natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropa, kas, no vienas puses, cīnās pret mežu izciršanu, bet, no otras puses, to veicina, importējot koksnes produktus un neilgtspējīgi ražotas agrodegvielas, nevar būt pasaules līdere klimata pārmaiņu apkarošanas jomā.
A Europe that funds efforts to combat deforestation on the one hand, whilst encouraging deforestation by importing timber products and non-sustainable agrifuels on the other, cannot play the lead role in combating climate change.
Turklāt, ja tā eksternalizē emisijas, nevis pārveido ražošanas un patēriņa veidus, tā nevar gūt ekonomisku, rūpniecisku vai sociālu labumu no šiem pasākumiem.
Furthermore, if it externalises its emissions rather than transform its modes of production and consumption, it will not derive any benefit from the economic, industrial or social advantages that accrue from these measures.
ES ir jāpielāgo tās tirdzniecības politika, diskriminējot produktus atkarībā no to ietekmes uz klimatu, un šādi jāveicina vajadzīgās pārmaiņas ražošanas un patēriņa stratēģijās un ieguldījumu stratēģijās.
The EU has to adjust its trade policies towards some form of discrimination of products on the basis of their climate impact, thus stimulating the paradigm shifts required in methods of production and consumption and investment strategies.
Tai ir jārisina CO2 emisiju problēma un, skatoties plašāk, jāuzrauga klimata ietekme uz importu.
It has to tackle the problem of carbon leakage and, more generally, monitor the climate impact of its imports.
Tai nav jāapšauba tirdzniecības partneru klimata politika, lai varētu īstermiņā palielināt Eiropas tirgus daļas.
It should not call into question the climate policies pursued by our trading partners in a short-sighted attempt to boost Europe’s market share.
Tai ir jābūt aktīvai attiecībā uz emisijām, ko rada starptautiskais transports, jāierosina novatoriska aizsardzības sistēma, kas jo īpaši jaunattīstības valstīm ļauj piekļūt klimatam draudzīgām tehnoloģijām, jāaizstāv novatorisku finansēšanas mehānismu izveide starptautiskā līmenī, vajadzības gadījumā vispirms tos ieviešot Savienībā.
It should be active with regard to emissions from international transport, propose an innovation protection system that is compatible with access to climate-friendly technologies, particularly for developing countries, and defend the establishment of innovative funding mechanisms at international level by introducing these at EU level, before anyone else if necessary.
Šajā darbā ES ir jārīkojas kopā ar tirdzniecības partneriem, jo īpaši jaunattīstības valstīm, nevis jādarbojas pret tiem.
The EU should set out on this mission in tandem with, and not in opposition to, our trading partners, particularly the developing countries.
Neapšaubāmi tas ir grūts darbs, taču ES jau ir spērusi pirmos soļus pareizā virzienā – attiecībā uz nelegālu koksnes importu, agrodegvielām un aviācijas radītām emisijām.
This is obviously a tough mission, but the EU has already taken the first steps in the right direction: on imports of illegal timber, on agrifuels, and on aviation emissions.
Ar šo ziņojumu, kas ir tapis pēc plašām diskusijām ar uzņēmumiem, asociācijām, arodbiedrību pārstāvjiem un Komisiju, ir paredzēts noteikt nākamos posmus, kas ļaus ES turpināt šo ceļu.
This report, which is the outcome of extensive discussions with companies, associations, trade union representatives and the Commission, seeks to identify the next stages that will enable the EU to continue along this path.
