natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2006. gadā veiktajā budžeta atbalsta novērtējumā Burkinafaso, Malāvijā, Mozambikā, Nikaragvā, Ugandā, Ruandā un Vjetnamā
The 2006 evaluation of budget support in Burkina Faso, Malawi, Mozambique, Nicaragua, Uganda, Rwanda and Vietnam commissioned by the OECD Development Assistance Committee
IDD and Associates „Kopējais vispārējā budžeta atbalsta novērtējums 1994.–2004. gadam”, 2006. gada maijs. , kuru bija pasūtījusi OECD Attīstības palīdzības komiteja, tika secināts, ka budžeta atbalsts ir pozitīvi ietekmējis publisko izdevumu efektivitāti un valdību spējas, īpaši publisko finanšu pārvaldības jomā.
IDD and Associates, ‘A Joint Evaluation of General Budget Support 1994-2004’, May 2006. concluded that budget support had had a positive impact in terms of the efficient use of public funds and building governments’ capacity, including in the area of public finance management.
Novērtējumā arī konstatēts, ka budžeta atbalsts ir pozitīvi ietekmējis saskaņošanu, pielāgošanu un valdību līdzdalības un pārskatatbildības stiprināšanu.
The evaluation also found that budget support had positive effects in terms of harmonisation, alignment and greater government ownership and accountability.
Jāpiebilst, ka nesen veiktajos Eiropas Komisijas valstu programmu neatkarīgos novērtējumos kopumā apstiprinājies, ka budžeta atbalsts ir noderīgs, un ieteikts to turpināt.
In addition, recent independent evaluations of the Commission’s country programmes have generally confirmed the value of budget support and recommended its continuation.
Tomēr novērtējuma atzinumi bija skeptiskāki saistībā ar budžeta atbalsta ietekmi uz nabadzības mazināšanu un demokrātijas nostiprināšanu palīdzības saņēmējvalstīs.
However, these evaluations voice a number of reservations about the impact of budget support in terms of reducing poverty and strengthening democracy in recipient countries.
Kopumā ir sarežģīti novērtēt budžeta atbalsta ietekmi uz nabadzības mazināšanu un citiem nozīmīgiem TAM rādītājiem.
Generally speaking, it is difficult to assess the impact of budget support on poverty reduction and other key MDG indicators.
Tāpat saglabājas potenciālie budžeta atbalsta riski: palīdzības svārstību palielināšanās, uzraudzības slogs, apgrūtinoši nodokļu pielāgojumi pārtraukuma gadījumā.
At the same time, there are still potential risks associated with budget support, such as greater aid volatility, cumbersome monitoring and painful fiscal adjustments in the event that support is suspended.
Pēdējā no šiem gadījumiem sekas attiecībā uz nabadzīgāko sabiedrības daļu var būt visai graujošas, it īpaši, ja daži no pastāvīgajiem izdevumiem attiecas uz skolotājiem, veselības aprūpes darbiniekiem vai medikamentu iegādi, kas daļēji atkarīgi no ārējās palīdzības.
The suspension of aid can have disastrous consequences for poor populations, especially if the payment of certain fixed costs such as teachers’ and health workers’ salaries or the purchase of medicines is partly dependent on external aid.
Budžeta atbalsta pārtraukšana saņēmējvalstī rada sekas arī kaimiņvalstīs.
The suspension of budget support to a recipient country also has an impact on neighbouring countries.
Nekonsekventi iesaistīšanās nosacījumi
Eligibility criteria that are not necessarily coherent
Lai atbilstu budžeta atbalsta saņemšanai, saņēmējvalstīm jāsasniedz pietiekams līdzdalības līmenis cīņā pret nabadzību, kā arī makroekonomikas, publisko finanšu un politiskajā pārvaldībā.
In order to be eligible, recipient countries must have attained a sufficient degree of ownership in the fields of poverty reduction, macroeconomic management, public finance management and governance.
Realitātē ir novērojamas lielas atšķirības starp valstīm, kuras saņem budžeta atbalstu.
In practice, significant differences have been observed among those countries receiving budget support.
Kā teikts novērtējumā, bija vērojama izteikts līdzdalības gars un stabila makroekonomiskā situācija Ugandā, Vjetnamā un Ruandā, turpretī Malāvijā, Mozambikā un Burkinafaso tās bija vājas.
