natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26. aicina Komisiju pārredzamības labad konsolidētā veidā publiskot lēmumus par oficiāliem iebildumiem pret standartiem un darīt pieejamu aktuālu tabulu, kurā apkopotas visas darbības saistībā ar oficiālajiem iebildumiem; aicina Komisiju iesniegt arī gada pārskatu par standartizācijas mandātiem un to izpildes gaitu;
Asks the Commission, for the sake of transparency, to make decisions on formal objections to standards public in a consolidated way, and make available an updated table of all actions in relation to formal objections; calls also on the Commission to present an annual report on the standardisation mandates and the progress on their fulfilment;
b) Labāk pieejams standartizācijas process
( b) Improving access to the standardisation process
33. uzsver jau kopš 1990. gadiem atzīto nepieciešamību nodrošināt tiešu sabiedrības ieinteresēto pušu iesaistīšanos Eiropas līmeņa procesos, lai labāk atspoguļotu sabiedrības viedokli, jo viņu pārstāvība dalībvalstu tehniskajās komitejās vairumā dalībvalstu vēl aizvien ir vāja; apliecina, ka, ņemot vērā ļoti nelielos panākumus attiecībā uz sabiedrības ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstīs, vismaz līdz 2020. gadam jāsaglabā un jāpastiprina finansiālais un politiskais atbalsts Eiropas organizācijām, kas izveidotas, lai pārstāvētu šādu ieinteresēto pušu vajadzības; tādēļ aicina šīs organizācijas aktīvi iesaistīties dalībvalstu un dalībvalstu līmeņa ieinteresēto pušu konsultēšanā, lai nostiprinātu attiecīgo ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstu līmenī;
Stresses the need, which has been recognised since the 1990s, to ensure direct participation by societal stakeholders at European level in order to reflect their views more effectively, given that their representation on national technical committees in most Member States remains weak; affirms that, as very limited success has been achieved in increasing societal stakeholder participation at national level, financial and political support for the European organisations established to represent such stakeholders needs to be maintained and strengthened at least in the period to 2020; calls on those organisations to play a prominent role in providing advice to Member States and national stakeholder associations with a view to strengthening the participation of the respective stakeholders at national level;
c) Spēcīgāks dalībvalstu delegāciju princips
( c) Enhancing the national delegation principle
38. pauž atzinību CEN un CENELEC iniciatīvai ieviest savstarpēju salīdzinošo novērtēšanu, lai izvērtētu, kā valstu standartizācijas iestādes (VSI) piemēro PTO principus (un papildu elementus), un lai sekmētu pastāvīgus uzlabojumus un labākās pieredzes apmaiņu; uzsver, ka šim projektam vajadzētu būt efektīvam līdzeklim VSI stiprināšanai un visu attiecīgo ieinteresēto pušu labākai līdzdalībai dalībvalstu līmenī; uzskata, ka šajā projektā būtu jāiesaistās visām VSI un ka uz to jāattiecas neatkarīgai revīzijai; aicina CEN un CENELEC sagatavot ziņojumu par savstarpējā salīdzinošā novērtējuma rezultātiem un to publiskot;
Commends the initiative of CEN and CENELEC to introduce a peer assessment process in order to evaluate the correct application by the NSBs of the WTO principles (and additional attributes) and to encourage continuous improvement and exchange of good practice; stresses that this project should serve as an effective tool for the strengthening of the NSBs and the improved participation of all relevant stakeholders at national level; believes that this project should involve all NSBs and be underpinned by independent audits; invites CEN and CENELEC to prepare and make publicly available a report on the results of the peer assessment process;
d) Vieglāk pieejami standarti
( d) Facilitating access to standards
49. taču atgādina, ka standarta iegādes cena atbilst tikai nelielai to kopējo izmaksu daļai, kas rodas standartu lietotājiem, kuriem parasti jāvelta nozīmīgāki resursi, lai vajadzīgo standartu transponētu savā uzņēmējdarbībā;
Recalls, however, that the purchase price of a standard corresponds only to a small proportion of the overall cost incurred by standards users, who usually need to dedicate substantially more resources in order to transpose the required standard into their business process;
Standartizācija kā atbalsts inovācijai un ilgtspējīgai konkurencei globalizētā vidē
Standardisation in support of innovation and sustainable competitiveness in a globalised environment
