natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu” ( COM(2010)0608 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Towards a Single Market Act’ ( COM(2010)0608 ),
– ņemot vērā ziņojumu Eiropas Komisijas priekšsēdētājam „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,
– having regard to the report to the President of the Commission entitled 'A new strategy for the single market',
– ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on delivering a single market for consumers and citizens
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0186 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0186 . ,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7-0012/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Regional Development ( A7‑0012/2010 ),
A. tā ka Pakalpojumu direktīvas mērķis ir izveidot iekšējo pakalpojumu tirgu, garantējot augstu kvalitāti un sociālo kohēziju;
A. whereas the Services Directive aims to complete the internal market for services while safeguarding a high level of quality and social cohesion,
B. tā kā Pakalpojumu direktīva ir instruments Eiropas Savienības izaugsmei un tā kā tās ieviešanai jānotiek saistībā ar stratēģiju „ES 2020” un Vienotā tirgus aktu;
B. whereas the Services Directive is an instrument for the growth of the European Union and whereas its implementation should come within the framework of the Europe 2020 strategy and the Single Market Act,
C. tā kā brīvība sniegt pakalpojumus ir noteikta Līgumos;
C. whereas freedom to provide services is enshrined in the Treaties,
D. tā kā Pakalpojumu direktīvas transponēšana ir svarīgs dalībvalstu, valsts pārvaldes un vietējo iestāžu uzdevums, jo tajā ietverti noteikumi uzņēmumu dibināšanas tiesību un pakalpojumu sniegšanas jomā, kā arī par vienotu kontaktpunktu izveidi pakalpojumu sniedzēju, jo īpaši MVU, atbalstam;
D. whereas transposition of the Services Directive is a major challenge for the Member States, public administrations and local authorities in view of its provisions on the right of establishment and freedom to provide services, and of the establishment of ‘points of single contact’ to provide assistance to service providers, in particular SMEs,
E. tā kā direktīvas ietekmi uz ekonomiku, uzņēmumiem un pilsoņiem varēs izvērtēt tikai tad, kad tā būs pilnīgi un pienācīgi ieviesta visās dalībvalstīs;
E. whereas the Directive's impact on the economy, businesses and citizens cannot be evaluated until it has been fully and properly transposed in all of the EU Member States,
F. tā kā direktīvas ieviešanas kvalitāte dalībvalstīs ir tikpat svarīga kā ieviešanai noteikto termiņu ievērošana;
F. whereas the quality of implementation of the Directive by the Member States is just as vital as compliance with the deadlines for implementing it,
G. tā kā, pamatojoties uz Pakalpojumu direktīvu, galvenokārt pašnodarbinātām personām un maziem un vidējiem uzņēmumiem ir daudz vieglāk īstenot profesionālo darbību, apgūt jaunas uzņēmējdarbības jomas un pieņemt darbā jaunus darbiniekus citās dalībvalstīs;
G. whereas the Services Directive makes it significantly easier for self-employed persons and small and medium-sized companies in particular to pursue their activities, develop new areas of business and also recruit new staff in other Member States,
H. tā kā Pakalpojumu direktīvas darbības jomā ietilpstošās darbības veido 40 % no Eiropas Savienības IKP un darbvietām un tādējādi tā ir ekonomikas izaugsmei un bezdarba apkarošanai svarīga nozare; tā kā Pakalpojumu direktīvas mērķis ir atbrīvot Eiropas pakalpojumu iekšējā tirgus milzīgo potenciālu ekonomikas un darbavietu radīšanas jomā, kas saskaņā ar aplēsēm veido 0,6-1,5 % no Eiropas Savienības IKP; tā kā ar Pakalpojumu direktīvu paredzēts sasniegt arī LESD 3. pantā minētos mērķus;
H. whereas activities covered by the Services Directive account for 40% of EU GDP and jobs and are therefore a crucial sector for economic growth and in the fight against unemployment; whereas the objective of the Services Directive is to unlock the enormous economic and job-creation potential of the European internal market in services, estimated at 0.6-1.5% of EU GDP; whereas, further, the Services Directive aims to achieve objectives listed in Article 3 TFEU,
1. atgādina par līdz šim nepieredzētām sabiedrības un politiskajām debatēm par Pakalpojumu direktīvu un Eiropas Parlamenta galveno lomu šajās sarunās; tādēļ uzskata, ka Eiropas Parlamentam jānodrošina efektīva uzraudzība pār direktīvas ieviešanas procesu dalībvalstīs; aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu par īstenošanas gaitu;
Draws attention to the unprecedented public and political debate on the Services Directive and the key role of the European Parliament in that negotiation; therefore considers that Parliament should provide effective monitoring of the process of implementation of the Directive by the Member States; asks the Commission to regularly inform Parliament of the state of transposition;
