natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. uzsver nepieciešamību savstarpēji stiprināt uz stabilitāti un izaugsmi orientētu makroekonomikas politiku, padarot līdzsvarotu politiku un ieguldījumus par vispārēju jautājumu, kā arī nepieciešamību ar efektīvu nodokļu politiku un izdevumu pārvaldību rūpīgi uzraudzīt valsts finanses un to ietekmi uz patēriņu, kā arī vienlaikus vienoties par labvēlīgas vides izveidi uzņēmumu pārrobežu darījumiem;
Stresses the need for mutual reinforcement of stability and growth-oriented macro-economic policies by making balanced policy and investment a matter of common concern: the need to follow closely public balances through the efficient management of tax policy and expenditure and their impact on the demand side and, in parallel, agree on creating a favourable environment for cross-border operations by undertakings;
15. uzskata, ka strukturālām reformām ir jāpalielina ražīgums, labāk kombinējot ekonomikas un sociālo politiku, kā arī nodrošinot labu sociālā dialoga līmeni, kā noteikts Lisabonas stratēģijā;
Takes the view that structural reforms should focus on increasing productivity through a better combination of economic and social policy, while ensuring a good level of social dialogue as defined in the Lisbon Strategy;
21. atzīmē, ka dažāda strukturālo reformu gaita un dažādi atvērtības līmeņi eiro zonas dalībvalstīs radījuši to snieguma atšķirības; atbalsta tos secinājumus Komisijas paziņojumā par EMU@10, kuros norādīts uz dažu eiro zonas valstu nepietiekamu izaugsmi un uz arvien pieaugošām atšķirībām starp eiro zonas dalībvalstīm; aicina Eirogrupas valstis regulāri apmainīties ar viedokļiem un sadarboties, lai panāktu kopējo mērķi — konverģences procesa paātrināšanu;
Notes that different patterns on structural reforms and degrees of openness have contributed to the diverging performances of euro area Member States; supports the conclusions in Commission Communication on EMU@10 as regards the insufficient catching up by several euro area economies and the increasing divergences between euro area Member States; calls for regularl exchanges of views and cooperation within the Eurogroup with a view to achieving the common goal of accelerating the convergence process;
24. norāda, ka ECB regulārie ziņojumi Parlamentam, jo īpaši Ekonomikas un monetāro lietu komitejai, veicina monetārās politikas pārredzamību, un atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta deputātiem doto iespēju uzdot rakstveida jautājumus ECB par monetāro politiku, tādējādi veicinot ECB pārskatatbildību Eiropas Savienības pilsoņu priekšā; atbalsta prasību rīkot plašākas publiskās diskusijas par turpmāko kopējo monetāro un valūtas politiku eiro zonā;
Notes that the regular reports of the ECB to Parliament, in particular to its Committee on Economic and Monetary Affairs, contribute to the transparency of monetary policy and welcomes the possibility for Members of the European Parliament to put written questions to the ECB on monetary policy, thus improving the accountability of the ECB vis-à-vis the citizens of the Union; supports the demand for a stronger public debate on the future common monetary and currency policies in the euro area;
27. uzskata, ka ECB vajadzētu virzīties uz tieša inflācijas mērķa noteikšanas režīmu, kur precīzu inflācijas mērķi papildina pieļaujamo svārstību diapazons ap mērķa līmeni; aicina ECB publicēt inflācijas prognozes; šāda virzība uz tieša inflācijas mērķa noteikšanas režīmu nedrīkst novērst uzmanību no monetāro rādītāju dinamikas, lai izvairītos no jaunu „burbuļu” rašanās;
Is of the opinion that the ECB should move towards a direct inflation targeting regime where a point inflation target is supplemented by a range of permitted fluctuations around the target rate; invites the ECB to publish its inflation forecasts; such a move toward a direct inflation targeting regime should not preclude focusing on the dynamics of monetary aggregates in order to avoid new asset bubbles;
29. uzsver savu gribu izpētīt iespējamos uzlabojumus ECB valdes locekļu iecelšanas procedūrā pirms 2010. gada; uzskata, ka ir svarīgi, lai starp valdes locekļiem būtu cilvēki ar akadēmisko un/vai profesionālo pieredzi un tie pārstāvētu dažādas ekonomikas, monetārās un finanšu nozares; vērš uzmanību uz aicinājumu izveidot ECB valdi deviņu locekļu sastāvā, tādējādi aizstājot pašreizējo sistēmu un izvairoties no paredzētā vēl sarežģītākā risinājuma; aicina steidzami veikt attiecīgās izmaiņas Līgumā;
