natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- specializētu pedagogu un jauno plašsaziņas līdzekļu „mākslas inženieru” apmācību līdztekus tradicionālajiem specializētiem pedagogiem;
- the training of specialised teachers and the training of ‘artist engineers’ of the new medium alongside that of traditional specialised teachers;
- atzīt mākslas izglītības un radošuma veicināšanas nozīmi uz zināšanām balstītas ekonomikas kontekstā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju,
- recognise the importance of promoting artistic education and creativity in the context of a knowledge-based economy, in accordance with the Lisbon Strategy,
- noteikt mākslas izglītību kā būtisku pedagoģisko instrumentu kultūras vērtības celšanai globalizētā un multikulturālā pasaulē,
- define the role of artistic education as an essential pedagogical tool in enhancing the value of culture in a globalised, multicultural world,
- noteikt kopīgas stratēģijas mākslas izglītības un šajā jomā specializētu pedagogu apmācības politikas veicināšanai,
- establish joint strategies for the promotion of artistic education policies and policies for training teachers specialising in this subject,
- atzīt mākslinieku svarīgo lomu sabiedrībā un nepieciešamību noteikt mākslas pasniegšanas specifiskās prasmes izglītības procesā,
- recognise the important role played by artists in society and the need to establish specific competences for artistic education within the educational process,
- mudināt valstu pārstāvjus izglītības un kultūras darba grupā, ko nesen izveidoja saistībā ar atklāto koordinācijas metodi (AKM) kultūras jomā, apspriest mākslas lomu dažādos izglītības kontekstos (formālā, informālā un neformālā) un visos izglītības līmeņos (no līmeņa pirms sākumskolas līdz profesionālajai apmācībai pēc augstākās izglītības mākslas jomā), kā arī speciālo priekšmetu pedagogiem nepieciešamo apmācību,
- encourage the national representatives in the recently established Education & Culture Working Group in the framework of the Open Method of Coordination (OMC) for Culture to discuss the role of the arts in different educational contexts (formal, informal and non-formal) and at all educational levels (from pre-primary to and beyond professional training in higher arts education) and also the training required for specialist teachers,
- mudināt valstu pārstāvjus AKM kultūras jomas darba grupās kā vienu no galvenajiem tematiem apspriest mākslinieku, vadītāju, pedagogu, koordinatoru un citu kultūras jomas speciālistu profesionālo apmācību un pastāvīgu profesionālu attīstību,
- encourage the national representatives in the OMC Working Groups on the Cultural Industries to address professional training and the continuing professional development of artists, managers, teachers, facilitators and other professionals in the cultural sector as a central theme,
- aicināt attiecīgās ieinteresētās personas no pilsoniskās sabiedrības dalīties ar savām zināšanām un pieredzi šajā jomā attiecībā uz procesu, kas notiek saistībā ar AKM,
- invite the relevant stakeholders in civil society to share their knowledge and expertise in this area with regards to the process taking place in the OMC,
- uzlabot mākslas nozares profesionālo apmācību, augstāko mākslas izglītību atzīstot visos 3 līmeņos, kā noteikts Boloņas deklarācijas procesā (bakalaura, maģistra un doktorantūras līmenis), tādējādi uzlabojot mākslinieku mobilitāti Eiropas Savienībā,
- improve the provision of professional training in the artistic sector by recognising higher arts education at all three levels as outlined by the Bologna Declaration process (Bachelor, Master, Doctorate), thereby improving the mobility of artists within the EU,
– ieviest speciālus pasākumus, lai veicinātu mākslas izglītību daudzgadu kultūras programmas kontekstā,
– introduce special arrangements to promote artistic education in the context of the multiannual culture programme,
- atzīt grupu un pašdarbnieku māksliniecisko aktivitāšu svarīgumu;
- recognise the importance of group and amateur artistic activities;
Mākslas izglītība tiek universāli uzskatīta par būtisku tradicionālās izglītības sastāvdaļu.