According to the evaluations, Uganda, Vietnam and Rwanda had a strong sense of ownership and a sound macroeconomic situation, unlike Malawi, Mozambique and Burkina Faso.
Rodas divi jautājumi: pirmkārt, vai budžeta atbalsta saņēmējvalstu izvēli varētu pamatot ar uzticību, kādu līdzekļu devēji izjūt pret politiskajiem darbiniekiem vai esošajiem valsts vadītājiem pat, ja, raugoties pēc oficiāli noteiktiem kritērijiem, dažas valstis nav „gatavas”.
Two issues arise: the first is that countries may be selected to receive budget support on the basis of donors’ confidence in their political leadership or the incumbent head of state, even though some of them are not ‘ready’ according to the criteria laid down.
Otrkārt, vai budžeta palīdzība galvenokārt būtu plānojama atkarībā no diplomātiskiem un (ģeo)politiskiem apsvērumiem, kā arī no „personiskām” attiecībām, kas neparādās atklātībā, tādējādi oficiālajam apstiprinājumam aprobežojoties ar tehniskas dabas apsvērumiem.
The second issue is that budget support appears to be managed essentially on the basis of diplomatic and (geo)political considerations and ‘personal’ relationships that are not openly acknowledged, given that the official basis for such support is confined to technical considerations.
Tāpēc vispārējā budžeta palīdzība var iemantot vēl izteiktāku, pat riskantu politisko raksturu.
As a result, general budget support may become even more political in nature, possibly to a dangerous extent.
Budžeta atbalsts un līdzdalība attīstības programmā
Budget support and ownership of the development agenda
Parīzes Deklarācijā līdzdalība uzlūkota kā stūrakmens jaunajai starptautiskās palīdzības sistēmai.
The Paris Declaration established ownership as the cornerstone of the new system of international aid.
Tomēr spēcīgas pārvaldības un nepieciešamās pārskatatbildības ieviešana nav katrā ziņā identiska idejai par valstu, ievēlēto pārstāvju un pilsoniskās sabiedrības pašpaļāvības nodrošināšanu.
However, implementing ‘leadership’ and the necessary accountability is not necessarily synonymous with making states, elected representatives and civil society self-reliant.
Praksē iespējams novērot dažādus līdzdalības līmeņus atkarībā no specifiskām attiecīgā budžeta atbalsta īpašībām un partnervalsts demokrātiskās un finanšu pārvaldības sistēmas izaugsmes līmeņa.
Differing degrees of ownership may be observed in practice, depending on the specific nature of the budget support provided and the maturity of the partner country’s democratic system and financial management.
Šobrīd nav galīgu pierādījumu par cēlonisko saiti starp budžeta atbalstu un līdzdalību: pētījumos redzams, ka budžeta atbalsts nepārveido apslēpto politisko realitāti (tas atklāj nereālistisku tiekšanos attiecībā uz jebkuru palīdzības veidu).
There is no compelling evidence to date of a causal link between budget support and ownership: studies show that budget support does not transform the underlying political situation (an unrealistic aspiration for any form of aid).
Turklāt, šķiet, ka attiecībā uz līdzekļu devējiem līdzdalība aprobežojas ar to, ka saņēmējvalstu atbildīgās politiskās un administratīvās amatpersonas pauž noteiktas un ilgstošas saistības budžeta reformu un finanšu pārskatatbildības atbalstam, ko ieteikušas starptautiskās finanšu iestādes, īpaši SVF.
Moreover, it appears that, to donors, ownership simply means that politicians and civil servants in recipient countries demonstrate a strong, long-term commitment to the budget reforms and financial accountability advocated by international financial institutions, in particular the IMF.
Tāpat attiecībā uz pilsonisko sabiedrību līdzekļu devēji nav ievērojuši savas saistības dialogā ar jaunattīstības valstu valdībām sistemātiski iekļaut deputātus un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus.
As regards civil society, donors have not fulfilled their undertakings systematically to include MPs and representatives of civil society organisations in their dialogue with the governments of developing countries.
Šī pieeja varētu radīt situāciju, ka tiek izveidotas „attīstītās” valstis, kas apveltītas ar tehniski efektīvu birokrātiju.
