natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Izvērtējumu mērķis ir uzlabot fondu atbalsta kvalitāti, efektivitāti un saderību un darbības programmu stratēģiju un īstenošanu, ņemot vērā īpašās strukturālās problēmas attiecīgajās dalībvalstīs un reģionos un vienlaikus ievērojot ilgtspējīgas attīstības mērķi un attiecīgos Savienības tiesību aktus par ietekmi uz vidi , tostarp procesu par vidi bez šķēršļiem invalīdiem un stratēģisko vides novērtējumu.”
Evaluations shall aim to improve the quality, effectiveness and consistency of the assistance from the Funds and the strategy and implementation of operational programmes with respect to the specific structural problems affecting the Member States and regions concerned, while taking account of the objective of sustainable development and of the relevant Union legislation concerning environmental impact , including the process of barrier-free environment for the disabled, and strategic environmental assessment.’
5.a Regulas 55. panta 2. punkta 3. daļu aizstāj ar šādu tekstu:
(5a) In Article 55(2), subparagraph 3 is replaced by the following:
„Aprēķinos vadošā iestāde ņem vērā attiecīgajai ieguldījuma kategorijai atbilstīgo atsauces periodu, projekta kategoriju, rentabilitāti, kāda parasti ir sagaidāma no attiecīgās ieguldījuma kategorijas, principa „piesārņotājs maksā” piemērošanu, un — attiecīgos gadījumos — taisnīguma apsvērumus saistībā ar attiecīgās dalībvalsts relatīvo labklājību.”
‘In the calculation, the managing authority shall take account of the reference period appropriate to the category of investment concerned, the category of project, the profitability normally expected of the category of investment concerned, the application of the polluter-pays principle, and, where appropriate, considerations of equity linked to the relative prosperity of the Member State concerned.’
Ja objektīvi nav iespējams iepriekš paredzēt ieņēmumus, tad ieņēmumus, kas gūti piecos gados pēc darbības pabeigšanas, atskaita no Komisijai deklarētajiem izdevumiem.
Where it is objectively not possible to estimate the revenue in advance, the net revenue generated within five years of the completion of an operation shall be deducted from the expenditure declared to the Commission.
Ja objektīvi vai tehniski droši nav iespējams iepriekš paredzēt ieņēmumus, tad ieņēmumus, kas gūti piecos gados pēc darbības pabeigšanas, atskaita no Komisijai deklarētajiem izdevumiem.
Where it is objectively not possible or technically reliable to estimate the revenue in advance, the net revenue generated within five years of the completion of an operation shall be deducted from the expenditure declared to the Commission.
Kopīgi noteikumi starpposma maksājumu un noslēguma maksājumu aprēķināšanai
Common rules for calculating interim payments and payments of the final balance
11.a Regulas 82. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
(11a) In Article 82(1) the following point is added:
„ea) dalībvalstīm, kas 2009. gadā saņēma piešķīrumu saskaņā ar Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm 1 , vai dalībvalstīm, kuru IKP 2009. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu reāli ir samazinājies par vairāk nekā 10 % vai kuru bezdarba rādītājs kopumā vai atsevišķos reģionos salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir palielinājies par vairāk nekā 3 procentpunktiem, 2 % no Kohēzijas fonda ieguldījuma darbības programmā 2010. gadā un 4 % no Eiropas Sociālā fonda ieguldījuma darbības programmā 2010. gadā.
‘(ea) for Member States that were granted assistance in 2009 in accordance with Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002 establishing a facility providing medium-term financial assistance for Member States’ balances of payments 1 or Member States with a GDP decrease in 2009 of more than 10% in real terms in comparison with the previous year or in which the rate of unemployment, either nationally or in particular regions, has increased by more than three percentage points in comparison with the previous year, in 2010 2% of the contribution from the Cohesion Fund and 4% of the contribution from the European Social Fund to the operational programme.
12.a Regulas 93. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
(12a) Article 93(1) is replaced by the following:
Komisija automātiski atceļ saistības jebkurai saskaņā ar šā punkta otro daļu aprēķinātai darbības programmas summas daļai, kas nav izmantota avansa vai starpposma maksājumiem vai par kuru līdz 31. decembrim otrajā gadā pēc programmas budžeta saistību gada nav nosūtīts maksājuma pieteikums, kā noteikts 86. pantā, izņemot gadījumos, kas minēti šā panta 2. punktā.
