natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31. uzsver, ka ES stratēģijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu liels uzsvars ir jāliek uz cilvēktiesību aizstāvību un demokrātijas sekmēšanu visā reģionā, šajā nolūkā paredzot nevalstisko organizāciju un cilvēktiesību aizstāvju veiksmīgas sadarbības veicināšanu;
Stresses that the EU strategy for the Black Sea region must place major emphasis on defending human rights and enhancing democracy throughout the region, which should include promoting successful cooperation among its non-governmental organisations and human rights defenders;
33. uzsver EDSO svarīgo nozīmi reģionā un uzskata, ka ES ir būtiski sadarboties ar EDSO iestāžu veidošanas, tiesiskuma, vēlēšanu novērošanas, plašsaziņas līdzekļu brīvības, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību jomā;
Emphasises the important role that the OSCE plays in the region and regards it as essential that the EU should cooperate with the OSCE in the areas of institution-building, the rule of law, election observation, media freedom and democracy and human rights;
Enerģētika, transports un vide
Energy, transport and the environment
36. uzsver — lai nodrošinātu ES ilgtermiņa mērķi saistībā ar energoapgādes drošību un stabilitāti tās kaimiņreģionā, ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu vienota pieeja attiecībā uz Melnās jūras reģionu;
Emphasises the importance of Member States taking a common approach towards the Black Sea region, with a view to achieving the EU’s long-term objective of security of energy supply and stability in its neighbourhood;
38. uzsver nepieciešamību steidzami izveidot Euronest parlamentāro asambleju, kas veicinās Austrumu partnerības mērķu sasniegšanu un tādējādi pozitīvi ietekmēs ar energoapgādes drošību saistītos jautājumus;
Emphasises the urgency of establishing the Euronest Parliamentary Assembly, which will contribute to the achievement of the goals of the Eastern Partnership and will thus have a positive impact on issues relating to energy security;
40. mudina Komisiju līdz 2011. gada beigām noslēgt nolīgumus ar iespējamajām Nabucco cauruļvada piegādes valstīm;
Urges the Commission to conclude agreements with the potential supplier countries for the Nabucco pipeline by the end of 2011;
42. uzsver atjaunojamo enerģijas avotu piedāvāto potenciālu Melnās jūras reģionā, kas varētu ievērojami sekmēt turpmāko energoapgādes drošību pasaulē un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, un aicina Komisiju un Melnās jūras piekrastes valstis īstenot šo potenciālu;
Emphasises the potential offered by renewable energy sources in the Black Sea region, which could make a major contribution to a secure energy future at global level and to sustainable economic growth, and calls on the Commission and the Black Sea riparian countries to unlock this potential;
44. atbalsta iniciatīvu turpmāku izstrādi TRACECA un INOGATE programmās; prasa ES sniegt vēl lielāku atbalstu infrastruktūras projektiem reģionā, sniedzot tiešu atbalstu vai koordinējot citus maksātājus un ieguldītājus;
Supports the continued development of initiatives under the TRACECA and INOGATE programmes; calls on the EU to strengthen further its support for infrastructure projects in the region, directly and through the coordination of other contributors and investors;
48. uzsver Melnās jūras kā dabas resursa nozīmi un pauž nopietnas bažas attiecībā uz šā reģiona vides stāvokli, uzsver nepieciešamību rast līdzsvaru starp ekonomikas attīstību un vides aizsardzību un veidot vienotu pieeju šā uzdevuma īstenošanai un tādēļ uzsver nepieciešamību pilnīgi īstenot Konvenciju par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu;
Stresses the importance of the Black Sea as a natural resource and expresses great concern at the environmental situation in the region mphasises the need for a balance to be struck between economic development and environmental protection, and the need for a common approach to this challenge, and stresses, therefore, the need for full implementation of the Convention on the Protection of the Black Sea Against Pollution;
Ekonomiskā, sociālā un cilvēku attīstība
