natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. un 19. novembra secinājumus par Eiropas kinoteātru digitalizācijas sniegtajām iespējām un pārbaudījumiem
– having regard to the Council conclusions of 18 and 19 November 2010 on the opportunities and challenges for European cinema in the digital era
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta vērtēšanas kritērijiem, kas ietverti Komisijas 2001. gada 26. septembra paziņojumā par atsevišķiem juridiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem (Paziņojums par kinematogrāfiju)
– having regard to the Commission communication concerning the State aid assessment criteria of the Commission communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works (Cinema Communication) of 26 September 2001
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 2. jūlija darba dokumentu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas analogā laikmeta un digitālā laikmeta filmu mantojumu (Filmu mantojuma ieteikuma otrais īstenošanas ziņojums) ( SEC(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” ( COM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 24. septembra paziņojumu „Par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā” ( COM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa zaļo grāmatu „Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” ( COM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. jūlija zaļo grāmatu „Audiovizuālo darbu izplatīšana tiešsaistē Eiropas Savienībā: iespējas un problēmas ceļā uz digitālo vienoto tirgu”( COM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
– ņemot vērā 2002. gada 2. jūlija rezolūciju par atsevišķiem juridiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfijas un citiem audiovizuālajiem darbiem
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– ņemot vērā 2001. gada 13. novembra rezolūciju par Eiropas filmu aprites uzlabošanu iekšējā tirgū un kandidātvalstīs
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 2. aprīļa atzinumu „Eiropas kino digitālajā laikmetā”
– having regard to Committee of the Regions’ opinion of 2 April 2011 on ‘European cinema in the digital era’
– ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A7-0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. tā kā kultūra veido Eiropas identitāšu un kopīgo vērtību fundamentālu pamatu;
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
B. tā kā kultūra ir būtisks temats mūsdienu debatēs par identitāti, sociālo kohēziju un uz zināšanām balstītu ekonomiku, kā norādīts 2001. gada UNESCO Vispārējā deklarācijā par kultūras daudzveidību;
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
C. tā kā ikvienam ir tiesības piedalīties kopienas kultūras dzīvē un baudīt mākslu un tā kā kinomāksla turklāt palīdz cilvēkiem gūt informāciju citam par citu, daloties kopīgā cilvēces pieredzē un palīdzot radīt Eiropas identitāti;
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
D. tā kā ieguldījumiem kultūrā ir ilgtermiņa, nemateriāli un daudzas paaudzes ietekmējoši rezultāti attiecībā uz Eiropas identitātes veidošanu;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
E. tā kā Eiropas audiovizuālais sektors, tostarp kino, veido nozīmīgu ES ekonomikas daļu un tam vajadzētu būt konkurētspējīgākam globālā līmenī;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
F. tā kā Eiropas kinematogrāfija ir nozīmīga kultūras daļa, kas veicina dialogu un izpratni, iemiesojot un demonstrējot Eiropas vērtības Eiropas Savienībā un ārpus tās, vienlaikus veicot nozīmīgu uzdevumu kultūru un valodu daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā;
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
G. tā kā Eiropas kino nozarei būtu jāstiprina teritoriālā un sociālā integritāte;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
H. tā kā digitālais laikmets sniedz jaunas iespējas audiovizuālajai nozarei, jo īpaši kinoindustrijai, attiecībā uz filmu efektīvāku izplatīšanu, demonstrēšanu un pieejamību un attiecībā uz labāku skaņas un attēla kvalitāti, ko šis laikmets piedāvā Eiropas auditorijai, tomēr pārejas procesā uz digitālajām tehnoloģijām tas rada arī vairākas nopietnas problēmas Eiropas kino, jo īpaši attiecībā uz finansējumu;
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
I. tā kā digitālās tehnoloģijas tādējādi veicina to ES un valstu mērķu īstenošanu, kas saistīti ar Eiropas darbu demonstrēšanu un pieejamību, kā arī ar sociālo kohēziju;
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
J. tā kā digitālo kino tehnoloģiju dēļ ir iespējams elastīgi plānot popularizēšanu un pēdējā brīdī veikt izmaiņas materiālā;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
K. tā kā Eiropa kino digitalizācijas pirmais posms nav bijis visos līmeņos vienlīdz sekmīgs;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