The Commission shall automatically decommit any part of the amount calculated in accordance with the second subparagraph in an operational programme that has not been used for payment of the pre-financing or interim payments or for which an application for payment has not been sent in conformity with Article 86 by 31 December of the second year following the year of budget commitment under the programme, with the exception mentioned in paragraph 2.
Lai automātiski atceltu saistības, kas norādītas pirmajā daļā, Komisija summu aprēķina, katrām 2008. līdz 2013. gada budžeta saistībām pievienojot vienu sesto daļu no budžeta gada saistībām attiecībā uz kopējo 2007. gada atbalstu.”
For the purpose of automatic decommitment referred to in the first subparagraph, the Commission shall calculate the amount by adding one sixth of the annual budget commitment related to 2007 total annual contribution to each of 2008 to 2013 budget commitments.’
Atliekot saistību automātisko atcelšanu, kas attiecas uz 2007. gada saistībām, veidojas zināma elastība situācijā, kad darbības programmu apstiprināšana ir bijusi neparedzēti lēna.
Postponing the automatic de-commitment related to commitments made in 2007 gives some flexibility in a situation where the approval of operational programmes has been slow than expected.
12.b Regulas 93. pantā iekļauj šādu punktu:
(12b) In Article 93, the following paragraph is inserted:
Lai ņemtu vērā ārkārtas situāciju, kas saistīta ar pāreju uz šajā regulā paredzētajiem saistību automātiskas atcelšanas noteikumiem, apropriācijas, kuras ir atceltas, pamatojoties uz Komisijas veikto saistību atcelšanu par 2007. finanšu gadu, īstenojot 93. panta 1. punkta pirmās daļas un 97. panta noteikumus Regulā (EK) Nr. 1083/2006 un atbilstoši Finanšu regulas 11. pantam, atjauno tādā apjomā, kas vajadzīgs, lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1083/2006 93. panta 1. punkta noteikumus.
In order to meet the exceptional circumstances of the transition to the decommitment rules introduced by this Regulation, appropriations which have been cancelled because of decommitments made by the Commission for the financial year 2007 in the implementation of the first subparagraph of Article 93(1) and of Article 97 of Regulation (EC) No 1083/2006, pursuant to Article 11 of the Financial Regulation, shall be reconstituted to the extent necessary for the implementation of the second subparagraph of Article 93(1) of Regulation (EC) No 1083/2006.
Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas ietekmi uz maksājumu līmeni un par to, kādā apmērā tā savā budžeta projektā ņems vērā maksājumu līmeni.
The Commission shall report to the European Parliament and the Council about the effect of this Regulation on the level of payments and to what extent it will take into account the level of payments in its draft budget.
Komisija ziņojumā arī novērtē šīs regulas ietekmi uz nodarbinātību un sociālo iekļaušanu.
The Commission report should also assess the effects of this Regulation on employment and social inclusion.
par lauksaimniecību apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi — īpaša pārbaude
on agriculture in areas with natural handicaps: a special health check
Referents: Herbert Dorfmann
Rapporteur: Herbert Dorfmann
ATZINUMS Sniegusi Reģionālās attīstības komiteja ......................................13
OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT..................................12
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantu,
– having regard to Article 39 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Mērķtiecīgāks atbalsts lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi” ( COM(2009)0161 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions 'Towards a better targeting of the aid to farmers in areas with natural handicaps' ( COM(2009)0161 ),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembrī sniegto atzinumu par Komisijas paziņojumu,
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication from the Commission, delivered on 17 December 2009,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A7‑0056/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A7‑0056/2010 ),
A. tā kā 54 %, proti, vairāk nekā puse, lauksaimniecībā izmantojamo zemes platību ES ir klasificētas kā mazāk labvēlīgi apgabali;
A. whereas, at 54%, more than half of the utilised agricultural area in the EU is classed as less‑favoured areas,
B. tā kā katra dalībvalsts ir noteikusi mazāk labvēlīgus apgabalus, lai gan tas ir darīts atšķirīgā apmērā;
B. whereas each Member State has designated less‑favoured areas, although to a differing extent,
C. tā kā kalnu apgabali (tostarp tie Arktikas reģioni virzienā uz ziemeļiem no 62. paralēles, kurus uzskata par kalnu apgabaliem) aizņem aptuveni 16 % no lauksaimniecībā izmantojamām zemes platībām, bet vairāk nekā 35 % lauksaimniecībā izmantojamo zemes platību ir klasificētas kā vidējie mazāk labvēlīgie apgabali;
