natgillin/translations-raw huggingface dataset:
57. atgādina, ka kopējas ieroču sistēmas jānodrošina spēcīgai Eiropas aizsardzības preču ražošanas nozarei, kas spētu apmierināt Eiropas bruņoto spēku šodienas un nākotnes prasības un ļautu Eiropai kļūt pašpietiekamai un neatkarīgai;
Recalls that common weapons systems should be provided through a strong European defence industry which will be capable of satisfying the current and future requirements of the European Armed Force and will enable Europe to become self-sufficient and independent;
59. uzskata, ka ir īpaši svarīgi nostiprināt Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu un pārveidot to par pastāvīgu struktūru, kas turpinās veicināt specifiskas Eiropas drošības kultūras nostiprināšanu; mudina Komisiju arī pēc 2009. gada turpināt finansēt ES līmeņa apmācību civilās krīžu vadības jomā;
Considers it particularly important to strengthen the European Security and Defence College and to transform it into permanent structure which will further enhance the development of a specifically European security culture; urges the Commission to continue funding EU-level training activities in the field of civilian crisis management beyond 2009;
61. pauž stingru atbalstu tādām sekmīgām Eiropas programmām kā Eurofighter , kas nākamajās desmitgadēs kalpos par pamatu piecu Eiropas valstu gaisa spēku kaujas spējai; tādēļ uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jāveicina un jāatbalsta šādas iniciatīvas;
Strongly supports successful European programmes such as the Eurofighter, which will serve as the backbone of the fighter capability of five European air forces in the coming decades; considers, for this reason, that the EU Member States should encourage and support such initiatives;
Ziņojumā ir uzsvars nevis uz mieru, bet uz gatavošanos ES militarizācijai.
The report lacks the requirements for peace, focusing instead on preparation for militarisation of the EU.
Mēs nosodām to, ka ziņojums atbalsta:
We condemn the fact that the report advocates:
- ES interešu aizsardzību pasaulē ar militāriem līdzekļiem, piemēram, lai nodrošinātu energoapgādi;
- that the EU defends its interests around the world with military means, e.g. to secure the supply of energy;
- apzinātu mēģinājumu pārkāpt politisko tabu un runāt par „Eiropas drošības interesēm”;
- the deliberate attempt to break the political taboo to speak of an "European security interest"
- tālāku ES militarizāciju, piemēram, pastāvīgi pieejamiem 60 000 kareivju;
- the further militarisation of the EU, e.g. to make 60 000 soldiers permanently available;
- Eiropas drošības un aizsardzības preču tirgus izveidi;
- the establishment of a European Defence and Security Market;
- Kopienas finansējuma palielināšanu pētniecībai drošības jomā;
- the increase in Community funding for security research;
- civilo un militāro līdzekļu un iespēju kombinētu izmantošanu;
- to combine the use of both civil and military assets and capabilities;
- Galileo un GMES izmantošanu drošības un aizsardzības vajadzībām;
- the use of Galileo and GMES for security and defence;
- ES Kosmosa resursu aizsardzību un līdz ar to Kosmosa militarizāciju;
- the protection of EU space assets and therefore a militarisation of space;
- Krievijai pausto kritiku par tās reakciju uz karu Kaukāzā, nepieminot, ka šo karu sāka Gruzija;
- to criticise Russia for its response in the war in the Caucasus without mentioning that the war was started by Georgia;
- Krievijai pausto kritiku par to, ka tā atzina Dienvidosetijas un Abhāzijas neatkarību, nepieminot to, ka daudzas Eiropas valstis ir atzinušas Kosovas neatkarību, kas arī ir starptautisko tiesību pārkāpums;
- to criticise Russia for the recognition of South Ossetia and Abkhazia without mentioning the recognition of Kosovo by many European states which is equally contrary to international law;
Mēs pieprasām:
We demand:
- civilu ES;
- a civilian EU;
- izveidot ES atbruņošanās aģentūru;- militārā budžeta izmantošanu civiliem mērķiem.