Economic, social and human development
53. pauž pārliecību, ka ES būtu jāuzņemas lielāka loma Melnās jūras reģionā, piedāvājot reģiona valstīm vairāk izredžu ciešākai integrācijai ar ES; uzsver, ka būtu rūpīgi jāizvērtē, pamatīgi jāpārbauda un jāveicina tirdzniecības liberalizācijas iespējas un brīvās tirdzniecības zonas izveide saskaņā ar PTO principiem;
Is convinced that the EU should play a greater role in the Black Sea region by offering the countries in the region more prospects for closer integration with the EU; stresses that opportunities for trade liberalisation and the creation of a free trade area in accordance with WTO principles should be carefully considered, thoroughly examined and promoted;
57. norāda, ka reģionu savstarpējā paraugprakses apmaiņa ir īpaši svarīga visās sadarbības jomās, jo reģioni ar lielu pieredzi projektu izstrādē un īstenošanā varētu palīdzēt citiem reģioniem uzlabot to veikumu;
Points out that the exchange of best practices between regions is of pivotal importance for all areas of cooperation, in that regions with long experience of developing and implementing projects could help other regions to improve their performance;
61. atzinīgi vērtē Melnās jūras starpsavienojuma projekta rezultātus reģionālā pētniecības un izglītības tīkla izveidē visā Melnās jūras reģionā, kā arī tā saikni ar GEANT un aicina Komisiju turpināt atbalstīt Melnās jūras reģionā tādus pētniecības projektus kā HP-SEE , SEE-GRID , SCENE , CAREN un BSRN ;
Acknowledges the results of the Black Sea Interconnection project to establish a regional research and education network in the wider Black Sea region and its link to GEANT, and calls on the Commission to continue to support research projects in the Black Sea region, such as HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN and BSRN;
Melnās jūras stratēģiskā nozīme attiecībā uz ES tika atzīta 2007. gadā.
The strategic importance of the Black Sea region for the EU was recognized in 2007.
Rumānijai un Bulgārijai pievienojoties Eiropas Savienībai, Melnā jūra daļēji kļuva par ES iekšējo jūras teritoriju.
In the context of Romania’s and Bulgaria’s accession to the EU, the Black Sea became a partially internal sea of the EU.
Tā kā notikumi šajā reģionā, kurš stratēģiski atrodas Eiropas, Tuvo Austrumu un Vidusāzijas krustcelēs, sāka tieši ietekmēt ES iekšlietas, Savienība atzina, ka tai jāapsver ciešāka līdzdalība šajā reģionā.
As developments in this region, strategically situated at the junction of Europe, Middle East and Central Asia, started having a direct impact on EU internal affairs, the EU acknowledged the need to reflect upon its stronger involvement in the area.
Tāpēc tika ieviesta jauna ES politikas pieeja attiecībā uz šo reģionu, ko dēvē par Melnās jūras reģiona sinerģiju.
This resulted in the launch of a new EU policy approach towards the region, called the Black Sea Synergy.
Eiropas Komisija ierosināja šo sinerģiju 2007. gada aprīlī.
The Synergy was proposed by the European Commission in April 2007.
Tā nosaka pašreizējo ES politikas pieeju attiecībā uz Melnās jūras reģionu, un to augstā līmenī oficiāli kopīgi uzsāka ES un Melnās jūras reģiona puses 2008. gada februārī Kijevā notikušajā ES un plašāka Melnās jūras reģiona ministru konferencē.
It constitutes the current policy approach of the EU towards the Black Sea region and it was officially launched at high level and jointly by the EU and the Black Sea actors at the Kiev Ministerial Conference of the countries of the EU and the wider Black Sea area in February 2008.
Atbilstīgi Eiropas Komisijas noteiktajai definīcijai Melnās jūras reģions ietver desmit valstis: trīs ES dalībvalstis (Bulgāriju, Grieķiju un Rumāniju), vienu ES kandidātvalsti (Turciju), piecas ES Austrumeiropas kaimiņvalstis (Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu) un Krieviju kā stratēģisko partneri.
According to the European Commission’s definition, the Black Sea region encompasses ten countries: 3 EU Member-States (Bulgaria, Greece, and Romania), one candidate country (Turkey), 5 Eastern-European neighbors (Armenia, Azerbaijan, Georgia, Republic of Moldova, and Ukraine) and Russia as a strategic partner.