par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā
on international trade policy in the context of Climate Change imperatives
2. aicina Komisiju un PTO dalībvalstis panākt, ka PTO kādā no saviem atzinumiem atzīst klimata pārmaiņu nozīmi un ietekmi, un strādāt pie tā, lai ar PTO noteikumiem globālie centieni novērst klimata pārmaiņas, tās mazināt un tām pielāgoties nevis tiktu mazināti, bet gan atbalstīti;
Calls on the Commission and WTO members to seek to secure an opinion from the WTO acknowledging the significance and impact of climate change and encourage the WTO to pursue the objective of ensuring that WTO rules do not undermine but promote global efforts to combat, reduce and adapt to climate change;
13. atzīst, ka PTO noteikumi atbilst uz robežām veiktiem pasākumiem, lai novērstu iekšpolitikas sekas, jo vides radītās netiešās izmaksas tiek iekļautas izstrādājuma cenā, ja vien šādas korekcijas nav diskriminējošas;
Recognises that WTO rules are not incompatible with border measures to neutralise the effect of domestic policies incorporating the cost of environmental externalities into the prices of products, as long as such adjustments are not discriminatory;
16. aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā panāktu juridiski saistoša nolīguma noslēgšanu par kuģniecības radītajiem izmešiem;
Calls on the Commission and Member States to do everything under their power to achieve a legally binding agreement on the reduction of shipping emissions in the context of the International Maritime Organisation;
par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā
on International Trade Policy in the context of Climate Change imperatives
Atzinumu sagatavoja: Catherine Grèze
Rapporteur: Catherine Grèze
2. pauž nožēlu, ka lielu starptautiskās tirdzniecības daļu veido homogēnas preces, kuras tikpat viegli varētu ražot vietējā līmenī, un ka nepieciešamo pārvadājumu veicēji nesedz savas vides izmaksas;
Regrets that a significant part of international trade consists of homogeneous products which could just as easily be produced locally and that the transport required does not bear its own environmental costs;
4. uzsver, ka attīstītajām valstīm ir jābūt CO 2 izmešu samazināšanas līderēm; uzskata, ka standartu noteikšana, marķēšana un sertifikācija ir līdzekļi, ar kuriem var ievērojami samazināt enerģijas patēriņu un līdz ar to — arī risināt klimata pārmaiņu problēmu; aicina dalībvalstis, nosakot oglekļa minimālo cenu, uzlabot šo valstu ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas regulējumu; uzskata, ka, īstenojot Tīras attīstības mehānismu, nav izdevies apmierināt visneaizsargātāko valstu vajadzības;
Stresses that developed countries must take the lead in reducing CO2 emissions; believes that the setting-up of standards, labelling and certification are instruments with a huge potential for reducing energy use and thereby addressing climate change; calls on the Member States to strengthen their regulation over the EU Emission Trading Scheme (ETS) by establishing a minimum price for carbon; deems that the Clean Development Mechanism (CDM) has failed to address the needs of most vulnerable countries;
9. uzsver — ir jācenšas nodrošināt, ka cenās iekļauj arī tirdzniecības radīto negatīvo ietekmi uz vidi un ka panāk principa „maksā piesārņotājs” piemērošanu; attiecībā uz vides standartiem mudina panākt marķēšanas un informācijas sistēmu sinhronizāciju;
Stresses that efforts must be made to ensure that adverse environmental effects resulting from trade are reflected in prices and that the ‘polluter pays’ principle is enforced; urges that the labelling and information systems regarding environmental standards be synchronised;
11. aicina Komisiju ar trešām valstīm noslēgtos tirdzniecības nolīgumos regulāri iekļaut vides klauzulas, īpaši nosakot CO 2 izmešu samazināšanu un zemu oglekļa izmešu līmeņa tehnoloģiju nodošanu;
Calls on the Commission systematically to include environmental clauses in trade agreements concluded with non-EU countries, with particular regard to reducing CO2 emissions and the transfer of low-emission technology;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing a European Union action for the European Heritage Label
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0076 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2010)0076 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 167. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7–0071/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 167 of the Treaty on Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0071/2010 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,
– having regard to Article 294(3) of the Treaty on Functioning of the European Union,
– ņemot vērā to pamatoto atzinumu par tiesību akta projekta atbilstību subsidiaritātes principam, kurus EP priekšsēdētājam ir nosūtījis dalībvalsts parlaments,
– having regard to the reasoned opinion sent to its President by a national parliament on the compliance of the draft act with the principle of subsidiarity,
OV C 267, 1.10.2010., 52. lpp. ,
OJ C 267, 1.10.2010, p.52. ,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7–0311/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0311/2010 ),
(1) Līgums ir vērsts uz to, lai ciešāk vienotu Eiropas iedzīvotājus, un konkrēti ar 167. pantu Eiropas Savienībai uzticēts uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.
(1) The Treaty aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
(1) Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir vērsts uz to, lai ciešāk vienotu Eiropas iedzīvotājus, un konkrēti ar LESD 167. pantu Eiropas Savienībai uzticēts uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.
(1) The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) aims at an ever closer union among the peoples of Europe and Article 167 TFEU in particular gives the European Union the task of contributing to the flowering of the cultures of the Member States, while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
Turklāt LESD 167. panta 2. punktā noteikts, ka saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienībai ir jāveicina zināšanu uzlabošana un popularizēšana par Eiropas tautu kultūru un vēsturi.
