natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18. norāda, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi un organizācijas palīdz stiprināt „uzņēmējdarbības garu”, veicina demokrātiskāku uzņēmējdarbību, paredz sociālo atbildību un veicina neaizsargāto iedzīvotāju kategoriju aktīvu sociālo integrāciju;
Points out that social economy enterprises and organisations help to strengthen the entrepreneurial spirit, facilitate better democratic functioning of the business world, incorporate social responsibility and promote the active social integration of vulnerable categories;
21. uzskata, ka valsts atbalsts sociālās ekonomikas uzņēmumiem būtu jāinterpretē kā reāls ieguldījums tādu solidaritātes tīklu izveidē, kuri var stiprināt vietējo kopienu un iestāžu lomu sociālās politikas izstrādē;
Considers that the support of states for social economy enterprises should be interpreted as a genuine investment in creating solidarity networks that can strengthen the role of local communities and authorities in developing social policies;
23. norāda — tādēļ, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi ir cieši saistīti ar vietējo līmeni, tie var izveidot saiknes starp pilsoņiem un viņu reģionālajām, valsts un Eiropas pārstāvniecības struktūrām, kā arī spēj dot ieguldījumu Eiropas pārvaldībā, kas ir noderīgi sociālajai kohēzijai; ļoti atzinīgi vērtē sociālās ekonomikas uzņēmumu un organizāciju centienus pārgrupēties koordinācijas platformās ES līmenī;
Notes that, because they are strongly tied to the local level, social economy enterprises enable links to be created between citizens and their regional, national and European representative bodies, and are able to contribute to European governance that is effective for social cohesion; assesses very favourably the efforts of social economy enterprises and organisations to regroup within coordination platforms at EU level;
27. aicina dalībvalstu valdības, vietējās iestādes un nozares uzņēmējus veicināt un atbalstīt tās iespējamās sinerģijas, kuras sociālās ekonomikas pakalpojumu nozarē varētu radīt šādos pakalpojumos ieinteresētās personas un to lietotāji, paplašinot dalības, apspriežu un kopīgas atbildības apjomu;
Calls on Member State governments and local authorities and on operators in the sector to encourage and support the potential synergies which could be generated in the services sector by stakeholders in, and users of, the social economy by broadening the scope of participation, consultation and co-responsibility;
31. uzsver, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir vairāk grūtību nekā lieliem uzņēmumiem, piemēram, saskaroties ar birokrātijas slogu finansējuma saņemšanai un piekļuvē jaunām tehnoloģijām un informācijai;
Emphasises that social economy enterprises encounter more difficulties than large companies, for example in coping with regulatory burdens, in obtaining financing, and in accessing new technology and information;
33. mudina Komisiju turpināt dialogu un skaidrošanu darbā ar iesaistītajām pusēm, kā arī turpināt atbalstīt dalībvalstis saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumiem un vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem un izmantot indikatoru grupu metodi;
Urges the Commission to continue its work of dialogue and clarification with the parties concerned and to support the Member States with regard to services of general interest and social services of general interest and make use of the bundled indicator method;
Mērķu sasniegšanai nepieciešamie līdzekļi
R esources needed to achieve the objectives
38. aicina Komisiju veicināt valsts aģentūru un sociālās ekonomikas pārstāvju dialogu dalībvalstu un Kopienas līmenī un tādējādi sekmēt savstarpēju sapratni un labu praksi;
Calls on the Commission to promote dialogue between public agencies and representatives of the social economy at national and Community level and thus foster mutual understanding and promote good practices;
42. aicina Komisiju un dalībvalstis integrēt sociālo ekonomiku Kopienas un valstu politikā, kā arī ES programmās, kas paredzētas uzņēmumiem pētniecības, jauninājumu, finanšu, reģionālās attīstības un sadarbības attīstības jomā, un atbalstīt sociālās ekonomikas apmācības programmu ieviešanu ES, valstu un vietējiem administratoriem, un nodrošināt sociālās ekonomikas uzņēmumu piekļuvi programmām un darbībām, kas saistītas ar attīstību un ārējiem sakariem;
