developed on the basis of a dynamic interrelation with other areas of political intervention, in the context of a 'bottom-up' strategy.
Tajā pašā laikā tiek veicināti un īstenoti tādi starpnozaru instrumenti kā jūras teritoriālā plānošana, integrēta uzraudzība un jūras vides pētniecība un tiek paustas cerības, ka tas sniegs būtisku ieguldījumu jūras un piekrastes pārvaldībā.
At the same time, trans-sectoral instruments such as maritime spatial planning, integrated monitoring and the study of the marine environment have been promoted and implemented, and it is hoped that these will contribute to a substantial improvement in the management of seas and coasts.
Zivsaimniecības nozare kā neatņemama IJP sastāvdaļa
The fisheries sector as integral to the IMP
Zivsaimniecībā un akvakultūrā ir īpašas prasības un iezīmes attiecībā uz jūras vides izmantošanu un zivju krājuma atjaunošanās un pieaugšanas apstākļu saglabāšanu.
Fisheries and aquaculture have their specific requirements and characteristics in terms of use of the marine environment and preservation of the conditions for the recovery and growth of fish stocks.
Tam ir vajadzīgas pētniecības programmas un virkne citu pasākumu, kas būtu jāiekļauj IJP sistēmā.
This necessitates research programmes and a series of other measures which should be integrated into the IMP framework.
Tā kā zivsaimniecības jomā Eiropas Savienībai ir liela ietekme pasaulē un ES ir lielākais no zivju izejmateriāliem ražoto pārstrādāto produktu tirgus, Savienībai ir jānodrošina zvejas ilgtspējība un rentabilitāte, jo zveja joprojām ir vissenākā cilvēku darbība jūrā.
Since the EU is a world power in fisheries and is the biggest market in processed products using fish as raw material, it needs to ensure the sustainability and profitability of fishing, which is, after all, the oldest of humanity's maritime activities.
Mūsdienās Eiropā zivis kā produkts ar augstu uzturvērtību joprojām ir viena no svarīgākajām uztura sastāvdaļām.
As a product of high nutritional value, fish is, today as always, a fundamental component of the European diet.
Neskatoties uz to, ka atsevišķi krājumi tiek pārzvejoti, kas ir jāmaina, zivsaimniecības nozarei saistībā ar darbību jūrā joprojām ir īpaša nozīme, un tiek pausta cerība, ka KZP reforma padarīs to ilgtspējīgāku un rentablāku ekonomiskā izteiksmē.
Despite the overfishing of certain stocks, which needs to be reversed, the fisheries sector remains of vital importance in the context of maritime activity, and it is hoped that with the reform of the CFP it will become more sustainable and profitable in economic terms.
Atzinuma sagatavotājas apsvērumi
Rapporteur's considerations
Atzinuma sagatavotāja uzskata, ka IJP vajadzētu būt Eiropas stratēģiskajai proritātei, šajā sakarībā atbalstot virkni prioritāšu, kas ierosinātas Komisijas stratēģijā kā rīcības plāns, kurš papildina paziņojumu „Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika”.
The rapporteur considers that the IMP should be a strategic priority for Europe, endorsing, in this connection, the range of initiatives proposed in the Commission's strategy as embodied in the action plan accompanying the communication 'An Integrated Maritime Policy for the European Union'.
Šajā rīcības plānā ir paredzēti izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības saistībā ar IJP, taču finansējums bija pieejams tikai līdz 2010. gadam.
This action plan provides for pilot projects and preparatory actions related to the IMP, but for which financing is available only up to 2010.