natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar iepriekšējo klasifikācijas sistēmu konkrētas vielas toksiskuma līmenis tika noteikts, izmantojot tikai divas toksiskuma kategorijas („toksisks” (T) un „ļoti toksisks” (T+)), un nebija nekādu iespēju veikt diferencēšanu pēc veida, kādā notikusi saskare ar bīstamo vielu.
Under the previous classification system, the degree of toxicity of a given substance was expressed by means of two toxicity classes (T and T+) only, and differentiation based on type of contact with the dangerous substance was not possible at all .
Jaunajā klasifikācijas sistēmā ir noteiktas 3 bīstamības klases (1., 2. un 3. kategorijas akūts toksiskums), kas iedalītas vēl sīkāk atkarībā no 5 iespējamiem iedarbības ceļiem (orāli, caur ādu, ieelpojot gāzi, ieelpojot tvaiku, ieelpojot aerosolu).
The new classification system introduces 3 toxicity classes (Acute Toxic 1, 2 and 3) which are further fine tuned via 5 possible exposure routes (oral; dermal; inhalation gas; inhalation vapour; inhalation aerosol).
Pateicoties jaunajai sistēmai, var precīzāk noteikt tiešo cilvēka dzīvības un veselības apdraudējumu, ņemot vērā šādus faktorus :
The added value of the new system is a more exact identification method of the direct threat on human life and health, taking into account the following factors :
— veids, kādā notikusi cilvēka saskare ar bīstamām vielām atkarībā no konkrētā iedarbības ceļa,
— the nature of human contact with dangerous substances through the different exposure routes,
— cilvēka dzīvības apdraudējuma pakāpe , ko rada bīstamā viela un kas noteikta pēc attiecīgās vielas akūta toksiskuma klases (izvērtējot vielas letālās devas vai letālās koncentrācijas parametru).
— the level of threat on human life represented by the dangerous substance, expressed by the acute toxicity class of the substance in question (resulting from the examination of the Lethal Dose or Lethal Concentration parameter of the substance).
Zinātniskie dati liecina, ka trīs iepriekšminētās akūta toksiskuma klases rada nepieļaujamu cilvēka veselības apdraudējuma pakāpi , jo attiecīgajai iedarbībai ir letālas sekas vai tiek nodarīts nepārejošs kaitējums cilvēka veselībai, tādēļ arī jaunā direktīva ir jāpiemēro attiecīgo kategoriju vielām, uz kurām attiecas Seveso direktīva.
Since scientific evidence shows that the above three acute toxicity classes represent a level of unacceptable threat on human health, due to their lethal consequences or to the long-lasting damages on human health, Seveso-relevant substances falling into these categories shall be covered by the Directive.
Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet, ka Komisijas priekšlikums ļauj saglabāt to pašu aizsardzības līmeni — nedaudz mainītos tikai to uzņēmumu skaits, uz kuriem direktīva attiecas.
According to the current available information it seems that the Commission proposal maintains the same level of protection and would just result in a small change in the number of establishments involved.
Tādēļ referents nav ierosinājis grozīt piedāvāto metodoloģiju.
The Rapporteur therefore chose not to amend the proposed methodology.
b) Atkāpju piemērošanas pamatprincipi
b) The derogations framework
Saskaņā ar Komisijas ierosināto kārtību, kādā piemērojamas atkāpes, atkāpi var noteikt visas ES mērogā attiecībā uz konkrētu vielu vai arī dalībvalsts līmenī attiecībā uz konkrētu uzņēmumu, pamatojoties uz saskaņotiem kritērijiem.
The mechanism proposed by the Commission for derogations contains an EU-wide substance derogation and an establishment-specific derogation triggered at Member State level based on harmonised criteria.
Komisija ierosina gan vienu, gan otru noteikt, pieņemot deleģētus aktus.
The Commission proposes to establish both of them by delegated acts.
Turpmāk minēto iemeslu dēļ referents šo pieeju neatbalsta.