3. atzinīgi vērtē to, ka Pakalpojumu direktīvas ieviešana visās dalībvalstīs rada vienreizēju iespēju modernizācijai, kas izpaužas kā jaunas darba un izvērtēšanas metodes; uzsver sociālo partneru un profesionālo organizāciju svarīgo lomu īstenošanas procesā; aicina Komisiju šīs organizācijas pilnībā iesaistīt savstarpējās izvērtēšanas posmā;
Welcomes the fact that implementation of the Services Directive is creating unprecedented momentum for modernisation throughout the Member States in the form of new methods of working and evaluation; underlines the key role of the social partners and professional organisations in the transposition process; asks the Commission to fully involve the latter in the mutual evaluation phase;
9. atzīst Pakalpojumu direktīvas potenciālu ES ekonomikas turpmākajā integrācijā un vienotā tirgus darbības atjaunošanā, veicinot tautsaimniecisko labklājību un konkurētspēju un sniedzot ieguldījumu nodarbinātībā un darbvietu izveidē, jo pakalpojumi veido būtisku daļu no ES IKP un nodarbinātības; uzskata, ka direktīvas pareiza un ātra īstenošana visās dalībvalstīs ir svarīgs priekšnoteikums, lai sasniegtu kohēzijas un reģionālās politikas mērķus, un tā var veicināt savstarpēji stiprinošas attiecības starp iekšējo tirgu un kohēzijas politiku un sekmēt stratēģijā „ES 2020” paredzēto mērķu pildīšanu, vienlaikus palīdzot novērst pašreizējo vienotā tirgus stagnāciju pakalpojumu nozarē;
Acknowledges the potential of the Services Directive for the further integration of the EU economy and the re-launch of the single market, by fostering economic prosperity and competitiveness and contributing to employment and job creation, as services account for a significant share of GDP and employment in the EU; takes the view that the correct and speedy implementation of the Directive in all Member States is an important condition for the attainment of the objectives of cohesion and regional policy and that it can enhance the mutually reinforcing relationship between the internal market and cohesion policy and contribute to achieving the objectives of the EU 2020 strategy, while serving to eliminate existing single market fatigue in the services sector;
12. sagaida, ka direktīva varētu reāli mazināt administratīvo slogu un juridiskās nenoteiktības gadījumus pakalpojumu nozarē, jo īpaši tos, kas skar MVU; uzskata, ka administratīvā sloga mazināšana veicinās arī papildu pakalpojumu attīstību lauku, attālās un visnomaļākajās teritorijās;
Expects that the Directive may in fact bring about a reduction in administrative burdens and cases of legal uncertainty, especially those affecting SMEs, which predominate in the field of services; considers that the reduction of administrative burdens will also facilitate the development of additional services in rural, remote and outermost areas;
Izvērtēšanas process
Evaluation process
16. aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai, pamatojoties uz Pakalpojumu direktīvā paredzēto savstarpējās novērtēšanas procesu, ko pašlaik īsteno dalībvalstīs, veicinātu pakalpojumu iekšējo tirgu;
Calls on the Commission and the Member States to work together in order to further promote the development of the internal market for services on the basis of the mutual evaluation process that is provided for in the Services Directive and that is currently being transposed by the Member States;
19. atgādina par īpatnībām, kādas ir raksturīgas noteikumiem par tiesībām veikt uzņēmējdarbību un noteikumiem par pakalpojumu īslaicīgu sniegšanu citā dalībvalstī; aicina Komisiju savā novērtējumā pilnībā ņemt vērā šīs īpatnības;
Draws attention to the specific nature of the provisions on the right of establishment and those on the temporary provision of services in another Member State; asks the Commission to take full account of that specific nature in its evaluation;
21. uzsver, ka saistībā ar direktīvu veicamais izpētes process ir saistīts ar lielu dalībvalstu pārvaldes iestāžu darbu un ka šis darba apjoms jāņem vērā, novērtējot direktīvas īstenošanu;
Emphasises that the screening process undertaken within the context of the Directive involves a substantial amount of work for the national administrations and the workload must be taken into account when evaluating transposition;
24. aicina Komisiju noteikt problemātiskās profesijas un nozares, kurās ir grūti sniegt pārrobežu pakalpojumus, un veikt piemērojamo tiesību aktu un darbības traucējumu iemeslu padziļinātu izvērtējumu;
Calls on the Commission, with reference to the cross-border provision of services, to identify problem occupations and sectors and to conduct a detailed assessment of the applicable legislation and the causes of the problems;
Vienoti kontaktpunkti
Points of single contact (PSCs)
27. aicina dalībvalstis uzlabot elektronisko procedūru pieejamību, tostarp nodrošinot visu nepieciešamo veidlapu tulkojumu; aicina dalībvalstis vienoto kontaktpunktu lietotājiem piedāvāt iespēju uzraudzīt uzsākto procedūru attīstības gaitu;
