natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visbeidzot, dažkārt vētrainās debates ar maniem kolēģiem no Zivsaimniecības komitejas, kuras norisinājās vismaz trīs reizes (pirmā viedokļu apmaiņā, iepazīstināšanā ar darba dokumentu un iepriekšminētajā uzklausīšanā), bagātināja manu personīgo skatījumu, ļaujot iepazīt dalībvalstu viedokli un atšķirīgus politiskos uzskatus.
Of course, discussions – some of them heated – with my fellow members of the Committee on Fisheries on at least three occasions (at the initial exchange of views, at the presentation of the working document and at the April hearing) also helped to fill out my own perceptions by making me aware of different national perspectives and political sensitivities.
Savā ziņojuma projektā es to centos ņemt vērā.
I have done my best to take these into account in my draft report.
Projekta pamatvirzieni atbilst galvenajām tēmām, kas izkristalizējās šā darba laikā:
The document includes proposals on a number of fronts, addressing the major themes that emerged from my research, namely:
· jautājumi, kas skar ZAP jomā pašreiz īstenoto kopējo tirdzniecības politiku, un to, kā šajā jomā pieņemtie lēmumi ir saskaņā ar mērķi uzturēt atbildīgu un dzīvotspējīgu Eiropas Savienības zivsaimniecības nozari;
· questions about the common commercial policy as it has been and is currently applied in respect of fishery and aquaculture products, and about how far commercial policy decisions are consistent with the retention of a viable and responsible fisheries sector in Europe;
· būtiskais jautājums par to, vai Eiropas Savienībā aizvien lielākos daudzumos importētie ZAP patiesi atbilst tām pašām prasībām, ko piemēro Kopienas produktiem, jo īpaši vides, sociālajā, sanitārajā un kvalitātes jomā;
· the basic question of whether the fishery and aquaculture products being imported into the Union in ever growing quantities really meet the same standards that are required of EU products, especially environmental, social, health and quality standards;
· jautājums par steidzamo kopējās tirgus organizācijas reformu ZAP jomā, kuras vismaz desmit gadus vecie mehānismi vairs nešķiet piemēroti, lai risinātu jaunās problēmas, kas saistītas ar pakāpenisku muitas nodevu atcelšanu un arvien lielāku importa produktu konkurenci;
· the question of urgently needed reform in the common organisation of the market in the sector, as the current system – now some 10 years old – no longer seems appropriate in the face of the new challenges, especially those resulting from the gradual removal of customs duties and the mounting onslaught of competition from imports;
· jautājums par patērētāju informēšanu un jo īpaši par Eiropas Savienības ekoloģisko marķējumu ZAP.
· the question of consumer information generally and, in particular, of European ecolabelling for fishery and aquaculture products.
Es šiem jautājumiem pievienoju vairākus īpašus apsvērumus par lauksaimniecību, lai uzsvērtu, ka ES atpalicība šajā jomā salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem ir viens no izskaidrojumiem, kāpēc aizvien pieaug tās atkarība no importa, un atsauktos uz Guido Milana ziņojumu, jo tajā minēti pasākumi, kuru īstenošana varētu šo atpalicību mazināt.
I have also addressed some specifically aquaculture-related issues, underscoring the fact that the Union’s backwardness in this sector by comparison with other regions of the world is one of the reasons for its growing dependence on imports, and referring to the Milana report for an outline of measures that the EU needs to take in seeking to make up some of the lost ground.
Mūs vieno jautājums par Eiropas Savienības zivsaimniecības ilgtspējību.
Securing the future of fishing in Europe is an aim around which we can unite.
Šajā ziņojumā jūs atradīsiet manus galvenos secinājumus par to, kā šo mērķi panākt.
This report sets out my chief conclusions about how to achieve it.
Atzinumu sagatavoja: Yannick Jadot
Draftsman: Yannick Jadot
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Zivsaimniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. aicina Komisiju sadarboties ar citiem PTO un PLO partneriem, lai izstrādātu un popularizētu divpusējā un daudzpusējā tirdzniecībā piemērojamus vides un sociālos standartus, kas palīdzētu veicināt ilgtspējību un mazināt nabadzību pasaulē;
Calls on the Commission to engage with other WTO and FAO partners to develop and promote environmental and social standards to be applied in bilateral and multilateral trade, which would encourage sustainability and alleviate poverty worldwide;
7. atbalsta ES noteikumus par nelegālo zveju, kuru mērķis ir nepieļaut nelegāli nozvejotu zivju nonākšanu ES tirgū, vienlaikus atzīstot to, ka daudzām jaunattīstības valstīm ir jāpalīdz, lai tās pienācīgi īstenotu šos noteikumus un apkarotu nelegālo zveju.