Artistic education is universally considered to be a vital element of education as it is traditionally understood.
Pašlaik, lai gan mākslas izglītība ir obligāts mācību priekšmets daudzās dažādu dalībvalstu izglītības sistēmās, joprojām pastāv ievērojamas mākslas apmācības modeļu atšķirības Eiropas Savienībā.
Currently, although it is a compulsory subject in many educational systems in the various Member States, there are still significant differences between artistic education models in the EU.
Lai gan vēsturiski mākslas izglītība ir bijusi saistīta ar bērnu izglītību, mūsdienās mūžizglītības pieeja un jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) attīstība ir paplašinājuši mākslai un kultūrai tradicionāli atvēlēto telpu un radījusi jaunus piekļuves un izpausmes veidus šajā nozarē.
Whereas, historically, artistic studies were linked to education during the earlier years, currently the lifelong learning approach and the development of new information and communication technologies (ICTs) have expanded the area traditionally devoted to art and culture, and have generated new forms of access and display for the sector.
Globalizētā, sarežģītā un savstarpēji atkarīgā pasaulē, kurā dzīvojam, nepārtrauktā IKT attīstība ir veicinājusi arī uz zināšanām balstītas ekonomikas uzplaukumu, tāpēc intelektuālajai kapacitātei un radošumam šajā pasaulē ir ievērojama loma.
In the globalised, complex, interdependent world in which we live, the constant advance of ICTs has also favoured the promotion of a knowledge-based economy, in which intellectual capabilities and creativity occupy a pre-eminent place.
Turklāt mūsu neviendabīgās un multikulturālās sabiedrības ir palielinājušas kultūras un tās ievērojamās daudzveidības lomu, kas ir būtiska sapratnes veicināšanai starp atšķirīgām tautām un kultūrām.
In addition, our heterogeneous and multicultural societies have enhanced the value of the role of culture and the wealth of its diversity, which are fundamental in improving the way in which different peoples and cultures coexist.
Paaugstinātas iedzīvotāju mobilitātes kontekstā izglītība kultūrā ir kļuvusi par svarīgu identitātes saglabāšanas un starpkultūru un starpreliģiju saprašanās veicināšanas faktoru, kā tas pausts saskaņā ar Eiropas starpkultūru dialoga gada (2008. gada) kultūras apzināšanās un veicināšanas mērķiem .
Thus, in a context where citizens are more mobile, cultural education has become an important element in preserving identity and promoting intercultural and inter-religious understanding, as has been highlighted by the European Year of Intercultural Dialogue 2008, with its objectives of raising awareness of and promoting culture.
No otras puses, mākslas izglītība piedāvā tautām līdzekli sava kultūras mantojuma bagātību izmantošanai nepieciešamo cilvēkresursu attīstīšanai.
Moreover, artistic education offers nations the means to develop the necessary human resources devoted to making good use of the wealth of their cultural heritage.
Māksla vienlaikus ir gan kultūras izpausme, gan komunikācijas līdzeklis mākslas zināšanu jomā.
The arts are simultaneously manifestations of culture and ways of communicating knowledge of the subject.
Tādējādi mākslas izglītības programmas palīdz personām atklāt kultūras izpausmju daudzveidību, attīsta to apzināšanos un palīdz apjaust prieku, ko rada māksla un kultūra.
In this sense, artistic education programmes help people to discover the diversity of cultural expressions, develop their sensitivity to them, and assist in the discovery of the pleasures of art and culture.
Turklāt tā nostiprina individuālās un kolektīvās identitātes un vērtības un aizsargā kulturālo daudzveidību.
In addition, they reinforce individual and collective identities and values, and protect cultural diversity.
Nedrīkst aizmirst, ka māksla un dizains ir sabiedrības attīstības sastāvdaļa, jo palīdz veidot pasaules uzskatu un radīt jaunus mākslas stilus un virzienus, ar ko tiek nostiprināts Eiropas Savienības tēls pasaulē, ciktāl to ļauj starptautiskās iespējas.