Calls on the Member States to enhance the availability of electronic procedures, including a translation of all relevant forms; calls on the Member States to offer tracking facilities for PSCs' users enabling them to check the progress of ongoing procedures;
29. uzsver, ka lietotājiem draudzīgas pieejas ziņā īpaši svarīgi ir nošķirt prasības, kuras attiecas uz uzņēmumu, kas darbojas pastāvīgi, no prasībām uzņēmumam, kas īslaicīgi sniedz pārrobežu pakalpojumus;
Stresses that it is particularly important with a view to user-friendliness to clarify which requirements apply to the permanent establishment of a business as opposed to the temporary cross-border provision of services;
36. atgādina, ka dalībvalstīm ir pienākums veikt riska novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka uzņēmumiem, ja tie izvēlas procedūras kārtot elektroniski, netiek uzlikts pārmērīgs slogs; aicina Komisiju izvērtēt uzņēmumu iespējas izmantot savus elektroniskos identificēšanas un autentificēšanas rīkus, ja tie izmanto vienotos kontaktpunktus citās dalībvalstīs;
Recalls that Member States have an obligation to carry out a risk assessment to ensure that businesses do not encounter excessive burdens when wishing to complete their procedures electronically; invites the Commission to assess the possibilities for businesses to use their own national means of electronic ID/authentication if they make use of the PSCs in other Member States;
39. atzinīgi vērtē to, ka pieaug to dalībvalstu kompetento iestāžu pieteikumu skaits, kuras pakalpojumu uzraudzībai izmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēmu ( IMI ), tā nodrošinot tiešu, ātru un efektīvu informācijas apmaiņu; uzskata, ka IMI var izmantot arī citu saistītu direktīvu vajadzībām;
Welcomes the growing number of enrolments by the competent national authorities for monitoring of services through the internal market information system (IMI), thus permitting the direct, rapid and effective exchange of information; considers that the IMI can be used for other relevant directives;
41. uzskata par lietderīgu izveidot sadarbību ES dalībvalstu valsts pārvaldes iestāžu Eiropas tīkla ietvaros un savstarpēju informācijas apmaiņu par pakalpojumu sniedzēju uzticamību, lai varētu atcelt papildu pārbaudes attiecībā uz pārrobežu darbību;
Considers it useful to establish cooperation within a European network formed by the Member States’ public authorities and to set up an interchange of information on the reliability of service providers, with a view to eliminating additional controls applied to cross-border activities;
43. uzskata, ka administratīvajām procedūrām jākļūst efektīvākām; tādēļ uzskata par lietderīgu, ka vienotie kontaktpunkti savstarpēji sadarbojas, lai varētu apmainīties ar pieredzi pārrobežu pakalpojumu sniegšanas jomā dažādos Eiropas reģionos;
Takes the view that administrative procedures must become more efficient; considers that it would be useful in this connection to establish close cooperation between the points of single contact so that they can exchange experiences in the field of cross-border services in the various regions of Europe;
45. norāda uz diskusijām dažās dalībvalstīs par pakalpojumiem, kas tiek izslēgti no direktīvas darbības jomas; atzīmē, ka lielākajai daļai dalībvalstu, ieviešot Pakalpojumu direktīvu, neradās nekādas būtiskas problēmas saistībā ar tās darbības jomu; atgādina, ka šie pakalpojumi tika izslēgti to specifiskuma dēļ un ka dažos gadījumos tiem jāizmanto Savienības nozaru tiesību aktu sistēma; atzīmē, ka Komisijas paziņojumā „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu” jau ietverta apņemšanās 2011. gadā veikt vairākus pasākumus vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā;
Notes the discussions in some Member States on the services excluded from the scope of the Directive; notes that the majority of Member States did not encounter significant problems during the implementation of the Services Directive with regard to its scope; points out that such services were excluded because of their specific nature and that, in some cases, they may require a sectoral Community legislative framework; notes that the Commission communication entitled ‘Towards a Single Market Act’ includes a commitment to bring forward, in 2011, a set of measures relating to services of general interest;
47. prasa, īstenojot šo direktīvu, stingrāk ņemt vērā vietējās pašpārvaldes pamatprincipu un pēc iespējas izvairīties no birokrātiska administratīva sloga un vietējā līmeņa lēmumu pieņemšanas brīvības ierobežojumiem attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem;
Calls for greater account to be taken of the basic principle of local self-government when implementing the Directive, and for bureaucratic administrative burdens and restrictions on local-level decision-making powers with regard to services of general economic interest to be avoided insofar as possible;
2006. gada 28. decembrī spēkā stājās ES Direktīva (2006/123/EK) par pakalpojumiem.