Calls on the Commission and Member States to include a social economy dimension in the establishment of Community and national policies and in EU programmes for enterprises in the fields of research, innovation, finance, regional development and development cooperation, and to support the establishment of social economy training programmes for EU, national and local administrators and to ensure the access of social economy enterprises to programmes and actions for development and external relations;
46. aicina Komisiju censties izveidot nosacījumus, kas atvieglos investīcijas sociālajā ekonomikā, jo īpaši izmantojot investīciju fondus, un garantētu aizdevumu un subsīdiju piešķiršanu;
Calls on the Commission to aim for conditions which will facilitate investments in the social economy, in particular through investment funds, the grating of guaranteed loans and in the form of subsidies;
– paziņojumam par kooperatīviem un paziņojumam par Eiropas kooperatīvo sabiedrību, kā šajos paziņojumos noteikts,
- its Communications on cooperatives and the European cooperative society, as provided for in those documents;
– 1997. gada paziņojumam par brīvprātīgo organizāciju un fondu nozīmes palielināšanu Eiropā;
- its 1997 Communication on the promotion of the role of associations and foundations in Europe;
Sociālajai ekonomikai ir noteikta loma gan ekonomikā, gan sabiedrībā.
The social economy has a role to play in the economy as well as in society.
Sociālās ekonomikas uzņēmumu uzņēmējdarbības forma atšķiras no kapitāluzņēmumu uzņēmējdarbības formas.
Social economy enterprises are characterised by a form of enterprise that differs from the capital enterprise model.
Tie ir privāti un no publiskās pārvaldes neatkarīgi uzņēmumi, kas apmierina to biedru vajadzības un prasības, kā arī darbojas vispārējo interešu vārdā.
These are private businesses, independent of the public authorities, which meet the needs and demands of their members and the general interest.
Sociālās ekonomikas spēja inovatīvi apmierināt vēstures gaitā izveidojušās sociālās vajadzības tai ir nodrošinājusi aizvien pieaugošu nozīmi.
The social economy’s capacity for providing innovative responses to the social needs that have emerged over the course of history has given it an increasing importance.
Sociālo ekonomiku veido kooperatīvi, savstarpējās sabiedrības, asociācijas un fondi, kā arī citi uzņēmumi un organizācijas, ko vieno sociālās ekonomikas pamatvērtības.
The social economy is comprised of cooperatives, mutual societies, associations, foundations and other enterprises and organisations that share the founding characteristics of the social economy.
Sociālās ekonomikas pamanāmības trūkums skaidrojams ar to, ka tās uzņēmējdarbības veida raksturīgās īpašības ne vienmēr tiek ņemtas vērā.
The social economy’s lack of visibility derives from the fact that the special features of this type of undertaking are not always taken into account.
Sociālās ekonomikas definīcija
De finition of the social economy
Sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir raksturīgas šādas vienojošas īpašības un vērtības:
Social economy enterprises can be defined by the characteristics and values that they share:
- indivīda un sociālo mērķu prioritāte pār kapitālu,
- primacy of the individual and the social objectives over capital;
- solidaritātes un atbildības principu aizstāvība un īstenošana,
- defence and implementation of the principles of solidarity and responsibility;
- uzņēmuma biedru un vispārējo interešu savienošana,
- coincidence of the interests of user members and the general interest;
- uzņēmuma biedru veikta demokrātiska kontrole,
- democratic control by members;
- labprātīga un brīva dalība,
- voluntary and open membership;
- autonoma darbība un neatkarība no publiskās pārvaldes,
- self-management and independence of public authorities;
- peļņas pārpalikuma lielākās daļas mobilizēšana, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, aizstāvētu biedru un vispārējās intereses.
- mobilisation of the bulk of surpluses in pursuit of the aims of sustainable development, the interests of services to members and the general interest.
Tomēr sociālā ekonomika ir nepietiekami pārstāvēta institucionālā līmenī un nepietiekami atzīta vai pat nemaz neatzīta un neatbalstīta Eiropas līmenī.
However, the social economy is under-represented at institutional level and little recognised or supported, if at all, at European level.