Stresses its willingness to explore possible improvements in the procedure for appointing the members of the ECB's executive board before 2010; regards it as important that academic and/or professional experience and a variety of backgrounds in the economic, monetary and financial sector be represented among executive board members; draws attention to its calls for an ECB executive board of nine members, thus replacing the system existing now and avoiding the even more complex solution decided upon for the future; urges that a corresponding change to the Treaty be adopted;
Finanšu tirgu integrācija un uzraudzība
Integration and supervision of financial markets
36. atzinīgi vērtē 2008. gada pavasarī panākto Saprašanās memorandu par sadarbību starp Eiropas Savienības finanšu uzraudzības iestādēm, centrālajām bankām un finanšu ministrijām pārrobežu finansiālās stabilitātes jomā; tomēr uzsver, ka Saprašanās memorands nav juridiski saistošs un tā pamatā ir tikai dalībvalstu vēlme savstarpēji sadarboties; uzskata, ka, lai gan ir grūti ex ante definēt noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu, ir jāturpina darbs pie krīžu vadības;
Welcomes the Memorandum of Understanding on Cooperation between the Financial Supervisory Authorities, Central Banks and Finance Ministries of the European Union on Cross-Border Financial Stability agreed in spring 2008; underlines, however, that that Memorandum of Understanding is soft law only and relies upon Member States’ willingness to cooperate with each other; is of the opinion that even if rules on burden sharing are very difficult to define ex ante , the work relating to crisis management needs to continue;
38. aicina Komisiju pārbaudīt Eiropas obligāciju izveides iespēju un izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, kas veicinātu šādu obligāciju izlaidi eiro zonā papildus dalībvalstu obligācijām; norāda, ka ir nepieciešams novērtējums par šādu obligāciju ietekmi uz starptautiskajiem finanšu tirgiem un EMS;
Requests that the Commission examine the creation of European bonds and develop a long-term strategy which enables the issuing of such bonds within the euro area, in addition to Member States' national bonds; refers to the need for an appraisal of its consequences for both international financial markets and the EMU;
Eiro zonas paplašināšana
Enlargement of the euro area
40. uzskata, ka dalībvalstīm, kuras nav eiro zonas valstis un kuras atbilst Māstrihtas kritērijiem, un uz kurām Līgumā nav attiecināti izņēmumi, būtu pēc iespējas drīz jāievieš kopējā valūta;
Considers that the Member States outside the euro area that fulfil the Maastricht criteria and have no derogation in the Treaty should adopt the common currency at the earliest possible opportunity;
44. uzskata, ka nākamo gadu galvenais uzdevums ir pastāvīga un sekmīga eiro zonas paplašināšana un sakarā ar šīm pārmaiņām ir jāpielāgo gan ECB institucionālie noteikumi, gan lēmumu pieņemšanas process, savukārt, īstenojot rotācijas modeli, ir jāņem vērā dažādu dalībvalstu atšķirīgā ekonomiskā nozīme;
Regards an enduring and successful expansion of the euro area as a major challenge for the coming years and that both the ECB's institutional standards and its decision-making process have to be adapted to this change and the rotation model has to take into account the economic weight of individual Member States;
46. uzsver, ka, kaut arī eiro zonā līdz šim ir uzturēts augsts cenu stabilitātes līmenis, „inflācijas uztvere” būtiski atšķiras no faktiski zemākiem inflācijas līmeņiem dalībvalstīs pēdējo desmit gadu laikā; tādēļ prasa labāk informēt iedzīvotājus un tiem izskaidrot EMS nozīmi un darbību, jo īpaši attiecībā uz cenu stabilitāti, starptautiskajiem finanšu tirgiem, kā arī eiro zonas stabilitātes priekšrocībām starptautisku finanšu krīžu laikā;
Emphasises that while in the euro area to date a high degree of price stability has been maintained, 'perceived inflation' has substantially diverged from the lower actual inflation rates in the Member States during the last ten years; demands, therefore, better information and clarification of facts for the population about the need for and operation of the EMU, in particular with regard to price stability, international financial markets, and the advantages of stability within the euro area in international financial crises;
49. uzskata, ka saziņa ir ļoti svarīga, lai sagatavotu eiro ieviešanu dalībvalstīs, kuras gatavojas pievienoties eiro zonai; norāda, ka saziņa par eiro zonas paplašināšanu ir arī ļoti svarīga visām dalībvalstīm eiro zonā;
Considers that communication is of utmost importance in preparing the introduction of the euro in the Member States planning to join the euro area; notes that communication on the enlargement of the euro area is also important for all Member States in the euro area;
Eiro starptautiskā nozīme un ārējā pārstāvība
International role of the euro and external representation
