natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D. tā kā lauku apvidus it īpaši ietekmē iedzīvotāju novecošana, zems iedzīvotāju blīvums un iedzīvotāju skaita samazināšanās dažos rajonos;
D. whereas rural areas are particularly affected by population ageing, low population density and, in some areas, depopulation,
E. tā kā sakarā ar demogrāfiskām pārmaiņām, emigrāciju un vispārēju sieviešu īpatsvara samazināšanos daudzos lauku apvidos ar tajos esošo infrastruktūru turpmāk vairs nevarēs pienācīgi nodrošināt ikdienas lietošanas preču un pakalpojumu vietēja mēroga piegādi, medicīnas un aprūpes pamatpakalpojumus, pirmsskolas izglītību, skolas, profesionālo un akadēmisko izglītību, tālākizglītību un atbilstošus kultūras un atpūtas piedāvājumus, vai šādu pakalpojumu sniegšana tiks pārtraukta ekonomisku iemeslu dēļ;
E. whereas, in future, as a result of demographic change, emigration and a general decrease in the proportion of women in the population of many rural areas, it will either not be possible, with existing infrastructure, to ensure adequate local provision of goods and essential everyday services, basic medical treatment and care, pre-school education, schooling and vocational and academic education and further training or adequate cultural and leisure provision, or else the structures for such provision will collapse under economic pressures,
F. tā kā no 26,7 miljoniem Eiropas Savienības lauksaimniecībā pastāvīgi nodarbināto personu aptuveni 42 % ir sievietes un vismaz piekto daļu saimniecību (aptuveni 29 %) pārvalda sievietes;
F. whereas about 42% of the 26.7 million people working regularly in agriculture in the European Union are women and at least one holding in five (around 29%) is managed by a woman,
G. tā kā sievietes ir devušas nozīmīgu ieguldījumu vietējo pašvaldību un kopienu attīstībā, tomēr viņu līdzdalība attiecīgajā lēmumu pieņemšanas procesā ir neatbilstīga;
G. whereas the significant contribution made by women to local and community development is inadequately reflected in their participation in the relevant decision-making processes,
H. tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no pamatprasībām saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020” un tas būtu jāveicina, lai palielinātu sieviešu aktīvu līdzdalību ekonomiskās un sociālās darbībās un nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu;
H. whereas the principle of gender equality is a basic requirement under the Europe 2020 strategy and should be promoted in order to increase the active involvement of women in economic and social activities and to guarantee respect for human rights,
Sievietes lauku sadzīvē un uzņēmējdarbībā
Women in the rural world and the rural economy
I. tā kā sakarā ar ekonomiskām un sociālām pārmaiņām lauku sieviešu stāvoklis aizvadītajās desmitgadēs ir mainījies un kļuvis daudzveidīgāks, turklāt nereti šīs pārmaiņas rosinājušas un līdzveidojušas pašas sievietes, un tā kā sieviešu sociālais un ekonomiskais stāvoklis ievērojami atšķiras gan starp dažādām dalībvalstīm, gan to iekšienē;
I. whereas, against a background of economic and social change, the realities of women’s lives in rural areas have altered and become more diverse in recent decades, women themselves having played no small part in initiating and effecting the changes, and their economic and social circumstances vary widely both within and between Member States,
J. tā kā sievietes mūsdienu sabiedrībā pilda daudzveidīgas lomas, ņemot vērā viņu individuālo iesaisti ģimenes un darba dzīvē, turklāt tieši šī lomu daudzveidība ļauj viņām sniegt nozīmīgu ieguldījumu progresā un jauninājumos visos sabiedrības līmeņos un uzlabot dzīves kvalitāti, jo īpaši lauku apvidos;
J. whereas women in today’s society assume multifunctional roles in the context of their individual family and occupational ties, and this very multiplicity of roles enables them to contribute significantly to progress and innovation at all levels of society and to the improvement of quality of life, especially in rural areas,
K. tā kā it īpaši lauku apvidos aprūpi ģimenē un veco ļaužu aprūpi veic sievietes;
K. whereas, especially in rural areas, family care and care for the elderly are frequently provided by women,
L. tā kā ar gadiem ilgiem centieniem sieviešu politikas jomā un ievērojamu publisko finansējumu izglītībai, konsultācijām un atbalstam uzņēmējdarbības sākšanai (tajā skaitā arī atbilstoši kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) otrajam pīlāram) ir izdevies gūt būtiskus panākumus lauku iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanā;