Furthermore, Article 167(2) TFEU specifies that, in accordance with the principle of proportionality, the Union is to contribute to improvement of the knowledge and dissemination of the culture and history of the European peoples.
(3) Ar Līgumu ir izveidota arī Savienības pilsonība, kas papildina attiecīgo dalībvalstu pilsonību un ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un nodrošināšanā.
(3) The Treaty also establishes citizenship of the Union, which complements national citizenship of the respective Member States, and which is an important element in safeguarding and strengthening the process of European integration.
Lai iedzīvotāji pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju, lielāks uzsvars jāliek uz kopīgajām vērtībām, vēsturi un kultūru kā galvenajiem faktoriem līdzdalībai tādā sabiedrībā, kas dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, kultūru daudzveidības, iecietības un solidaritātes principiem.
For citizens to give their full support to European integration, greater emphasis should be placed on their common values, history and culture as key elements of their membership of a society founded on the principles of freedom, democracy, respect for human rights, cultural diversity, tolerance and solidarity.
Lai iedzīvotāji pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju, lielāks uzsvars jāliek uz kopīgajām vērtībām, vēsturi un kultūru kā galvenajiem faktoriem līdzdalībai tādā sabiedrībā, kas dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, kultūru un valodu daudzveidības, iecietības un solidaritātes principiem.
For citizens to give their full support to European integration, greater emphasis should be placed on their common values, history and culture as key elements of their membership of a society founded on the principles of freedom, democracy, respect for human rights, cultural and linguistic diversity, tolerance and solidarity.
(6a) Īstenojot pasākumus saistībā ar Eiropas mantojuma zīmi, būtu jāizmanto līdz šim gūtā starpvaldību iniciatīvas pieredze.
( 6a ) The European Heritage Label should benefit from the experience hitherto gathered from the intergovernmental initiative.
Visa pieredze, kas līdz šim gūta starpvaldību iniciatīvas rezultātā, jāizmanto par labu jaunajam ES pasākumam.
All experience acquired so far in the intergovernmental initiative has to be put in good use for the new EU Action.
(7) Eiropas mantojuma zīmei jātiecas veidot sinerģijas un iespējas savstarpēji papildināties ar citām iniciatīvām , piemēram, UNESCO “Pasaules mantojuma sarakstu” un Eiropas Padomes “Eiropas kultūras ceļiem ”.
(7) The European Heritage Label should seek synergies and complementarities with other initiatives such as the UNESCO World Heritage List and the Council of Europe’s ‘European Cultural Routes’.
Jaunās Eiropas mantojuma zīmes pievienotās vērtības pamatā jābūt ieguldījumam, ko Eiropas vēsturē un kultūra devuši atlasītie objekti, uzskatāmi izglītojošā dimensijā piesaistot cilvēku, īpaši jauniešu, interesi, savukārt objektiem būtu jāveido savstarpējas sadarbības tīkli, lai dalītos pieredzē un ar labāko praksi.
The added value of the new European Heritage Label should be based on the contribution made by the selected sites to European history and culture, on a clear educational dimension reaching out to citizens, including young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
Iniciatīvā lielākā uzmanība jāvērš uz to, lai veicinātu objektu pieejamību un popularizētu tos, kā arī uz sniegto paskaidrojumu un piedāvāto pasākumu kvalitāti, nevis objektu saglabāšanu, jo to būtu jānodrošina jau esošām aizsardzības sistēmām.
The main focus of the initiative should be on the promotion and the access of the sites, and on the quality of the explanations given and of the activities proposed, rather than on the conservation of the sites, which should be guaranteed by existing protection regimes.
(7) Eiropas mantojuma zīmei jātiecas papildināt, nevis dublēt iniciatīvas, piemēram, UNESCO „Pasaules mantojuma sarakstu” , UNESCO „Cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma reprezentatīvo sarakstu” un Eiropas Padomes „Eiropas kultūras ceļus ”.
(7) The European Heritage Label should seek to supplement but not duplicate initiatives such as the UNESCO World Heritage List , the UNESCO Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity, and the Council of Europe’s ‘European Cultural Routes’.
Jaunās Eiropas mantojuma zīmes pievienotās vērtības pamatā jābūt ieguldījumam, ko Eiropas vēsturē un kultūrā , tostarp Savienības veidošanā, devuši atlasītie objekti, uzskatāmi izglītojošā dimensijā piesaistot cilvēku, īpaši jauniešu, interesi, savukārt objektiem būtu jāveido savstarpējas sadarbības tīkli, lai dalītos pieredzē un ar labāko praksi.