- establishment of an EU disarmament agency;- military expenditure to be used instead for civilian purposes.
MAZĀKUMA VIEDOKLIS.....................................................................................................15
MINORITY OPINION.............................................................................................................15
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................17
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................16
– ņemot vērā 2002. gada 16. decembra ES un NATO kopīgo deklarāciju,
– having regard to the EU-NATO Joint Declaration of 16 December 2002,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,
– having regard to the Charter of the United Nations,
– ņemot vērā 1949. gada 4. aprīlī Vašingtonā parakstīto Ziemeļatlantijas līgumu,
– having regard to the North Atlantic Treaty, signed in Washington on 4 April 1949,
– ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī parakstīto Lisabonas līgumu, kuru ir ratificējusi lielākā daļa ES dalībvalstu,
– having regard to the Treaty of Lisbon, signed on 13 December 2007 and ratified by the great majority of the EU Member States,
– ņemot vērā plašo sistēmu, uz kuru pamatojas ES un NATO pastāvīgās attiecības un par kuru 2003. gada 17. martā vienojās Padomes ģenerālsekretārs / Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un NATO ģenerālsekretārs;
– having regard to the comprehensive framework for EU-NATO permanent relations, concluded by the EU Council Secretary-General/High Representative for the Common Foreign and Security Policy and the NATO Secretary General on 17 March 2003,
– ņemot vērā Eiropadomē 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas drošības stratēģiju (EDS),
– having regard to the European Security Strategy (ESS) adopted by the European Council on 12 December 2003,
– ņemot vērā 2008. gada 3. aprīlī Bukarestē Ziemeļatlantijas Padomes augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju,
– having regard to the Summit Declaration of the North Atlantic Council (NAC) issued in Bucharest on 3 April 2008,
– ņemot vērā ES Padomes prezidentūras 2007. gada 11. decembrī un 2008. gada 16. jūnijā publicētos ziņojumus par Eiropas drošības un aizsardzības politiku,
– having regard to the reports on the European Security and Defence Policy (ESDP) issued by the EU Council Presidency on 11 December 2007 and 16 June 2008,
– ņemot vērā 2005. gada 14. aprīļa rezolūciju par Eiropas drošības stratēģiju
– having regard to its resolutions of 14 April 2005 on the ESS
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0255 . un 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par gaidāmo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi
Texts adopted, P6_TA(2008)0255 . and of 5 June 2008 on the forthcoming EU-US Summit
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0256 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0256 . ,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A6-0033/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A6-0033/2009 ),
A. tā kā ES un NATO ir dibinātas uz kopīgām vērtībām — brīvību, demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu — un visā savā pastāvēšanas laikā ir veiksmīgi kalpojušas, lai nepieļautu karus Eiropas teritorijā;
A. whereas the EU and NATO are founded on shared values of freedom, democracy, human rights and the rule of law, and throughout their existence have served to avoid wars on European territory,
B . tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem vispārējā atbildība par starptautisko mieru un drošību ir ANO Drošības padomei; tā kā ar Statūtiem ir nodrošināts juridiskais pamats NATO izveidei; tā kā, parakstot Ziemeļatlantijas līgumu, NATO dalībvalstis apliecināja savu uzticību Apvienoto Nāciju Statūtos paredzētajiem mērķiem un principiem, apņemoties starptautiskajās attiecībās atturēties no draudiem vai spēka izmantošanas jebkādā veidā, kas neatbilstu Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķiem;