53. atgādina, ka visefektīvākais veids, lai eiro zonas ietekme būtu līdzvērtīga tās ekonomiskajai nozīmei, ir kopējas nostājas izstrāde un pārstāvības nostiprināšana, nodrošinot vienotu pārstāvību attiecīgās starptautiskās finanšu iestādēs un forumos; mudina eiro zonas valstis, cita starpā, paust vienotu nostāju attiecībā uz valūtas maiņas kursa politiku;
Recalls that the most effective way for the euro area to align its influence with its economic weight is by developing common positions and consolidating its representation, ultimately obtaining a single seat in the relevant international financial institutions and forums; urges the euro area Member States, inter alia to speak with a single voice on exchange rate policies;
56. iesaka īstenot tālejošu sadarbību un raitāku starptautisko dialogu starp svarīgāko valūtu bloku atbildīgajām iestādēm, lai uzlabotu starptautisku krīžu pārvarēšanu un palīdzētu mazināt valūtas aprites sekas uz reālo ekonomiku; piemin kopējo veiksmīgo krīzes vadību nesenās ASV augsta riska kredītu tirgus krīzes sākumā, kā arī tūlīt pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem, kad tika novērsta ASV dolāra kursa tūlītēja krišanās;
Suggests stronger forward-looking cooperation and an enhanced international dialogue between the responsible authorities of the most important currency blocks, to improve the management of international crises, and help to tackle the consequences of currency movements on the real economy; recalls the common successful crisis management at the beginning of the recent US 'sub-prime credit crisis' as well as the crisis in the immediate aftermath of the events of 11 September 2001, which helped to prevent an instant meltdown of the US dollar;
58. uzsver, ka ir vajadzīga kopīga Eiropas Savienības pieeja starptautisko finanšu iestāžu reformai, kurā tiktu ņemtas vērā gan grūtības pasaules ekonomikā, gan jaunu ekonomisko lielvaru rašanās;
Highlights that a common EU approach is needed regarding the reform of international financial institutions, which should take into account the challenges of a global economy including the emergence of new economic powers;
EMS ekonomiskie instrumenti un pārvaldība
EMU economic instruments and governance
a) integrētās politikas pamatnostādnēm kā būtiskai Lisabonas stratēģijas sastāvdaļai un centrālajam ekonomiskajam instrumentam vajadzētu līdzsvarotas politiskās pieejas nolūkā turpināt savstarpēji rosinošas reformas nodarbinātības, vides un sociālās drošības jomās;
(a) as an essential component of the Lisbon Strategy and the central economic instrument, the Integrated Guidelines should, with the aim of a balanced ‘policy-mix approach’, pursue mutually inspiring reforms in the areas of employment, the environment and social security;
b) ar integrētajām pamatnostādnēm vajadzētu noteikt vispārēju ietvaru ciešākai ekonomikas politikas koordinācijai, lai saskaņotu valstu reformu programmas (VRP), tomēr ņemot vērā ekonomisko daudzveidību un atšķirīgās valstu tradīcijas; vajadzētu ieviest dalībvalstu parlamentu konsultēšanos par stabilitātes un konverģences programmām, kā arī par VRP;
(b) the Integrated Guidelines should establish a broad framework for closer economic policy coordination in order to align National Reform Programmes (NRPs), taking into account, however, economic diversity and differing national traditions; a consultation of national parliaments regarding the stability and convergence programmes and the NRPs should be established;
c) vajadzētu ieviest stingrāku saikni starp integrētajām pamatnostādnēm, īpaši ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP), un stabilitātes un konverģences programmām; stabilitātes un konverģences programmas un VRP varētu tikt iesniegtas vienlaicīgi (katru gadu rudens sākumā) pēc apspriešanas valsts parlamentā; ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs varētu būt iekļauti kopējie budžeta mērķi saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu;
(c) a stronger link between the Integrated Guidelines, in particularly the Broad Economic Policy Guidelines (BEPG), and the stability and convergence programmes, should be established; the stability and convergence programmes and the NRPs could be presented at the same time (annually at the beginning of autumn) after a debate in the national parliament; the BEPGs could include common budgetary objectives in line with the preventive arm of the SGP;
d) lemjot par savu valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli eiro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, par naftas barela cenu, par procentu likmēm) un citus parametrus;
