natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pielikumu atjauninās, svītrojot no tā tiesību aktus, kas neattiecas uz valsts iestāžu, kuras atbild par tiesību aktu ieviešanu, sadarbību patērētāju aizsardzības jomā, un atjauninās atsauces uz agrākajiem tiesību aktiem, kuri zaudējuši spēku, ar atsaucēm uz jaunākajiem tiesību aktiem patērētāju aizsardzības jomā.
The update of the Annex will consist of the removal from the Annex of legislation which is not relevant for consumer protection cooperation between the national enforcement authorities and the updating of references to old legislation which is no longer in force with references to new legislation in the field of consumer protection .
Turklāt pielikumu ir svarīgi atjaunināt, jo Direktīvu 87/102/EEK atcēla ar Direktīvu 2008/48/EK par patēriņa kredītlīgumiem, nepaskaidrojot, ka atsauces uz atcelto direktīvu ir uzskatāmas par atsaucēm uz jauno direktīvu.
More importantly, the update of the Annex is necessary as Directive 87/102/EEC has been repealed by Directive 2008/48/EC on credit agreements for consumers, without expressly stating that references to the repealed Directive are to be construed as references to the new Directive.
III Referenta vispārējas piezīmes par SPTAJ regulas darbību
Rapporteur's general remarks on the functioning of the CPC Regulation
Referents atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, jo ir nepieciešams regulas pielikumā atspoguļot ES tiesību aktu izmaiņas patērētāju aizsardzības jomā.
The Rapporteur welcomes the Commission's proposal as it is necessary to ensure that the Annex to the Regulation reflects the developments of the EU legislative body on consumer protection.
Ņemot vērā šī priekšlikuma ierobežotos mērķus, referents tomēr uzskata, ka galvenais aplūkojamais jautājums ir spēkā esošās regulas regulējuma pietiekamība patērētāju acquis pārrobežu īstenošanai.
Taking into account the limited objectives of this proposal, the Rapporteur considers, however, that the key political issue to be examined is whether the current Regulation provides a sufficient framework for the cross-border enforcement of the consumer acquis.
2009. gada 2. jūlijā publicētais pēdējais Komisijas ziņojums par SPTAJ regulas piemērošanu
The last report from the Commission on the application of the CPC Regulation published on 2 July 2009
Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulas (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu ( COM(2009)0336 ). un 2010. gada 22. septembrī Briselē notikusī augsta līmeņa sanāksme „Patērētāju ekonomisko tiesību ievērošana iekšējā tirgū” atklāja bažas par patērētāju acquis pārrobežu īstenošanas rezultātiem.
Report on the application of Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the Regulation on consumer protection cooperation) ( COM(2009)0336 ) and the High-Level Meeting “Enforcement of the Economic Rights for Consumers in the Internal Market” (Brussels, 22 September 2010) reveal a number of concerns about the achievements in cross-border enforcement of the consumer acquis.
Liela daļa no informētajām iestādēm vai nu nav pievienojušās, vai arī aktīvi neizmanto šo sistēmu, lai gan tas ir priekšnoteikums efektīvai SPTAJ tīkla darbībai.
A significant number of authorities notified are either not connected or do not actively use the system, although this is a precondition for the effective functioning of the CPC Network.
Lūgumu apmierināšanai ir vajadzīgs aizvien ilgāks laiks, savukārt IT rīka lietošana iestādēs notiek tik dažādos veidos, ka tas var negatīvi ietekmēt centienus sadarboties.
Requests are taking longer and longer to be closed, whereas authorities are using the IT tool in such different ways that this may be having a negative impact on their cooperation efforts.
Citiem jautājumiem ir horizontālāks raksturs, piemēram, atšķirības valstu patērētāju tiesību aktos, jurisdikcijas un piemērojamo tiesību tēma un ar SPTAJ regulu ieviestās sadarbošanās prasības ievērošanas apmērs.
Some other issues are of a more horizontal nature, like the question of diverging national consumer laws, the question of jurisdiction and applicable law and the extent to which the obligation to cooperate introduced by the CPC Regulation applies.
Ne vienmēr apmierināt savstarpējās palīdzības lūgumu, ja darbība ir aizliegta patērētāja dalībvalstī, taču piegādātāja dalībvalstī — nē.