It should not be forgotten that art and design are an element in the development of society, in so far as they help to develop philosophies and to create new artistic styles and movements, strengthening the European Union's image in the world by enabling it to be projected internationally, beyond its immediate surroundings.
Jāatzīmē, ka Eiropas kultūras modeļa īpatnība, tas ir, tā kultūras un valodu daudzveidības bagātība, EK līgumā (151. pants) tiek minēta pie Eiropas Savienības pamatmērķiem un ka 2007. gada 18. martā stājās spēkā UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
It should be pointed out that the special nature of the European cultural model, namely the wealth of its cultural and linguistic diversity, is referred to in the EC Treaty (Article 151), as one of the Union's fundamental aims, and that the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions has been in force since 18 March 2007.
Raugoties no citas perspektīvas, mūsu sabiedrībā notiekošās straujās un nepārtrauktās pārmaiņas pieprasa no personām profesionālajā jomā lielākas pielāgošanās spējas, elastīgumu, radošumu, jauninājumus un komunikāciju, kā tas izklāstīts arī programmā „Izglītība un apmācība 2010”.
From another viewpoint, the rapid and constant changes taking place within our societies require increased adaptability, flexibility, creativity, innovation and communication between people in the work sphere, as the ‘Education and Training 2010’ programme also points out.
Līdzās tam jāmin pieaugošās konkurences prasības daudzās nozarēs, ar ko tiek skaidrota prioritātes piešķiršana radošuma veicināšanai skolu mācību plānu ietvaros daudzās izglītības sistēmās, izmantojot ar piemērotu pedagoģisko metožu veidotas izglītojošās programmas, kas atstāj lielu ietekmi uz vēlāku studentu iekļaušanos mākslas un radošajā nozarē.
In addition to this, there is a growing requirement for competitiveness in many spheres, which is the reason for the priority placed by many educational systems on promoting the development of creativity within school curriculums through educational programmes developed using appropriate pedagogical methods, which have a great impact on the subsequent integration of students into the artistic and creative sector of the market.
Šajā sakarā ir svarīgi pilnveidot mākslas izglītības saturu, lai uzlabotu profesionālo iekļaušanos šajā nozarē, kā arī mākslinieciskās darbības potenciālu jaunajā, digitālajā ērā.
To that end, it is important to broaden the content of artistic education to improve integration into the labour market in this sector, as well as the potential for artistic activity in the new digital era.
Patiesībā, mākslinieciskajā darbībā nepieciešamas prasmes, zināšanas un materiāli, kuros jau izsenis tiek glabāta cieša saikne ar zinātnes un tehnoloģijas progresu.
In fact, artistic activity involves the mastery of certain skills, knowledge and subjects that have long had a close link with advances in science and technology.
Jau vēsturiski mākslā tika izmantotas tā laika visjaunākās tehnoloģijas, un liela daļa estētisko teoriju ir ietekmējušās no zinātniskiem apsvērumiem.
Thus, throughout history, the arts have used the most advanced technologies of their time, and a large number of aesthetic theories have been influenced by scientific thinking.
Savukārt zinātība ( know-how ) un atsevišķas mākslas disciplīnas ir veicinājušas tehnoloģisko progresu, sniedzot ieguldījumu zināšanu procesā un cilvēces veiktajās pasaules izmaiņās.
In turn, know-how and certain artistic disciplines have also given rise to technical advances, contributing to the process of increasing knowledge and to mankind's transformation of the world.
Lai gan mākslinieciskā jaunrade nevar ierobežot zinātnisko vai tehnoloģisko atziņu striktu pielietojumu, tehnoloģijas var būt noderīgas mākslā, kaut arī tās netika radītas ar šādu mērķi; tāpat māksla var rosināt pētījumu veikšanu un tehnoloģisko attīstību, aptverot citas ar māksliniecisko darbību nesaistītas jomas.