59. atkārtoti apstiprina, ka klimata pārmaiņu un citu nākotnes enerģijas un vides problēmu risināšanai pasaules mērogā ir jāizstrādā un jāveicina videi nekaitīgas tehnoloģijas un produkti; tādēļ uzskata, ka ir neatliekama nepieciešamība integrēt vides aspektus visu attiecīgo produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā un ka Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāizveido uzlabota sistēma, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu pēc tam, kad tiks izstrādāti attiecīgi standarti; uzsver, ka valstu un Eiropas līmenī ir jāveicina vides organizāciju un par vides aizsardzību atbildīgo valsts iestāžu aktīva iesaistīšana standartizācijas komiteju darbā; uzsver, ka jaunajās pamatnostādnēs par standartizācijas modeļiem ir jāietver arī Eiropas inovācijas centieni izstrādāt globālas klimata pārmaiņu apkarošanas stratēģijas un risināt enerģētikas, sabiedrības un vides izvirzītos uzdevumus;
Reaffirms that tackling climate change and other future global energy and environmental challenges implies developing and promoting clean technologies and green products; considers, therefore, that there is an urgent need to integrate environmental aspects into all relevant products and services, and that the European standardisation system needs to develop an improved system to ensure that such aspects are properly addressed when standards are developed; stresses the need to promote the active involvement in standardisation committees – at national and European level – of environmental organisations and public authorities responsible for environmental protection; stresses that the need to bring European innovation efforts to bear on global strategies to combat climate change and respond to the challenges of energy, society and the environment must also be reflected in the establishment of new guidelines for standardisation models;
68. aicina Komisiju nolūkā atbalstīt ES politiku īstenot modernizētu un paplašinātu ES standartizācijas politiku informācijas tehnoloģijas jomā, kam cita starpā jānodrošina savietojamība, juridiskā noteiktība un atbilstīgu drošības pasākumu piemērošana, vienlaikus mazinot papildu slogu uzņēmumiem, riskus lietotājiem un šķēršļus informācijas tehnoloģijas brīvai apritei;
Calls on the Commission, in order to support other EU policies, to implement a modernised and extended EU standardisation policy for information technology, which should, inter alia, ensure interoperability, legal certainty and the application of appropriate safeguards, while minimising additional burdens for business, risks for users and obstacles to the free movement of information technology;
70. uzsver, ka starptautiskie standarti dēļ tā, ka vienu identisku standartu izmanto daudzās valstīs, ļauj globālajā tirgū īstenot uz darbības rezultātiem orientētu pieeju, vairojot patērētāju izpratni un uzticību tirgum;
Stresses that international standards are enablers for a global market by virtue of the use of one identical standard in many countries, centred on a ‘performance-based’ approach, encouraging consumer understanding and market confidence;
73. aicina Komisiju standartizācijas darbības saskaņot ar mūsu starptautiskajiem partneriem, piemēram, risinot transatlantisko dialogu; šajā ziņā mudina Komisiju apsvērt un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nostiprinātu Eiropas standartizācijas ietekmi pasaulē nolūkā veicināt Eiropas ražojumu un pakalpojumu konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā;
Calls on the Commission to coordinate its standardisation activities with our international partners, for instance within the transatlantic dialogue; encourages the Commission, with this in mind, to consider and take the necessary measures to reinforce the influence of European standardisation at world level so as to enhance the competitiveness of Europe’s products and services in international trade;
Šī ziņojuma mērķis ir veicināt pašlaik notiekošo apspriešanos par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu.
The purpose of this report is to contribute to the ongoing debate on the review of the European standardisation system.
Eiropas Komisija turpina izstrādāt t. s. „standartizācijas paketi”, kurā būs iekļauts likumdošanas priekšlikums ar mērķi pārskatīt spēkā esošo tiesisko regulējumu attiecībā uz Eiropas standartizāciju
The European Commission is currently working on a ‘Standardisation Package’, which will include a legislative proposal aimed to revise the existing legal framework on European standardisation
– Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmums 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā.
- Council Decision 87/95/EEC of 22 December 1986 on standardisation in the field of information technology and telecommunications
– Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā.
- Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1673/2006/EK par Eiropas standartizācijas finansēšanu. un vienots paziņojums, kurā būs noteikta standartizācijas politika nākamajiem desmit gadiem.
- Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 on the financing of European standardisation and an umbrella Communication which will set the standardisation policy for the next decade.
Izstrādājot šo „standartizācijas paketi”, Komisija ir lūgusi galvenos ekspertus sniegt stratēģiskus ieteikumus.