It is not always possible to comply with a request for mutual assistance in a situation where an action may be prohibited in the Member State of the consumer but not in the Member State of the supplier.
Problēma ir arī prioritāšu noteikšana.
Another problem concerns prioritisation.
Pašlaik tiesību aktu īstenošanas iestādēm nav kopīgu prioritāšu.
Currently there is no common set of priorities among enforcement authorities.
Tā kā resursi ir ierobežoti, ir ļoti svarīgi un tikai normāli, ka valsts iestādēm ir pašām sava sistēma prioritāšu noteikšanai.
It is crucial and normal that national public authorities have their own system or prioritisation as resources are limited.
Tomēr, ja katram savstarpējas palīdzības lūgumam ir jānosaka nacionālās prioritātes un ja nepastāv kopīgs viedoklis par to, kas tajās jāiekļauj, sistēma nevar efektīvi darboties.
But if every request for mutual assistance is subject to national prioritisation, and there is no shared view on how to determine what should be prioritised, the system cannot work efficiently.
Komisijai ir jāizveido kopīga pieeja prioritāšu izvēlē un tādēļ ir jāparedz daudzgadu plānošana.
A role for the Commission in setting up a common approach in priority setting and multi-annual planning should therefore be envisaged.
Jāpanāk arī vienota izpratne par būtiskiem faktiem, kā arī ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu vienota interpretācija, piemēram, „patērētāju kopīgo interešu” definīcija.
There is also a need to develop a shared understanding of relevant facts and a common interpretation of EU consumer protection rules, for instance, a definition of “collective consumer interests”.
Pastāv arī atšķirīgi uzskati par patērētāju acquis mijiedarbību ar citiem būtiskiem ES tiesību aktiem.
Different views have also emerged as to how the consumer acquis interacts with other pieces of relevant EU legislation.
Turklāt īstenošanas procesuālie noteikumi joprojām ir sadrumstaloti.
In addition, the procedural rules for enforcement remain fragmented.
Atšķirīgās valstu juridiskās un tiesību aktu īstenošanas sistēmas rada sarežģījumus efektīvai tiesību aktu pārkāpumu novēršanai Eiropas Savienībā.
Differing national legal and enforcement systems make it difficult to tackle intra-EU infringements in an efficient way.
Dažām valsts iestādēm ir pieejami diezgan tālejoši līdzekļi pārkāpumu novēršanai, turpretim citām ir jāvēršas tiesā un jāsaskaras ar diezgan ilgstošu tiesvedību.
Some public authorities have rather far-reaching means to stop an infringement whereas others have to go to court and face fairly lengthy proceedings.
Arī tiesu izdevumi var radīt problēmas.
Court costs may also pose problems.
Saskaņā ar regulas 15. pantu lūguma iesniedzējas iestādes dalībvalstij joprojām ir pienākums atlīdzināt jebkādas izmaksas un zaudējumus, kas radušies sakarā ar tādiem pasākumiem, kas atzīti par nepamatotiem.
As provided for in Article 15 of the Regulation, the applicant authority shall remain liable for any costs and losses incurred as a result of measures held to be unfounded.
Dažās valstīs, piemēram, Somijā lūguma iesniedzējai iestādei nav jāmaksā, jo tiek piemērots izmaksu neradīšanas noteikums, taču daudzās valstīs nepastāv šāda kārtība.
In some countries, like Finland, the applicant authority does not have to pay as no-cost rule is applied, but in many countries this is not the case.
Tas var samazināt ierosināto pienākumu neizpildes procedūru skaitu, ja lūguma iesniedzēja iestāde nespēj segt tiesvedības iespējamās izmaksas.
This may reduce the number of infringement procedures to be taken up, if the applicant authority is not able to bear the possible costs of the court proceedings.
Visbeidzot to, ka lūgumu apmierināšanai ir vajadzīgs aizvien ilgāks laiks (līdz 2008. gada jūnijam vidēji 81 diena, 2008. gada beigās jau 148 dienas), daļēji var izskaidrot ar pārrobežu gadījumu lielāku sarežģītību, taču bieži tas norāda uz noteikto termiņu vai citu operatīvu prasību neizpildi.