Supports the EU regulation on illegal fishing, which seeks to prevent entry onto the EU market of fish that have been caught illegally, while acknowledging the need of many developing countries for help with implementing the regulation properly and combating illegal fishing.
par biržas sarakstā iekļauto sabiedrību vadītāju atalgojumu un atalgojuma politiku finanšu pakalpojumu sektorā
on remuneration of directors of listed companies and remuneration policies in the financial services sector
ATZINUMS Sniegusi Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ...............14
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............14
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumu par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē (C(2009)3159),
– having regard to the Commission Recommendation of 30 April 2009 on remuneration policies in the financial services sector (C(2009) 3159),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumu, ar ko papildina Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK attiecībā uz biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru atlīdzību (C(2009)3177),
– having regard to the Commission Recommendation of 30 April 2009 complementing Recommendations 2004/913/EC and 2005/162/EC as regards the regime for the remuneration of directors of listed companies (C(2009) 3177),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi ( COM(2009)0362 ),
– having regard the Commission proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC as regards capital requirements for the trading book and for re-securitisations, and the supervisory review of remuneration policies ( COM(2009)0362 ),
– ņemot vērā Finanšu stabilitātes foruma (Finanšu stabilitātes padome) 2009. gada 2. aprīļa pamatotas kompensāciju piešķiršanas principus un tiem pievienotos 2009. gada 25. septembra īstenošanas standartus,
– having regard to the Financial Stability Forum's (FSB) Principles for Sound Compensation Practices of 2 April 2009 and the accompanying Implementation Standards of 25 September 2009,
– ņemot vērā Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas (EBUK) 2009. gada 20. aprīļa augsta līmeņa atalgojuma politikas principus,
– having regard to the Committee of European Banking Supervisors' (CEBS) High-level Principles for Remuneration Policies of 20 April 2009,
– ņemot vērā Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas (EBUK) 2010. gada 11. jūnija augsta līmeņa atalgojuma politikas principus,
– having regard to the CEBS report on national implementation of CEBS High-level Principles for Remuneration Policies of 11 June 2010,
– ņemot vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas 2010. gada janvārī izstrādāto Kompensācijas principu un standartu novērtēšanas metodoloģiju,
– having regard to the Basel Committee on Banking Supervision's Compensation Principles and Standards Assessment Methodology of January 2010,
– ņemot vērā ESAO 2010. gada februāra ziņojumu „Uzņēmumu vadība un finanšu krīze — secinājumi un jauna paraugprakse principu īstenošanas veicināšanai”,
– having regard to the OECD's paper of February 2010 on Corporate governance and the financial crisis - conclusions and emerging good practices to enhance implementation of the Principles,
– ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par uzņēmumu vadības deontoloģiskajiem aspektiem
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on deontological questions related to companies management
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0165 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0165 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. jūnija Zaļo grāmatu par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību un atalgojuma politiku (COM(2010)284),
– having regard to the Commission Green Paper of 2 June 2010 on corporate governance in financial institutions and remuneration policies (COM(2010)284),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. jūnija ziņojumu par to, kā ES dalībvalstīs piemēro Komisijas Ieteikumu 2009/385/EK (2009. gada Ieteikums par direktoru atlīdzību), ar ko papildina Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK attiecībā uz biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru atlīdzību (COM(2010)285),
– having regard to the Commission report of 2 June 2010 on the application by Member States of the EU of the Commission 2009/385/EC Recommendation (2009 Recommendation of directors' remuneration) complementing Recommendations 2004/913/EC and 2005/162/EC as regards the regime for remuneration of directors of listed companies (COM(2010)285),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. jūnija ziņojumu par to, kā ES dalībvalstīs piemēro Komisijas Ieteikumu 2009/384/EK par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē (COM(2010)286),