In preparation of its ‘Standardisation Package’, the Commission has asked key experts to make strategic recommendations.
Šie eksperti darbojas Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanas speciālistu grupas ( EXPRESS ) sastāvā, kura 2010. gada februārī ir sniegusi ieteikumus, sagatavojot ziņojumu „Standartizācija konkurētspējīgai un inovatīvai Eiropai — redzējums 2020. gadam”.
These experts have been brought together in the Expert Panel for the Review of the European Standardisation System (EXPRESS) which has delivered its recommendations in February 2010 in the form of a report entitled ‘Standardisation for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020’.
Komisija rīkoja arī publisku apspriešanos (laikposmā no 2010. gada 23. marta līdz 21. maijam) par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu, un Komisijas uzdevumā tika sagatavots attiecīgs ietekmes novērtējums (2010. gada 9. marts).
The Commission has also undertaken a public consultation on the review of the European standardisation system (held from 23 March to 21 May 2010), and commissioned an Impact Assessment Study (9 March 2010).
Vispārējas referenta piezīmes
Rapporteur's general remarks
Referents atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt Eiropas standartizācijas sistēmu, lai saglabātu tās daudzos veiksmīgos elementus, novērstu nepilnības un pareizi līdzsvarotu Eiropas un valsts līmeņu dimensijas.
The Rapporteur welcomes the Commission's intention to review the European standardisation system with a view to preserving its many successful elements, improving its deficiencies and striking the right balance between the European and national dimensions.
Jāuzsver, ka ierosināto pārskatīšanu vajadzētu veikt, ņemot vērā esošās sistēmas potenciālu, kas ir stabils pamats uzlabojumiem, atturoties no jebkādām radikālām pārmaiņām, kuras mazinātu sistēmas pamatvērtības.
It should be emphasised that the proposed review should build on the strengths of the existing system which constitute a solid base for improvement, refraining from any radical changes that would undermine its core values.
Šai ziņā referents nepiekrīt vairākiem politisku risinājumu variantiem, kas iekļauti Komisijas sagatavotajā ietekmes novērtējumā, jo, tos īstenojot, sistēma tiktu pilnībā pārstrādāta.
In that respect, the Rapporteur does not agree with a number of policy options contained in the Commission's impact assessment study which would result in a complete overhaul of the system.
Sagatavojot šo ziņojuma projektu, referents ņēma vērā EXPRESS ziņojumā formulētos secinājumus, kas ietver vairākus nozīmīgus ieteikumus.
In drafting this report, the Rapporteur took into consideration the findings of the EXPRESS Report which contains a number of significant recommendations.
Tomēr referents atzīmē, ka EXPRESS ne vienmēr ir izdevies nākt klajā ar oriģināliem ieteikumiem vai panākt vienprātību galvenajos jautājumos, un tas galvenokārt ir skaidrojams ar to, ka grupas locekļiem ir atšķirīgi, dažkārt pat pretēji viedokļi.
The Rapporteur notes, however, that EXPRESS has not always succeeded in producing original recommendations or reaching a consensus on key issues, which is mainly explained by the different, and, at times, conflicting, views reflected in its membership.
Referents arī ņēma vērā atbildes, kas tika sniegtas Komisijas rīkotās publiskās apspriešanās procesā par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu, kā arī secinājumus, kas tika formulēti Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2010. gada 23. jūnijā rīkotajā uzklausīšanas sanāksmē par Eiropas standartizācijas nākotni.
The Rapporteur took also into account the responses to the Commission’s public consultation on the review of the European standardisation system, and the conclusions of the Public Hearing on the Future of European Standardisation which was organised by the IMCO Committee on 23 June 2010.
Turklāt sakarā ar Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas delegācijas vizīti Ženēvā (2010. gada 25. un 26. maijā) referentam bija iespēja tikties ar starptautisko standartizācijas organizāciju pārstāvjiem, un referents ir apspriedies ar daudziem Eiropas un valstu standartizācijas iestāžu pārstāvjiem un galvenajām ieinteresētajām pusēm, kuras ir iesaistītas standartu izstrādes procesā.
The Rapporteur has had also the opportunity to meet with representatives of international standardisation organisations in the context of an IMCO Delegation visit to Geneva (25-26 May 2010), and has consulted extensively with representatives of European and national standardisation bodies and key stakeholders involved in the standards development process.