The Rapporteur does not support this approach, for the following reasons:
- Saskaņoti kritēriji , pēc kuriem piemērojamas atkāpes, ir jānosaka nevis ar deleģētajiem aktiem, bet šiem kritērijiem ir jābūt noteiktiem jau pašā pamataktā.
- The harmonised criteria for derogations should already be defined in the basic legislative act and not by delegated acts.
- Ja kompetentajai iestādei būtu iespēja piešķirt atbrīvojumu no 7.–19. pantā noteikto pienākumu izpildes, tas varētu mazināt aizsardzības līmeni — referents ierosina noteikt, ka kompetentā iestāde var atbrīvot tikai no to informēšanas prasību izpildes, kas noteiktas augstāka līmeņa uzņēmumiem (9. pants, 10. panta b) apakšpunkts, 11. pants, 13. panta 2. punkts).
- The possibility for the competent authority to waive all obligations stemming from Articles 7 to 19 could decrease the level of protection ; the proposal is therefore to allow the competent authority to waive only those information requirements which are required for upper-tier establishments (Article 9, (10(b), 11, 13(2)).
Jāuzsver, ka saskaņā ar referenta ierosinājumu atkāpes piemērošana konkrētai vielai nenozīmēs, ka direktīva uz attiecīgo vielu vairs neattiecas — tā netiks svītrota no tiesību akta darbības jomas.
It needs to be emphasised that in the proposal by the Rapporteur the substance derogation will not result in the full exemption of a substance; it is not ‘taking a substance out’ of the scope.
Drīzāk tiek definēti īpaši apstākļi (piem., iepakojuma veids), kuros attiecīgā viela nevar radīt nopietnu apdraudējumu.
It rather defines specific circumstances (e.g. form of packaging) under which that substance may not represent a significant hazard.
c) Pieeja informācijai, sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamība
c) Access to information, public participation in decision making and access to justice
Referents piekrīt Komisijai — ir jāsniedz vairāk kvalitatīvas informācijas, kā arī jāveicina sekmīgāka sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā un tiesas pieejamība.
The Rapporteur supports the Commission regarding the improvement of the level and quality of information, the public participation in the decision making process and access to justice.
Sabiedrībai ir jābūt labi informētai, un tai būtiskajai informācijai, kas nodrošina sabiedrībai iespēju piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā un attiecīgi rīkoties avārijas gadījumā, jābūt pieejamai nekavējoties.
The public needs to be well informed and have immediate access to information relevant for participating in the decision making process and for acting in case of an accident.
Tomēr informācijai, kas tiek izpausta, ir jābūt arī saprotamai.
At the same time the information disclosed does however need to be comprehensible.
Vajadzības gadījumā un ņemot vērā attiecīgus ekonomiskus un ar drošību saistītus apsvērumus, ir jāgarantē informācijas konfidencialitāte.
Where necessary and appropriate for economic and security reasons, confidentiality of information needs to be ensured.
Direktīvas V pielikumā ir noteikts, tieši kāda informācija pastāvīgi sniedzama sabiedrībai, tostarp arī internetā.
Annex V contains the items of information to be made permanently available to the public, including through the internet.
Informācija, kas sniedzama saskaņā ar minētā pielikuma 1. daļas 4. punktu (tehniska informācija par bīstamajām vielām) un 6. punktu (inspekciju rezultātā konstatētie fakti), iespējams, varētu būt pārāk detalizēta un tehniska, un varētu rasties ar konfidencialitāti saistītas problēmas.
Item 4 (technical information on the dangerous substances) and item 6 (findings of the inspections) might potentially be too detailed and technical and might create problems of confidentiality.
Tādēļ referents ierosina noteikt prasību vienkāršiem vārdiem sniegt bīstamo vielu skaidrojumu internetā un norādīt to, kad uzņēmumā ir veikta inspekcija .
The Rapporteur therefore proposes a requirement to explain the dangerous substances in simple terms on the internet and to indicate when an establishment has been inspected.
Sīkāka un specifiskāka informācija par bīstamajām vielām un par inspekcijām būtu jāsniedz vismaz pēc pieprasījuma.
The more detailed and specialised info on the dangerous substances and on the inspections should at least be made available on request.
Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var pašas izlemt, vai sīkāku un tehniskāku informāciju ir lietderīgi publicēt arī internetā.
The Member States can then decide themselves whether they consider it to be appropriate to put also the more detailed and technical information on the internet.
Komisija ir ierosinājusi noteikt stingrākas prasības saistībā ar inspekcijām.
The Commission strengthens the requirements in relation to inspections.
Inspekciju periodiskums ir tieši tāds pats, kāds noteikts Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (Rūpniecisko emisiju direktīva — RED) 23. pantā, proti, laikposms no vienas objekta apmeklēšanas reizes līdz nākamajai nedrīkst pārsniegt 1 gadu iekārtām, kas rada vislielāko risku, un 3 gadus iekārtām, kuras rada vismazāko risku.
The same frequency is followed as in article 23 of the Industrial Emissions Directive (IED) 2010/75/EU, where the period between two site visits shall not exceed 1 year for installations posing the highest risks and 3 years for installations posing the lowest risks.
Saskaņā ar vērtējumu, ko attiecībā uz prioritāro jomu „Vide” ir sniegusi Komisijas izveidotā augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupa ar administratīvo slogu saistītu jautājumu risināšanai, aptuveni pusei no objektiem, uz kuriem attiecas Seveso II direktīva, ir piemērojama arī RED direktīva.
The High Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens set up by the Commission estimated in its opinion on the priority area Environment that around half of the installations that fall under the Seveso II Directive also fall under the IED.
Attiecīgo inspekciju saskaņošanas vai apvienošanas rezultātā samazinātos administratīvais slogs, kas saistīts ar sagatavošanas darbu, inspektoru klātbūtni un izpildes pārbaudi.
Coordination or integration between these types of inspections would reduce the administrative burden related to the preparation, presence of inspectors and follow up.
Tādēļ referents mudina dalībvalstis sekmēt šādu saskaņošanas procesu.
Therefore, the Rapporteur encourages Member States to facilitate such coordination.
Attiecībā uz inspekcijām ierosinātie noteikumi veicina to sekmīgāku īstenošanu un tādējādi arī augstāku aizsardzības līmeni un līdzvērtīgākus konkurences apstākļus.
The proposed provisions on inspections contribute to improved implementation and thereby increase the level of protection and the level playing field.
Ierosinātā Seveso II direktīvas pārskatīšana ir jāveic, un Komisija ir rīkojusies pareizi, saglabājot nemainīgu aizsardzības līmeni un neveicot būtiskas izmaiņas tiesību akta darbības jomā.
The proposed revision of the Seveso II Directive is necessary and the Commission rightly chose to maintain the level of protection and to avoid large changes in the scope.
Referents atbalsta metodoloģiju, kuru Komisija ir izvēlējusies, lai nodrošinātu atbilstību KMI regulai.
The Rapporteur supports the methodology chosen by the Commission for the alignment to the CLP Directive.
Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātu un Komisijas priekšlikumu, nav būtiski jāmaina nedz spēkā esošās direktīvas pamatstruktūra, nedz tās galvenie noteikumi.
In line with the outcome of the review and the Commission proposal, no major changes regarding the basic structure and the main provisions of the current Directive are needed.
Viens no faktoriem, kas rada referentam pamatotas bažas, ir Komisijas priekšlikums ar deleģēto aktu palīdzību veikt izmaiņas direktīvas I pielikumā, kurš nosaka direktīvas darbības jomu.
One of the Rapporteur's main concerns is the proposal by the Commission to use delegated acts for changes to Annex I, which defines the scope of the Directive.
Direktīvas I pielikums ir tās būtisks elements, tādēļ referents ierosina noteikt, ka šādi grozījumi ir jāveic tikai parastās likumdošanas procedūras kārtībā.
As Annex I is an essential part of the Directive, the Rapporteur proposes to only allow for modifications through the ordinary legislative procedure.
Papildu vielu iekļaušana varētu ievērojami paplašināt direktīvas darbības jomu, un tam varētu būt nozīmīga ekonomiskā ietekme.