Such an approach could bring about the establishment of ‘developed’ states with technically effective bureaucracy.
Acīmredzami galvenais jautājums aizvien paliek: „kā” līdzdalība īstenojas (spēcīga pārvaldība, izrādītā vēlēšanās, izlietotā enerģija u. c.), nevis jautājums par to, „uz ko” tā attiecas, kāds ir tās saturs.
The central issue is clearly still one of ‘how’ a sense ownership is acquired (through leadership, stated desire, deployment of energy, etc.), rather than ‘what’ such ownership entails in terms of its scope and content.
Eiropas Komisijas piešķirtais budžeta atbalsts: atturīgs novērtējums
Budget support granted by the Commission: mixed results
Dokumentā par budžeta atbalstu 2008. gadā
In a 2008 paper on budget support
Šis pants nostiprina pārskatatbildību valsts līmenī un parlamentāro uzraudzību attiecībā uz publisko finanšu pārvaldību. nosacījumus.
According to this paper, budget support increases national accountability and parliamentary supervision of public finance management. ‘in a dynamic manner’.
Tā uzskata, ka trūkumi, kas skar publisko finanšu pārvaldību un pastāv finansēšanas lēmuma pieņemšanas brīdī, nekavē budžeta palīdzības programmas uzsākšanu, ja vēlme pēc reformām un pašas reformas tiek novērtētas kā apmierinošas.
In its view, weaknesses in public finance management at the time of the financing decision do not preclude the launch of a budget aid programme, provided that the will for reform exists and that the reforms planned are deemed satisfactory.
Komisijas galvenā koncepcija ir „valsts ievērotā virzība”.
To the Commission, the key concept is the ‘direction being taken by the country’.
Šī atbilstības kritēriju, īpaši kritērija, kas attiecas uz publisko finanšu pārvaldību, dinamiskā interpretācija varētu palielināt īstermiņa risku.
This dynamic interpretation of the eligibility criteria, in particular as regards public finance management, is liable to increase the short-term risk.
Šādu viedokli atbalsta ne vien Komisija, bet arī Revīzijas palāta, kas Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2005, kā arī 2009. gada ziņojumā novērtē, ka Komisijai vajadzētu skaidrāk, formālāk un strukturētāk raksturot atbilstību un publisko finanšu pārvaldības rādītājus.
That is a view shared by both the Commission and the Court of Auditors, which states in its Special Report No 2/2005 and its 2009 Annual Report that the Commission should demonstrate recipient countries’ eligibility and performance in a more explicit, formalised and structured manner.
Tāpat regulas, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā ( DCI ) 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka budžeta atbalsts tiks piešķirts, „ja partnervalsts valsts izdevumu vadība ir pietiekami pārskatāma, droša un efektīva”, un ka pieejai jābūt vērstai uz „rezultātiem un attīstības rādītājiem”.
At the same time, Article 25(1)(b) of the Regulation establishing a financing instrument for development cooperation (DCI) provides that budget support shall be granted ‘if the partner country’s management of public spending is sufficiently transparent, reliable and effective’, and that the approach adopted must be ‘based on results and performance indicators’.
Budžeta atbalsts un palīdzības efektivitāte
Budget support and aid effectiveness
Veicot pēdējo novērtējumu par Eiropas Kopienas palīdzību 2007. gadā, Attīstības palīdzības komiteja ( DAC ) veica virkni novērojumu attiecībā uz budžeta atbalsta lomu Atbalsta efektivitātes programmas mērķu sekmēšanā.
In its latest (2007) review of European Community aid, the OECD Development Assistance Committee (DAC) made a series of observations concerning the role of budget support in promoting the objectives of the aid effectiveness agenda outlined in the Paris Declaration.
Īsumā, DAC uzsver, ka:
In short, the DAC maintains that:
a) Komisijai jāizvairās no budžeta atbalsta izmantošanas finanšu pārvedumu paātrināšanai intensīvas palīdzības kontekstā vai 50 % atbalsta mērķa sasniegšanai;
(a) the Commission should guard against using budget support to move funds more quickly in order to scale up its aid effort or to achieve the 50% target;
b) Komisijai būs jāpārbauda līdzekļi, kas paredzēti vietējās pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanai izdevumu un budžeta atbalsta ietekmes uzraudzībai;
(b) it should explore ways of involving local civil society organisations in monitoring the spending and impact of budget support;
c) Eiropas Parlaments izvirza politisku prasību piešķirt palīdzību tikai tām valstīm, kas atbilst obligātajiem standartiem pārvaldības un cilvēktiesību ievērošanas jomā.
