natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katru gadu līdz 31. augustam Komisija iesniedz Eiropas Parlamenta atbilstīgajām komitejām un Padomei ziņojumu, kurā ietverts novērtējums par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā.
By 31 August of each year the Commission shall submit to the relevant Committees of the European Parliament and to the Council a report, including an evaluation of the implementation of this Decision in the preceding year.
Ziņojumā norāda saistību starp politikas nosacījumiem, kas izklāstīti 2. panta 1. punktā, Libānas aktuālo ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumu izmaksāt finansiālo palīdzību pa daļām .
The report shall indicate the connection between the policy conditions set out in Article 2(1), Lebanon's ongoing economic and fiscal performance, and the Commission's decision to release the instalments of the assistance.
Ne vēlāk kā divus gadus pēc īstenošanas perioda beigām attiecībā uz palīdzību, kuru nodrošina šajā lēmumā, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex-post novērtējuma ziņojumu.
No later than two years after the expiry of the implementation period concerning the assistance provided for in this Decision, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council an ex-post evaluation report.
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
This Decision shall take effect on the day of its publication in the Official Journal of the European Union.
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un ir spēkā divus gadus no šīs dienas .
This Decision shall take effect on the day of its publication in the Official Journal of the European Union and be valid for a period of two years thereafter.
Skatīt grozījumu Nr. 18.
See amendment 18 above.
Komisijas priekšlikuma būtības izklāsts
The rationale of the Commission's proposal
Komisijas priekšlikums ierosina sniegt makrofinansiālu palīdzību Libānai (gan aizdevuma veidā par maksimālo summu EUR 50 miljoni, gan piešķīruma veidā par maksimālo summu EUR 30 miljoni) Libānas publisko finanšu un maksājumu bilances atbalstam.
The Commission proposal intends to provide macro-financial assistance to Lebanon (both in the form of a loan of a maximum amount of EUR 50 million and a grant of a maximum amount of EUR 30 million) with a view to supporting Lebanon's public finances and balance of payments.
Šī ierosinātā palīdzība ir paredzēta, lai atbalstītu Libānas finansiālās konsolidācijas centienus uz 2007. gada ekonomikas reformas programmas pamata samazināt valsts parāda līmeni.
The proposed assistance is intended to support Lebanon's fiscal consolidation effort aimed at reducing public debt to a sustainable level, based on the implementation of its 2007 economic reform programme.
Tā arī veicinās un iedrošinās Libānas valdības centienus īstenot pasākumus, kas noteikti saistībā ar ES un Libānas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu un SVF pēckonfliktu neatliekamo palīdzību ( EPCA) .
It will also facilitate and encourage efforts of the Government of Lebanon to implement measures identified under the EU-Lebanon European Neighbourhood Policy Action Plan and the IMF Emergency Post-Conflict Assistance (EPCA).
Ierosinātā makrofinansiālā palīdzība būs ārkārtēja un laika ziņā ierobežota.
The proposed macro-financial assistance will be exceptional and limited in time.
Tā būs papildinājums palīdzībai no i) Bretonvudsas iestādēm, ii) Arābijas un citiem divpusējiem līdzekļu devējiem, iii) ES dalībvalstīm un iv) ES pašas līdzekļiem atbilstīgi EKPI un no EIB līdzekļiem kā EK kopējās palīdzības daļa.
It will complement support from (i) the Bretton Woods Institutions, (ii) Arab and other bilateral donors, (iii) EU Member States, and (iv) the EU's own funds, under the ENPI, and EIB funds, as part of the EC assistance package.
ES ir iepriekš sniegusi makrofinansiālu strukturālo pielāgojumu instrumentu EUR 50 miljonu apmērā (kas parakstīts saistībā ar MEDA I), lai palīdzētu tās ekonomikas pārejā un stabilizācijā.
The EU has provided in the past a macro-financial structural adjustment facility of EUR 50 million (signed under MEDA I) aimed at assisting its economic transition and stabilisation.
Pamatojums un SVF nozīme
Background and the role of the IMF
Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) valde 2007. gada 9. aprīlī apstiprināja summu, kas līdzinās 50,75 miljoniem SDR norēķinu vienību (aptuveni USD 76,8 miljoni), EPCA pēckonfliktu neatliekamajai palīdzībai Libānas iestādēm 2007. gada ekonomikas programmas atbalstam.
On 9 April 2007, the Executive Board of the International Monetary Fund (IMF) approved an amount equivalent to SDR 50.75 million (about USD76.8 million) in EPCA to Lebanon in support of the authorities' economic programme for 2007.
EPCA ir paredzēta, lai sniegtu pienācīgu atbalstu problēmu risināšanai pārejas posmā no pēckonfliktu situācijas uz finansiāla pielāgojuma programmu, kas sākas 2008. gadā.