The addition of substances could lead to substantial changes in the scope with potentially large economic impacts.
Eiropas Parlamentam ir jābūt iespējai pilnībā īstenot savas pilnvaras, lemjot par papildu vielu iekļaušanu.
The European Parliament should be able to exercise its full powers in the decision process on such additions.
Šis tiesību akts ir piemērojams uzņēmumiem, kuros direktīvā minēto bīstamo vielu daudzumi pārsniedz noteiktās robežvērtības.
The substances falling within its scope are chiefly used in the chemical industry.
(Aptuveni 10 000 uzņēmumu visā Eiropas Savienībā.)
The rules apply to establishments where dangerous substances listed in the directive are present above prescribed thresholds (around 10 000 industrial establishments are affected in the EU).
Tā kā ir pieņemta un pēc dažiem gadiem (2015. gada 1. jūnijā) stāsies spēkā Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (turpmāk — „KMI regula”), Komisijai direktīva bija jāpārskata, un šajā procesā tā nolēma pārskatīt arī direktīvas struktūru un galvenos noteikumus, kuri nav grozīti kopš direktīvas pieņemšanas.
The Commission decided to use the review of the directive made necessary by the adoption and forthcoming entry in force of Regulation (EC) No 1272/2008 on classification, labelling and packaging of dangerous substances and mixtures (hereinafter the ‘CLP Regulation’) – to which the directive refers – as an opportunity to conduct a further review of its essential structure and provisions which had not been amended since its adoption.
Svarīgākās izmaiņas attiecas uz bīstamību veselībai.
The principal changes concern health hazards.
Iepriekšējā klasifikācijas kategorija „ļoti toksisks” ir aizstāta ar jauno kategoriju „akūta toksiskuma 1. kategorija”, un kategorija „toksisks” ir iedalīta divās kategorijās — „akūta toksiskuma 2. kategorija” (visi iedarbības ceļi) un „akūta toksiskuma 3. kategorija” (iedarbības ceļš caur ādu un ieelpojot).
The former category ‘very toxic’ has been replaced by the new category ‘acute toxic, category 1’ and the old category ‘toxic’ has been split into ‘acute toxic, category 2’ (applicable to all exposure routes) and ‘acute toxic, category 3’ (dermal and inhalation routes).
Iepriekšējās vispārīgākās kategorijas, kuras attiecās uz sprādzienbīstamām, oksidējošām un uzliesmojošām vielām, ir aizstātas ar vairākām konkrētākām fiziskās bīstamības kategorijām, kas ieviestas ar KMI regulu un kas pirms tam nebija noteiktas.
Several more new specific categories for physical hazards are introduced by the CLP Regulation to replace the more general old categories for explosive, oxidizing and flammable hazards.
Piemēram, attiecībā uz vides apdraudējuma kategoriju Komisija ierosina attiecīgos noteikumus vienkārši transponēt, neveicot būtiskas izmaiņas.
The Commission proposes a straightforward transposition, without major changes, for these categories, together with those concerning environmental hazards.
Minamas tādas izmaiņas kā jauni noteikumi par sabiedrības pieeju ar drošību saistītai informācijai, tiesas pieejamību un līdzdalību lēmumu pieņemšanā.
Other proposed changes include new rules on public access to safety information and to justice, as well as public participation in the decision-making process.
Atzinuma sagatavotāja viedoklis
Position of the rapporteur:
Parlamentam ir jāatbild uz vienkāršu jautājumu:
Parliament is faced with a simple question:
Vai runa ir tikai par „kosmētisko remontu”?
Is this nothing more than a facelift?
Vai arī, ņemot vērā kopš 1996. gada notikušās avārijas un dabas katastrofas, tiks garantēta lielāka cilvēku, vides un sabiedrības drošība, neradot lieku apgrūtinājumu uzņēmumiem?
Or, given the accidents and natural disasters we have experienced since 1996, are we progressing towards greater safety for people, the environment and society, without pointlessly encumbering industry?