L. whereas, thanks to years of effort with policies for women and the intensive public promotion of education, advice and business start-up initiatives, inter alia under the second pillar of the Common Agricultural Policy (CAP), there have clearly been impressive successes in improving men’s and women’s living conditions in the countryside,
M. tā kā sievietēm un vīriešiem, neraugoties uz katra indivīda visai atšķirīgiem dzīves modeļiem, arī turpmāk vajadzēs risināt vienu no pamatuzdevumiem, proti, apvienot iztikas pelnīšanu un iesaistīšanos sociālajā un kultūras dzīvē, no vienas puses, un ģimenes pienākumus, no otras puses;
M. whereas, despite the high degree of individualisation in the way that people live, the basic challenge for both men and women will remain that of combining their own work and their social and cultural involvement, on the one hand, with responsibility for family, on the other,
N. tā kā šis daudzfunkcionālais uzdevums mūsdienu sabiedrībā paveicams vienīgi izmantojot atbalsta dienestus un sabiedrisko pakalpojumu iestādes un struktūras, kurām turklāt jābūt pieejamām un tādām, kuras izmantotājs var atļauties;
N. whereas, in the circumstances of modern society, this ‘multifunctional challenge’ can be met only by drawing on support services, facilities and structures, which need to be affordable and accessible,
O. tā kā laukos dzīvojošo sieviešu daudzveidīgā loma var dot būtisku ieguldījumu mūsdienīgas sievietes tēla veidošanā Eiropas sabiedrībā;
O. whereas the multifunctional role played by women in rural areas can contribute significantly to shaping a modern image of women in our society,
Q. tā kā gan vīriešu, gan sieviešu nodarbinātības līmenis lauku apvidos ir zems un daudzas sievietes tā arī nekad neiesaistās darba tirgū, tādējādi viņas nav ne reģistrētas kā bezdarbnieces, ne iekļautas bezdarba statistikā;
Q. whereas, for both men and women, employment rates are low in rural areas and indeed many women are never active in the labour market, so that they are neither registered as unemployed nor included in unemployment statistics,
R. tā kā lauksaimniecībā nodarbināto sieviešu sociālā drošība ir lauku apvidu mūsdienīgas un ilgtspējīgas attīstības neatņemams elements, turklāt tā attiecināma arī uz lauksaimniecībā nodarbināto dzīvesbiedrēm ar papildu ienākumiem (kurām ir kombinēti ienākumi vai kuras ir pastāvīga vai nepilna laika pašnodarbinātās) un uz pagaidu un migrējošiem darba ņēmējiem;
R. whereas ensuring social cover for women who work in agriculture, including farmers’ wives with additional sources of income (from combined earnings, individual self-employment or part-time self-employment) as well as temporary and migrant workers, is an essential factor in the modern, sustainable development of rural areas,
S. tā kā lauku saimniecības īpašnieks ir vienīgā persona, kas ir minēta banku dokumentos saistībā ar subsīdijām un uzkrātajām tiesībām, un ir arī vienīgā persona, kas pārstāv lauku saimniecību asociācijās un grupās;
S. whereas the owner of a farm is the only person mentioned on bank documents and for the purposes of subsidies and accumulated rights, and is also the only person to represent a farm within associations and groups,
T. tā kā lauku tūrisms, tostarp preču un pakalpojumu sniegšana laukos ar ģimeņu un kooperatīvo tūrisma uzņēmumu starpniecību, ir zema riska uzņēmējdarbība, kas rada darbavietas, sniedz iespēju apvienot ģimenes pienākumus ar darbu un iedrošina iedzīvotājus palikt laukos,
T. whereas rural tourism, involving the provision of goods and services in the countryside through family and cooperative tourist enterprises, is a low-risk business, creates jobs, makes it possible to combine family obligations with work and encourages the rural population to remain in the countryside,
Lauku apvidi — dzīves un ekonomikas telpa
Living and doing business in the rural world
3. aicina sekmēt lauku apgabalus kā daudzveidīgu un iekļaujošu ekonomikas un dzīves telpu, un šajā procesā jo īpaši izmantot sieviešu svarīgo lomu, pieredzi un zināšanas;
Calls for the rural world to be promoted as a multifaceted, integrated setting in which people can work and do business, and for the key function of women, their expertise and their competence to be used to this end;
8. prasa pamatnosacījumus lauku apvidiem veidot tā, lai visu paaudžu sievietes varētu palikt dzīvot savā ierastajā vidē un veicinātu tās atdzimšanu un attīstību;