(c) owing to pressure from the European Parliament, it is a political necessity to grant aid only to countries meeting minimum standards as regards governance and respect for human rights.
No otras puses, dažos gadījumos līdzekļu devēji rīkojas pretēji principam par budžeta atbalsta pārākumu pār projektu atbalstu.
Moreover, in some cases donors counteract the advantages of budget support over traditional aid projects.
Nesen veikts novērtējums
A recent review
Šāda rīcība ievērojami novājina nozaru politikas, iestādes un pakalpojumu sniegšanas sistēmas, kas savukārt liek līdzekļu devējiem atgriezties pie sākotnējās reakcijas, saskaroties ar šādu situāciju.
This seriously undermines sectoral policies, institutions and service delivery systems, in turn reinforcing the donors’ initial response to the situation.
Minētajā kontekstā var rasties īpašas grūtības saskaņot šīs cerības ar iespēju īstenot ES izvirzīto mērķi palielināt tās budžeta atbalstu un uzlabot palīdzības prognozējamību.
Against this backdrop, it may be very difficult to reconcile such expectations with the EU’s objective of increasing its budget support and making its aid more predictable.
Papildu pasākumi politiskā dialoga nostiprināšanai
Accompanying measures aimed at strengthening political dialogue
Viens no Komisijas apspriešanas virzieniem attiecas uz „politikas dialoga lomu, nosacījumu lomu un saikni ar izpildi un rezultātiem”.
One focus of the Commission’s consultation is the ‘role of policy dialogue, role of conditionality and links to performance and results’.
Tajā Komisija ir izstrādājusi trīs pamatidejas:
In this context, the Commission has outlined three basic ideas:
a) partnervalsts valdības atbildība pret tās iedzīvotājiem ir būtisks faktors attīstības rezultātu sasniegšanā, un budžeta atbalsts principā ir pakļauts valsts parlamenta un revīzijas iestāžu pārbaudēm;
(a) the accountability of a partner government to its citizens is a key driver in achieving development outcomes, and budget support is in principle subject to domestic parliamentary and audit scrutiny;
b) līdz šim valsts atbildības jomā ir bijuši vērojami tikai niecīgi uzlabojumi, galvenokārt tāpēc, ka daudzās valstīs pilsoniskās sabiedrības un parlamentu spēja ietekmēt un uzraudzīt politikas lēmumus pārredzamā budžeta procedūrā joprojām ir vāja;
(b) however, to date there have been only modest improvements in domestic accountability, partly because the capacity of civil society and parliaments to advocate and monitor policy choices as part of a transparent budget process is still weak in many countries;
c) valstu pārskatatbildības iestāžu un sistēmu stiprināšana ir sarežģīts uzdevums budžeta atbalsta sniedzējiem.
(c) supporting national accountability institutions and systems is a major challenge for donors of budget support.
Šajā ziņā EP jau ir vērsis uzmanību uz tādas sistēmas ieviešanas nozīmīgumu, kas valstu parlamentus un pilsonisko sabiedrību sistemātiski iesaista dialogā par nabadzības apkarošanas politiku un tiem pievēršas budžeta atbalsta gada pārskatos.
In this connection, the EP has already highlighted the need to introduce the systematic involvement of parliaments and civil society in political dialogue on poverty reduction and in annual reviews of budget support.
Tāpat šai sistēmai būtu jāpieļauj informācijas apmaiņa starp pilsonisko sabiedrību un sabiedrisko domu kopumā, lai pilsoniskā sabiedrība, augstskolas un privātās organizācijas varētu paust savu viedokli budžeta atbalsta uzraudzībai paredzēto tematisko grupu apspriedēs.
Such a system should also facilitate the flow of information between civil society and the general public, so as to enable civil society, universities and private organisations to express their views as part of the consultation conducted by the thematic groups set up to monitor budget support.
Pirms galīgās nostājas sagatavošanas Attīstības komiteja vēlētos, lai Komisija precizētu turpmāk minētos jautājumus.
