natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1) atbalsta Komisijas lēmumu par Lietuvas pieteikuma pieņemšanu, lai arī pilnībā nav ievēroti EGF regulas 2. panta a) apakšpunktā minētie piemērošanas kritēriji, un līdz ar to darbiniekiem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu, palīdzība jāpiešķir saskaņā ar minētās regulas 2. panta c) apakšpunktu;
1) Agrees with the decision of the Commission to accept the application of Lithuania even though the application criteria of Article 2a) of the EGF regulation 1927/2006 are not fully met and that, therefore, the workers entitled for assistance should be supported on the basis of Article 2c) of the same regulation;
2) tomēr pauž nožēlu, ka atlaistajiem darbiniekiem paredzētie pasākumi bija pieejami tikai no 2009. gada 1. augusta, jo atsevišķi strādnieki darbu zaudēja jau 2008. gada novembrī;
2) Regrets, however, that the measures in favour of the redundant workers were only available as from 1 August 2009 as some workers already lost their job in November 2008;
3) atzinīgi vērtē ieviestos pasākumus, lai darbu saskaņotu ar ģimenes dzīvi, un aicina dalībvalstis bērnu un citu ģimenes locekļu aprūpi iekļaut ne tikai tajos pieteikumos, kas attiecas uz kolektīviem, kuros pārsvarā tiek nodarbinātas sievietes, bet aicina arī sistemātiskāk un stratēģiskā veidā turpināt nevienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem izskaušanu darba tirgū;
3) Welcomes the measures put in place in favour of a better reconciliation of working and family life and calls upon the Member States to include the care for children and other family members not only in those applications where a majority of women is involved but more systematically and in a strategic way to further erase inequalities between women and men in the labour market.
4) atkārtoti aicina Eiropas Komisiju gada ziņojumā iekļaut ne tikai detalizētu informāciju par dalībvalstu īstenotās EGF palīdzības atbilstību EGF regulas 7. pantam, bet arī izvērtējumu par to, kuri pasākumi visvairāk sekmēja sieviešu un vīriešu vienlīdzību attiecībā uz integrāciju darba tirgū;
4) Reiterates its call upon the European Commission to include in their annual report not only detailed information about the compliance of Member States' implementation of the EGF assistance with regard to Article 7 of the EGF regulation but also an analysis of which measures promoted especially the equality of men and women with regard to the integration in the labour market.
5) aicina dalībvalstis un Komisiju izveidot sarakstu, kurā uzskaitīti tie ar EGF palīdzību īstenotie pasākumi, kuri vissekmīgāk palīdzēja palielināt darba ņēmēju mobilitāti valsts darba tirgū, kā arī pārrobežu jomā attiecībā uz darba atrašanu kaimiņvalstīs;
5) Calls upon the Member States and the Commission to establish a list of those measures put in place with the assistance of the EGF which were most successful in increasing the mobility of workers on the national labour market as well as cross border with regard to finding employment in neighbouring countries.
6) uzsver, ka nodarbinātības stimulēšana ir ļoti diskutabls pasākums; tādēļ prasa Komisijai īpašu uzmanību pievērst pieredzei, kas saistībā ar šiem pasākumiem gūta EGF palīdzības apgūšanas jomā, un pēc iespējas drīz par to ziņot Eiropas Parlamentam;
6) Underlines that job incentives are highly disputed measures; asks, therefore, the Commission to pay special attention to the experiences made with these measures in the framework of the EGF assistance and to report back to the European Parliament as soon as possible.
7) prasa Komisijai informēt EP, ja tā pievērsusi īpašu uzmanību kādiem izdevumiem no EGF saistībā ar īpašu procedūru, un prasa iesniegt ziņojumu par 2007. un 2008. gadā saņemto EGF pieteikumu revīziju;
7) Asks the Commission to inform the EP if the spending in the framework of the EGF receives particular attention by the Commission with regard to its special procedure and requests a report on the outcomes of the audits of the EGF applications of 2007 and 2008.
8) prasa Komisijai gada ziņojumos iekļaut visaptverošu informāciju par EGF komplementaritāti ar pasākumiem, kuri finansēti no citiem struktūrfondiem, tostarp iekļaujot informāciju par dalībvalstīs ieviestajām administratīvajām struktūrām, lai ievērotu EGF regulas 6. panta noteikumus;
8) Asks the Commission to include into their annual reports comprehensive information about the complementarity of the EGF with the measures supported by other Structural Funds and including information about the administrative structures put in place in the Member States to manage the compliance with Article 6 of the EGF regulation.