L. tā kā jaunākās paaudzes digitālais aprīkojums ir aptuveni par 25–30 % lētāks nekā iepriekšējie modeļi un tagad Eiropas kinoteātriem un finansējuma programmām tas ir pieejamāks;
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
M. tā kā ne visi kinoteātri spēj vienādi tikt galā ar kinoteātru digitalizācijas uzdevumu;
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
N. tā kā steidzami ir jāveic Eiropas kinoindustrijas un kinoteātru digitalizācija, lai nesamazinātos pieeja kultūru daudzveidībai un pieejamība dažādās platformās, un tā būtu jāatbalsta Eiropas un valsts līmenī;
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
O. tā kā neatkarīgie un nekomerciālie kinoteātri Eiropā veido unikālu kinoteātru tīklu, piedāvājot daudzveidīgas programmas, kas piesaista skatītājus ārpus komerciālā kino;
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
P. tā kā būtu jāatzīst nekomerciālo kinoorganizāciju paustās bažas, piekrītot to ieteikumiem izveidot īpašus un prioritārus pasākumus Eiropas neatkarīgo filmu ražošanas un izplatīšanas veicināšanai;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Q. tā kā vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir nozīmīgs faktors Eiropas kultūras mantojuma aizsardzībā un popularizēšanā, jo īpaši filmu un kinoteātru digitalizācijas jomā, un tādēļ ir būtiski partneri digitalizācijas procesā;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
R. tā kā kinoteātriem ir būtiska loma dzīves kvalitātes un sociālās mijiedarbības saglabāšanā vecpilsētu centros un piepilsētās, kā arī būtiska loma pilsētu teritoriju atdzīvināšanā;
R. whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
S. tā kā Eiropas kinematogrāfijas darbiem jāgūst panākumi Eiropā, lai tos varētu izplatīt starptautiski, tādējādi ļaujot tiem sasniegt finansiālos mērķus un tikt izmantotiem kultūras sadarbībā un diplomātijā, tādējādi palīdzot trešās valstīs izplatīt ne tikai darbus, bet arī Eiropas valstu dažādās kultūras;
S. whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe’s diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
T. tā kā pārejai uz digitālajām tehnoloģijām vajadzētu notikt pēc iespējas ātrāk, lai novērstu ražošanas un izplatīšanas izmaksu dubultošanos;
T. whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
U. tā kā Eiropas kinoindustrija pašreiz ir sadrumstalota valstu un valodu robežu dēļ un tā kā filmas galvenokārt tiek veidotas izcelsmes valsts vietējai auditorijai un patēriņam,
U. whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
4. uzsver, ka papildus ekonomiskajam stimulam, ko Eiropas Savienībā nodrošina mākslas nozare, jo īpaši Eiropas kinematogrāfijai ir arī ļoti nozīmīga kultūras un sociālā dimensija, un tas ir svarīgs kultūras attīstības un Eiropas identitātes faktors;
Stresses that, in addition to the economic impetus provided by the arts sector in the EU, European cinema also has, in particular, an extremely important cultural and social dimension and is an important factor in the cultural development and identity of Europe;
7. norāda, ka Eiropā kinoteātru un filmu pieejamība tās pilsoņiem nav ģeogrāfiski līdzsvarota, jo īpaši Austrumeiropā un lauku apvidos;
Notes that in Europe, there is a geographical imbalance in the accessibility of cinemas and film to citizens, most notably in Eastern Europe and in rural areas;
15. norāda, ka digitalizācija rada iespēju kultūras saturu visā iekšējā tirgū izplatīt ar mazākām izmaksām un tādējādi aizsargā Eiropas kino konkurētspēju un daudzveidību;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
Iespējas un problēmas
Opportunities and challenges
29. atgādina, ka par Eiropas mērķiem pārejā uz digitālo kino jānosaka jaunu iespēju radīšana Eiropas filmu izplatīšanai, Eiropas filmu uzņemšanas daudzveidības saglabāšana un labāka to pieejamība Eiropas pilsoņiem;
Recalls that the European shift to digital cinema should aim at creating new opportunities for the distribution of European films, maintaining the diversity of European production and enhancing its accessibility for European citizens;
38. atzīst, ka kinoteātri ir vietas, kur cilvēki satiekas un apmainās viedokļiem, un uzsver, ka mazo un neatkarīgo kinoteātru izzušana, jo īpaši mazpilsētās un mazāk attīstītos reģionos, ierobežo piekļuvi Eiropas kultūras resursiem, kultūrai un kultūru dialogam;
Recognises that cinemas are places where people meet and exchange views, and stresses that the disappearance of small and independent cinemas, in particular in small towns and less developed regions, limits access to European cultural resources, culture and cultural dialogue;
44. norāda, ka Eiropas kinoindustrija saskaras ar filmu aprites un izplatīšanas problēmām, jo īpaši mazbudžeta filmu gadījumā, un ka daudzas filmas nonāk tikai iekšzemes tirgū un reti tiek demonstrētas starptautiskā mērogā, kas tām neļauj sasniegt plašāku auditoriju visā kontinentā un pasaulē;