The added value of the new European Heritage Label should be based on the contribution made by the selected sites to European history and culture , including the creation of the Union , on a clear educational dimension reaching out to citizens, especially young people, and on networking between the sites to share experiences and best practices.
Iniciatīvā lielākā uzmanība jāvērš uz to, lai veicinātu objektu pieejamību un popularizētu tos , tādējādi sekmējot vēstures un kultūras mantojuma kopēju izmantošanu visā Savienības teritorijā , kā arī uz sniegto paskaidrojumu un piedāvāto pasākumu kvalitāti, nevis objektu saglabāšanu, jo tā būtu jānodrošina jau esošām aizsardzības sistēmām.
The main focus of the initiative should be on the promotion and the access of the sites, thereby contributing to a shared historical and cultural heritage within the Union , and on the quality of the explanations given and of the activities proposed, rather than on the conservation of the sites, which should be guaranteed by existing protection regimes.
(10a) Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējām ierosināt piešķirt Eiropas mantojuma zīmi objektiem, kuriem zīme jau piešķirta, īstenojot starpvaldību iniciatīvu.
( 10a ) Member States should be able to propose sites which have already been awarded the European Heritage Label under the intergovernmental European Heritage Label scheme .
Šādi objekti būtu jānovērtē, balstoties uz jauniem kritērijiem un procedūrām.
Those sites should be assessed on the basis of the new criteria and procedures.
Pašreizējos ES dalībvalstu starpvaldību objektus ir paredzēts iekļaut jaunajā ES iniciatīvā.
The current intergovernmental sites of the EU Member States are invited to be part of the new EU initiative.
Lai nodrošinātu jaunās iniciatīvas vispārēju saskaņotību, minētie objekti būtu jānovērtē vēlreiz, izmantojot jaunos kritērijus.
In order to ensure the overall coherence of the new initiative, these sites would need to be assessed against the new criteria.
(10b) Turpmākos Eiropas mantojuma zīmes novērtējumos var apsvērt iniciatīvas paplašināšanas iespēju, iekļaujot trešās valstis, kas piedalās Kultūras programmā.
(10b) Future evaluations of the European Heritage Label could examine enlarging the initiative to third countries participating in the Culture Programme.
(11) Eiropas mantojuma zīmes administratīvajai pārvaldībai arī turpmāk jāpaliek vienkāršai un elastīgai, ievērojot subsidiaritātes principu.
(11) The administrative arrangements for the European Heritage Label should remain light and flexible in compliance with the principle of subsidiarity.
(11) Eiropas mantojuma zīmes administratīvajai pārvaldībai vajadzētu būt vienkāršai un elastīgai, ievērojot subsidiaritātes principu.
(11) The administrative arrangements for the European Heritage Label should be light and flexible in compliance with the principle of subsidiarity.
Ar šo jauno iniciatīvu tiek ieviesta jauna administratīvā kārtība.
This new initiative introduces new administrative arrangements.
Šajā lēmumā “objekti” ir pieminekļi, dabas un pilsētvides objekti, kultūras ainavas, piemiņas vietas, kultūras preces un priekšmeti, ar kādu vietu saistīts nemateriāls mantojums, tostarp mūsdienu mantojums.
For the purposes of this Decision, ‘sites’ shall mean monuments, natural or urban sites, cultural landscapes, places of remembrance, cultural goods and objects, intangible heritage attached to a place, including contemporary heritage.
Šajā lēmumā “objekti” ir pieminekļi, dabas, zemūdens, arheoloģiskie, industriālie un pilsētvides objekti, kultūras ainavas, piemiņas vietas, kultūras preces un priekšmeti, ar kādu vietu saistīts nemateriāls mantojums, tostarp mūsdienu mantojums.
For the purposes of this Decision, ‘sites’ shall mean monuments, natural , underwater, archaeological , industrial or urban sites, cultural landscapes, places of remembrance, cultural goods and objects, intangible heritage associated with a place, including contemporary heritage.
Arheoloģiskie objekti ir tieši saistīti ar Eiropas kultūras mantojumu, tāpēc tie būtu jānorāda definīcijā.
Archaeological sites are directly related to European cultural heritage and as such should be mentioned in the definition.