– having regard to the Commission report of 2 June 2010 on the application by Member States of the EU of the Commission 2009/384/EC Recommendation on remuneration policies in the financial services sector (COM(2010)286),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7‑0208/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7‑0208/2010 ),
A. tā kā to darbinieku kategoriju atalgojuma politika finanšu nozarē un dažās biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās, kuru profesionālā darbība materiāli ietekmē uzņēmuma vai sabiedrības riska profilu, tika īstenota tā, lai veicinātu darījumus, kuru mērķis ir īstermiņa peļņas gūšana, veidojot arvien riskantākus uzņēmējdarbības modeļus šī mērķa sasniegšanai un tādējādi kaitējot darba ņēmējiem, noguldītājiem un ieguldītājiem, kā arī ilgtspējīgai izaugsmei kopumā;
A. whereas, in the financial sector and in some listed companies, remuneration policies for categories of staff whose professional activity has a material impact on the company’s risk profile have been such as to encourage transactions seeking short-term profits, with increasingly risky business models being developed to that end, to the detriment of workers, savers and investors, and sustainable growth in general,
B. tā kā Komisijas Zaļajā grāmatā par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību un atalgojuma politiku ir uzsvērts, ka efektīvu kontroles mehānismu trūkums ievērojami veicināja pārmērīga riska uzņemšanos finanšu iestādēs un ka korporatīvajā pārvaldībā vajadzētu ņemt vērā finanšu sistēmas stabilitāti, kura ir atkarīga no daudzu sistēmas dalībnieku darbības;
B. whereas the Commission's Green Paper on corporate governance in financial institutions and remuneration policies stresses that the lack of effective control mechanisms contributed significantly to excessive risk-taking on the part of financial institutions, and that corporate governance should take account of the stability of the financial system, which depends on the actions of many players,
C. tā kā neatbilstīgas dažu finanšu iestāžu atalgojuma shēmas, stimulējot pārmērīga un nepārdomāta riska uzņemšanos, sekmēja riska palielināšanos, kas izraisīja pašreizējo finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi, un tādējādi politikas veidotājiem un regulatoriem sagādā vislielākās rūpes;
C. whereas inappropriate remuneration structures of some financial institutions that incentivise excessive and imprudent risk-taking played a role in the accumulation of risks that led to the current financial, economic and social crisis, and are therefore a major issue of concern for policy-makers and regulators,
D. tā kā finanšu iestādēm saistībā ar to korporatīvo sociālo atbildību ir jāņem vērā sociālā vide, kurā attiecīgā iestāde darbojas, kā arī visu iesaistīto personu, piemēram, klientu, akcionāru un darbinieku, intereses kopumā;
D. whereas financial institutions must take into account, as part of their corporate social responsibility, the social environment in which the institution operates, as well as the interests of all of parties involved, such as its clients, shareholders and employees, in an integrated manner,
E. tā kā pasaules, Eiropas un atsevišķu valstu līmenī ir uzsāktas vairākas iniciatīvas, lai risinātu jautājumu saistībā ar problemātisko atalgojuma praksi, un tā kā ir nepieciešams īstenot vispusīgi saskaņotu pieeju, lai ne tikai garantētu visiem dalībniekiem vienādus noteikumus, bet arī nodrošinātu Eiropas konkurētspēju pasaulē un veicinātu ilgtspējīgu un godīgu konkurenci tirgos;
E. whereas numerous initiatives have been launched at the global, European and national levels to address the issue of problematic remuneration practices, and whereas a globally coordinated approach is essential in order not only to guarantee a level playing field, but also to ensure the global competitiveness of Europe and to promote sustainable and fair competition between market places,
F. tā kā Finanšu stabilitātes padomes (FSP) pamatotas kompensāciju piešķiršanas principos, kurus apstiprināja G20 valstu vadītāji, ir noteikti pieci pamatotas atalgojuma prakses elementi, un ņemot vērā, ka ir svarīgi vienlaikus veicināt šo principu īstenošanu;
F. whereas the FSB Principles for Sound Compensation Practices, which were endorsed by the G20 leaders, set out five elements for sound remuneration practices, and having regard to the importance of promoting simultaneous implementation of these principles,
G. tā kā saskaņotie principi un jau īstenotie pasākumi atalgojuma politikas jomā būtu pastāvīgi jāpārrauga un attiecīgā gadījumā jāpielāgo, lai visā Eiropā ieviestu vienādus nosacījumus un nodrošinātu Eiropas finanšu nozares konkurētspēju pasaulē;
G. whereas the agreed principles and measures already taken in respect of remuneration policy should be continually reviewed and, where necessary, adapted in order to create uniform conditions throughout Europe and secure the global competitiveness of the European finance industry,