C. whereas mountain areas (including arctic regions north of the 62nd parallel which are also regarded as mountain areas) account for around 16% of the utilised agricultural area, whilst over 35% of the utilised agricultural area is classed as 'intermediate LFAs',
D. tā kā dalībvalstis šos apgabalus ir klasificējušas kā vidējos mazāk labvēlīgos apgabalus, pamatojoties uz daudziem kritērijiem, kuru dažādību Eiropas Revīzijas palāta uzskata par iespējamas nevienlīdzīgas attieksmes avotu
D. whereas these 'intermediate LFAs' are classified by the Member States on the basis of a large number of different criteria, which, in the view of the European Court of Auditors
Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 4/2003, OV C 151, 27.6.2003. ;
European Court of Auditors: Special Report No 4/2003, OJ C 151, 27.6.2003 , can lead to disparities in treatment,
E. tā kā tikai neliela daļa saimniecību šajos apgabalos saņem kompensācijas un dalībvalstu vidū šo maksājumu apmērs būtiski atšķiras
E. whereas only a small proportion of farms in these areas receive compensatory payments and the level of these payments varies significantly between the Member States
No 16 euro par hektāru Spānijā līdz 250 euro par hektāru Maltā. ;
from 16 EUR/ha in Spain to 250 EUR/ha in Malta ,
F. tā kā attiecībā uz kalnu apgabaliem un apgabaliem, kuros ir tādi nelabvēlīgi dabas apstākļi, kas definēti Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 50. panta 2. punktā un attiecīgi 50. panta 3. punkta b) apakšpunktā, ir izstrādāti īpaši kritēriji, lai šo apgabalu klasifikāciju nekritizētu Eiropas Revīzijas palāta un to neietekmētu minētais Komisijas paziņojums;
F. whereas for mountain areas and areas with specific handicaps, which are defined in Article 50(2) and Article 50(3)(b) respectively of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), there are clear and uncontested criteria, so that the classification of these areas has neither been criticised by the European Court of Auditors nor is affected by the current Commission communication,
G. tā kā ir jāievieš noteiktas procedūras, lai risinātu problēmas, ko izraisa īpašā situācija attālākajos reģionos;
G. whereas the particular situation in the outermost regions requires the implementation of specific procedures to deal with them,
H. tā kā atbalsts mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir būtiska kopējās lauksamniecības politikas otrā pīlāra, proti, lauku attīstības politikas, sastāvdaļa un tādēļ ne reģionālās politikas mērķiem, ne ELFLA finansējuma pārdalei nevajadzētu būt galvenajiem apspriežamajiem jautājumiem;
H. whereas support for less favoured areas is an essential component of the second pillar of the Common Agricultural Policy, namely rural development policy, and consequently neither regional policy objectives nor the issue of the redistribution of EAFRD funding should be at the heart of the debate,
I. tā kā, reformējot tiesību aktus par atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem un pieņemot Regulu (EK) Nr. 1698/2005, līdzšinējā kategorija „vidējie mazāk labvēlīgie apgabali” tika atcelta un teritorijas, kas tiesīgas saņemt maksājumus, definēja kā teritorijas, kurās ir „stipri nelabvēlīgi dabas apstākļi”;
I. whereas, as a result of the reform of legislation on support for less-favoured areas and the adoption of Regulation (EC) No 1698/2005, the previous category of 'intermediate LFAs' has been abolished and eligible areas are defined as areas 'affected by significant natural handicaps',
J. tā kā sociālekonomiskos kritērijus, kurus dažas dalībvalstis izmantoja līdz 2005. gada reformai, vairs nedrīkst izmantot kā galvenos kritērijus, lai noteiktu apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, tomēr tos joprojām drīkst izmantot, lai noteiktu apgabalus, kuros ir īpaši nelabvēlīgi dabas apstākļi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50. panta 3. punkta b) apakšpunktā;
J. whereas the socio-economic criteria used prior to the 2005 reform by some Member States may no longer be used to delimit areas with 'natural handicaps', but may continue to be used to define areas with 'specific handicaps', which are supported pursuant to Article 50(3)(b) of Regulation (EC) No 1698/2005,
K. tā kā, veidojot valsts un reģionālās lauku attīstības programmas, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, lai izstrādātu pārdomātu pasākumu kopumu, pielāgojot tos reģiona īpašajiem apstākļiem, un tā kā dalībvalstu ziņā ir izstrādāt mazāk labvēlīgajiem apgabaliem piemērotus pasākumus atbilstoši šo valstu programmām;