B . whereas according to the UN Charter the overall responsibility for international peace and security lies with the UN Security Council; whereas the Charter provides the legal basis for the creation of NATO; whereas, by signing the North Atlantic Treaty, NATO member states affirmed their faith in the purposes and principles of the Charter, committing themselves to refrain in their international relations from the threat or use of force in any manner inconsistent with the purposes of the United Nations,
C. tā kā ES dalībvalstis atzīst ANO sistēmu kā pamatu starptautiskajām attiecībām; tā kā tās aizvien ir apņēmības pilnas saglabāt mieru un stiprināt starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Helsinku Noslēguma akta principiem un Parīzes Hartas mērķiem, kā arī panākt demokrātijas un tiesiskuma pilnveidošanu un nostiprināšanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; tā kā ES dalībvalstis par prioritāti ir noteikušas pasākumus Apvienoto Nāciju Organizācijas reformēšanai un stiprināšanai, lai nodrošinātu tās spēju pildīt savus pienākumus un efektīvi rīkoties, rodot risinājumus globālām problēmām un reaģējot uz lielākajiem draudiem;
C. whereas the EU Member States recognise in the UN system the fundamental framework for international relations; whereas they remain committed to the preservation of peace and the strengthening of international security, in accordance with the principles of the United Nations Charter, as well as the principles of the Helsinki Final Act and the objectives of the Paris Charter, and to the development and consolidation of democracy and the rule of law, respect for human rights and fundamental freedoms; whereas the EU Member States have set as a priority measures to reform and strengthen the United Nations Organization in order to make it capable of fulfilling its responsibilities and acting effectively in providing solutions to global challenges and responding to key threats,
D. tā kā NATO veido Eiropas drošības pamatu un ES ir pietiekams potenciāls, lai atbalstītu tās darbības, un tādējādi Eiropas aizsardzības spēju stiprināšana un sadarbības padziļināšana sniegs labumu abām organizācijām;
D. whereas NATO forms the core of European security and the EU has sufficient potential to support its activities, so that strengthening the European defence capabilities and deepening cooperation will benefit both organisations,
E. tā kā NATO ir tādu demokrātisku valstu starpvaldību organizācija, kurās pilsoniskā sabiedrība pieņem lēmumus un militārās struktūras tos izpilda;
E. whereas NATO is an intergovernmental organisation of democratic nations, in which civilians decide and the military executes,
F. tā kā 94 procenti no ES iedzīvotājiem ir NATO dalībvalstu pilsoņi, 21 no 27 ES dalībvalstīm ir pievienojusies NATO, bet 21 no 26 NATO dalībvalstīm ir ES dalībvalsts, un ilggadīgā NATO dalībvalsts Turcija ir ES kandidātvalsts;
F. whereas 94 per cent of the EU population are citizens of NATO member states, 21 EU Member States out of 27 are NATO allies, 21 NATO allies out of 26 are EU Member States and Turkey, a long-standing NATO ally, is a candidate for accession to the EU,
G. tā kā 2007. un 2008. gadā Padome pieņēma svarīgus lēmumus saistībā ar EDAP, lai turpinātu uzlabot tās darbības spējas; tā kā ar ilgi gaidīto Lisabonas līguma stāšanos spēkā EDAP jomā tiks ieviesti pamatīgi jauninājumi, kas padarīs Eiropas sadarbību šajā jomā saskaņotāku un efektīvāku;
G. whereas in 2007 and 2008 the European Council took important decisions in the field of the ESDP with the aim of further improving its operational capabilities; whereas the keenly awaited entry into force of the Treaty of Lisbon will introduce major innovations in the field of the ESDP, making European cooperation more coherent and efficient in that field,
H. tā kā ES un NATO ir jāuzlabo sava sadarbība un būtu jārada lielāka iespēja maksimāli izmantot abu organizāciju vērtības un nodrošināt efektīvu sadarbību, izbeidzot iestāžu ķīviņus;