Points out that the European film industry faces problems with the circulation and distribution of films, especially those with lower budgets, and that many productions reach only national markets and rarely get screened internationally, which prevents them from reaching wider audiences across the continent and the world;
46. atzīst, ka audiovizuālās produkcijas radīšanas un izplatīšanas digitalizācija rada filmu mantojuma saglabāšanas iestādēm jaunas grūtības Eiropas audiovizuālā mantojuma apkopošanā, uzglabāšanā un saglabāšanā;
Acknowledges that the digitisation of audiovisual production and distribution poses new challenges to film heritage institutions in their activities of collecting, conserving and preserving the European audiovisual heritage;
Savietojamība, standartizācija un arhivēšana
Interoperability, s tandardisation and archiving
57. piekrīt tam, ka, lai gan filmu arhivēšana to digitalizācijas vai digitālās ražošanas dēļ kļūs tehniski vienkāršāka, turpmāk radīsies citi sarežģījumi standartu un autortiesību jautājumu dēļ;
Concedes that, although the archiving of films will become technically easier as a result of their digitisation or purely digital production, it will entail more challenges in future because of the issues of standards and copyright;
65. uzsver — lai gan publiskajam atbalstam jābūt neitrālam tehnoloģiju ziņā, tam tomēr jānodrošina ieguldījumu ilgtspējība, ņemot vērā demonstrētāju īpašos uzņēmējdarbības modeļus un izplatītāju tehniskās vajadzības;
Emphasises that, while public support should be technology-neutral, it should also guarantee the sustainability of investments, taking into account exhibitors’ specific business models and distributors’ technical requirements;
Finansēšanas modeļi
Financing models
69. uzsver, ka Eiropas struktūrfondi ir nozīmīgs finansējuma avots digitalizācijas projektiem un apmācību iniciatīvām, tomēr jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam vajadzētu palielināt finansējumu, saīsināt gaidīšanas laiku un vienkāršot pieteikšanās procedūru;
Underlines that although the European Structural Funds are a significant source of financing for digitisation projects and training initiatives, funding should be increased, the waiting times shortened and the applications simplified as part of the new Multiannual Financial Framework 2014-2020;
73. aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt sekas, ko visām ieinteresētajām pusēm varētu radīt pāreja no tradicionālā kino uz digitālo; uzsver, ka dalībvalstīm, izstrādājot valsts digitalizācijas programmas, būtu jāņem vērā izmaksas maziem vietējiem kinoteātriem un potenciālās iespējas un ietekme attiecībā uz darba tirgu;
Calls on the Commission to carefully examine the implications which the transition from traditional to digital cinema has for all the stakeholders and parties involved; stresses that Member States should take into account the costs for small local cinemas, and possible opportunities/consequences for the labour market, when drawing up their national digitisation programmes;
82. mudina dalībvalstis palielināt finansējumu pētniecībai par digitālā kino tehnoloģiju un jo īpaši par kanāliem filmu izplatīšanai un metodēm to saspiešanai, lai izveidotais tīkls būtu interaktīvs un piedāvātu augstas kvalitātes projekciju, un vienlaikus ļautu vieglāk izmantot saspiestos un atspiestos attēlus;
Encourages Member States to increase funding for research connected with digital cinema technology, and particularly channels for disseminating film material and the methods for compressing it, so that the network established will be interactive and offer high quality projection and at the same time allow easier use of compressed and decompressed images;
84. uzsver vajadzību ieviest apmācību programmas profesionāļiem audiovizuālajā sektorā, lai ļautu tiem apgūt digitālo tehnoloģiju izmantošanu un pielāgoties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, un atzīst šajā jomā uzsākto iniciatīvu panākumus; uzskata, ka Eiropas Savienībai jānodrošina atbalsts un finansējums šīm programmām;
Underlines the need to implement training programmes targeted at professionals in the audiovisual sector allowing them to learn to use digital technologies and adapt to new business models, and acknowledges the success of the initiatives already under way in that field; considers that the EU must pledge support and funding for these programmes;
Virtuālās kopijas maksa
Virtual Print Fee (VPF)
94. mudina dalībvalstis kinoskolās un citās attiecīgās iestādēs atbalstīt izglītības programmas par filmu veidošanas iespējām ar digitālajām tehnoloģijām un par digitālo filmu ražošanu un izplatīšanu;
Encourages Member States to support educational programmes in film schools and other relevant institutions on the possibilities of making films using digital technology and on digital film production and distribution;