Although artistic creation cannot be reduced to the mere application of scientific or technological knowledge, technologies can be useful to art without having been conceived with that end in mind, just as art can stimulate technological research and development, embracing other applications that go beyond artistic activity.
Respektīvi, mākslinieciskā izglītība veicina ciešākas un rezultatīvākas attiecības starp izglītību, kultūru, IKT un mākslu 21. gadsimtā.
Finally, artistic education promotes closer and more productive links between education, culture, ICTs and the arts in the 21st century.
Šie ir daži no apsvērumiem, kādēļ ir svarīgi nonākt pie vienotas izpratnes, lai izveidotu mākslas izglītības koordināciju Eiropas mērogā.
These are some of the considerations which point to the importance of reaching a consensus on establishing Europe-wide coordination of artistic education.
par pārtikas cenām Eiropā
on the Food prices in Europe
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 9. decembra paziņojumu „Pārtikas cenas Eiropā” ( COM(2008)0821 ),
– having regard to the Commission Communication of 9 December 2008 entitled Food prices in Europe ( COM(2008)0821 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 20. oktobra pētījumu par starpību starp ražotāju cenām un cenām, ko maksā patērētāji,
– having regard to its study of 20 October 2007 on "The gap between producer prices and the prices paid by the consumer",
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. maija paziņojumu „Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana — norādījumi par ES rīcību” ( COM(2008)0321 ),
– having regard to the Commission Communication of 20 May 2008 entitled Tackling the challenge of rising food prices – Directions for EU action'( COM(2008)0321 ),
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0054 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0054 . ,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu „Lielās mazumtirdzniecības nozare — tendences un ietekme uz lauksaimniekiem un patērētājiem”
– having regard to the Opinion of the European Economic and Social Committee on the large retail sector - trends and impacts on farmers and consumers
NAT/262 „Lielās mazumtirdzniecības nozare – tendences un ietekme uz lauksaimniekiem un patērētājiem” — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 7. aprīļa ATZINUMS. ,
NAT/262 “The Large retail sector – trends and impacts on farmers and consumers”, OPINION of the European Economic and Social Committee, 7th April, 2005 ,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu par vertikāliem ierobežojumiem
– having regard to the Commission Green Paper on Vertical Restraints
Zaļā grāmata par vertikāliem ierobežojumiem EK konkurences politikā COM (96) 721 galīgā versija, 1997. gada 22. janvāris. ,
Green Paper on Vertical Restraints in EC Competition Policy" COM (96) 721 final, 22 January 1997 ,
OJ C 263E, 16.10.2008., 621. lpp. ,
OJ C 263E, 16.10.2008, p.621 ,
– ņemot vērā kopējas lauksaimniecības politikas „veselības pārbaudi”,
– having regard to the ongoing "health check" of the Common Agricultural Policy,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0094/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0094/2009 ),
A. tā kā Eiropā un pasaulē nesen bija vērojama liela pārtikas cenu nepastāvība, dažkārt izraisot ievērojamu cenu pieaugumu un radot neviennozīmīgas sekas lauksaimniecības nozarē, dažiem ļaujot iegūt no cenu pieauguma, bet citiem — galvenokārt lopkopības saimniecībām un pārtikas apstrādes uzņēmumiem — radot daudz lielākas izmaksas;
A. whereas Europe and the world have recently experienced high food price volatility with sometimes significant price rises and ambiguous effects on the agricultural sector, with some gaining from the rise in prices and others - mostly stockbreeding farms and companies on the food processing side - incurring much greater costs,