(d) Member States' governments should, when deciding on their national budgets, take into account the Integrated Guidelines and the country-specific recommendations as well as the overall budgetary situation in the euro area; the different national fiscal calendars and the main assumptions used in the underlying forecasts should be harmonised in order to avoid disparities caused by the use of different macro-economic forecasts (global growth, EU growth, price of oil barrel, interest rates) and other parameters;
e) pēc iespējas vairāk vajadzētu izmantot formālus ieteikumus eiro zonas dalībvalstīm, piemēram, par mērķiem attiecībā uz vidēja termiņa izdevumiem, īpašām strukturālām reformām, investīcijām, valsts finanšu kvalitāti; neierobežojot valsts reformu prioritātes, VRP kontekstā vajadzētu ievērot standartizētāku ziņošanas struktūru; lai uzlabotu ekonomiskās pārvaldības saskaņotību un efektivitāti, integrētajās pamatnostādnēs un VRP vajadzētu pilnībā iekļaut visas saistības, mērķus un standartus;
(e) more formal recommendations for the euro area Member States, such as setting targets regarding medium-term expenditure, specific structural reforms, investments, quality of public finance, should be used whenever possible; a more standardised reporting structure in the context of the NRPs should also be pursued, without hampering national reform priorities; all commitments, targets and benchmarks should be fully incorporated in the Integrated Guidelines and the NRPs in order to improve the coherence and efficiency of economic governance;
f) ekonomiskajā pārvaldībā vajadzētu iekļaut ilgtermiņa stratēģiju, lai nodrošinātu, ka valsts parādi nepārsniedz 60 % no IKP, jo tādējādi tiktu samazinātas ar aizņēmumu apkalpošanu saistītās izmaksas un kapitāla izmaksas privātajiem ieguldījumiem;
(f) A long-term strategy to reduce national debt to below a maximum of 60 % of GDP should be included in the framework for economic governance as it would reduce the cost of debt servicing and the cost of capital for private investments;
g) vajadzētu ieviest saistošu ietvaru, kurā eiro zonas dalībvalstis pirms galveno ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanas savstarpēji konsultējas, piemēram, par pasākumiem cīņā pret augstām pārtikas un enerģijas cenām;
(g) a binding framework within which euro area Member States consult each other and the Commission before taking major economic policy decisions, such as in the case of measures to tackle higher food and energy prices, should be established;
h) ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt integrētas „Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijas” formā, pamatojoties uz ekonomikas politikas instrumentiem, jo īpaši, uz Lisabonas stratēģiju, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kā arī uz konverģences un stabilitātes programmām; aicina dalībvalstu valdības Eirogrupas priekšsēdētāja vadībā kopīgi, tajā pašā brīdī un tajā pašā virzienā saskaņotā veidā atbalstīt ekonomisko aktivitāti;
(h) economic coordination should take the form of an integrated "European Economic and Employment Strategy" on the basis of the existing economic policy instruments - in particular the Lisbon Strategy, the Integrated Guidelines, the Sustainable Development Strategy, and the convergence and stability programmes; calls upon Member States' governments, under the leadership of the president of the Eurogroup, to support economic activity in a coherent manner, at the same moment and in the same direction;
i) Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģijā, kas minēta h) punktā, vajadzētu atzīt jaunas un videi draudzīgas tehnoloģijas iespējas kļūt par vienu no ekonomiskās izaugsmes stūrakmeņiem, vienlaikus īstenojot makroekonomikas politikas pasākumu kopumu;
(i) the Economic and Employment Strategy referred to in point (h) should recognise the potential of new and green technology as a cornerstone of economic growth coupled with a macro-economic policy mix;
j) vajadzētu veicināt inovatīvu uzņēmumu finansēšanu, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus, tostarp ar Eiropas Investīciju bankas izveidotā „Eiropas viedās izaugsmes fonda” palīdzību;
(j) the financing of innovative enterprises, in particular SMEs, should be facilitated, inter alia by the establishment of a "European Smart Growth Fund" by the European Investment Bank;
k) gada pārskatā par eiro zonu vajadzētu piedāvāt praktiskākus instrumentus un novērtējumus, lai varētu uzturēt detalizētāku dialogu starp dažādām ES iestādēm, kas iesaistītas ekonomiskajā pārvaldībā;
(k) the Annual Report on the euro area should deliver a more practical range of instruments and evaluations to make it possible to hold a more detailed dialogue between the various EU bodies that are involved in economic governance;
l) vajadzētu ieviest Komisijas, Padomes un Parlamenta rīcības kodeksu, kas garantētu attiecīgu sadarbību un pilnīgu visu trīs minēto ES iestāžu iesaistīšanos integrēto pamatnostādņu kā galveno ekonomisko instrumentu turpmākajā īstenošanā;