H. whereas EU and NATO must improve their cooperation and should allow for greater maximisation of the assets of both organisations and ensure effective cooperation by putting an end to institutional bickering,
I. tā kā galīgo atbildību par mieru un drošību uzņemas Apvienoto Nāciju Organizācija, lai gan NATO pašlaik ir apspriežu forums un organizācija, kam visbiežāk uztic īstenot kopīgas militāras operācijas, kurās iesaista Eiropas un Amerikas partnerus;
I. whereas although NATO is currently the forum for discussion and the expected choice for a joint military operation involving the European and American allies, the ultimate responsibility for peace and security lies with the United Nations,
J. tā kā EDAP misijām piešķirtais karaspēks un aprīkojums vairāk vai mazāk ir tāds pats kā NATO operācijām piešķirtais karaspēks un aprīkojums;
J. whereas troops and equipment committed to ESDP missions are more or less the same as those committed to NATO operations,
K. tā kā NATO kopumā nav iesaistījusies EDAP operācijās; tā kā ES, veicot šādu operāciju, izvēlēsies, vai neizmantot NATO līdzekļus un iespējas saskaņā ar tā dēvēto “Berlīne plus” ( Berlin Plus ) nolīgumu;
K. whereas NATO as a whole is not engaged in ESDP operations; whereas the EU, in undertaking such an operation, will choose whether or not to have recourse to NATO assets and capabilities, through the so-called “Berlin plus” arrangements,
L. tā kā uz „Berlīne plus” nolīgumu pamatotā ES un NATO sadarbība līdz šim nav bijusi veiksmīga, jo nav atrisinātas problēmas saistībā ar faktu, ka dažas NATO dalībvalstis nav ES dalībvalstis;
L. whereas EU and NATO cooperation falling within the framework of the “Berlin plus” arrangements has not been working satisfactorily up until now, because of unresolved problems connected with the fact that some countries are members of NATO but not of the EU,
M. tā kā gadījumos, uz kuriem neattiecas „Berlīne plus” nolīgums, NATO un ES jānodrošina efektīva krīžu vadība un jāpilnveido sadarbība, lai rastu pēc iespējas labāko risinājumu krīzēm, piemēram, Afganistānā un Kosovā;
M. whereas outside the “Berlin plus” arrangements, NATO and the EU should ensure efficient crisis management and should work better together in order to identify the best possible response to a crisis, such as in Afghanistan and in Kosovo,
N. tā kā ES un NATO vajadzētu vēl vairāk uzlabot savas attiecības, ES iesaistot EDAP īstenošanā dalībvalstis, kuras nav NATO dalībvalstis, un NATO iesaistot ES un NATO sarunās ES dalībvalstis, kuras nav NATO dalībvalstis; tā kā jāstiprina ES un ASV attiecības;
N. whereas EU-NATO relations should be further improved by both organisations, with the EU involving the European non-EU NATO allies further in the ESDP and NATO involving the non-NATO EU Member States further in EU-NATO talks; whereas EU-US relations should be strengthened,
O. tā kā NATO un ES paplašināšanās procesiem, lai gan tie ir atšķirīgi, jābūt savstarpēji stiprinošiem, lai nodrošinātu Eiropas kontinentā stabilitāti un labklājību;
O. whereas NATO and the EU enlargement processes, even though they differ, should be mutually reinforcing in order to secure stability and prosperity in the European continent,
P. tā kā ES un NATO attiecību svarīgs elements ir atbalsts valstu centieniem pilnveidot un izmantot militārās iespējas krīžu pārvarēšanā, šos centienus savstarpēji pastiprinot, tādējādi sekmējot galvenā uzdevuma - dalībvalstu teritoriālās aizsardzības un drošības interešu nosargāšanas, izpildi;
P. whereas an important element of the EU-NATO relationship is support for national efforts to develop and deliver military capabilities for crisis management in a mutually reinforcing way, which for its part enhances the primary task of safeguarding the territorial defence and security interests of member countries,
Q. tā kā ES un NATO sinerģiju noteiktās militāro iespēju jomās varētu uzlabot, īstenojot kopīgus izmēģinājuma projektus;
Q. whereas synergy between the EU and NATO in certain military capabilities areas could be improved through joint pilot projects,