Konkrētas piezīmes
Particular comments
Atzinīgi vērtējami noteikumi, kuri attiecas uz sabiedrības informēšanu un sabiedrisko apspriešanu (13. un 14. pants) vai nevalstiskajām organizācijām, jo sevišķi 22. panta noteikumi par tiesas pieejamību.
Ample provision is made for public information and consultations with both the public (Articles 12 and 13) and NGOs, particularly in Article 22 on access to justice.
Tas ir svarīgi.
This is important.
Tomēr nekas nav teikts nedz par darba devēju un darba ņēmēju apvienotajām struktūrām, nedz par arodbiedrībām.
However, no reference is made to either joint bodies or trade union organisations.
Vienīgā norāde uz personālu ir atrodama 11. pantā par operatīvās rīcības plāniem.
Staff are only mentioned in a passing reference in Article 11 on emergency plans.
Šī „aizmāršība” attiecībā uz darba ņēmējiem ir jānovērš vismaz divu iemeslu dēļ — darba ņēmēji ir pirmie, kurus skar avārijas bīstamība, turklāt viņi pārzina „spēles laukumu”, proti, potenciāli bīstamo iekārtu darbību, un tas ir obligāti jāņem vērā, lai novēršanas politika būtu efektīva.
This oversight should be rectified for at least two reasons: staff are the group most concerned by safety issues and have ‘shop-floor’ knowledge of how potentially dangerous installations work – an indispensible element in any effective prevention policy.
Direktīvas 11. panta 4. punktā ir noteikts, ka, izstrādājot iekšējās operatīvās rīcības plānu, ir jāapspriežas ar personālu, kas strādā saskaņā ar ilgtermiņa apakšlīgumiem, un tas arī viss!
The only provisions it contains, in Article 11(4), concern the consultation of relevant long-term subcontracted personnel in drawing up emergency plans.
Turklāt jānorāda, ka nav likts pietiekams uzsvars uz drošības un kontroles pasākumiem (gan cilvēkresursu, gan materiālā nodrošinājuma ziņā).
Furthermore, insufficient reference is made to emergency and supervisory arrangements (both human and financial resources).
Tādēļ ar šādu eksternalizēšanu saistītā bīstamo vielu pārvadājumu plūsma būtu jāuzskaita kā noteikto krājumu daļa un jāņem vērā, piemērojot attiecīgo regulējumu.
For the purposes of the relevant regulations, dangerous materials removed from facilities in this way must therefore be included in the amount permanently stored there.
Tas ļautu pasūtītājus padarīt atbildīgākus un veicinātu satiksmes drošību.
Such a measure would encourage installation managers to act in a more responsible manner and help make our roads safer.
(2a) Bieži vien uzņēmumi, kas slēdz apakšlīgumus, izraisa lielas avārijas vai ir iesaistīti to veicināšanā.
(2a) Major accidents have often been caused by sub ‑contractors or have seen their involvement.
Tajā pašā laikā jaunajiem noteikumiem lai veicināt to īstenošanu un izpildāmību, ir jābūt skaidriem, saskaņotiem un viegli saprotamiem.
At the same time, the new provisions should be clear, coherent and easy to understand to help improve implementation and enforceability.
Tajā pašā laikā jaunajiem noteikumiem, lai veicinātu to īstenošanu un izpildāmību, ir jābūt skaidriem, saskaņotiem un viegli saprotamiem , un ir jāsaglabā vai pat jāpalielina veselības un vides aizsardzības līmenis .
At the same time, the new provisions should be clear, coherent and easy to understand to help improve implementation and enforceability , and the level of health and environmental protection should be maintained or even increased .
Tāpēc jāievieš un jāpiemēro drošības un riska mazināšanas pasākumi, lai izvairītos no iespējamām avārijām, samazinātu avāriju rašanās risku un mazinātu to iespējamās sekas, kas ļautu nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visā Savienībā.
It is therefore necessary to establish and apply safety and risk-reduction measures with a view to preventing possible accidents, reducing the risks of accidents occurring and minimising the effects if they do occur, thereby making it possible to ensure a high level of protection throughout the Union.