Šajā definīcijā būtu jāparedz arī zemūdens objekti, jo Eiropas iedzīvotājiem no aizvēstures līdz mūsdienām ir ilgstošas jūrniecības tradīcijas.
Underwater sites should also be classified under this definition due to the long maritime tradition of the European people from prehistory to the present.
– pamatojoties uz vēstures un kultūras mantojuma kopīgajiem elementiem, stiprināt Eiropas pilsoņu piederības izjūtu Eiropas Savienībai un izpratni par daudzveidību ;
– Strengthen European citizens’ sense of belonging to the European Union, based on shared elements of history and cultural heritage , as well as an appreciation of diversity ;
– pamatojoties uz Eiropas vēstures un kultūras mantojuma kopīgajām vērtībām un elementiem, stiprināt Eiropas pilsoņu , jo īpaši jauniešu, piederības izjūtu Savienībai;
– Strengthening European citizens’ sense of belonging to the Union, in particular that of young people, based on shared values and elements of European history and cultural heritage;
Jauniešu piekļuves veicināšana Eiropas kultūras mantojumam ir ar Eiropas mantojuma zīmi saistīto pasākumu prioritāte, un to nepieciešams uzsvērt.
Promoting the access of young people to European cultural heritage is a priority of the European Heritage Label and should be emphasised.
Eiropas mantojuma zīme nenorāda uz objektu saglabājamību, bet apliecina objektu izglītojošo dimensiju.
European Heritage Label is not about the conservation of sites, but their educational dimension.
Eiropas mantojuma zīmes izglītojošā vērtība ir daļa no pieejas, kā reaģēt uz pieaugošo plaisu starp iedzīvotājiem un Eiropas ideju, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem.
The educational value of the European Heritage Label is part of response to the growing gap between the citizens and Europe, especially for young people.
– izvērst kultūru dialogu.
– Strengthen intercultural dialogue.
– stiprināt kultūru dialogu un starpteritoriālo sadarbību, kā arī izpratni par daudzveidību .
– Strengthening intercultural and inter-territorial dialogue , as well as an appreciation of diversity .
Rīcības starpposma mērķi ir šādi :
The intermediate objectives of the action shall be to:
Tālab, uzskatot turpmāk minētās darbības par starpposma mērķiem, ar rīcības starpniecību mēģina :
To th at end , the action shall , as its intermediate objectives , seek to:
Sk. pamatojumu 3. panta 1. punkta ievada grozījumam.
See justification for amendment to Article 3,- paragraph 1, introduction.
Starpposma mērķi attiecas uz to, kā Eiropas mantojuma zīme ietekmē indivīdus un kultūras mantojumu kopumā.
The intermediate objectives refer to the impact of the European Heritage Label on individuals and on heritage as a whole.
Šajā līmenī ietekmi var apzināt un/vai novērtēt ar ticamības pakāpi atbilstoši starpposma ietekmes rādītājiem.
At this level, the impact can be measured and/or assessed with a degree of certainty according to intermediate impact indicators.
– stiprināt to objektu vērtību un savdabību, kuriem ir bijusi svarīga loma Eiropas Savienības vēsturē un izveidē;
– Enhance the value and profile of sites which have played a key role in the history and the building of the European Union;
– uzsvērt simbolisko vērtību un palielināt savdabību objektiem , kuriem ir bijusi nozīmīga loma Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Savienības izveidē;
– Stress the symbolic value and raise the profile of sites which have played a significant role in the history and culture of Europe and/or the building of the Union;
Ar zīmi tiks veicināta pašreizējā objektu vērtība.
The label will promote already present value of sites.
Iniciatīva ir svarīga gan Eiropas integrācijas vecināšanā, izmantojot zināšanas par Eiropas kultūru un vēsturi, gan piederības izjūtas stiprināšanā Eiropas Savienībai, tuvinot tās iedzīvotājus iestādēm.
The initiative is important both for fostering European integration via knowledge of European culture and history and for strengthening the sense of belonging to the European Union and bringing its people closer to its institutions.
– palielināt Eiropas iedzīvotāju izpratni par Eiropas veidošanu un kopīgo, tomēr atšķirīgo kultūras mantojumu, jo īpaši saistībā ar demokrātijas vērtībām un cilvēktiesībām, kas ir Eiropas integrācijas pamatā.
– Increase European citizens’ understanding of the building of Europe, and of their common yet diverse cultural heritage, especially related to democratic values and human rights that underpin the process of European integration.