R. tā kā Eiropas kolektīvā aizsardzība ir balstīta uz konvencionālo bruņoto spēku un kodolieroču apvienojumu, kuru vajadzētu daudz pamatīgāk pielāgot mainīgajai drošības situācijai;
R. whereas Europe's collective defence is based on a combination of conventional and nuclear forces which ought to have been adapted more thoroughly to the changing security situation,
S. tā kā gan ES, gan NATO pašlaik no jauna izvērtē savas drošības stratēģijas (EDS un Deklarācija par alianses drošību);
S. whereas both the EU and NATO are currently undertaking a reappraisal of their respective security strategies (the ESS and the Declaration on Alliance Security),
T. tā kā Lisabonas līgumā ir paredzēts, ka dalībvalstis ar savām civilajām un militārajām spējām atbalsta EDAP īstenošanu, ka valstis ar lielākām militārām spējām veido pastāvīgu strukturētu sadarbību aizsardzības jomā, ka valstis apņemas pakāpeniski uzlabot savas militārās spējas, ka tiek palielināta Eiropas Drošības aģentūras nozīme, ka gadījumos, kad kādai dalībvalstij uzbrūk, pārējām dalībvalstīm ir pienākums sniegt tai palīdzību (neskarot noteiktu valstu neitralitāti vai dalību NATO), ka ES mērķi (Petersbergas uzdevumi) tiek papildināti, iekļaujot tajos cīņu pret terorismu, un, visbeidzot, ka teroristu uzbrukumu vai dabas katastrofu gadījumos tiek nodrošināta savstarpēja solidaritāte,
T. whereas the Treaty of Lisbon commits civilian and military capabilities of all Member States to the ESDP, provides for permanent structured cooperation in defence between a pioneer group of states, commits states to the progressive improvement of military capabilities, expands the role of the European Defence Agency, obliges states to come to the aid of another under attack (without prejudice to the neutrality of certain states or to the NATO membership of others), upgrades EU objectives (the Petersberg tasks) to include the fight against terrorism and, finally, insists on mutual solidarity in the event of a terrorist attack or natural disaster,
2. tāpēc aicina ES turpināt nosūtīt misijas, vienlaicīgi nodrošinot lielāku EDAP noturību, lai novērstu konfliktus, veicinātu stabilitāti un sniegtu atvieglojumu, kur tas nepieciešams, pamatojoties uz vienprātīgu ES dalībvalstu vienošanos vai strukturētu sadarbību; uzskata, ka ES un NATO joprojām ir nepieciešams pilnveidot visaptverošu pieeju krīžu vadībai;
Therefore calls on the EU to continue to deploy missions while ensuring greater sustainability of the ESDP so as to prevent conflicts, promote stability and bring relief to where it is needed, subject to a consensus between EU Member States or in the framework of structured cooperation; believes in the further need for the EU and NATO to develop a comprehensive approach to crisis management;
6. ir pārliecināts, ka demokrātiska brīvība un tiesiskums ir atbilde uz cilvēku centieniem visā pasaulē; uzskata, ka šādu nākotnes perspektīvu nedrīkst liegt nevienai valstij, jo ikvienam cilvēkam ir tiesības dzīvot demokrātiskā valstī, kurā valda tiesiskums;
Is convinced that democratic freedoms and the rule of law are the answer to aspirations for people around the world; believes that no country or nation should be excluded from such a perspective, because every human being has the right to live in a democratic state governed by the rule of law;
8. uzsver, ka vēl jo svarīgāk to ir panākt, ņemot vērā nesenos notikumus Kaukāza reģionā, izmaiņas Eiropas nostājā pret NATO, ASV vadības maiņu un darba uzsākšanu pie NATO stratēģiskās koncepcijas pārskatīšanas;
Underlines that this is still more important in the light of recent events in the Caucasus, new developments in the approach to NATO in Europe, the change of leadership in the United States of America and the start of the work on reviewing the strategic concept of NATO;
10. uzskata, ka gan NATO, gan ES kā to kopīgais ilgtermiņa mērķis ir jāatbalsta apņemšanās veidot drošāku pasauli gan savu dalībvalstu, gan pārējiem iedzīvotājiem saskaņā ar ANO Statūtu noteikumiem un principiem un arī aktīvi jānovērš un jāreaģē uz plaša mēroga vardarbību un reģionālajiem konfliktiem, kas joprojām rada daudzu cilvēku ciešanas;