Operatoram būtu jāsagatavo un jānosūta kompetentajai iestādei arī lielu avāriju novēršanas politika, kurā būtu norādīti uzņēmumi, kas slēdz apakšlīgumus, un noteikta operatora vispārējā nostāja un pasākumi, tostarp atbilstošas drošības vadības sistēmas lielu avāriju risku pārvaldībai.
The operator should also draw up and send to the competent authority a major-accident prevention policy setting out , besides the names of any sub ‑contractors, the operator's overall approach and measures, including appropriate safety management systems, for controlling major-accident hazards.
(11.a) Operatoriem vajadzētu spēt sniegt pierādījumus par savu spēju novērst ar bīstamām vielām saistītas avārijas sekas, piemēram, noslēdzot īpašu apdrošināšanas līgumu, kas parakstīts ar nepārprotami maksātspējīgu uzņēmumu, vai uzrādot atbilstošu kapitāla līmeni.
(11a) Operators should be able to provide evidence that they would be able deal with the consequences of an accident involving dangerous substances, for example by demonstrating that they have taken out a specific insurance policy with a company of acknowledged solvency or that they have a sufficient level of equity.
Šis apsvērums būtu jāņem vērā tādēļ, lai ar bīstamām vielām saistītas avārijas sekas neietekmētu valsts izdevumus un tiktu iekļautas pašizmaksā.
This is important in order to ensure that dealing with the consequences of an accident involving dangerous substances does not put a strain on the public purse and is included as part of an operator’s costs.
(12a) Nolūkā ierobežot lielu avāriju bīstamību un “domino efektu” ir nepieciešams pienācīgi ņemt vērā mijiedarbību starp dabiskajiem riska avotiem uzņēmumā un tajā izmantoto tehnoloģisko resursu radītajiem riskiem.
(12a) In order to reduce the risk of major accidents and of domino effects, due consideration should be given to the interaction between natural sources of danger associated with the location of the undertaking or facility and sources of danger associated with the technologies it uses.
(15) Lai nodrošinātu lielāku aizsardzību dzīvojamajiem rajoniem, sabiedriski plaši izmantotām vietām un videi, tostarp teritorijām, kuru daba ir īpaši interesanta vai aizsargājama, dalībvalstīm, izstrādājot zemes izmantošanas un/vai citu attiecīgu politiku, jāņem vērā vajadzība ilgtermiņā saglabāt pietiekamu attālumu starp minētajām vietām vai teritorijām un bīstamiem uzņēmumiem, kā arī attiecībā uz jau uzceltiem uzņēmumiem veikt papildu tehniskus pasākumus tā, lai nepalielinātos risks cilvēkiem.
(15) In order to provide greater protection for residential areas, areas of substantial public use and the environment, including areas of particular natural interest or sensitivity, it is necessary for land-use or other relevant policies applied in the Member States to take account of the need, in the long term, to keep a suitable distance between such areas and establishments presenting such hazards and, where existing establishments are concerned, to take account of additional technical measures so that the risk to persons is not increased.
Lai samazinātu administratīvo slogu, ja iespējams, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, šīs procedūras un pasākumus ir jāiekļauj procedūrās, kas paredzētas citos attiecīgās jomas Savienības tiesību aktos.
Where possible, to reduce administrative burdens , especially for small and medium-sized enterprises , procedures and measures should be integrated with those under other relevant Union legislation.
(19) Lai nodrošinātu, ka, notiekot lielai avārijai, tiek veikti atbilstoši operatīvās reaģēšanas pasākumi, operatoram par avāriju nekavējoties jāziņo kompetentām iestādēm , vietējām iestādēm un jāsniedz visa informācija, kas tām vajadzīga, lai novērtētu avārijas ietekmi uz cilvēku veselību, viņu īpašumu vai vidi un izvairītos no situācijas, ka šāda avārija atkārtotos .
(19) In order to ensure that adequate response measures are taken if a major accident occurs, the operator should immediately inform the competent authorities and local authorities and communicate the information necessary for them to assess the impact of that accident on people’s health, on their property and on the environment and to prevent such an accident from happening again .