Before drawing up its final position, the Committee on Development would like the Commission to clarify the following points:
§ Tā kā ES ir galvenais attīstības palīdzības līdzekļu devējs, vai tā var ietekmēt citus līdzekļu devējus, īpaši SVF un Pasaules Banku, lai rastu kopēju, saskaņotu nostāju par budžeta atbalsta piešķiršanas kritērijiem?
§ given that the EU is the leading donor of development aid, is it in a position to influence other donors – including the IMF and the World Bank – with a view to arriving at a coherent common position on the criteria for granting budget support?
§ Kādas kompensācijas iespējas ir pieejamas valstīm, kuras nesaņem budžeta atbalstu?
§ what compensation is there for countries not eligible for budget support?
§ Vai budžeta atbalsta pārtraukšanas gadījumā kādā valstī Komisija ņem vērā šāda lēmuma ietekmi uz reģionālo integrāciju?
§ when a country’s budget support is suspended, does the Commission take into account the impact of such a decision on regional integration?
§ Vai budžeta atbalsts ir vislabākais stimuls iekšējai attīstībai?
§ is budget support the best stimulus to development from within? 
To valstu saraksts, kas saņēmušas attīstības palīdzību 2009. gadā atbilstoši izmantotajiem budžeta atbalsta finanšu instrumentiem
List of countries having received development aid in the form of budget support in 2009, broken down by funding instrument
EAF ĀKK DCI
EDF ACP DCI
Valsts EK ieguldījums Instruments Valsts EK ieguldījums Instruments
Country EC Contribution Funding instrument Country EC Contribution Funding instrument
Benina €51.400.000 EDF Kongo (DR) €26.000.000 DCI - Thema
Benin €51.400.000 EDF Congo (Democratic Republic of the) €26.000.000 DCI – Thema
Botsvāna €60.000.000 EDF Bolīvija €7.750.000 DCI - Thema
Botswana €60.000.000 EDF Bolivia €7.750.000 DCI – Thema
Burkinafaso €55.420.000 EDF Ekvadora €26.400.000 DCI - Geo
Burkina Faso €55.420.000 EDF Ecuador €26.400.000 DCI – Geo
Burundi €14.330.000 EDF Salvadora €37.100.000 DCI - Geo
Burundi €14.330.000 EDF El Salvador €37.100.000 DCI – Geo
Kaboverde €11.500.000 EDF Gruzija €2.000.000 DCI - Thema
Cape Verde €11.500.000 EDF Georgia €2.000.000 DCI – Thema
Centrālāfrikas Republika €12.210.000 EDF Gana €15.000.000 DCI - Thema
Central African Republic €12.210.000 EDF Ghana €15.000.000 DCI – Thema
Komoru salas €7.270.000 EDF Gvatemala €33.800.000 DCI - Geo
Comoros €7.270.000 EDF Guatemala €33.800.000 DCI – Geo
Kongo (DR) €22.620.000 EDF Gajāna €22.292.000 DCI - Thema
Congo (Democratic Republic of the) €22.620.000 EDF Guyana €22.292.000 DCI – Thema
Gana €49.020.000 EDF Haiti €5.800.000 DCI - Thema
Ghana €49.020.000 EDF Haiti €5.800.000 DCI – Thema
Grenāda €5.290.000 EDF Indonēzija €145.000.000 DCI - Geo
Grenada €5.290.000 EDF Indonesia €145.000.000 DCI – Geo
Gvineja-Bisava €14.950.000 EDF Jamaika €16.816.000 DCI - Thema
Guinea-Bissau €14.950.000 EDF Jamaica €16.816.000 DCI – Thema
Haiti €37.580.000 EDF Kirgizstāna €9.000.000 DCI - Geo
Haiti €37.580.000 EDF Kyrgyzstan €9.000.000 DCI – Geo
Jamaika €1.900.000 EDF Malāvija €15.900.000 DCI - Thema
Jamaica €1.900.000 EDF Malawi €15.900.000 DCI – Thema
Libērija €20.200.000 EDF Maurīcija €61.984.000 DCI - Thema
Liberia €20.200.000 EDF Mauritius €61.984.000 DCI – Thema
Malāvija €33.890.000 EDF Nepāla €13.000.000 DCI - Geo
Malawi €33.890.000 EDF Nepal €13.000.000 DCI – Geo
Maurīcija €44.990.000 EDF Filipīnas €36.000.000 DCI - Geo
Mauritius €44.990.000 EDF Philippines €36.000.000 DCI – Geo
Mozambika €12.110.000 EDF Ruanda €20.155.000 DCI - Thema