9) uzsver, ka papildus labai finanšu pārvaldībai ir būtiski izveidot labi organizētas koordinēšanas struktūras, jo īpaši gadījumos, ja ir iesaistītas daudzas ieinteresētās personas.
9) Stresses that, apart from a good financial management, it is important to have well established coordination structures, especially when many stakeholders are involved.
par priekšlikumu Padomes lēmumam par netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu ( FISIM ) iedalīšanu nacionālā kopienākuma (NKI) noteikšanai Eiropas Savienības budžeta un pašu resursu nolūkos
on the proposal for a Council decision on the allocation of financial intermediation services indirectly measured (FISIM) for the establishment of the gross national income (GNI) used for the purposes of the European Union's budget and its own resources
(Apspriežu procedūra)
(Special legislative procedure – Consultation)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0238 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0238 ),
– ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu
– having regard to Article 2(7) second subparagraph of Council Decision 2000/597/EC, Euratom of 29 September 2000 on the system of the European Communities' own resources
OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.
OJ L 253, 7.10.2000, p.
2. panta 7. punkta otro daļu un Padomes 2007. gada 27. jūnija Lēmuma 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu
42. and Article 2(7) second subparagraph of Council Decision 2007/436/EC, Euratom of 27 June 2007 on the system of the European Communities' own resources
OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.
OJ L 163, 23.6.2007, p.
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7‑0022/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7‑0022/2010 ),
Netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu iedalīšanu saskaņā ar 1. pantu piemēro Lēmuma 2000/597/EK, Euratom nolūkā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim.
The allocation of financial intermediation services indirectly measured pursuant to article 1 shall apply for the purposes of decision 200/597/EC, Euratom from 1 January 2005 to 31 December 2006
Netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu iedalīšanu saskaņā ar 1. pantu piemēro Lēmuma 2007/436/EK, Euratom nolūkā no 2007. gada 1. janvāra .
The allocation of financial intermediation services indirectly measured pursuant to Article 1 shall apply for the purposes of Decision 2007/436/EC, Euratom from 1 January 2007 .
Netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu iedalīšanu saskaņā ar 1. pantu piemēro Lēmuma 2007/436/EK, Euratom nolūkā ar 2010. gada 1. janvāri .
The allocation of financial intermediation services indirectly measured pursuant to Article 1 shall apply for the purposes of Decision 2007/436/EC, Euratom from 1 January 2010 .
Komisijas priekšlikumā ir paredzēts uzsākt FISIM iedalīšanu, lai Savienības budžeta un pašu resursu nolūkā noteiktu NKI.
The proposal of the Commission envisages proceeding to the allocation of FISIM for the establishment of GNI of Member States for the purposes of the Union's budget and its own resources.
FISIM — „netieši novērtēts finanšu starpniecības pakalpojums” — ir viens no finanšu iestāžu produktiem, kas izpaužas nevis kā tiešo pakalpojumus pārdošana par nemainīgu cenu, bet gan kā aizdevumu likmes iekasēšana, kas ir augstāka par noguldījumu likmi.
FISIM - "financial intermediation services indirectly measured"- represent a part of the production of financial institutions which is not delivered under the form of direct sales of services with a fixed price, but by means of charging a higher rate of interest for loans than the one used for deposits.
Tās FISIM iedalīšanas metode, ko veic valstu un reģionālo kontu sistēmā ( EKS 95), ir definēta Eiropas tiesību aktos kopš 1998. gada un būtu jāīsteno, sākot ar 2005. gadu
The method for the allocation of FISIM within the system of national and regional accounts (ESA 95) has been defined in European legislation since 1998 and should have be implemented from 2005 onwards
Pirmo reizi to noteica Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 2223/96, ko grozīja un papildināja ar Padomes 1998. gada 16. februāra Regulu Nr. 448/1998 un ko īstenoja ar Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2002, saskaņā ar kuru tā bija jāīsteno, sākot ar 2005. gada 1. janvāri.