K. whereas, in formulating their national and regional programmes for rural development, Member States have significant room for manoeuvre in order to present a balanced set of measures adapted to their specific regional situation, and whereas it falls to the Member States to present suitable measures for their less favoured areas within their programmes,
2. atzīst, ka mazāk labvēlīgajiem apgabaliem to unikālā izvietojuma dēļ ir būtiska nozīme vides labvēlīgā ietekmēšanā un kultūrainavas saglabāšanā, un uzsver, ka maksājumiem, kas veikti saskaņā ar šo pasākumu, būtu jāveicina šo mērķu sasniegšana;
Recognises that because of their unique position less-favoured areas have an important role to play in delivering environmental benefits and in maintaining the landscape and stresses that payments under this measure should seek to achieve these goals;
6. šajā sakarībā aicina Komisiju ņemt vērā arī sociālās sekas, ko izraisīs to apgabalu jaunā klasifikācija, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi;
In this sense, calls on the Commission to take into account also the social implications of the new classification for areas with natural handicaps;
13. uzskata, ka ir nepieciešams pārskatīt kritērija „augsnes mitruma līdzsvars” definīciju tā, lai tajā tiktu ņemti vērā atšķirīgie agrovides apstākļi, kādi ir dažādās ES dalībvalstīs;
Considers it necessary to review the definition of the criterion of 'soil moisture balance' so as take account of the different agro-climatic conditions which exist in the various Member States of the Union;
16. tomēr uzsver, ka, lai praksē piemērotu šos kritērijus un izveidotu patiesus robežlielumus, ir būtiski, lai dalībvalstīm un reģioniem būtu pieejami nepieciešamie biofizikālie dati, un tiem vajadzētu būtu pietiekami precīziem attiecībā uz dabas apstākļiem; tādēļ atbalsta Komisijas ierosināto kritēriju praktiskās piemērošanas pārbaudi; aicina visas dalībvalstis iesniegt sīki izstrādātas kartes, kuras tiks izmantotas, ja, nosakot apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, valsts vai reģionālā līmenī vajadzēs pielāgot kritēriju robežlielumus un ierosināto 66 % robežlielumu (faktiskajiem dabas apstākļiem);
Stresses, however, that in order to apply these criteria and establish realistic threshold values in practice, it is essential that the necessary biophysical data are available to the Member States and regions with a sufficient degree of accuracy in relation to the natural environment; supports, therefore, the test of practical application of the proposed criteria introduced by the Commission; calls for the detailed maps that are to be submitted by the Member States to be used if necessary to adapt the limit values of the criteria, defining areas with natural handicaps, and the proposed threshold value of 66% at Member State or regional level (to the reality in terms of the natural environment);
19. uzsver, ka, izstrādājot vidējo mazāk labvēlīgo apgabalu galīgo karti, būtu jāņem vērā arī objektīvi valstu kritēriji, lai būtu iespējams pielāgot šo apgabalu noteikšanu atbilstīgi atšķirīgiem, īpašiem nosacījumiem katrā valstī; uzskata, ka šo pielāgošanu būtu jāveic pārredzami;
Stresses that when the final map of intermediate disadvantaged areas is drawn up, objective national criteria should also be taken into account in order to make possible the adaptation of the definition of the areas to the different specific conditions in each country; considers that this adaptation should be performed in a transparent manner;
24. uzsver dalībvalstu atbildību saistībā ar mērķi noteikt apgabalus, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, un veidot pārdomātas lauku attīstības programmas; uzsver, ka šajā procesā vajadzīga reģionālo un vietējo iestāžu partnerība; vienlaikus uzsver, ka šie valstu vai reģionu lēmumi ir jādara zināmi Eiropas Komisijai, kurai tie ir jāapstiprina;
Emphasises the responsibility of the Member States in connection with the objective designation of areas with natural handicaps and the formulation of balanced programmes for rural development; underlines the need for partnership with regional and local authorities in this process; stresses at the same time the need for notification and approval of these national or regional decisions by the Commission;
27. prasa pārskatīt mazāk labvēlīgo apgabalu shēmu saskaņā ar visas KLP reformas apspriešanu, lai nodrošinātu konsekvenci, veidojot jaunās lauksaimnieku atbalsta sistēmas, it īpaši saistībā ar jauno vienoto maksājumu saimniecībām;
Calls for the review of the Less Favoured Area Scheme to take place in concert with discussions of CAP reform as a whole, to ensure coherence in design of the new support systems for farmers, especially in relation to the new Single Farm Payment;
Atbalsts mazāk labvēlīgajiem apgabaliem ir būtiska kopējās lauksamniecības politikas otrā pīlāra, proti, lauku attīstības politikas, sastāvdaļa.