Mozambique €12.110.000 EDF Rwanda €20.155.000 DCI – Thema
Nigēra €6.900.000 EDF Sentkitsa un Nevisa €10.425.000 DCI - Thema
Niger €6.900.000 EDF Saint Kitts and Nevis €10.425.000 DCI – Thema
Ruanda €41.440.000 EDF Seišelu salas €2.000.000 DCI - Thema
Rwanda €41.440.000 EDF Seychelles €2.000.000 DCI – Thema
Samoa €15.300.000 EDF Dienvidāfrika €122.680.000 DCI - Geo
Samoa €15.300.000 EDF South Africa €122.680.000 DCI – Geo
Seišelu salas €16.500.000 EDF Tadžikistāna €7.750.000 DCI - Thema
Seychelles €16.500.000 EDF Tajikistan €7.750.000 DCI – Thema
Sjerraleone €18.420.000 EDF Trinidāda un Tobāgo €10.764.000 DCI - Thema
Sierra Leone €18.420.000 EDF Trinidad and Tobago €10.764.000 DCI – Thema
Tanzānija €389.840.000 EDF
Tanzania €389.840.000 EDF
Zambija €30.000.000 EDF
Zambia €30.000.000 EDF
Avots: EuropeAid sadarbības birojs, 2009. gads.
Source: AIDCO 2009.
Summas aptver budžeta un nozaru atbalstu.
Amounts include sectoral budget support.
par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni
on the future of EU budget support to developing countries
7. uzskata — tā kā budžeta atbalsta izmantošana ir svarīgs stratēģisks lēmums Savienības attiecībās ar partnervalstīm, uz šī atbalsta veida atbilstības kritēriju noteikšanu ir jāattiecina LESD 290. pants (deleģētie akti), ar ko Padomei un Parlamentam kā likumdevējiem tiek piešķirtas pilnas koplēmuma tiesības to pieņemt, tostarp tiesības atsaukt deleģēto aktu, ja tas būtu nepieciešams;
Considers that, since the use of budget support is an important strategic decision in the Union’s relation with its partner countries, Article 290 TFEU (delegated acts) must apply to the definition of the eligibility criteria for this aid modality, giving the Council and Parliament, as co-legislators, full co-decision powers over its adoption, including – if necessary – the right of revocation of the delegated act;
10. uzskata, ka Parīzes deklarācijas līdzdalības principa kontekstā Eiropas Parlamentam vienmēr vajadzētu mēģināt veicināt pamatizglītības un veselības pamatpakalpojumu pieejamību, kā arī cilvēktiesību ievērošanu;
Is of the opinion that, within the context of the ownership principle of the Paris Declaration, the European Parliament should always try to promote the access to basic education, basic health services and respect for human rights;
12. aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot publisku reģistru, kur pārredzamā veidā būtu norādīti budžeta atbalsta nolīgumi, procedūras un attīstības rādītāji, lai stiprinātu vietējās demokrātiskās iestādes un nodrošinātu savstarpēju atbildību;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
14. aicina dalībvalstis pildīt apņemšanos pakāpeniski sasniegt kopīgi izvirzīto mērķi — attīstības sadarbībai tērēt 0,7 % no IKP.
Calls on the Member States to comply with their commitment to gradually reach the agreed target of spending 0.7% of GDP on development cooperation.
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Ir pārsteigts par to, cik maz Komisijas Zaļajā grāmatā ir informācijas un datu par budžeta atbalstu, un nesaprot, kā dalībnieki un ieinteresētās aprindas var dot savu ieguldījumu, ja nav pieejama informācija par skaitļiem un tendencēm budžeta atbalsta jomā;
Is surprised by the modest provision of data and figures relating to budget support in the Commission Green Paper, and wonders how the parties and interested stakeholders can contribute fully to this consultation without shared, available data relating to figures and trends in the area of budget support;