Calls for framework conditions to be provided in rural areas that will enable women of all generations to remain in their own immediate environment and contribute to revival and development there;
11. aicina veicināt un atbalstīt lauku apvidu sieviešu vidē elektroniskos uzņēmējdarbības veidus, piemēram, ieviešot e-uzņēmējdarbību, kas ļauj strādāt neatkarīgi no attāluma līdz pilsētām;
Calls for electronic forms of enterprise, such as e-business, which make it possible to do business irrespective of the distance from large urban centres, to be promoted and supported among women in rural areas;
17. aicina lauku attīstības stratēģijās īpaši uzsvērt sieviešu lomu, palīdzot sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, it īpaši iniciatīvās, kurās uzsvars ir uz jauninājumiem, pētniecību un attīstību;
Calls for rural development strategies to place special emphasis on the role of women in helping to achieve the objectives of the Europe 2020 strategy, in particular initiatives focusing on innovation, research and development;
Sievietes lauku ekonomikā
Women in the rural economy
22. uzskata par vēlamu strādāt pie tā, lai izveidotu Eiropas lauku sieviešu tīklu (vai sieviešu apvienību tīklu), un vērš uzmanību uz panākumiem, kādi jau gūti ar KLP otrā pīlāra pasākumiem;
Considers it desirable to work towards the creation of a European rural women’s network (or a network of women’s associations) and draws attention to the successes achieved through CAP second-pillar measures;
25. šajā sakarībā atzinīgi vērtē Direktīvu 2010/41/ES un aicina dalībvalstis to pēc iespējas drīzāk efektīvi īstenot, it īpaši, lai nodrošinātu,
Welcomes, in this context, Directive 2010/41/EU and calls on the Member States to implement it effectively as soon as possible, in particular in order to ensure:
– ka lauksaimnieku dzīvesbiedres un partneres ir sociāli aizsargātas;
- that spouses and life partners of farmers receive social protection;
26. vērš uzmanību uz to, ka jo īpaši lauku apvidos ir nepieciešamas ilgtspējīgas stratēģijas, lai sievietes, kuras nolemj pārtraukt karjeru bērnu audzināšanas vai aprūpes nolūkos, nezaudētu profesionālo kompetenci; aicina atvieglot darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanu, lai sievietes varētu uzsākt, turpināt vai vēl dziļāk iesaistīties darba dzīvē;
Draws attention to the need, especially in rural areas, for sustainable strategies to maintain the vocational skills of women who decide to take a career break to bring up families or act as carers; calls for the reconcilation of work and family life to be facilitated, with a view to enabling women to become or remain involved, and further develop their involvement, in various types of work;
29. aicina attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās varas iestādes sekmēt sieviešu dalību vietējās rīcības grupās un vietējo partnerību izveidi saskaņā ar LEADER programmu, kā arī attiecīgajās valdēs nodrošināt līdzsvarotu dzimumu pārstāvību;
Calls on the relevant national, regional and local authorities to encourage the participation of women in local action groups and the development of local partnerships under the Leader programme, as well as to ensure gender-balanced participation on their management boards;
33. uzskata, ka atbilstoši dalībvalstu teritoriālajām vajadzībām gaidāmajā KLP reformā saistībā ar piekļuvi dažiem pakalpojumiem un palīdzībai jāņem vērā un par prioritāti jānosaka sieviešu lauku apvidos vajadzības un lauksaimniecībā strādājošo sieviešu loma;
Takes the view that, as part of the forthcoming reform of the CAP, the needs of women in rural areas and the role of women working in agriculture should be taken into account and given priority as regards access to certain services and aid, in line with territorial needs in each Member State;
38. aicina Komisiju kopsavilkuma ziņojumā, kas saskaņā ar 14. panta 1. punktu Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) jāiesniedz 2011. gadā, iekļaut padziļinātu analīzi par veikto pasākumu ietekmi attiecībā uz sieviešu situāciju lauku apvidos;
Calls on the Commission to include in its summary report to be presented in 2011 under Article 14(1) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) an in-depth analysis of the impact of the measures taken regarding the situation of women in rural areas;
Tāpēc ir svarīgi sieviešu lomas lauku saimniecībās un lauku apvidos atspoguļojumā jo īpaši ņemt vērā viņu veiktās daudzās funkcijas.