‑favoured rural areas is an essential component of the second pillar of the Common Agricultural Policy, rural development policy.
Vairāk nekā pusi no lauksaimniecībā izmantojamām platībām dalībvalstis ir klasificējušas kā mazāk labvēlīgus apgabalus.
Over half of the utilised agricultural area has been classed by the Member States as less‑favoured areas.
Kalnu apgabali (tostarp tie Arktikas reģioni virzienā uz ziemeļiem no 62. paralēles, kurus uzskata par kalnu apgabaliem to klimatisko apstākļu dēļ) aizņem aptuveni 16 % no zemes platībām.
Mountain areas (including arctic regions north of the 62nd parallel which are also regarded as mountain areas on account of their climatic conditions) account for around 16% of the area.
Tomēr vairākums platību, aptuveni 35 %, ir klasificētas kā apgabali, kuros ir citi nelabvēlīgi apstākļi — galvenokārt nelabvēlīgi dabas apstākļi.
The biggest share, however, at 35%, is accounted for by regions with other, mostly natural handicaps.
Šādu iedalījumu nosaka tiesiskais regulējums, proti, Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kurā dalībvalstīm saskaņā ar atbalsta 2. asi (Vides un lauku ainavas uzlabošana) ir ļauts veikt maksājumus par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu teritorijās un citās teritorijās.
This distinction is based on legislative framework provisions: Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) permits the Member States, under axis 2 (improving the environment and the countryside), to make 'natural handicap payments in mountain areas and payments in other areas with handicaps'.
Veicot šos maksājumus, būtu jārosina lauksaimniecības zemes nepārtraukta izmantošana, saglabājot lauku vidi, kā arī noturīgu lauksaimniecības sistēmu uzturēšana un veicināšana.
These should 'contribute, through continued use of agricultural land, to maintaining the countryside, as well as to maintaining and promoting sustainable farming systems'.
Regulas (EK) Nr. 2698/2005 36. pantā ir noteikti pasākumi, kuru „mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu lauksaimniecības zemes lietošanu”, it īpaši:
Article 36 of Regulation (EC) No 1698/2005 provides for 'measures targeting the sustainable use of agricultural land', in particular:
„i) maksājumus lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu teritorijās,
'( i ) natural handicap payments to farmers in mountain areas;
ii) maksājumus lauksaimniekiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citās teritorijās”, kas nav kalnu teritorijas.
(ii) payments to farmers in areas with handicaps, other than mountain areas; ...'
Regulas 50. pantā sīkāk ir aprakstīti kritēriji, kas attiecas uz teritorijām, kas tiesīgas saņemt maksājumus.
Article 50 of the Regulation defines in greater detail the criteria for eligible areas.
Kalnu teritorijas, kas tiesīgas saņemt maksājumus, ir tādas, kurās zemes lietošanas iespējas ir ļoti ierobežotas un darba izmaksas ievērojami palielinās:
Mountain areas are characterised by 'a considerable limitation of the possibilities for using the land and an appreciable increase in the cost of working it' due to:
a) augstuma dēļ, kas tādējādi saīsina augšanas sezonu;
a) shortened growing season because of altitude
b) stāvu nogāžu dēļ attiecīgajā teritorijā;
b) steep slopes over the area in question
c) izvietojuma dēļ, proti, tās atrodas virzienā uz ziemeļiem no 62. paralēles.
c) position north of the 62nd parallel.
Saskaņā ar 50. panta 3. punktu citām mazāk labvēlīgajām teritorijām jābūt
According to Article 50(3) other less‑favoured areas must be
„ a) ar stipri nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, t. i., ar mazu augsnes auglību vai sliktu klimatu, un tādām, kurās, zemi apsaimniekojot, ir svarīgi veikt uzturošas ekstensīvas lauksaimniecības darbības, vai
'(a) affected by significant natural handicaps, notably a low soil productivity or poor climate conditions and where maintaining extensive farming activity is important for the management of the land; or
b) ar īpaši nelabvēlīgiem dabas apstākļiem, kā arī, ja zemes apsaimniekošana būtu jāturpina, lai aizsargātu vai uzlabotu vidi, saglabātu ainavu un saglabātu teritorijas tūrisma potenciālu, vai lai aizsargātu krasta līniju. ”
(b) affected by specific handicaps, and where land management should be continued in order to conserve or improve the environment, maintain the countryside and preserve the tourist potential of the area or in order to protect the coastline.'