It was first defined in Council Regulation (EC) No 2223/96 of 25 June 1996, amended and completed by Council Regulation (EC) No 448/1998 of 16 February, and it was implemented by Commission Regulation (EC) No 1889/2002 of 23 October 2002, which foresaw its implementation from 1 January 2005.
Praksē visas dalībvalstis FISIM iedalīja, pārsūtot EKS 95 datus, tikai 2008. gada rudenī. .
In practice, only in autumn 2008 did all Member States allocate FISIM in ESA 95 data transmission. .
Tomēr no paša sākuma bija paredzēts, ka FIS IM iedalīšana, lai Savienības budžeta un pašu resursu nolūkā noteiktu NKI, būs atkarīga no vienprātīga Padomes lēmuma, ko pieņem pēc EP atzinuma saņemšanas, pamatojoties uz Komisijas prieikšlikumu.
However, it was since the beginning foreseen that the allocation of FISIM for the establishment of GNI for purposes of the Union's budget and its system of own resources would depend on a decision by unanimity of the Council, under proposal of the Commission after the opinion of the EP
Tas izriet no atsevišķas normas pieminētās Regulas (EK) Nr. 448/98 8. panta 1. punktā, kā arī no normas abu „pašu resursu” 2000. un 2007. gada lēmumu 2. panta 7. punktā ( FISIM iedalīšana palielinātu NKI vidēji par vairāk kā 1 %, ko var uzskatīt par būtiskām NKI izmaiņām, kādas ir minētas otrajā normā).
This results from a specific provision in article 8(1) of regulation (EC) No 448/98 mentioned, as well as from article 2(7) of both the decisions " own resources" of 2000 and 2007 (the allocation of FISIM would increase GNI by more than 1% in average, which can be considered as "significant changes in GNI" as provided for in that provision). .
Faktiski tika uzskatīts, ka šī kārtība ir jāizmēģina, lai novērtētu definēto metožu un noteikumu precizitāti un lai pārliecinātos, vai šī iedalīšana dod ticamākus rezultātus attiecīgās saimnieciskās darbības pareizai novērtēšanai.
In fact, it was considered necessary to go through a period of trial in order to evaluate the accuracy of the methods and rules defined and test whether the allocation would indeed yield more reliable results for the correct measurement of the economic activity concerned.
Pēc šā izmēģinājuma perioda saskaņā ar iepriekš aprakstīto procedūru varētu pieņemt lēmumu par FISIM iedalīšanu, lai noteiktu NKI.
At the outcome of this trail period a decision would then be taken, according to the procedure described above, concerning the allocation of FISIM for the establishment of GNI.
Komisija uzskata, ka izmēģinājuma periodā iegūtie rezultāti ir apmierinoši un tāpēc ierosināja uzsākt FISIM iedalīšanu NKI noteikšanas nolūkā.
The Commission considers that the results of that trial period are satisfactory and has thus proposed to proceed to the allocation of FISIM for the establishment of GNI.
Komisija uzskata arī, ka šī iedalīšana ir jāveic ar atpakaļejošu spēku — ar 2005. gada 1. janvāri — datumu, kad spēkā stājās iepriekš minētā Komisijas Regula (EK) Nr. 1889/2002.
The Commission considers that this allocation should be made retroactively from 1 January 2005, date of the entry into force of the Commission Regulation (EC) No 1889/2002 mentioned above.
Tas faktiski nozīmē, ka būtu jāaplūko divi atšķirīgi periodi, uz kuriem attiecas divi dažādi lēmumi par pašu resursiem:
This means, in fact, that two different periods, covered by two different decisions on own resources, would be considered:
- no 2005. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim iedalīšanu veiktu saskaņā ar Lēmumu 2000/597/EK, Euratom;
- from 1 January 2005 to 31 December 2006, the allocation would be applied for the purposes of Decision 2000/597/EC, Euratom;
- no 2007. gada 1. janvāra iedalīšanu veiktu saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom.
- from 1 January 2007 onwards, it would apply for the purposes of Decision Decision 2007/436/EC, Euratom.
Komisijas ierosinātā sistēma ir loģiska un atbilstīga dažādiem Eiropas Savienības likumdošanas posmiem šajā jomā, un tā varētu būt pieņemama arī Parlamentam.