B. tā kā, pamatojoties uz tādu izejvielu cenu kāpumu kā mēslojums un augu aizsardzības līdzekļi, ievērojami palielinājās arī lauksaimnieciskās ražošanas izmaksas un tā kā pašlaik, neraugoties uz ražotāju cenu strauju pazemināšanos, tam neseko ražošanas izmaksu samazināšanās tādā pašā apjomā un tajā pašā laika posmā;
B. whereas there has also been a considerable rise in agricultural production costs, as a result of increased cost of materials such as fertilisers and phytosanitary products, and whereas despite the fact that at present prices at source have fallen steeply, this decrease is not going hand in hand with a fall, at the same level and across the same period, in production costs,
C. tā kā lauksaimniecības produktu cenu samazinājums, kam neseko ražošanas izmaksu samazinājums, rada lauksaimniekiem finanšu situāciju, kura nav ilgtspējīga, un daudzi pārtrauc ražošanu, jo tā nav rentabla;
C. whereas the fall in the prices of agricultural products, which is not matched by a fall in production costs, is putting farmers in an unsustainable financial situation, and many of them are abandoning production because it is unprofitable,
D. tā kā atsevišķās dalībvalstīs tika konstatēts, ka lielie ražotāji vieniem un tiem pašiem produktiem noteikuši ļoti atšķirīgas cenas;
D. whereas it has been found in various Member States that large manufacturers have set widely differing prices for the same products,
E. tā kā Eiropā ir novērotas lielas atšķirības starp patērētāju un ražotāju cenām, ko dažos gadījumos nevar izskaidrot ar izmaksām, kas saistītas ar produktu pārstrādi, izplatīšanu un pārdošanu;
E. whereas considerable price differences have been identified across Europe with regard to the spread between consumer and producer prices, which in some cases cannot be explained by the costs involved in the processing, distribution and selling of products,
F. tā kā, analizējot cenas un to veidošanos, jāņem vērā visa piegādes ķēde; tā kā pārtikas nozare ir sadrumstalota un piegādes ķēde ir ļoti sarežģīta, un tajā ir iesaistīti daudzi starpnieki;
F. whereas the entire supply chain must be taken into account when analysing prices and their evolution; whereas the food sector is fragmented and the supply chain highly complex, comprising many intermediaries,
G. tā kā pēdējos gados atsevišķi lieli pārstrādes uzņēmumi ir palielinājuši savu tirgus daļu;
G. whereas some major processors have increased their market share in recent years,
H. tā kā pēdējā laikā ir palielinājusies atsevišķu lielo ražotāju tirgus daļa;
H. whereas the market share of various large manufacturers has increased in recent years,
I. tā kā pēdējo gadu laikā pārtikas piegādes ķēdes konkurences struktūrā notika būtiskas pārmaiņas un palielinājās gan pārtikas ražotāju, gan arī vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības uzņēmumu koncentrācijas pakāpe;
I. whereas in recent years there have been significant changes in the competitive structure of the food supply chain and increases in the degree of concentration among both food producers and wholesalers and retailers,
J. tā kā visā ES ir pierādījumi, ka lielveikali izmanto savu pirktspēju, lai piegādātājiem maksātās cenas pazeminātu līdz līmenim, kas nav ilgtspējīgs, kā arī piespiestu piekrist netaisnīgiem nosacījumiem; tā kā lieli mazumtirdzniecības uzņēmumi visā Eiropā ātri kļūst par „sargiem”, kas kontrolē lauksaimnieku un citu piegādātāju piekļuvi ES patērētājiem;
J. whereas evidence from across the EU suggests that big supermarkets use their buying power to force down prices paid to suppliers to unsustainable levels and impose unfair conditions upon them; whereas large retailers across Europe are fast-becoming ‘gatekeepers’, controlling farmers’ and other suppliers’ access to EU consumers,
K. tā kā patērētāju cenas Eiropā vidēji pat pieckārt pārsniedz saimniecības cenu; tā kā pirms piecdesmit gadiem lauksaimnieki Eiropā saņēma pusi no pārtikas produktu mazumtirdzniecības cenas, un pašlaik šī proporcija, vienlaikus ar ievērojumi augušo pārtikas pārstrādes pakāpi, ir ārkārtīgi samazinājusies;