On 28 December 2006 the European Services Directive (2006/123/EC) took effect.
Taču bieži tiek nepareizi apgalvots, ka ar šo direktīvu pakalpojumu tirgū tiek atcelti ierobežojumi vai tas tiek liberalizēts.
It is repeatedly, though wrongly, argued that the Directive will deregulate or liberalise the services sector.
Tomēr tas tā nav.
This is not so.
Pakalpojumu direktīvas mērķis ir nodrošināt pieeju dalībvalstu tirgiem, likvidējot patvaļīgus šķēršļus un nodrošinot, ka dalībvalstīs joprojām spēkā esošie noteikumi ir atbilstoši un nav diskriminējoši.
The purpose of the Directive is to influence access to the markets in such a way that arbitrary barriers are phased out and any rules that are maintained in the Member States are appropriate and non-discriminatory.
Skaidri tika noteikts, ka šāds plānotais tiesiskais regulējums nedrīkst ietekmēt ne darba tiesības, ne darba ņēmēju tiesības — šo prasību Eiropas Parlaments uzsvēra īpaši.
It has been expressly confirmed that neither employment law nor employees’ rights are affected by the legislative project, an aspect to which Parliament has attached especial importance.
Tādējādi nebija jāatsakās no Eiropas un dalībvalstu panākumiem šajā jomā.
European and national achievements have thus been preserved.
Izcelsmes valsts principu, kuru kritizēja kā sociālo dempingu veicinošu un ar kuru saskaņā pakalpojumu sniedzējiem, darbojoties citā ES dalībvalstī, būtu jāievēro tikai savas izcelsmes valsts noteikumi, svītroja un aizstāja ar mērķa valsts principu.
The ‘country of origin’ principle, by which service providers active in other EU Member States were to be subject solely to the rules of their home country, which was criticised as paving the way for social dumping, was discarded and replaced with the ‘destination country’ principle.
Tagad direktīva ļauj valstīm nodarbinātības jomā piemērot savas valsts noteikumus, tostarp tos, kurus nosaka, slēdzot vispārēji saistošus koplīgumus.
The Directive now allows countries to apply their own rules on employment conditions, including those that are determined by generally binding collective pay agreements.
Jāpiemin arī tas, ka Eiropas Parlaments bija galvenais šo tiesību aktu pieņemšanas virzītājspēks un ka par pārsteigumu Padome atbalstīja lielāko daļu Eiropas Parlamenta priekšlikumu.
It should be borne in mind that the European Parliament has become the driving force for legislation and, gratifyingly, the Council has largely followed Parliament’s proposals.
Jo īpaši tas attiecas uz 16. panta formulējumu: „Dalībvalstij, uz kuru pārceļas pakalpojumu sniedzējs, nav liegts ... noteikt prasības ..., ja tās ir pamatotas ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības, veselības aizsardzības vai vides aizsardzības iemesliem.
In particular, as regards the wording of Article 16, which clearly states that ‘the Member State to which the provider moves shall not be prevented from imposing requirements with regard to the provision of a service activity, where they are justified for reasons of public policy, public security, public health or the protection of the environment and in accordance with paragraph 1.
Minētajai dalībvalstij nav liegts saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem piemērot savus noteikumus nodarbinātības nosacījumiem, tostarp tādus, kas ir noteikti koplīgumos.”
Nor shall that Member State be prevented from applying, in accordance with Community law, its rules on employment conditions, including those laid down in collective agreements.’
Eiropas Parlaments ir novērojis, ka dalībvalstis vilcinās ar Pakalpojumu direktīvas īstenošanu un par to notiek karstas diskusijas.
Parliament initially detected delays in the implementation of the Services Directive in the Member States and in some cases fierce debate.
Tādēļ tas izlēma cieši uzraudzīt īstenošanas procesu un līdzdarboties tajā.
It accordingly decided to keep a close watching brief on the implementation process.
Tika izskatīti ar ieviešanu saistītie trūkumi un jautājumi par direktīvas interpretēšanu un piemērošanu.
Failings of implementation and questions of interpretation or application of the Directive have been raised.
Minētie apsvērumi veido šī ziņojuma pamatu.
This was the reason for the present report.