The system proposed by the Commission is logical and coherent with the different stages of the European legislation in this area, and could be accepted by Parliament.
Patiešām — FISIM atpakaļejoša iedalīšana, lai noteiktu NKI, sniegtu efektīvākus datus un pozitīvi iespaidotu dalībvalstu aplēsto pašu resursu iemaksu apjoma aprēķināšanu.
Indeed, the retroactive allocation of FISIM for the establishment of GNI would yield to more effective data and would have a positive impact in the calculation of Member States estimated own resources contributions.
FISIM iedalīšana pati par sevi mainītu arī to saistību un maksājumu maksimālo apjomu, kas ir paredzēti daudzgadu finanšu shēmā.
As such, it would also modify the ceilings for commitments and payments foreseen in the multiannual financial framework.
Kaut arī ierosinātā piemērošana ar atpakaļejošu spēku — ar 2005. gada 1. janvāri — ir teorētiski ieteicama, tomēr dalībvalstu domas par to dalās, — tām nav vienprātības par lēmuma atpakaļejošas iedarbības precīzo apjomu, un lēmumu varētu juridiski apstrīdēt.
However, the proposed retroactive application from 1 January 2005, although in theory commendable, has given birth to divergences amongst Member States, which do not agree on the exact extent of the retroactivity of the decision, and could be open to legal challenges.
Liekas, ka vienīgais veids, kā panākt visu dalībvalstu vienošanos, ir apsvērt iespēju vispār nepiemērot FISIM iedalīšanu ar atpakaļejošu spēku.
Indeed, it seems that the only possibility for reaching an agreement between all Member States is that no retroactive application of the allocation of FISIM be considered.
Iedalīšanu tad sāktu veikt tikai, sākot ar lēmuma spēkā stāšanās gadu, proti, ar 2010. gada 1. janvāri.
The allocation would then take place only from the year of the entrance into force of the decision on, which means from 1 January 2010 on.
Šajā sakarībā referents uzskata, ka vislabāk būtu ierosināt NKI noteikšanas nolūkā veicamo FISIM iedalīšanu uzsākt tikai ar 2010. gada 1. janvāri, šādi izvairoties no dalībvalstu konfliktiem un iespējamās juridiskās apstrīdēšanas.
In this context, the rapporteur considers that the best thing to do is to propose that the allocation of FISIM to the GNI starts only on the 1 January 2010, thus avoiding conflicts between Member States and possible legal challenges.
Patiesībā referents uzskata, ka nolūkā precīzāk aprēķināt NKI Eiropas Parlamenta prioritāte ir nodrošināt pienācīgu FISIM iedalīšanu, sākot ar 2010. gadu.
In fact, the rapporteur considers that the priority for the EP is that the allocation of FISIM be properly done from 2010 on, in order to obtain a more accurate calculation of the GNI.
par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli 2008. gadā, kuru Eiropas Parlamentam iesniedza, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma G sadaļas 43. punktu
on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) in 2008, presented to the European Parliament in application of Part II, Section G, paragraph 43 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
MAZĀKUMA VIEDOKLIS.....................................................................................................18
MINORITY OPINION.............................................................................................................19
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................19
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................20
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................22
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................24
– ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli 2008. gadā, kuru Eiropas Parlamentam iesniedza, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma G sadaļas 43. punktu
– having regard to the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) in 2008, presented to the European Parliament in application of Part II, Section G, paragraph 43 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
– ņemot vērā Lisabonas līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, īpaši Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, kuras grozītais nosaukums ir „Vispārīgi noteikumi par Savienības ārējo darbību un īpaši noteikumi par kopējo ārpolitiku un drošības politiku”,
– having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, in particular Title V of the Treaty on European Union as thus amended, entitled ‘General Provisions on the Union’s External Action and Specific Provisions on the Common Foreign and Security Policy’,
– ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju (EDS), ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, un 2008. gada 11. decembra ziņojumu par EDS īstenošanu,
– having regard to the European Security Strategy (ESS) adopted by the European Council on 12 December 2003 and the Report on the Implementation of the ESS adopted on 11 December 2008,
– ņemot vērā iepriekš minēto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību,