The EPCA is intended to provide an appropriate support for the transitional challenges of moving from post-conflict situation to a program of fiscal adjustment starting in 2008.
SVF sniegtajam atbalstam, izmantojot EPCA, ir nozīmīga loma saskaņotajos starptautiskajos centienos sniegt finansiālu palīdzību Libānai, kas tika apsolīta 2007. gada janvāra Parīzes III līdzekļu devēju konferencē.
The IMF's support through EPCA plays an important role in the concerted international effort to provide financial assistance to Lebanon, pledged by the Paris III Donors' Conference of January 2007.
Libānas komerciālais un ekonomiskais stāvoklis
The trade and economic context of Lebanon
Pilsoņu karš no 1975.–1990. gadam nopietni iedragāja Libānas ekonomikas infrastruktūru, uz pusi samazināja nacionālo kopproduktu un bezmaz likvidēja Libānas kā Vidējo Austrumu entrepot un finanšu darījumu centra statusu.
The 1975-90 civil war seriously damaged Lebanon's economic infrastructure, cut national output by half, and all but ended Lebanon's position as a Middle Eastern entrepot and banking hub.
Pēc tam turpmākajos gados Libāna ir spējusi atjaunot lielu daļu no savas karā izpostītās fiziskās un finansiālās infrastruktūras, izdarot lielus aizņēmumu – galvenokārt no iekšzemes bankām.
In the years since, Lebanon has been able to rebuild much of its war-torn physical and financial infrastructure by borrowing heavily - mostly from domestic banks.
Pēc izmaiņām valsts politikā, kas sekoja iepriekšējā premjerministra R. Hariri nogalināšanai, Libānas valdība uzsāka taupības programmu, valdības izdevumu iegrožošanu, ieņēmumu savākšanas palielināšanu un valsts uzņēmumu privatizāciju, bet ekonomikas un finanšu reformas iniciatīvas apstājās un publiskais parāds turpināja augt, neskatoties uz saņemto vairāk nekā EUR 1,5 miljardu divpusējo palīdzību 2002. gada Parīzes II līdzekļu devēju konferencē.
After the political changes in the country, which followed the assassination of former PM R. Hariri, the Lebanese Government launched an austerity program, reining in government expenditures, increasing revenue collection, and privatizing state enterprises, but economic and financial reform initiatives stalled and public debt continued to grow despite receipt of more than EUR 1.5 billion in bilateral assistance at the Paris II Donors Conference in 2002.
2006. gada vidū valsts parāda attiecība pret IKP tuvojās 180 % no IKP, kļūstot par vienu no visaugstākajām pasaulē.
By mid-2006, the public debt-to-GDP ratio approached 180 percent of GDP, one of the highest in the world.
Turklāt, trūkstot finansēšanas darba režīmam ar SVF, nevarēja īstenot EK makrofinansiālās palīdzības (MFP) darbības Libānas labā, neskatoties uz ārkārtēji neatliekamām vajadzībām un finanšu stāvokļa pasliktināšanos.
Furthermore, in the absence of working financing arrangements with the IMF, EC macro-financial assistance (MFA) operations in favour of Lebanon could not be implemented despite the urgent extraordinary needs and the deteriorating financial situation.
Piecu nedēļu konflikts ar Izraēlu un pēc tā mēnesi ilgā blokāde radīja smagus cilvēku un ekonomikas zaudējumus Libānai.
The five-week conflict with Israel and the month-long blockade that followed inflicted a heavy human and economic toll on Lebanon.
Mājokļi un infrastruktūra cieta nozīmīgus postījumus, daudzi prasmīgi strādnieki pameta valsti, un ekonomiskā aktivitāte gandrīz pilnībā apstājās, jo tūrisma nozare cieta īpaši smagus zaudējumus.
Housing and infrastructure suffered significant damage, many skilled workers left the country, and economic activity came to a near standstill, with tourism being particularly hard hit.
Konflikts saasināja nepieciešamību Libānai samazināt valsts parādu un izbeigt tās finanšu apdraudējumus.
The conflict exacerbated Lebanon’s need to reduce its public debt and to put an end to its financial vulnerabilities.