96. aicina dalībvalstis izstrādāt un veicināt īpašas programmas un pasākumus, piemēram, filmu festivālu ietvaros, lai attīstītu Eiropas jauniešu izglītību un gaumi attiecībā uz Eiropas filmām;
Calls on Member States to develop and promote special programmes and events, for example in the framework of film festivals, to develop young European citizens’ education and taste for European films;
MEDIA programma
The MEDIA Programme
100. aicina Komisiju piešķirt līdzekļus no jaunās MEDIA programmas laikposmam pēc 2013. gada un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), lai atbalstītu to kinoteātru digitalizāciju, kuros demonstrē Eiropas filmas;
Calls on the Commission to earmark funding under the new MEDIA programme for the post-2013 period and from the European Fund for Regional Development (EFRD) to support the digitisation of cinemas showing European content;
Izplatīšanas modeļi
Models of distribution
118. uzsver nepieciešamību, izstrādājot jaunus tiešsaistes lietojumus, īstenot Eiropas līmenī sistēmu taisnīgas atlīdzības izmaksai audiovizuālo darbu autoriem proporcionāli ieņēmumiem, kas gūti no šiem jaunajiem formātiem un pakalpojumiem;
Underlines the need to accompany the development of new online exploitation methods with the implementation, at European level, of fair remuneration for audiovisual authors that is proportional to the revenues generated by these new formats and services;
119. aicina dalībvalstis nodrošināt pēc iespējas plašāku Eiropas filmu iekļaušanu savu kinoteātru programmās, lai uzlabotu to apriti un popularizēšanu visā ES, kā arī ļautu ES pilsoņiem baudīt šo filmu krāšņumu un daudzveidību, izmantojot visdažādākās platformas;
Encourages Member States to ensure the widest possible inclusion of European films in the screening programmes of their cinemas in order to enhance their circulation and promotion across the EU, and to enable EU citizens to appreciate the richness and diversity of such films, through the widest variety of platforms;
124. aicina dalībvalstis veicināt un atbalstīt Eiropas filmu izplatīšanu un apriti savās teritorijās, šā mērķa sasniegšanai izmantojot attiecīgus pasākumus un festivālus; mudina dalībvalstis atbalstīt arī dažādas Eiropā esošās kinoskolas;
Encourages Member States to promote and support the dissemination and circulation of European films on their territories through dedicated events and festivals; encourages the Member States also to support the various film schools in existence in Europe;
127. ierosina izveidot labāku sadarbību un mijiedarbību ar trešām valstīm, lai uzlabotu Eiropas ražojumu vērtējumu pasaules tirgū un jo īpaši Vidusjūras reģionā, veicinot kultūras apmaiņu un uzsākot jaunas iniciatīvas Eiropas un Vidusjūras reģiona dialoga atbalstam un visa reģiona demokrātiskai attīstībai, atbilstoši saistībām, kas izriet no Eiropas un Vidusjūras reģiona konferences par kino;
Proposes better cooperation and interaction with third countries aimed at raising the profile of European productions on the world market, and particularly in the Mediterranean area, promoting cultural exchanges and launching new initiatives in support of the Euro-Mediterranean dialogue and the democratic development of the whole region, not least in view of the commitments arising from the Euro-Mediterranean Conference on Cinema;
„Eiropas kino digitālajā laikmetā” pirmkārt un galvenokārt ir aicinājums apsvērt kino pamatfunkciju — kāda nozīme tam ir pilsoniskas sabiedrības izveidošanā un ilgtspējībā?
"European cinema in the digital area” serves first and foremost as an invitation to consider the very function of cinema: which role does it play in the creation and sustainability of a civil society ?
Saikne starp pilsoņiem un to valsts vai Eiropas iestādēm ir trausla.
The link between citizens and their national or European institutions is fragile.
Šo trauslo attiecību centrā ir jautājums par mūsu identitāti — gan individuālo, gan kolektīvo.
At the heart of this fragile relationship lies the question of our identity, both individual and collective.
Bet ko gan nozīmē būt Eiropas pilsonim mūsdienās?
But what does it mean to be a European citizen today?
Kino sniedz ļoti spēcīgu atbildi.
Cinema provides a very powerful answer.
Kino ir jāuztver kā politisks akts, kura mērķis ir izveidot Eiropas dvēseli atbilstoši Vima Vendersa vārdiem: „ Eiropai ir sava dvēsele, kuras saknes meklējamas kultūrā.
Cinema must be perceived as a political act aiming at shaping the European soul , as argued by Wim Wenders: " Europe has its own soul, anchored in culture.
Un šī kultūra tiek veidota ar instrumentu, kas ir stūrakmens mūsu individuālai un kolektīvai apziņai, kura savukārt rada Eiropas cerību.
And this culture is 'shaped' by an instrument that is the cornerstone of our individual and collective consciousness, which in turn creates a European hope.
Šim instrumentam ir nosaukums — kino. ”
This instrument has a name: cinema. "