It is therefore important to highlight the role that women play in farm businesses and in rural areas, taking particular account of its multifunctional nature.
Daudzfunkcionālu lauku teritoriju attīstības perspektīvas
Prospects for development in rural areas geared to multifunctionality
Eiropas lauku apvidu politikas galvenais uzdevums ir censties panākt līdzvērtīgus dzīves apstākļus visos reģionos un izvairīties no pilsētu aglomerāciju vienpusējas attīstības, lai lauku iedzīvotājiem nodrošinātu iespējas palikt un sekmīgi turpināt dzīvi laukos.
It remains a crucial task for European rural policy to achieve equivalent living conditions in all regions, preventing the one-sided development of heavily populated urban areas, so that, even in rural areas, women and men can look forward to staying put and making a successful life.
Aizvadītajās desmitgadēs kopējā lauksaimniecības politika bija vērsta uz lauksaimniecības un lauku apvidu labvēlīgu ekonomisku attīstību.
The focus of the Common Agricultural Policy (CAP) over recent decades has been on the positive economic development of agriculture and rural areas.
Nākotnē svarīgākais uzdevums būs nodrošināt kvalitatīvu, ilgtspējīgu, videi draudzīgu un energoefektīvu lauku apvidu izmantošanu.
In future, it will be geared increasingly to furthering the high-quality, sustainable use of the countryside in ways that are efficient environmentally and in terms of energy use.
Tas tādēļ, ka jo īpaši lauku reģionu pieredze apliecina dzīves kvalitātes un ekonomiskā potenciāla ciešo saikni ar sieviešu klātbūtni un viņu daudzveidīgo darbību dažādās jomās.
Experience shows that, in rural areas most particularly, quality of life and economic strength are linked to the presence of women and their involvement in a wide range of activities.
Aizvadītajos gados jo īpaši apliecinājies, ka atbalsts sievietēm un viņu projektiem būtiski veicina lauku sabiedrības attīstību.
Specifically, it has become apparent in recent years that significant advances for rural societies generally result from support for women and women’s projects.
Šādas atziņas gūtas, īstenojot otrā pīlāra atbalsta pasākumus un izmantojot dažādas citas Eiropas Savienības atbalsta iespējas visos Eiropas reģionos.
Findings to that effect have been gleaned from experience with such support under the second pillar of the CAP and various other EU funding schemes in all regions of Europe.
Lauku apvidos dzīvojošo sieviešu attīstības perspektīvas
Development prospects for women in rural areas
Pilnveidojot Eiropas lauku apvidu veicināšanas stratēģijas, nedrīkst aizmirst, ka jo īpaši lauku apvidos dzīves un nodarbinātības apstākļi ir radikāli mainījušies, īstenojoties sabiedriskām un sociālo struktūru pārmaiņām, būtiskām demogrāfiskām pārmaiņām dažās dalībvalstīs, notiekot vērtību izmaiņām un arvien spēcīgāk iezīmējoties individuālismam.