– having regard to the above-mentioned Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management,
– ņemot vērā rezolūcijas par 2006. un 2007. gada ziņojumiem par KĀDP — attiecīgi 2008. gada 5. jūnija
– having regard to its resolutions on the 2006 and 2007 CFSP annual reports, of 5 June 2008
P6_TA(2008)0254 . un 2009. gada 19. februāra
Texts adopted, P6_TA (2008)0254. and 19 February 2009
– ņemot vērā 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas Ārējās darbības dienesta izveides institucionālajiem aspektiem
– having regard to its resolution of 22 October 2009 on the institutional aspects of setting up the European External Action Service
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2009)0057 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2009)0057 . ,
– ņemot vērā Reglamenta 119. panta 1. punktu,
– having regard to Rule 119(1) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A7-0023/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0023/2010 ),
A. tā kā iepriekšējo desmit gadu laikā Eiropas Savienības nozīme pasaules līmenī ir palielinājusies un tā kā ir vajadzīga jauna pieeja un vairāk finanšu līdzekļu, lai ES varētu īstenot kopīgu rīcību un demokrātiskā veidā saskaņoti, konsekventi un efektīvi risināt visā pasaulē aktuālās problēmas;
A. whereas the role of the European Union as a global player has increased over the last decades, and whereas a new approach and further financial means are needed if the EU is to act collectively and meet global challenges in a democratic, coherent, consistent and efficient manner,
B. tā kā Eiropas Savienība, veidojot attiecības ar valstīm visā pasaulē, cenšas arvien vairāk attīstīt tās ārpolitikas mērķus, saglabāt un atbalstīt tās vērtības un intereses, dot ieguldījumu tās iedzīvotāju aizsardzībā un izplatīt tās vērtības visā pasaulē, lai veicinātu mieru, drošību, noturīgu mūsu planētas attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību, īpaši bērnu tiesību, aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtu principus; tā kā cilvēktiesību veicināšana, īpaši cilvēktiesību un pamatbrīvību universalitāte un nedalāmība, ir ES ārējās darbības pamatprincips un tā kā tagad ES ārējai darbībai ir saistoša Pamattiesību harta;
B. whereas the European Union, in its relations with the wider world, shall further develop its foreign policy objectives, uphold and promote its values and interests, contribute to the protection of its citizens and advance these values worldwide with the aim of contributing to peace, security, the sustainable development of the Earth, solidarity and mutual respect among peoples, free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights, in particular the rights of the child, as well as the strict observance and development of international law, including respect for the principles of the United Nations Charter, whereas the promotion of human rights, in particular the universality and indivisibility of human rights and fundamental freedoms, shall be at the centre of the EU's external action and whereas the Charter of Fundamental Rights is now binding on the external activities of the EU,
C. tā kā Lisabonas līgums pievieno jaunu dimensiju Eiropas Savienības ārējai darbībai kopumā, tostarp KĀDP, kas kopā ar ES juridiskās personas statusu un attiecīgajiem institucionālajiem jauninājumiem, proti, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka un Eiropas Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikā (priekšsēdētāja vietnieka un augstā pārstāvja) amata un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi, varētu kļūt par izšķirošu faktoru Eiropas Savienības ārējās darbības vienotības, konsekvences un efektivitātes nodrošināšanā, kā arī palielināt politikas veidošanas pilnvaras starptautiskajā arēnā;
C. whereas the Treaty of Lisbon brings a new dimension to the external action of the Union as a whole, including the CFSP, which together with the legal personality of the EU and the relevant institutional innovations, notably the creation of the office of Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy (‘the Vice-President/High Representative’) and the setting-up of the European External Action Service (EEAS), could be a decisive factor in the coherence, consistency and effectiveness of the Union's external action and could significantly enhance its shaping power in the international arena,
D. tā kā vajadzīga tālāka darbība, lai ES savlaicīgāk reaģētu uz politiskām krīzes situācijām un reģionāliem konfliktiem; tā kā pašreizējie lēmumu pieņemšanas un finansēšanas mehānismi var traucēt savlaicīgai un visaptverošai reaģēšanai un tā kā jāatrod veidi, kā turpmāk ierobežot un pārvarēt vienprātības principu;
D. whereas further efforts are needed to improve the timeliness of the response of the EU to political crises and regional conflicts; whereas the present decision-making and funding mechanisms can hamper timely and comprehensive reactions and whereas ways must be found to further limit and overcome the unanimity rule,