K. whereas consumer prices in Europe are on average up to five times the farm gate price; whereas farmers in Europe received approximately half of the retail price of food fifty years ago and today that proportion - in conjunction with a marked rise in the degree to which food is processed - has dropped dramatically,
L. tā kā, lai gan KLP finansēšana gadu gaitā ir veicinājusi zemu cenu nodrošināšanu patērētājiem, tomēr ir acīmredzams, ka, neraugoties uz cenu samazināšanos lauksaimniecības nozarē, patērētāju cenas joprojām ir augstas vai nesamazinās;
L. whereas, although the funding of the CAP has contributed over the years to securing low consumer prices, it is noticeable that consumer prices remain high or are not decreasing despite the fall in prices in the agricultural sector,
M. tā kā Eiropai stratēģiski vēlami ir augsti saimnieciskās patstāvības rādītāji; tā kā šajā sakarībā Eiropas primārajiem ražotājiem ir jāiegūst stingra pozīcija kā mūsu pārtikas piegādes nodrošinātājiem;
M. whereas a high degree of European self-sufficiency is strategically desirable; whereas in this framework efforts must be made to achieve a strong position for European primary producers as our food suppliers,
N. tā kā neatbilstība starp lauksaimniecības produktu ražotāju un pārējās piegādes ķēdes dalībnieku spēju ietekmēt sarunu virzību rada spēcīgu spiedienu uz ražotāju peļņu lauksaimniecības nozarē,
N. whereas the imbalance in bargaining power between agricultural producers and the rest of the supply chain has resulted in strong pressure being maintained on producer margins in the agricultural sector,
5. piekrīt Komisijai, ka piedāvājuma un pieprasījuma pilnveidošanās, kā arī trūkumi pārtikas piegādes ķēdes darbībā ievērojami veicina pārtikas cenu kāpumu; tomēr uzsver, ka to ievērojami veicinājusi arī spekulācija finanšu tirgos, kas izkropļojusi cenu veidošanās mehānismu;
Agrees with the Commission that trends in supply and demand and operational shortcomings in the food supply chain have played a significant role in increasing food prices; stresses, however, that a significant role has also been played by speculation on the financial markets, which has created distortions in the price formation mechanism;
10. uzskata, ka jāveicina primārās lauksaimniecības nozares konkurētspējas un novatorisko iespēju stiprināšana, jo no tā primārajiem ražotājiem izriet lielākas iespējas dažādot savu uzņēmējdarbības vadību un samazinās atkarība no citiem ražošanas un izplatīšanas ķēdes posmiem;
Considers that strengthening the competitiveness and innovation capacity of the primary agricultural sector must be encouraged, as this would lead to greater diversification possibilities for primary producers in managing their holdings and dependency on other players in the production and distribution chain would decrease;
Pārtikas preču tirgus nepilnības
Food market imperfections
14. uzskata, ka cenas zem pašizmaksas, kas jau par sevi nav rentablas nevienam uzņēmumam, var pielietot tikai lieli (diferencēti) uzņēmumi īstermiņā un arī tikai, lai izspiestu no tirgus konkurentus; uzskata, ka šāda prakse ilgtermiņā nav lietderīga ne patērētājam, ne tirgum kopumā;
Believes that pricing below cost, while not viable in itself for any enterprise, can only be applied by big (diversified) enterprises for a short period of time and only to drive their competitors out of the market; considers that, in the long term, such a practice benefits neither consumers nor the market as a whole;
19. atzīst, ka īstermiņā tirgus koncentrācija dažādos pārtikas piegādes ķēdes posmos var pazemināt pārtikas preču cenu līmeni, taču vidējā un ilgā termiņā būtu jāpievērš uzmanība, lai netiktu apgrūtināta brīvā konkurence, mazie ražotāji netiktu izslēgti no tirgus un nesamazinātos patērētāju izvēle;
Acknowledges that in the short term, the effects of market concentration at the various levels of the food supply chain can lead to lower price levels for food, but that in the medium and long term care must be taken to ensure that this does not damage free competition , drive small producers out of the market and limit consumer choice;