In the process of refocusing EU support strategies for rural areas, it must not be overlooked that the situations in which people live and work have been radically altered, in rural areas most particularly, by social change and changes in social structures, by the dramatic demographic changes that have occurred in certain Member States, by an overall change in values and by a strong tendency towards individualisation.
Ņemot to vērā, visās politikas jomās īpaša uzmanība jāpievērš Eiropas sievietēm.
In this context it is necessary, in all policy areas, to pay special attention to the women of Europe.
Ja vēlamies panākt, lai visu paaudžu sievietes turpinātu dzīvot vai pat pārceltos uz dzīvi laukos, viņu vajadzībām un prasībām vairāk nekā līdz šim jāatspoguļojas politiskā atbalsta pasākumos.
If we want to keep women of all generations living in the countryside or encourage them to move there, then support policies must reflect their needs and circumstances more strongly than has been the case in the past.
Dzīves apstākļu individualizācija sievietēm izvirza sarežģītu uzdevumu censties apvienot priekšstatus par darba, ģimenes un sabiedrisko dzīvi un atbildību, kas ar šīm jomām saistās.
The trend towards individual lifestyles presents women with the challenge of integrating their perceptions of work, family and society and their responsibilities in these spheres into the way that they live.
Personīgo dzīves plānu īstenošana, saimnieciskā neatkarība un ar ģimeni saistītie uzdevumi ir arī laukos dzīvojošo sieviešu vēlme.
In rural areas, as elsewhere, women expect to be able to realise their own plans for their lives, to be economically independent and to meet family challenges.
To mūsdienu sabiedrības apstākļos nevar paveikt, neizmantojot atbalsta dienestus, sabiedrisko pakalpojumu iestādes un struktūras, kurām jābūt pieejamām gan cenas ziņā, gan jātiek piedāvātām attiecīgajā reģionā.
In the circumstances of modern society, the only way to do this is through recourse to the support of services, facilities and structures that must be affordable and accessible at regional level.
Šādu atbalsta struktūru saglabāšanai un attīstīšanai sieviešu interesēs jākļūst par vienu no galvenajām Eiropas veicināšanas stratēģijām.
One of the core European support strategies must be to maintain this supportive structure and develop it in a woman-friendly way.
Šajā sakarībā vajadzētu meklēt jaunus risinājumus un visu paaudžu sievietes iesaistīt lēmumu pieņemšanā jau pasākumu plānošanas posmā, piemēram, lemjot par jauna bērnudārza būvniecību, ambulatorās aprūpes iestādes izveidi vai sabiedriskā transporta tīkla paplašināšanu.
It is necessary right at the planning stage – for example, when constructing a kindergarten, creating a day-care facility or developing public transport – to identify new approaches and to involve women of all generations in the decision making.
Vajadzētu rast novatoriskus un ne tikai uz tirgu orientētus piedāvājumus, piemēram, attiecībā uz ikdienas patēriņa precēm vai mājsaimniecību aprūpes pakalpojumiem.
Innovative solutions need to be found that are not exclusively market orientated: for example, for the provision of necessary everyday goods or home help and care services.
Piemērus tam sniedz pašu sieviešu jau veiksmīgi realizēti pasākumi atbilstoši otrajam pīlāram.
Relevant examples already exist, developed by women themselves under CAP second-pillar measures.
Šajā sakarībā ES līdzekļi izmantojami lauku dzīves kvalitātes uzlabošanai, gan nodrošinot papildu ienākumus uzņēmējām un pakalpojumu sniedzējām, gan uzlabojot preču un pakalpojumu pieejamību patērētājiem.
This is an area in which EU funding can help to improve quality of life in rural areas, both for the businesswomen and female service providers whose incomes are boosted and for the women who use the goods and services.
Tā kā daudzās dalībvalstīs sabiedrība noveco, tieši lauku rajonos ir nepieciešamas jaunu pakalpojumu koncepcijas un apgādes stratēģijas, kuras vajadzētu apspriest ar sievietēm gan kā šo pakalpojumu sniedzējām, gan kā patērētājām.