Melnās jūras reģiona sinerģijas mērķis ir attīstīt reģionālo sadarbību starp ES un minēto reģionu, kā arī sadarbību pašā reģionā.
The aim of the Black Sea Synergy is to develop regional cooperation between the EU and the region, as well as within the region.
Tā tiek uzskatīta par elastīgu instrumentu, kas papildina jau pastāvošās ES divpusējās attiecības ar minētā reģiona valstīm.
It is conceived as a flexible and complementary tool to the already existing EU bilateral relations with the countries of the region.
Tā tiecas veicināt reģiona valstu sadarbību un sinerģiju, lai Melnās jūras reģionu attīstītu par stabilitātes, drošības, demokrātijas un labklājības telpu.
It aims at fostering cooperation and synergies between the countries of the region with the goal of transforming the Black Sea region in a space of stability, security, democracy and prosperity.
Tajā ierosinātas 13 sadarbības jomas, kurās paredzēta ES aktīvāka līdzdalība reģionā.
It suggests 13 fields of cooperation that would presuppose greater EU involvement in the region.
Iniciatīvas pamatā ir iesaistīšanas un reģionālās pašpārvaldes princips.
The principles of inclusiveness and of regional ownership are at the core of the initiative.
Eiropas Parlaments pauda savu nostāju un atbalstu Melnās jūras reģiona sinerģijas radīšanai un uzsākšanai 2008. gada janvāra ziņojumā.
The European Parliament expressed its position and support for the creation and the launch of the Black Sea Synergy in its Report of January 2008.
Vienlaikus tas aicināja izstrādāt detalizētu rīcības plānu ar skaidriem mērķiem un kritērijiem, kā arī uzraudzības un turpmākās attīstības mehānismu.
In parallel, it called for the elaboration of a detailed Action Plan with concrete objectives and benchmarks, as well as of a monitoring and follow-up mechanism.
Pēdējais ES dokuments par Melnās jūras reģiona sinerģiju tika izdots 2008. gada jūnijā, un tajā novērtēts Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanās pirmais gads.
The last document issued by the EU on the Black Sea Synergy dates back to June 2008 and deals with the assessment of the first year of implementation of the Black Sea Synergy.
Eiropas Komisija iepazīstināja ar rezultātiem vairākās jomās un ierosināja turpināt attīstīt Melnās jūras reģiona sinerģiju, nosakot izmērāmus mērķus un nodibinot nozaru partnerības, lai veicinātu kopprojektus, izveidot Melnās jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības forumu, stiprināt akadēmiskos un studentu tīklus, nodibināt Melnās jūras reģiona Eiropas pētījumu institūtu.
After presenting the results in various fields, the EC proposes further development of the Black Sea Synergy through establishing measurable objectives, sectoral partnership to facilitate joint projects; creation of a Black Sea Civil Society Forum, strengthening of the academic and students networks, creation of an Institute for European Studies in the Black Sea region.
Pamatojums ziņojumam par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru
Rationale for the Report on an EU Strategy for the Black Sea
Ir trīs galvenie iemesli, kas pamato jauna Eiropas Parlamenta ziņojuma par Melnās jūras reģionu nepieciešamību.
There are three main reasons, arguing for a new European Parliament report on the Black Sea region.
Pirmkārt, trīs gadus pēc Melnās jūras reģiona sinerģijas izstrādes ir no jauna jānovērtē ES pasākumi Melnās jūras reģionā.
First of all, there is a need for an updated assessment of EU action in the Black Sea region, three years after devising the Black Sea Synergy.
Pašreizējās situācijas analīzē pirmām kārtām norādīts, ka trūkst skaidra, visaptveroša un aktualizēta Melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanas rezultātu atainojuma.
An analysis of the current situation indicates first of all to the lack of a clear, comprehensive and updated picture on the implementation results of the Black Sea Synergy.
Tas ir daļēji tādēļ, ka nav regulāras ziņošanas mehānisma, un pēc 2008. gada ziņošana nav notikusi.
This is partly due to a lack of a regular reporting mechanism and of any reporting activity after 2008.