Uz sociālo ekonomiku attiecina tādus dažādās valstīs lietotus jēdzienus kā „solidārā ekonomika”, „trešais sektors”, „platforma” vai „trešā sistēma”, un tajā ietilpst darbības, kurām visā Eiropā ir tie paši raksturotāji.
The social economy covers a range of terms used in the various Member States such as ‘the solidarity economy’, ‘third sector’, ‘platform’ or even ‘third system’, and activities throughout Europe sharing the same features may be termed social economy activities.
Ziņojuma ieteikumi
Recomme ndations of the re port
Eiropas pieeja sociālajai ekonomikai: jēdziena atzīšana
A European approach to the social economy : recognition of the concept
Dažādībai nevajadzētu kavēt īsteni eiropeiskas pieejas veidošanu sociālajai ekonomikai.
This diversity should not, however, impede the design of a properly European approach to the social economy.
Pieejas veidošana ir iespējama, nosakot, kāda loma sociālajai ekonomikai var būt Eiropas Savienībā institucionālā kontekstā.
That will require defining the role that it can play in the EU’s institutional context.
Sociālā ekonomika palīdz sasniegt četrus galvenos ES nodarbinātības politikas mērķus: vairo nodarbinātības iespējas strādājošajiem, veicina „uzņēmējdarbības garu”, it īpaši radot darbavietas vietējā mērogā, uzlabo uzņēmumu un darbinieku spēju pielāgoties, it īpaši modernizējot darba organizāciju, stiprina vienlīdzīgu iespēju politiku, sevišķi attīstot tās politikas jomas, kas ļauj apvienot ģimenes un profesionālo dzīvi.
The social economy helps to fulfil the four main aims of EU employment policy: improving the ‘employability’ of the active population; promoting the entrepreneurial spirit, particularly by creating jobs at the local level; improving the ability of enterprises and their workers to adapt, notably by modernising the organisation of work; strengthening equal opportunities policy, particularly by developing public policies that enable conciliation between family life and work.
Sociālās ekonomikas uzņēmumi var sabiedrībai sniegt būtisku pievienoto vērtību, piedaloties Eiropas sabiedrības ekonomiskajā izaugsmē, uzlabojot uzņēmējdarbības vides demokrātiskumu, ļaujot līdzdarboties izmantotājiem/biedriem un darbiniekiem un iedzīvinot tādus jēdzienus kā uzņēmuma sociālā atbildība un vietējie pakalpojumi.
Social economy enterprises can provide fundamental societal added value by participating in the economic grow of European society, improving the democratic functioning of the business world through the participation of users/members and employees and implementing the concepts of the corporate social responsibility and of locally rooted services.
Šis sociālās ekonomikas ieguldījums nodarbinātības politikā neietver tikai darbavietu radīšanu.
This contribution by the social economy to employment policy is not confined to job creation as such.
Šīs ekonomikas radītās darbavietas nodrošina darbiniekiem sociālās garantijas, tiesības uz apmācību, profesionālās izaugsmes iespējas un iespējas atbilstošās jomās.
The jobs it creates provide employees with social security, a right to training, career development, and opportunities in suitable activities.
Visbeidzot, sociālo ekonomiku ir svarīgi saistīt ar sociālās kohēzijas un pilsoniski aktīvas sabiedrības mērķiem, ņemot vērā tās saistību ar noteiktu vietu, kā arī lomu aktīvas līdzdalības veicināšanā.
Finally, it is important to relate the social economy to the objectives of social cohesion and active citizenship, taking into account its local roots and its role in encouraging active participation.
Sociālās ekonomikas darbības aktivizē sociālos tīklus, kas kļūst arvien svarīgāki sabiedrībā, kurā pieaug sociālā izolācija un atstumtība.
Such activities tend to activate social networks that are all the more important in a world where isolation and exclusion are on the increase.
Skaidrs juridiskais statuss: juridiskā atzīšana
Clear legal status : legal recognition
Šo sociālās ekonomikas konceptuālo definīciju jāpapildina ar tās sastāvdaļu juridisko atzīšanu.