H. tā kā vairāku zinātnisko pētījumu rezultāti un praktiskā pieredze liecina, ka nesaistošiem ieteikumiem atalgojuma politikas jomā ir visai neliela ietekme, tādējādi uzsverot nepieciešamību ieviest iedarbīgāku instrumentu, lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu;
H. whereas several scientific studies, as well as practical experience, have demonstrated the limited impact of non-binding recommendations on remuneration policies, which underlines the need to put in place a stronger instrument in order to ensure respect for the principles,
I. tā kā Komisijas ziņojumā ir norādīts, ka, neraugoties uz krīzes radīto stimulu īstenot ievērojamas reformas atalgojuma politikas jomā, tikai 16 dalībvalstis ir pilnībā vai daļēji piemērojušas Komisijas ieteikumu,
I. whereas the Commission report states that notwithstanding the momentum towards substantial reform in the area of remuneration policies provided by the crisis, only 16 Member States have fully or partially applied the Commission Recommendation,
1. atzinīgi vērtē Komisijas un FSP īstenotās iniciatīvas saistībā ar atalgojuma politiku finanšu nozarē un biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās kopumā, tomēr uzskata — paredzot finanšu iestādēm papildu regulējumu atalgojuma politikas un kapitāla prasību jautājumos, attiecīgi vajadzētu ņemt vērā finanšu uzņēmuma lielumu un tādējādi tā darbības ietekmi uz sistēmisko risku;
Welcomes the initiatives taken by the Commission and the FSB on remuneration policies in the financial sector and listed companies in general; takes the view, however, that the financial undertaking's size, and thus its activity's contribution to the systemic risk, should be taken proportionally into account when imposing additional regulation in matters of remuneration policy and capital requirements on financial institutions;
Efektīva kompensācijas pārvaldība
Effective governance of compensation
6. uzskata, ka attiecīgā gadījumā būtu jādod iespēja akcionāriem piedalīties ilgstpējīgas atalgojuma politikas noteikšanā un tālab varētu dot viņiem iespēju paust savu viedokli par atalgojuma politiku, sabiedrības kopsapulcē piedaloties nesaistošā balsošanā par atalgojuma ziņojumu;
Is of the opinion that, where appropriate, shareholders should be given the opportunity to contribute towards the determination of sustainable remuneration policies, and could for this purpose be given the opportunity to express their views on remuneration policies by means of a non-binding vote on the remuneration report at the company’s general meeting;
10. norāda, ka biržas sarakstā iekļauto sabiedrību vadītāji nedrīkst vadīties pēc savām finanšu interesēm; uzskata, ka vadītāju personīgās finanšu intereses, kas saistītas ar viņu atlīdzības mainīgo daļu, bieži ir pretrunā sabiedrības ilgtermiņa interesēm, tostarp tās darbinieku un akcionāru interesēm;
Points out that directors should not be driven by personal financial interest in their management of listed companies; considers that the personal financial interest of directors linked to variable remuneration is in many case in conflict with the long-term interest of the company, including the interests of its employees and stakeholders;
16. uzskata, ka ir jāņem vērā ne tikai kvantitatīvais izvērtējums, bet arī ar kvalitāti saistīti izpildes kritēriji un subjektīvs vērtējums, lai noteiktu kompensācijas mainīgās daļas lielumu;
Is of the opinion that not only quantitative measures, but also quality-linked performance criteria and human judgement should be taken into consideration in order to determine the level of variable compensation;
Līdzsvarota atalgojuma paketes struktūra
Balanced structure of the remuneration package
Efektīva kontrolējošā uzraudzība un akcionāru iesaistīšanās
Effective supervisory oversight and involvement by stakeholders
35. mudina finanšu nozares uzraudzītājus īstenot Kompensācijas principu un standartu novērtēšanas metodoloģiju, ko 2010. gada janvārī ierosināja Bāzeles Banku uzraudzības komiteja;
Urges supervisors in the financial sector to implement the Compensation Principles and Standards Assessment Methodology proposed by the Basel Committee on Banking Supervision in January 2010;
42. aicina Komisiju izveidot ES krīzes vadības sistēmu, lai novērstu jaunu finanšu krīzi, ņemot vērā iniciatīvas, kuras veikušas starptautiskas struktūras, piemēram G20 un SVF;
Calls on the Commission to set up an EU crisis management framework in order to avoid a new financial crisis, taking into account initiatives taken by international bodies such as the G20 and the IMF;
45. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un ES un valstu regulatīvajām iestādēm.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the EU and national regulatory authorities.
Viens no pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes cēloņiem bija tas, ka daudz dažādu uzņēmumu, kas darbojas finanšu nozarē, uzņēmās pārmērīgu risku.
The financial and economic crisis we find ourselves in was caused inter alia by excessive risk taking by a very wide variety of firms in the financial sector.