Šajā sakarībā tiek pausta kritika par sadrumstaloto pieeju, kas tiek izmantota attiecībā uz ES līdzdalību Melnās jūras reģionā un saskaņā ar kuru tiek veikti nepietiekami pasākumi atsevišķās reģionālās sadarbības jomās.
It results in criticism of a fragmented approach being applied to EU’s presence in the Black Sea region with only limited action being taken in specific fields of regional cooperation.
Neraugoties uz ieteikumu, kas pausts Eiropas Parlamenta 2008. gada rezolūcijā, rīcības plāns joprojām nav izstrādāts un nav ieviesti uzraudzības, novērtēšanas un turpmākās attīstības mehānismi attiecībā uz Melnās jūras reģiona sinerģiju.
Despite the recommendation of the European Parliament resolution of 2008, no Action Plan and no monitoring, evaluation and follow-up mechanisms have yet been established for the Black Sea Synergy.
Sadrumstalotība ir manāma arī finanšu jomā.
The fragmentation phenomenon is also reflected in the financial field.
Melnās jūras reģiona sinerģija pašreiz tiek finansēta ar dažādiem ES finanšu instrumentiem ( ENPI , IPA , ERAF), bet pieejamie finansējuma avoti ir vāji uzskatāmi, un pastāv pārvaldības grūtības saistībā ar to, ka jākoordinē dažādas finanšu shēmas.
The Black Sea Synergy is currently financed from various EU financial instruments (ENPI, IPA, ERDF) with little visibility of the available sources and management difficulties related to the need to coordinate various financial frameworks.
Tādēļ trūkst informētības par līdzekļiem, lai saņemtu ES finansējumu reģionālajai sadarbībai Melnās jūras reģionā.
It results in a lack of awareness on the means to access EU funds for regional cooperation in the Black Sea space.
Šopavasar EK pat pieņēma lēmumu 2010. gada budžetā pārdalīt 1,5 miljonus euro (no kopā 2 miljoniem euro jeb 75 %), kas paredzēti izmēģinājuma projektam Melnās jūras vides un attīstības jomā, citam ES izmēģinājuma projektam attiecībā uz banānu nozari ĀKK valstīs.
This spring even witnessed a decision by the EC to reallocate 1,5 million Euros from a pilot project on environment and development of the Black Sea region (out of a total of 2 million Euros or 75%) in EU 2010 Budget to another EU pilot project on the banana sector in ACP countries.
Otrs iemesls izriet no Melnās jūras reģiona sinerģijas konkrētu sasniegumu analīzes un tā, ka šie sasniegumi, šķiet, ir nepietiekami.
A second reason results from analysis of the concrete achievements that can be identified within the Black Sea Synergy, and which seem to be limited.
Atzīstams, ka galvenais Melnās jūras reģiona sinerģijas nopelns bija Melnās jūras reģiona statusa paaugstināšana, nosakot to par ES stratēģiski svarīgu reģionu, un atzinums, ka ES ir aktīvāk jāiesaistās šajā reģionā.
One may recognize that the main merits of the Black Sea Synergy consisted in the upgrading of the Black Sea region as strategically important for the EU and in recognizing the need for greater involvement of the EU in this space.
Laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam šī sinerģija arī nodrošināja to, ka ES augstā līmenī tiek pievērsta uzmanība šim jautājumam, kā arī tika dots politisks stimuls šīs ES iniciatīvas ieviešanai un īstenošanai Melnās jūras reģionā.
In the period 2007-2008, it also ensured the high-level attention to the issue at EU level, as well as political impetus for the launch and realization of this EU initiative in the Black Sea region.
Izvērtējot rezultātus pa nozarēm, secināms, ka sasniegumi ir gūti normatīvo aktu tuvināšanas jomā un tehniskākās jomās, piemēram, vide, pētniecība un izglītība.
A sectoral examination of the results leads to the conclusion that progress has been achieved in normative approximation and in rather technical fields such as environment, research or education.
Visievērojamākais rezultāts, iespējams, ir vides partnerības uzsākšana 2010. gada martā.
The most palpable result is probably the launch of the Environment Partnership in March 2010.