Is of the view that both NATO and the EU should endorse as their long-term and common goal a commitment to building a safer world in accordance with the letter and spirit of the UN Charter, for the inhabitants of their member states and in general, and should also actively prevent and react to mass atrocities and regional conflicts which continue to cause much human suffering;
12. atzīst, ka drošība un attīstība ir savstarpēji atkarīgas un ka nepastāv skaidri noteiktas notikumu kārtības ilgtspējīgas attīstības panākšanai konfliktu zonās, un norāda, ka praktiski visi instrumenti tiek izmantoti paralēli; tāpēc aicina Komisiju veikt turpmāku izpēti par militāro un civilo intervenču secības nozīmi konfliktu zonās un iekļaut šīs izpētes rezultātus savās drošības un attīstības politikās;
Recognises that security and development are mutually dependent and that there is no clear sequence of events to achieve sustainable development in conflict areas, points out that, in practice, all instruments are deployed in parallel; therefore calls on the Commission to carry out further research into the importance of the sequencing of military and civil interventions in conflict areas and to integrate their findings into its security and development policies;
NATO un ES drošības sistēmas attiecības
The relationship between NATO and the security architecture of the EU
14. norāda, ka drošības apdraudējumu modernajā pasaulē aizvien biežāk raksturo tādas parādības kā starptautiskais terorisms, masveida iznīcināšanas ieroču izplatīšana, valstu sabrukums, neatrisināmi konflikti, organizētā noziedzība, kiberdraudi, vides piesārņojums un ar to saistītie drošības riski, dabas un citas katastrofas un ka šo apdraudējumu novēršanai ir nepieciešama vēl ciešāka sadarbība un koncentrēšanās uz ES un NATO pamatspēju stiprināšanu, kā arī ciešāka koordinācija plānošanas, tehnoloģijas, ekipējuma un apmācības jomās;
Notes that security risks in the modern world are increasingly characterised by phenomena such as international terrorism, the proliferation of weapons of mass destruction, failed states, intractable conflicts, organised crime, cyber threats, environmental deterioration and associated security risks, natural disasters and other disasters, and that these require still closer partnership and concentration on strengthening the core capabilities of the EU and NATO, and closer coordination in the areas of planning, technology, equipment and training ;
17. uzskata, ka ES ir jāpilnveido savas drošības un aizsardzības spējas, kas ļaus daudz labāk uzņemties pienākumus kopā ar partneriem ārpus Eiropas un atbilstošāk reaģēt uz tām drošības problēmām un apdraudējumiem, kas skar vienīgi ES dalībvalstis;
Is of the view that the EU must develop its own security and defence capabilities, which will allow improved burden-sharing with the non-European allies and an appropriate response to those security challenges and threats which concern the EU Member States only;
NATO un ES sadarbība drošības un aizsardzības jautājumos
Cooperation between NATO and the EU in security and defence issues
23. mudina abu organizāciju dalībvalstis būt elastīgākām, mērķtiecīgākām un pragmatiskākām ES un NATO partnerības īstenošanā; tāpēc atbalsta Francijas valdības priekšlikumu nodrošināt sistemātisku NATO un ES Padomes ģenerālsekretāru sazināšanos, jo īpaši, lai izvairītos no sajukuma, kad, ES un NATO paralēli darbojoties dažādās misijās, nepieciešams sasniegt kopīgus mērķus tajā pašā teritorijā, piemēram, Kosovā un Afganistānā;
Urges the member states of both organisations to be more flexible, goal-oriented and pragmatic in the implementation of the EU-NATO partnership; supports, therefore, the French Government's proposal for the establishment of systematic contacts between the Secretaries-General of NATO and the EU Council, in particular so as to avoid confusion where the EU and NATO operate side by side in different missions towards the same common purpose in the same theatre, as in Kosovo and Afghanistan;