Finally, the fact that requests are taking longer and longer to be closed (an average of 81 days until June 2008, this figure had increased to 148 days by the end of 2008) can partially be explained by the greater complexity of cross-border cases, but is often an indicator of non-compliance with established deadlines or other operating requirements.
Savukārt tas ietekmē lūgumu skaitu, kas 2010. gadā, šķiet, ir palicis nemainīgs vai pat samazinājies.
This in turn has an effect on the number of requests which seem to have stagnated or even decreased in 2010.
Tas nav vēlams, un pēc iespējas ātrāk ir jāpanāk pretēja virzība, lai sasniegtu galveno SPTAJ regulas mērķi.
This is not a desirable trend and should be reversed as soon as possible in order to meet the ultimate aim of the CPC Regulation.
Referents pauž stingru pārliecību, ka lūgumu skaita samazināšanās neatspoguļo pārkāpumu daudzuma samazināšanos ES, bet gan drīzāk sistēmas nepilnības.
It is the Rapporteur's firm conviction that the decline in the number of requests does not reflect a decrease in the number of intra-EU infringements but rather the shortcomings of the system.
Attiecībā uz saskaņošanas jautājumu pašreizējā nozaru pieeja patērētāju politikas iniciatīvām nesekmē saskaņotu īstenošanu.
Regarding the issue of coordination, the current sector-based approach for consumer policy initiatives does not facilitate coherent enforcement.
Komisijai būtu vairāk jāiesaistās Eiropas mēroga darbību īstenošanas saskaņošanā, jo šai problēmai pašlaik nav pievērsta pietiekama uzmanība.
A greater role for the Commission in coordinating the enforcement of pan-European activities would be necessary as this problem is currently insufficiently addressed.
Referents arī uzskata, ka labākas patērētāju aizsardzības mērķu sasniegšanai Eiropā ir jāpaplašina SPTAJ regulas darbības joma, atspoguļojot ES patērētāju aizsardzības tiesību aktu kopumu vienotākā un horizontālākā veidā.
The Rapporteur is also of the opinion that, in order to meet the objectives of fostering better consumer protection in Europe, the scope of the CPC Regulation should be broadened in order to reflect the EU legislative body of consumer protection in a more holistic and horizontal way.
IV Referenta vispārējā nostāja
Rapporteur’s overall position
Tā kā sadarbības rezultāti pārrobežu īstenošanas jomā pašlaik nav apmierinoši un tie ir jāuzlabo, referents saistībā ar šo priekšlikumu norāda trīs alternatīvus darbības veidus:
Taking into account that the current results of cross-border enforcement cooperation are not satisfactory and that measures need to be taken, the Rapporteur has identified three alternative lines of action in relation to this proposal:
a) ierosināt nozīmīgus grozījumus ar mērķi risināt problēmas, kuras ir atklātas līdzšinējā regulas piemērošanā; b) pieņemt Komisijas tehnisko priekšlikumu, neierosinot izmaiņas; c) ierosināt dažus grozījumus, proti, „pārskatīšanas klauzulu”, pieprasot Komisijai veikt šīs regulas efektivitātes un operatīvo mehānismu novērtējumu, un realizējamā termiņā izstrādāt tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis ir nopietnāka spēkā esošās regulas pārskatīšana, tostarp tās darbības jomas paplašināšana.
(a) propose substantive amendments aimed at addressing the problems that have been so far identified in the application of the Regulation, (b) accept the Commission's technical proposal without proposing any modifications, (c) propose a limited number of amendments, i.e. a ‘review clause’, asking the Commission to undertake an assessment of the effectiveness and operational mechanisms of the Regulation, and come up, within a plausible timeframe, with a legislative proposal aimed at a more substantial revision of the current Regulation, including the broadening of its scope.
Referents tomēr vēlētos uzsvērt, ka šā priekšlikuma iesniegšana būtu pareizākais brīdis apstiprināt nepieciešamību nopietnāk pārskatīt attiecīgo regulu.
The Rapporteur would like, however, to emphasise that this proposal is the right occasion to confirm the need for a more substantial review of the Regulation.
Referents uzskata, ka pastāv reāla nepieciešamība novērst nepilnības un problēmas patērētāju acquis pārrobežu īstenošanā un uzlabot SPTAJ tīkla vispārējo darbību.