Pakalpojumu direktīvas darbības jomā kopumā ietilpst visi komerciālie pakalpojumi, kurus piedāvā pakalpojumu sniedzēji, kas reģistrēti kādā no dalībvalstīm.
In principle the scope of the Services Directive covers all commercial services offered by service provider established in a Member State.
Tajā cita starpā neietilpst nekomerciāli vispārējas nozīmes pakalpojumi, finanšu pakalpojumi, pakalpojumi pārvadājumu jomā, pagaidu darba aģentūru pakalpojumi, veselības aprūpes pakalpojumi un sociālie pakalpojumi saistībā ar sociālajām mājām, bērnu un nevarīgu cilvēku aprūpi.
The services that are not covered include non-economic services of general interest, financial services, transport services, the services of temporary employment agencies, health services and those considered social services in the area of care, child care and social housing.
Direktīva neapskata vispārējas nozīmes pakalpojumus, un tā nekādā gadījumā neparedz sabiedrisko pamatpakalpojumu sistēmas nozīmes mazināšanu.
Services of general interest are not threatened by the Directive, which cannot serve the purpose of undermining public welfare provision.
Referente uzsver, ka skaidri un nepārprotami jāīsteno direktīvas piemērošanas joma.
The rapporteur emphasises that the Directive’s scope must be implemented clearly and unambiguously.
Jo tikai tā var nodrošināt juridisko noteiktību.
For this is the only way to create legal certainty.
Referente jo īpaši uzsver arī to, ka Pakalpojumu direktīvas īstenošanu dalībvalstīs nedrīkst izmantot kā iemeslu ierobežojumu atcelšanai vai privatizācijai.
She also points out that implementation of the Services Directive must not be used as a pretext for deregulation or privatisation in the Member States.
Ja kādas valsts valdība vēlas atcelt ierobežojumus, tai arī jāuzņemas atbildība par šo darbību.
If a government wants to carry out deregulation it should also take responsibility for its own actions.
Īstenošanas procesa gaitā noskaidrojies, ka pakalpojumu sniedzējiem ne vienmēr ir skaidrs, vai viņu sniegtie pakalpojumi ir direktīvas darbības jomā.
In the course of implementation it has become evident that many service providers are unclear whether or not the service they provide comes under the Directive.
Tas jo īpaši attiecas uz 2. panta j) punktu.
This is particularly true of Article 2(j).
Attiecībā uz šo gadījumu dalībvalstis tiek aicinātas izmantot direktīvas instrumentus un piemērot tos, piemēram, lai no Pakalpojumu direktīvas ietekmes jomas izslēgtu mazu bērnu aprūpi.
Here the Member States are urged to use and apply the Directive’s instruments, for instance in order to ensure that childcare provision is removed from the Directive’s scope.
Turklāt referente uzsver, ka ir ne tikai skaidri jānodala pakalpojumi, kas ir šīs direktīvas darbības jomā, no vispārējas nozīmes pakalpojumiem, bet arī ar pamattiesību aktu ir jānodrošina vispārējas nozīmes pakalpojumu aizsardzība.
The rapporteur further points out that there is a need not only to draw a clear distinction between the services coming under this Directive and services of general interest, but also to safeguard services of general economic interest by means of framework legislation.
Vienoti kontaktpunkti
Points of single contact ( PSCs )
Pakalpojumu sniedzēji nepārprotami gūst labumu no pārvaldības procedūras vienkāršošanas un vienotu kontaktpunktu izveides.
The simplification of administrative procedures and creation of PSCs are undoubtedly major advantages for service providers.
Šis instruments, ja to pareizi izveido, var būt īpaši svarīgs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
This instrument can, when properly set up, be of especial importance to small businesses.
Visas procedūras un formalitātes, kas veicamas, lai uzsāktu un sniegtu pārrobežu pakalpojumus, būs iespējams veikt, izmantojot šos vienotos kontaktpunktus.
It should be possible to use these contact points to complete all the procedures and formalities required to take up and carry on a service activity involving crossborder provision.
Tajā būtu jānodrošina precīza, pilnīga un saprotama informācija par formalitātēm, administratīvajām procedūrām, piemērojamajiem likumiem utt.
They should be making available precise, complete and comprehensible information on formalities, administrative procedures, the laws to be complied with, and so on.
Turklāt būtu jānodrošina atbalsts uzņēmējiem nepieciešamo administratīvo procedūru īstenošanai.
Moreover business people should receive assistance in completing the necessary administrative procedures.
Būtu pēc iespējas jānodrošina, ka šo procedūru var veikt elektroniski.
The procedure should as far as possible be feasible online.