Ieguldījumu bankas, bankas un riska ieguldījumu fondi bija iesaistīti ne vien pārmērīga riska radīšanā atsevišķu uzņēmumu līmenī, bet arī — vēl jo vairāk — vispārējā sistēmiskā riska radīšanā.
Investment banks, banks, hedge funds were all involved not just in building up excessive risks at the level of individual firms but even more so in the aggregate build up of systemic risk.
Lēmumus uzņemties šādu risku pieņēma valdes un galvenās izpildpersonas, kuras vadīja šos uzņēmumus un tajos strādājošos darbiniekus.
The decisions to take on these risks were driven by the boards and CEOs who ran these firms and the employees who worked for them.
Viņu motivācija šādai rīcībai bija vienkārša:
Their motivation for doing this was simple:
– jo augstāku risku uzņemas kāds uzņēmums, jo lielāka peļņa ir paredzama;
- The higher the risks a firm takes, the greater the profitability is likely to be.
– jo lielāka peļņa uzņēmumam, jo lielāka izmaksājamā kompensācija.
- The greater the profitability of a firm, the greater the compensation paid.
Tomēr, kā apliecināja Ņujorkas štata ģenerālprokurors Andrew Cuomo, samazinoties peļņai, kopējās izmaksātās kompensācijas līmenis ievērojami neatšķīrās; protams, vienmēr var paļauties uz nodokļu maksātājiem, kas glābs finanšu iestādes.
However, the level of overall compensation paid did not vary significantly as profits diminished, as demonstrated by the Attorney General for the State of New York, Andrew Cuomo; indeed, there is always the taxpayers to bail out.
Tādējādi finanšu nozares darbinieki prēmiju veidā gūst labumu no pārmērīgā riska, kuram tie pakļauj savus uzņēmumus.
This makes that employees in the financial sector get the upside, in the form of bonuses, of the excessive risks they load on to the firms they work for.
Viņu lielākie zaudējumi var būt tikai atlaišana, proti, zaudēta kompensācija.
Their personal downside is limited to being fired, the equivalent of zero compensation.
Toties īsteni zaudējumi rodas gan viņu uzņēmumos, gan ārpus tiem.
The downside instead falls within and outside of the firms they work for.
Referents ir pārliecināts, ka ir jāizvērtē stimulu struktūra saistībā ar atsevišķiem darbiniekiem, lai nepieļautu šādas krīzes atkārtošanos un piespiestu mainīt šo neloģisko rīcības modeli.
To make sure such a crisis will not happen again and to make change these illogic reasoning, the rapporteur is convinced the incentive structures faced by the individual employee should be looked at.
Tādēļ ir jāveic pasākumi, lai samazinātu uzņemto risku un pārstrādātu stimulu struktūru.
Therefore, steps have to be taken to decrease the risks taken and to redesign the incentive structure.
Tikai tādējādi finanšu iestāžu peļņu un valdes locekļiem un galvenajām izpildpersonām izmaksājamās kompensācijas varētu samazināt līdz pieņemamam līmenim.
Only in this way, the profits of the financial institutions and the compensations paid to the board members and CEOs could be reduced till an acceptable level.
Kopš krīzes sākuma ir uzsāktas vairākas valstu iniciatīvas, lai viestu mērenību vietumis īstenotajā atalgojuma politikā un attiecībā uz pārmērīgajām prēmijām, un minētais ir veikts dažādos veidos (rīcības kodekss nodokļu jomā, algu griesti, uzņēmuma pārvaldības noteikumu uzlabošana u.c.).
Several national initiatives have been taken since the start of the crisis in order to moderate some remuneration policies and some bonuses excesses and this under different forms (code of conduct tax measures, salary caps, strengthen of corporate governance rules etc).
Referents atzinīgi vērtē šīs iniciatīvas un uzskata, ka tās ir lietderīgas.
The rapporteur welcomes these initiatives and considers them as useful.
Tomēr, lai novērstu nesaskaņotu rīcību un nodrošinātu vienādus noteikumus, pēc referenta domām, finanšu nozarē un biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās ir jāīsteno Eiropas mēroga iniciatīva atalgojuma politikas jomā.
However, in order to avoid a non-coordinated approach and to create a level playing field, the rapporteur is of the opinion that a European initiative has to be taken on remuneration policy in the financial sector and listed companies.
Minēto iemeslu dēļ ir vajadzīga saskaņota rīcība Eiropas līmenī saistībā ar vadītāju atalgojumu finanšu nozarē un biržu sarakstos iekļautajās sabiedrībās.
For these reasons, a coordinated European action on remuneration of directors in the financial sector and in listed companies is needed.