Daudz mazāk ir sasniegts īstenošanas jomā, taču stabilitātes, demokrātijas un labas pārvaldes ziņā panākumi ir mazāki saistībā ar demokrātiskās varas mazināšanos vairākās Melnās jūras reģiona valstīs un Krievijas un Gruzijas karu 2008. gadā.
However, much less was achieved in the field of implementation, while sectors as stability, democracy and good governance seem to have witnessed less progress in a context of deterioration of the democratic rule in several Black Sea states and of the Russia-Georgia war in 2008.
Secināms, ka problēmas šajās jomas ne tikai saglabājas, bet ir pat saasinājušās.
One may even conclude that challenges in these fields do not only persist, but have gained in intensity.
Ņemot vērā sadrumstalotību, uzraudzības neesamību un ierobežotos rezultātus, vispārīgi secināms, ka Melnās jūras reģiona stratēģija pašreiz ir zaudējusi tās redzamību.
Overall, this picture of fragmentation, absence of monitoring and limited results leads to the conclusion that the Black Sea Synergy has currently lost in visibility.
Šo apstākli pasliktina arī tas, ka pēc 2008. gada nav rīkota neviena šai ES politikas jomai veltīta ministru sanāksme.
This aspect is also intensified by the absence of any Ministerial Meeting after 2008, dedicated to this EU policy.
Saistībā ar iepriekšminēto referents nosaka trešo iemeslu, prasot stratēģisku redzējumu, integrētu pieeju un ES turpmāko pasākumu Melnās jūras reģionā uzskatāmību.
This leads your Rapporteur to the third reason that asks for a strategic vision, integrated approach and visibility of future EU action in the Black Sea region.
Referents uzskata, ka ES stratēģijas attiecībā uz Melno jūru uzsākšana ir labākais veids, kā pievērsties iepriekšminētajiem elementiem.
Your Rapporteur is of the opinion that proposing the launch of an EU Strategy for the Black Sea is the best means to address the above-mentioned elements.
Šī nostāja ņem arī vērā pašreizējo ES stratēģiju attiecībā uz makroreģioniem, piemēram, Donavas un Baltijas jūras reģioniem, veidošanu.
Such a position also takes into account the current context of shaping EU Strategies for macro-regions, such as the one for Danube and one for the Baltic Sea.
Galvenie ieteikumi
Main recommendations
Pamatojoties uz Melnās jūras reģiona sinerģijas sasniegumiem, ES stratēģijai attiecībā uz Melno jūru jāievieš spēcīgāka politikas sistēma un jāveicina ES līdzdalība Melnās jūras reģionā.
While building upon the merits of the Black Sea Synergy, the EU Strategy for the Black Sea should put in place a stronger policy framework and boost EU involvement in the Black Sea region.
No politikas sistēmas viedokļa minētajai stratēģijai jānodrošina integrēta ES pieeja attiecībā uz Melnās jūras reģionu.
From the point of view of the policy framework, the Strategy shall ensure an integrated EU approach towards the Black Sea region.
Tajā arī jāietver rīcības plāna izstrāde, nosakot skaidrus uzdevumus, prioritāros pasākumus, kritērijus un pamatiniciatīvas.
It shall also provide for the elaboration of an Action Plan with clear objectives, priority actions, benchmarks and flagship initiatives.
Lai panāktu efektīvu īstenošanu, ir jāizstrādā regulāras ziņošanas, uzraudzības, novērtēšanas un turpmākās attīstības mehānismi.
In order to achieve efficient implementation, it is necessary to devise mechanisms for regular reporting, monitoring, evaluation and follow-up.
Referents uzskata, ka, lai stratēģija būtu veiksmīga, uzmanība jāpievērš arī pienācīgu finanšu un cilvēku resursu nodrošināšanai.
Your Rapporteur believes that attention shall also be focused on ensuring appropriate financial and human resources for the success of the Strategy.
Pašreizējā situācijas analīze skaidri parāda, ka ir vajadzīgs šim mērķim novirzīts finansējums.
The need for dedicated and coagulated funding clearly results from the current analysis of the situation.
Tāpēc referents ierosina izstrādāt atsevišķu Melnās jūras stratēģijai paredzētu ES budžeta pozīciju.
Therefore, your Rapporteur suggests the creation of a separate EU budget line for the Black Sea Strategy.