Bez mūsdienīga standartizācijas procesa nodrošināta atbalsta nav iespējams pilnībā izmantot vienotā tirgus potenciālu.
The full potential of the single market cannot be released without the support of a modern standardisation process.
Eiropas standartizācijas sistēmai ir bijusi galvenā loma vienotā tirgus darbībā, īpaši izmantojot standartus tādās svarīgās tiesību aktu jomās kā „jaunā pieeja”.
The European standardisation system has been a central element in the delivery of the single market, in particular, through the use of standards in key legislative areas under the ‘New Approach’.
Šī likumdošanas metode ir lieti noderējusi, izveidojot inovācijai labvēlīgu regulējumu, kas nodrošina, ka pašas ieinteresētās puses izstrādā tiesību aktu prasībām atbilstīgas tehniskās specifikācijas, un tās tiek atjauninātas atbilstoši jaunākajiem sasniegumiem.
This legislative technique has been instrumental in putting in place innovation-friendly regulation, where technical specifications allowing compliance with legal requirements are developed by the interested parties themselves and updated according to the ‘state of the art’.
Pateicoties brīvprātīgiem standartiem, par kuriem puses ir savstarpēji vienojušās, ir nodrošināts labāks regulējums, ir veicināta uzņēmumu konkurētspēja un novērsti šķēršļi tirdzniecībai.
Mutually agreed voluntary standards have enabled better regulation, stimulated business competitiveness and removed barriers to trade.
Standartizācija ir ārkārtīgi svarīga, reaģējot uz aizvien lielāko pieprasījumu Eiropas politikā un tiesību aktos pēc tādiem standartiem, ar kuriem var garantēt ražojumu drošumu, pieejamību, jauninājumus, savietojamību un vides aizsardzību.
Standardisation plays a key role in supporting the increasing needs of European policy and legislation for standards capable of ensuring product safety, accessibility, innovation, interoperability and environmental protection.
Referents norāda, ka pēdējos gados ir palielinājies to standartu skaits, kuri attiecas uz tiesību aktiem, kas neietilpst „jaunās pieejas” darbības jomā, un tas liecina, ka šis modelis tiek izmantots visdažādākajos ES politikas virzienos.
The Rapporteur notes that the number of standards supporting legislation beyond the scope of the ‘New Approach’ has increased over the last years, which shows that this model has been adopted across a broad range of EU policies.
Saskaņā ar labāka regulējuma principiem ņemot vērā attiecīgo jomu specifiku, ir vēlama standartu plašāka izmantošana arī jaunos Savienības likumdošanas un politikas virzienos.
The extension of the use of standards in new areas of Union legislation and policies is desirable, taking into account the specificities of the areas concerned in accordance with the principles of better regulation.
Šajā ziņojuma projektā referents ir iekļāvis vairākus dalībvalstīm, Eiropas Komisijai, kā arī Eiropas un starptautiskajām standartizācijas iestādēm adresētus konkrētus ieteikumus, pateicoties kuriem esošo Eiropas standartizācijas sistēmu varētu padarīt ietekmīgāku.
The Rapporteur has included in this draft report a number of specific recommendations addressed to Member States, the European Commission and the European and national standardisation bodies, with the view to empowering the current European standardisation system.
Īpaši jānorāda, ka daudzi no šiem priekšlikumiem attiecas tieši uz saskaņotiem/obligātiem standartiem, kas paredzēti ES likumdošanas un politikas virzienu atbalstam, un tādēļ tiem ir galvenā nozīme, lai piesaistītu sabiedrības uzmanību.
It should be highlighted that many of these proposals apply in particular to harmonised/mandated standards, which are intended to support EU legislation and policies, and are therefore key to the public interest.
Lai veicinātu apspriešanos komitejā, šajā paskaidrojuma daļā referents vēlas pievērsties dažiem konkrētiem ziņojumā iekļautajiem ieteikumiem.
In this explanatory statement, the Rapporteur would like to focus on certain recommendations contained in the report in order to facilitate the discussions in the committee.
Spēcīgāks dalībvalstu delegāciju princips
Enhancing the national delegation principle
Lai gan valstu standartizācijas iestādes (VSI) ir Eiropas standartizācijas sistēmas stūrakmens, resursu, tehniskās pieredzes un ieinteresēto pušu līdzdalības ziņā tās ievērojami atšķiras.
Although National Standards Bodies (NSBs) constitute the backbone of the European standardisation system, there are significant differences among them in terms of resources, technical expertise and stakeholder engagement.