(l) a code of conduct between Parliament, the Council and the Commission, which would guarantee proper cooperation and the full involvement of those three EU institutions concerned in the appropriate further handling of the Integrated Guidelines, as key economic instruments needs to be established;
m) ekonomikas politikas koordinācijas institucionālo struktūru vajadzētu stiprināt šādi:
(m) the institutional set-up up for economic policy coordination should be strengthened as follows:
- Eirogrupas struktūrām vajadzētu būt izveidotām arī konkurētspējas/rūpniecības, vides, nodarbinātības un izglītības jomā;
- Eurogroup formations should also be established in the field of competitiveness/industry, environment, employment and education;
- Eirogrupas rīcībā vajadzētu būt stingrākai institucionālajai struktūrai un lielākam darbinieku skaitam;
- the Eurogroup should be provided with a stronger institutional setting and more human resources;
- Eirogrupas priekšsēdētāja mandātam vajadzētu būt saskaņotam ar integrēto pamatnostādņu ekonomiskajiem cikliem;
- the mandate of the president of the Eurogroup should be in line with the economic cycles of the Integrated Guidelines;
- Ekonomikas politikas komiteju vajadzētu iekļaut Ekonomikas un finanšu komitejā, lai izveidotu vienotu un saskaņotu sagatavošanas grupu Ekonomikas un finanšu padomes un Eirogrupas darbam;
- the Economic Policy Committee should be absorbed into the Economic and Financial Committee so as to constitute a single and coherent preparatory body for the Economic and Financial Affairs Council and the Eurogroup;
- Parlamenta pārstāvim Eirogrupā un neformālajās Padomes sanāksmēs vajadzētu piešķirt novērotāja statusu;
- a representative of Parliament should be given observer status within the Eurogroup and at informal Council meetings;
- trijotnes, Parlamenta, Komisijas un Eirogrupas sanāksmes nepieciešamības gadījumā vajadzētu organizēt četrreiz gadā;
- meetings between the Troika, Parliament, the Commission and the Eurogroup should be organised, when necessary, four times a year;
n) lai padziļinātu pašreizējo sadarbību un apspriestu turpmākos eiro zonas ekonomikas uzdevumus, vismaz reizi ceturksnī, līdzīgi, kā pašlaik tiek rīkots monetārais dialogs starp Parlamentu un ECB, vajadzētu rīkot regulārāku un strukturētāku dialogu par makroekonomikas jautājumiem starp Parlamentu, Komisiju un Eirogrupu; kā arī
(n) a more regular and structured dialogue on macro-economic issues between Parliament, Commission and the Eurogroup, similar to the monetary dialogue between the Parliament and the ECB, should be established to take place at least quarterly, in order to deepen the existing frameworks and debate challenges facing the economy of the euro area; and
o) starp Parlamentu, Eirogrupu, ECB un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ir jāizveido aktīvs dialogs, lai apspriestu monetārās politikas, ekonomikas, valūtas maiņas kursa, algu politikas un struktūrpolitikas virzienu līdzsvaru;
(o) an active dialogue needs to be established between Parliament, the Eurogroup, the ECB and the European Economic and Social Committee for the purpose of conducting discussions about the appropriate mix of monetary, economic, exchange-rate, wage and structural policies;
a) rīkoties saskaņoti ES līmenī, pamatojoties uz kopīgu problēmu izpratni un kopīgiem turpmākajiem pasākumiem, pieņemot atsevišķas valstu specifiskās iezīmes;
(a) a coordinated response at the EU level, based on a common understanding of the problems and common follow-up measures while accepting some national specificities;
b) pieņemt vērienīgas un pielāgotas VRP, kā arī apņēmīgi tās īstenot, tostarp veicinot intensīvu dialogu ar sociālajiem partneriem;
(b) ambitious and adjusted NRPs and a commitment to their implementation, including strong dialogues with social partners;
c) pilnīgi un savlaicīgi īstenot finanšu pakalpojumu ceļvedi, tostarp nodrošinot turpmākos pasākumus un lielāku uzraudzības efektivitāti attiecībā uz pašreizējo finansiālo satricinājumu;
(c) fully and timely implementation of the Financial Services roadmap, including follow-up actions and increased effectiveness of supervision in regards to the ongoing financial turmoil;
d) uzlabot krīžu novēršanas noteikumus, uzlabojot ES noteikumus par likvidāciju un izstrādājot skaidri definētus un vienbalsīgi pieņemamus noteikumus par apgrūtinājuma sadalīšanu starp attiecīgām dalībvalstīm pārrobežu finanšu grupu maksātnespējas gadījumos;
( d) the enhancement of c risis - resolution arrangements by improving the EU rules on winding - up and by setting up clearly defined and unanimously acceptable arrangements of burden - sharing among the relevant Member States in cases of insolvency within cross-border financial groups ;