Cilvēkresursu jomā Eiropas Ārējās darbības dienestam jānodrošina pietiekami cilvēkresursi, lai efektīvi izstrādātu un pārvaldītu šo stratēģiju.
In the field of human resources, the future EEAS shall ensure sufficient staffing for an efficient development and management of the Strategy.
Lai nodrošinātu stratēģisku virzību un koordinēšanu augstā līmenī, ir noteikti jārīko regulāras ES un Melnās jūras reģiona ministru sanāksmes.
In order to ensure strategic guidance and high-level coordination, there is also a clear need to hold regular Ministerial Meetings between the EU and the countries of the Black Sea region.
Šajās sanāksmēs vajadzētu piedalīties visiem reģiona dalībniekiem, un tās jārīko, iespējams, pēc 2008. gada februārī Kijevā notikušās ministru konferences parauga.
Such meetings shall involve all actors in the region and possibly follow the model of the Kiev Ministerial Conference in February 2008.
Referents uzskata, ka Turcija un Krievija šajā iniciatīvā ir būtiskas partneres, taču Bulgārijai, Rumānijai un Grieķijai jāuzņemas vadošā loma, jo tās vienlaikus ir gan ES dalībvalstis, gan Melnās jūras piejūras reģiona valstis.
Your Rapporteur is of the opinion that Turkey and Russia are crucial partners within this initiative, while Bulgaria, Romania and Greece shall take a leading role in their double role of EU Member-States and Black Sea littoral countries.
Visbeidzot, ES dialogs par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru un tās praktiska īstenošana jāattīsta visos reģionālās sadarbības līmeņos.
Finally, the dialogue and practical realization of the EU Strategy for the Black Sea shall be developed at all levels of regional cooperation.
Šajā ziņā ir svarīga parlamentārā dimensija un vietēja līmeņa sadarbība (pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un uzņēmēju sadarbība).
The parliamentary dimension and the local level of cooperation (among local authorities, civil society and business) are important in this sense.
Referents uzskata, ka Melnās jūras stratēģijas galvenajiem mērķiem jābūt miera, stabilitātes un labklājības telpas veidošanai Melnās jūras reģionā un ES enerģētikas drošības nodrošināšanai.
Your Rapporteur believes that the main objectives of a Black Sea Strategy shall consist in building a space of peace, stability and prosperity in the Black Sea region, as well as in ensuring EU energy security.
Līdz ar to drošība, laba pārvalde, enerģētika, transports, vide, sociāli ekonomiskā un cilvēku attīstība jāuzskata par prioritārajiem pasākumiem.
As a consequence, security, good governance, energy, transport, environment, socio-economic and human development shall be considered as priority actions.
Drošības jomā Melnās jūras reģionā joprojām ir vairākas pārrobežu problēmas, kuras nevar neievērot un kuras jārisina reģionālā līmenī.
In the security field, the Black Sea region still faces numerous transnational challenges that cannot be ignored and need to be tackled at regional level.
Dažas no galvenajām problēmām ir ieilgušie konflikti, divpusējie strīdi un slēgtas robežas, militarizācijas tieksme un ieroču izplatīšana, kuģošanas uzraudzība, nelikumīga tirdzniecība un pārrobežu noziedzība.
Protracted conflicts, bilateral disputes and closed borders, trends towards militarization and proliferation of arms, maritime surveillance, illicit trafficking and cross-border crime are among the main ones.
Tās vislabāk risināmas ar aktīvu un tiešu ES līdzdalību.
They shall be better tackled by a robust, direct involvement of the EU.
Melnās jūras drošības dimensijā noteikti arī jāiekļauj apņēmīga rīcība, lai spēcinātu demokrātisko varu, labu pārvaldi un valsts spējas veidošanu.
A security dimension of the Black Sea shall also definitely include resolute actions for strengthening democratic rule, good governance and State capacity-building.
Enerģētikas, transporta un vides jomā par prioritāti jānosaka infrastruktūras projektu atbalstīšana un kopīgu noteikumu radīšana.
Regarding the fields of Energy, Transport and Environment, support of infrastructure projects and creation of common rules and frameworks shall constitute a priority.