This conceptual definition of the social economy should be backed up by legal recognition of its components.
Otrais ziņojuma ieteikums attiecas uz Eiropas statūtu ieviešanu asociācijās, fondos un savstarpējās sabiedrībās.
The report’s second recommendation concerns the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies.
Lai arī sociālās ekonomikas uzņēmumi bieži tiek atzīti par tādiem pašiem kā kapitāluzņēmumi, to darbību kavē juridisko instrumentu trūkums, kas traucē rīkoties visas Eiropas līmenī, tādējādi tiem nākas saskarties ar negodīgu konkurenci.
While social economy enterprises are often regarded as being on a par with capital enterprises, they are handicapped by a lack of legal instruments to act at pan-European level and consequently have to face unfair competition.
Eiropas statūti ļautu pārvarēt šo uzņēmējdarbības formu pamanāmības trūkumu, jo tiktu izstrādāti Eiropas un starptautiski tiesību akti.
European statutes would deal with the lack of visibility of these forms of enterprise when drafting European and international legislation.
Ziņojuma trešais ieteikums paredz paplašināt statistikas veidošanu attiecībā un sociālo ekonomiku un tās radītajām darbavietām, kā arī veicināt labāku izpratni par valstu pieredzes dažādību sociālās ekonomikas jomā.
A third recommendation of the rapport is to step up statistical efforts concerning the social economy and the employment it generates, and to improve understanding of the wide range of national experience with the social economy.
Šos centienus varētu atbalstīt, izveidojot sociālās ekonomikas uzņēmumu statistikas reģistru katrā ES dalībvalstī, izveidojot satelītkontus sociālās ekonomikas uzņēmumiem atbilstoši institucionālajiem sektoriem un darbības nozarei un nodrošinot šo datu iekļaušanu arī Statistikas biroja sistēmā.
Such efforts could be supported by creating a statistical register of social economy companies in each EU Member State, establishing satellite accounts for social economy enterprises by institutional sector and branch of activity in each Member State and enabling such data to be input into the Eurostat system of European statistics.
Sociālā ekonomika un sociālais dialogs
The social economy and social dialogue
Sociālās ekonomikas kā specifiska partnera atzīšana sociālajā dialogā Eiropas līmenī ir vērienīgs izaicinājums.
Recognition of the social economy as a specific partner in the social dialogue at European level is a considerable challenge.
Ar katru dienu sociālā ekonomika aizvien vairāk iezīmējas kā nozīmīgs ekonomiskais un sociālais partneris.
The social economy is every day becoming more conspicuous as a major actor on the economic and social scene.
Sociālās ekonomikas veidojumu nekavējoša atzīšana Eiropas sektoru sociālajā dialogā ir ziņojuma ceturtais ieteikums.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
Sociālā ekonomika un tirgi
The social economy and markets
Dažādie sociālajai ekonomikai piederīgie uzņēmumi un organizācijas sastopas ar izaicinājumu savās rīcības programmās integrēt efektīvus ražošanas procesus un sociālās labklājības mērķus.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
Sociālās ekonomikas dalībniekus nepieciešams stimulēt, lai tie ieviestu uz konkurenci aizvien vairāk vērstajām jaunajām tirgus prasībām atbilstošas stratēģijas, kas ļautu arī vairot uzņēmuma biedru labklājību, apmierinot vispārējo interešu vajadzības un uzlabojot sociālo kohēziju.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
Šajās konkurences stratēģijās liela nozīme jāpievērš uzņēmumu tīklu un savienību veidošanai, kā arī īpašu veidu meklēšanai, kā šiem uzņēmumiem finansēt preču un pakalpojumu jauninājumus vai veicināt apmācības programmas un attīstīt prasmes darboties sociālajā ekonomikā.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Pieredzes apmaiņa vietējā, valsts un Eiropas līmenī
Exchanging exp e rience at local, national and European level
Sociālā ekonomika biežāk ir aktīva lokāli un reģionā.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
Liela daļa inovatīvāko organizāciju ir mazas un darbojas vietējā mērogā.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