The fact that society is ageing in many Member States creates a need, in rural areas particularly, for new types of service and new strategies of care provision geared to women both as providers and as consumers.
Šādā situācijā nepieciešama arī medicīnas un aprūpes koncepciju adaptācija, neiesaistot ideoloģijas apsvērumus un ņemot vērā Eiropas dalībvalstu pieredzi.
One of the requirements here is for the ideology-free adaptation of medical and care provision, taking into account relevant experience throughout the EU Member States.
Nozīmīgs lauku dzīves un darba kvalitātes pamatelements arī turpmāk būs skolas, profesionālā un akadēmiskā izglītība un tālākizglītība.
Schooling and vocational and academic education and further training remain fundamental to quality of life and quality of work in rural areas.
Vairākās dalībvalstīs jau vērojams, ka laukos sistemātiski veidojot un paplašinot izglītības iespējas sievietēm, izdevies panākt izglītības līmeņa būtisku izlīdzināšanos lauku apvidos.
In certain Member States, in recent years, thanks to the systematic opening-up and development of education and training in rural areas, women have played no small part in the achievement of educational parity between town and country.
Šī stratēģija ir jāatbalsta arī tajās dalībvalstīs, kurās vēl ir attīstības vajadzības.
This strategy needs to be supported, including in those Member States with development needs.
Īpašas laukiem pielāgotas izglītības un konsultāciju koncepcijas sievietēm daudzkārt ir bijušas veiksmīgas un tās vajadzētu veicināt arī turpmāk.
Forms of training and counselling provision for women with a specific rural focus have proved their worth in many areas and should continue to be supported.
Ja, neiesaistot ideoloģijas apsvērumus, izdotos izglītību un konsultācijas pielāgot lauku ikdienas dzīves realitātei, tad šie faktori arī augsti attīstītos lauku reģionos būs galvenā stratēģija, lai gūtu panākumus attiecībā uz attīstību un jauninājumiem.
If they can be adapted in an ideology-free way to the everyday reality of the rural world, training and counselling will continue to constitute the core strategy for successful development and innovation even in rural areas that are already highly developed.
Lai politiku attiecībā uz sievietēm lauku apgabalos īstenotu vēl mērķtiecīgāk, nepieciešami precīzāki dati.
In order to tailor policy measures for women in rural areas even more effectively, we will in future need an informative database.
Tas nozīmē, ka oficiālā statistika un lauku attīstības politikas rādītāji turpmāk jāsniedz dzimumu līdztiesības perspektīvā un visās 27 dalībvalstīs jānoskaidro paraugprakses piemēri.
It will also be necessary to incorporate a gender perspective into official statistics and rural-development policy indicators and to identify best practices in the 27 Member States.
Attīstības stratēģijas sievietēm lauku ekonomikā un lauksaimniecībā
Dev elopment strategies for women in the rural economy and farming
Aizvadītajos gados pieredzēts, ka sievietes ar savu individuālo izglītību, profesionalitāti un pieredzi palīdz attīstīt tradicionālās lauku dzīves un ekonomikas formas.
Recent years have seen women, with their individual educational backgrounds, professionalism and skills, contributing to the further development of traditional rural lifestyles and business models.
Viņas vienlaikus ir šo ekonomikas reformu stabilizējošs un modernizējošs spēks un tādēļ lauku apvidu ilgtspējīgas attīstības neatņemama daļa.
They are, at one and the same time, the stabilising and the modernising force in such types of business, and that makes them indispensable in the sustainable development of rural areas.
Lauku saimniecības turpina būt svarīgi stūrakmeņi, nodrošinot vietējās piegādes laukos, tostarp līdzās pārtikas produktu ražošanai sniedzot arī novatoriskus piedāvājumus un pakalpojumus.
Farm businesses, by virtue of the innovative products and services they offer as well as their own output, remain a cornerstone of local food supply in rural areas.