Šī iemesla dēļ būtiski atšķiras to līdzdalība Eiropas standartizācijas sistēmas darbībā.
These inequalities create a significant imbalance in their participation in the European standardisation system.
Komisijai, dalībvalstīm un Eiropas standartizācijas organizācijām (ESO) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai veiktspējas ziņā vājākas VSI varētu aktīvāk piedalīties standartizācijas procesā.
The Commission, the Member States and the European Standardisation Organisations (ESOs) should take all necessary measures in order to enable the weaker NSBs to assume a more active role in the standardisation process.
Turklāt ir jāuzsver, ka vairumā dalībvalstu to iestādes ir samērā maz ieinteresētas līdzdarboties standartu izstrādes procesā, kaut gan standartizācija ir svarīgs likumdošanas un valsts politikas virzienu atbalsta līdzeklis.
It should be also emphasised that in most Member States public authorities show a limited interest in participating in the standards development process, notwithstanding the importance of standardisation as tool to support legislation and public policies.
Dalībvalstīm un jo īpaši tirgus uzraudzības iestādēm būtu jādeleģē pārstāvji, kas piedalītos visu valsts tehnisko komiteju darbā, nodrošinot, ka tiek saskanīgi izstrādāti standarti ES politikas virzienu un tiesību aktu atbalstam.
Member States, and in particular market surveillance authorities, should send representatives to take part in all national technical committees mirroring the development of standards in support of EU policies and legislation.
Dalībvalstu delegāciju princips ir tas, uz kā balstās Eiropas standartizācijas sistēma, īpaši standartu izstrāde CEN un CENELEC .
The principle of national delegation is a cornerstone of the European standardisation system, particularly in the standards development process of CEN and CENELEC.
Tomēr ir jānorāda — kā apliecina pētījums par piekļuves iespējām standartizācijai, vairumā Eiropas valstu tās ieinteresētās puses, kas pārstāv sabiedrību, standartu izstrādē nav iesaistītas vai arī joprojām ir ļoti maz iesaistītas.
It should be, however, emphasised that – as confirmed in the Study on Access to Standardisation – in the vast majority of European countries, the participation of societal stakeholders in the standard-setting process is non-existent or remains at a very low level.
Ar dažiem vērā ņemamiem izņēmumiem valstīs patērētāju viedoklis standartizācijas jautājumos parasti ir pārstāvēts vairākās institūcijās, vai šādas pārstāvības vienkārši nav, turpretim tajās nedaudzajās valstīs, kur valsts līmenī patērētāju līdzdalība ir efektīva, viņu viedoklis, izstrādājot valsts nostāju, bieži vien netiek ņemts vērā.
With few notable exceptions, national consumer expertise in standardisation is usually fragmented across many bodies or simply does not exist, whereas in those few countries where consumer participation is effective at national level, their view may often be filtered out in the development of the national position.
Stāvoklis ir vēl neapmierinošāks attiecībā uz to personu līdzdalību, kuras pārstāv vides intereses — pašlaik tikai divās dalībvalstīs vides organizācijas sistemātiski piedalās standartu noteikšanas procesā.
The situation is even more unsatisfactory when it comes to the participation of stakeholders representing environmental interests: there are currently only two Member States in which environmental organisations contribute systematically to the standard-setting process.
Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valsts tehniskajās komitejās ir efektīvi pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās puses, šai nolūkā izveidojot uzraudzības un ziņojumu sniegšanas mehānismus un vajadzības gadījumā sniedzot finansiālu atbalstu veiktspējas ziņā vājākiem dalībniekiem, lai sekmētu viņu līdzdalību.
Member States should ensure effective representation of all relevant stakeholders on national technical committees by establishing monitoring and reporting mechanisms and providing, where necessary, financial support to weaker stakeholders in order to facilitate their participation.
Labāk pieejams standartizācijas process
Improving access to the standardisation process
Sabiedrības ieinteresēto pušu — veselības un drošuma, patērētāju un vides aizsardzības interešu pārstāvju — līdzdalība nodrošina sistēmai vērā ņemamu leģitimitātes un lēmumu publiskuma aspektu, ļauj panākt kvalitatīvāku vienprātību un veicina Eiropas standartu nozīmīgumu.
The participation of societal stakeholders - representing health and safety, consumer and environmental interests - offers to the system a significant aspect of legitimacy and accountability, improves the quality of the consensus and renders European standards more representative.