Tādējādi pastāv risks, ka šo organizāciju pieredze tiek nodota tālāk lēni un ar grūtībām.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
Tāpēc ir svarīgi stimulēt pieredzes apmaiņu valsts un Eiropas līmenī ar atbilstošu finansējumu, kā arī koordinēt sociālekonomisko jauninājumu fonda izveidošanu, kas ļautu atbalstīt inovatīvākos sociālās ekonomikas projektus.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
Sociālā ekonomika un Eiropas sociālais modelis
The social economy and the European social model
Dalībvalstīm un Eiropas Komisijai konkrētāk jāapņemas nodrošināt, lai sociālā ekonomika nebūtu tikai efektīvs instruments atsevišķu mērķu sasniegšanai sabiedrības politikas jomā.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
Sociālā ekonomika ir arī pašmērķis, tā ir nepieciešama, lai konsolidētu Eiropas sociālā modeļa vērtības.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
Sociālo ekonomiku pārstāvošajās organizācijas turpmāk jāiedrošina un tām jāļauj iesniegt priekšlikumus sociālās politikas jomā.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Rezultātu novērtēšana
Assessment of results
Pēdējais ziņojuma ieteikums attiecas uz pētniecības programmas veicināšanu Eiropas līmenī, lai izpētītu sociālās ekonomikas visu darbību, ko nav iespējams citiem pakalpojumiem, kurus sniedz privātais sektors vai valsts iestādes.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
Ir svarīgi, lai sociālās ekonomikas veidojumi netiktu vērtēti, vadoties tikai no tādiem ierobežotiem kritērijiem kā „nodarbināto cilvēku skaits” vai „sasniegtais pašfinansējuma līmenis”, un ir svarīgi izmantot indikatoru grupu metodi.
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
Intereses pieaugums par sociālo ekonomiku skaidrojams ar apzināšanos, ka tradicionālais privātais sektors un valsts sektors nespēj atrisināt dažas mūsdienu problēmas, piemēram, bezdarbu, bet tas saistīts arī ar vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitāti un kvantitāti.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
2. uzskata, ka sociālā ekonomika gan simboliskā, gan sasniegto rezultātu ziņā ir nozīmīgs līdzeklis industriālās un ekonomiskās demokrātijas stiprināšanai;
Considers that the social economy is important, in view of what it symbolises and the results it achieves, as a means of enhancing industrial and economic democracy;
4. uzsver sociālās ekonomikas nozīmi saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumiem un īpaši atzīmē gan pievienoto vērtību, ko rada privāto un publisko integrēto tīklu izveide, gan risku, ka tos izmanto kā attaisnojumu ārpakalpojumiem valsts iestāžu izmaksu samazināšanai, tostarp izmantojot brīvprātīgo nozares pakalpojumus;
Stresses the importance of the social economy in relation to services of general interest, and highlights the added value created by setting up private-public integrated networks, but also the risk of their being exploited as a pretext for outsourcing with a view to reducing the costs borne by public authorities, including by having recourse to services provided by the voluntary sector;
7. aicina dalībvalstu valdības, vietējās iestādes un nozares uzņēmējus veicināt un atbalstīt tās iespējamās sinerģijas, kuras sociālās ekonomikas pakalpojumu nozarē varētu radīt šādos pakalpojumos ieinteresētās personas un to lietotāji, paplašinot dalības, apspriežu un kopīgas atbildības apjomu;
Calls on Member State governments and local authorities and on operators in the sector to encourage and support the potential synergies which could be generated in the services sector by stakeholders in, and users of, the social economy by broadening the scope of participation, consultation and co-responsibility;
10. uzskata, ka, izslēdzot no Komisijas darba kārtības priekšlikumus par Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtiem un par Eiropas apvienību statūtiem, ir radīts ievērojams šķērslis šo Eiropas uzņēmuma veidu attīstībai Eiropas Savienībā, un tādēļ prasa Komisijai pārskatīt darba kārtību;
Considers that the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association Statute from the Commission's agenda has been a serious setback for the development of those forms of European company (SE) in the European Union and therefore urges the Commission to review its agenda;