In the Rapporteur's view, there is a real need to tackle the shortcomings and problems in cross-border enforcement of the consumer acquis and to improve the overall functioning of the CPC Network.
Referents apzinās, ka pašlaik nav pietiekamas informācijas par regulas darbību un šāda informācija ir jāiegūst ar rūpīgas analīzes palīdzību.
The Rapporteur is aware that for the time being there is insufficient information on the operation of the Regulation and such information should be obtained through a thorough analysis.
Šobrīd Komisija izstrādā otro ziņojumu par SPTAJ regulas piemērošanu un plāno to publicēt vēlāk šajā gadā.
At the moment, the Commission is preparing the second report on the application of the CPC Regulation to be published later this year.
Komisija ir paredzējusi arī veikt ārējo novērtējumu, kuram sekos ieinteresēto personu sabiedriskā apspriešanās.
The Commission has also foreseen to carry out an external evaluation followed by a public consultation among stakeholders.
Tādēļ, pirms ierosināt tālejošus SPTAJ regulas grozījumus, šķiet saprātīgi sagaidīt šā procesa rezultātus.
Therefore, it seems reasonable to wait for the results of this process before proposing any far-reaching modifications to the CPC Regulation.
Iekļaujot „pārskatīšanas klauzulu” šajā regulā, referents vēlas uzsvērt, ka Komisijai ir jāveic un jāpaātrina pārskatīšanas process un līdz 2014. gada beigām jāsagatavo jauns tiesību aktu priekšlikums.
By including a ‘review clause’ in the Regulation, the Rapporteur wants to underline the need for the Commission to commit itself to and speed up the review process and come up with a new legislative proposal by the end of 2014.
Referents arī uzsver, ka ir rūpīgi jāapraksta ES patērētāju tiesības, izvērtējot SPTAJ regulas darbības jomu.
The Rapporteur also emphasises that EU consumer law should be mapped thoroughly when assessing the scope of the CPC Regulation.
Regulas darbības jomu ir jāuzlūko vienotā veidā un, visbeidzot, ir jāaptver viss ES tiesību aktu kopums, kuram ir ietekme uz patērētāju kopīgajām interesēm.
The scope of the Regulation should be seen more holistically, and should ultimately cover all EU legislation having an impact on consumers' collective interests.
Nobeigumā referents pauž viedokli, ka patērētāju interešu pārrobežu īstenošanai ir jāpiešķir augsta prioritāte politiskajā darba kārtībā.
As a conclusion, the Rapporteur is of the opinion that the cross-border enforcement of consumers’ interests should be placed high on the political agenda.
Labākai sadarbībai valstu īstenošanas iestāžu starpā vajadzētu kļūt par efektīvāku aizsardzības līdzekli Eiropas patērētāju rokās un palielināt viņu uzticību iekšējam tirgum.
Improved cooperation between national enforcement authorities should develop into a more efficient remedy in the hands of European consumers and boost their confidence in the internal market.
51. pants – komiteju apvienotās sanāksmes
Rule 51 – joint committee meetings
par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
the CAP towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future
Attīstības komitejaS ATZINUMS ....................................................................23
OPINION of the Committee on Development ..........................................23
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 27
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 27
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ...34
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...34
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS ..........................................39
OPINION of the Committee on Regional Development .....................39
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS.....................................................................46
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE............................................................46
KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
the CAP towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” ( COM(2010)0672 ),
– having regard to the Communication from the Commission, ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’ ( COM(2010)0672 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu,
– having regard to Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu
– having regard to Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy
OV L 209, 11.8.2005. ,
OJ L 209, 11.8.2005. ,
– ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
– having regard to Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
OV L 277, 21.10.2005. ,
OJ L 277, 21.10.2005. ,
– ņemot vērā Padomes Lēmumu Nr. 2006/144/EK
– having regard to Council Decisions 2006/144/EC
OV L 55, 25.2.2006. un Lēmumu Nr. 2009/61/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm
OJ L 55, 25.2.2006. and 2009/61/EC on Community strategic guidelines for rural development
OV L 30, 31.1.2009. ,
OJ L 30, 31.1.2009. ,
– ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju
– having regard to Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets
OV L 299, 16.11.2007. ,
OJ L 299, 16.11.2007. ,
– ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem
– having regard to Regulation (EC) No 73/2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers
OV L 30, 31.1.2009. un OV L 43, 18.2.2010. ,
OJ L 30, 31.1.2009 and OJ L 43, 18.2.2010. ,
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0286 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0286 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par stratēģiju „Eiropa 2020”
– having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020
Pieņemtie teksti, P6_TA(2010)0223 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0223 . ,
– ņemot vērā Padomes prezidentūras 2011. gada 17. marta secinājumus par KLP 2020. gada perspektīvā,
– having regard to the Council Presidency Conclusions of 17 March 2011 on ‘the CAP towards 2020’,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 18. marta atzinumu par kopējās lauksaimniecības politikas reformu 2013. gadā,
– having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee of 18 March 2010 on ‘the reform of the common agricultural policy in 2013’,
– ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu „KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas”,
– having regard to the Opinion of the Committee of the Regions, ‘The CAP until 2020 – food, natural resources and rural areas – the future challenges’,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0202/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Development, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0202/2011 ),
A. tā kā ilgtspējīga, ražīga un konkurētspējīga Eiropas lauksaimniecības nozare dod būtisku ieguldījumu, lai sasniegtu līgumos noteiktos KLP mērķus un stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, tā kā tā var arī palīdzēt risināt jaunās politiskās problēmas, piemēram, pārtikas nodrošinājuma, enerģijas un rūpniecības izejvielu, klimata pārmaiņu, vides un bioloģiskās daudzveidības, veselības un demogrāfisko pārmaiņu jomā, un tā kā gaidāmā KLP reforma būs pirmā, attiecībā uz kuru Eiropas Parlaments un Padome kopīgi pieņems tiesību aktus atbilstoši Lisabonas līgumam;
A. whereas a sustainable, productive and competitive European agricultural sector makes a vital contribution to meeting the objectives set by the Treaties for the CAP and the objectives of the EU 2020 Strategy, whereas it can also help to meet new political challenges such as security of supply of food, energy and industrial raw materials, climate change, the environment and biodiversity, health and demographic change, and whereas the forthcoming CAP reform will be the first in which the European Parliament will co-legislate with the Council, in accordance with the Lisbon Treaty,
B. tā kā lauksaimniecības nozares galvenais uzdevums joprojām ir nodrošināt ar pārtiku ne vien ES, bet arī pasaules un jo īpaši jaunattīstības valstis, jo saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas prognozēm līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits no 7 miljardiem palielināsies līdz vairāk nekā 9 miljardiem, un viņu nodrošināšanai ar pārtiku lauksaimniecisko ražošanu pasaulē būs nepieciešams palielināt par 70 %; tā kā vairāk pārtikas būs jāražo, neraugoties uz to, ka palielināsies ražošanas izmaksas, valdīs liela nestabilitāte lauksaimniecības tirgos un palielināsies spiediens uz dabas resursiem, un tas nozīmē, ka lauksaimniekiem būs jāražo vairāk, izmantojot mazāk zemes, ūdens un enerģijas;
B. whereas food security remains the central challenge for agriculture not only in the EU but globally, in particular in developing countries, as the world population is predicted to grow from 7 to more than 9 billion by 2050, requiring a 70% increase in global agricultural production according to the FAO; whereas more food will need to be produced against a background of higher production costs, severe volatility in agricultural markets and mounting pressure on natural resources, meaning that farmers will have to produce more using less land, less water and reduced energy inputs,
C. tā kā pārtikai ir stratēģiski svarīga nozīme un tā kā visvēlamākais veids, kā panākt nodrošinātību ar pārtiku, ir stabilas un konkurētspējīgas lauksaimniecības nozares saglabāšana; tā kā spēcīga KLP ir ļoti svarīga gan šā mērķa sasniegšanai, gan lai panāktu ES lauku reģionu saglabāšanu, to vides ilgtspēju un ekonomikas attīstību, tādējādi novēršot lauksaimniecības zemju apstrādes pārtraukšanu, lauku iedzīvotāju skaita mazināšanos un ekonomisko lejupslīdi;
C. whereas food has a strategic importance and whereas the most favourable way of ensuring food security is by maintaining a stable, competitive agricultural sector; whereas a strong CAP is central to this and to the preservation, environmental sustainability and economic development of the EU's rural areas in the face of the threat of land abandonment, rural depopulation and economic decline,