Šādā kontekstā Libānas valdība 2007. gada 4. janvārī pieņēma reformu programmu, kas vienlaikus ietver finansiālus, strukturālus un sociālus pasākumus un balstās uz sešiem pīlāriem:
In this context, the Lebanese government adopted on 4 January 2007 a programme of reforms which simultaneously embraces fiscal, structural and social measures, is based on six pillars:
i) izaugsmi veicinošu reformas programmu, kas ietver ļoti daudz soļu, kuri uzlabos uzņēmējdarbības klimatu un tautsaimniecības konkurētspēju;
(i) a growth-enhancing reform agenda encompassing a large number of steps that would improve the business climate and the competitiveness of the economy;
ii) reformas programmu sociālajā sektorā, lai uzlabotu sociālos rādītājus un stiprinātu sociālās drošības tīklus;
(ii) a social sector reform agenda to improve social indicators and strengthen social safety nets;
iii) spēcīgu, bet atliktu finanšu pielāgojumu, lai palielinātu sākotnējo pārpalikumu;
(iii) a strong, but back-loaded, fiscal adjustment to increase the primary surplus;
iv) privatizācijas programmu, kuras mērķis ir ieguldījumu palielināšana, uzkrātā valsts parāda samazināšana un ekonomikas izaugsmes veicināšana;
(iv) a privatisation programme directed at increasing investment, reducing the stock of public debt and spurring economic growth;
v) piesardzīgu valūtas un maiņas kursa politiku, lai saglabātu cenu stabilitāti;
(v) prudent monetary and exchange rate policies to maintain price stability;
vi) starptautisku finansiālu palīdzību, lai papildinātu iekšzemes centienus un palīdzētu Libānai finansēt kara tiešās un netiešās izmaksas.
(vi) international financial assistance to complement the domestic efforts and help Lebanon finance the direct and indirect costs of the war.
Starptautiskā sabiedrība apstiprināja valdības vidēja termiņa reformas programmu 2007. gada janvārī Parīzes III konferencē.
The international community endorsed the government’s medium-term reform programme at the Paris III conference in January 2007.
Līdzekļu devēji solīja USD 7,6 miljardus piešķīrumiem un aizdevumiem, kas jāizmaksā laikposmā no 2007.–2010. gadam (no kuriem 75 % ir jāizmaksā valdībai kā budžeta atbalsts un projekta finansējums un atlikums jāveltī privātā sektora attīstībai).
Donors pledged USD 7.6 billion in grants and loans to be disbursed during 2007–10 (75 percent of which to be paid to the government in the form of budget support and project financing and the remainder devoted to private sector development).
Ir sagaidāms, ka nākamie mēneši būs ļoti grūti.
The coming months are expected to be a very difficult.
Politiska nestabilitāte un atkārtoti vardarbības izvirdumi var turpināties pēc prezidenta vēlēšanām oktobrī un apdraudēt reformas procesu.
Political instability and recurrent outbreaks of violence may continue after the presidential election in October and jeopardise the reform process.
Valdībai būs rūpīgi jāveido piesardzīgs līdzsvars starp pēckonflikta izdevumiem, atjaunošanu, sociālām vajadzībām un problēmām, ko izraisa lielais valsts parāda pārpalikums.
The government will have to carefully strike a careful balance between post-conflict expenditures, reconstruction, social needs, and the challenges resulting from the large public debt overhang.
Grozījumu būtības izklāsts
Rationale of the amendments
Pilnībā piekrītot vajadzībai sniegt Libānai ārkārtas MFP, referents ir ierosinājis vairākus grozījumus, lai uzlabotu priekšlikuma projekta skaidrību, pārredzamību un atbildību.
While entirely in agreement with the need to provide Lebanon with exceptional MFA, the rapporteur has proposed several amendments in order to improve the clarity, transparency and accountability of the draft proposal.
Grozījumus kopumā var raksturot pēc šādiem galvenajiem faktoriem.
The amendments can be summarised along the following main elements:
· Vispārējie principi, kam jābūt sīki izklāstītiem apsvērumos (atbilstīgi tā saucamajiem Genvalas principiem): šai ārkārtas makrofinansiālajai palīdzībai noteikti jānāk kā papildinājumam pašreizējam finansējumam no i) Bretonvudsas iestādēm, ii) Parīzes Kluba parāda pārstrukturēšanas, iii) divpusējā līdzekļu devēju un Kopienas piešķirtā citu sistēmu budžeta; vienlaikus tai jāpiedāvā papildu vērtība vis-à-vis ar starptautiskajām finanšu iestādēm un resursiem, tai jāatbilst dažādām ārējās darbības jomām un citiem būtiskiem Kopienas politikas aspektiem, tai jāpilda nosacījumi par zināmu prasību ievērošanu un tā rūpīgi jāpārvalda un jāvērtē, lai novērstu krāpšanu un finansiālas nelikumības.
· General Principles that should be explicitly addressed in the recitals (in line with the so-called Genval principles): this exceptional macro-financial assistance should be strictly complementary to the existing financing coming from (i) the Bretton Woods institutions, (ii) the Paris Club debt restructuring, (iii) budget provided by the bilateral donors and the Community under the other schemes; At the same time it should offer value added vis-à-vis the IFIs programmes and resources, be coherent with the different areas of external action and other relevant Community policies, conditional on meeting certain requirements and carefully monitored and evaluated in order to prevent fraud and financial irregularities .
· Tās pamatmērķis ir izvērsti jāizskaidro: lai segtu finanšu līdzekļu trūkumu Libānas maksājumu bilancē, tādējādi palīdzot Libānai pārvarēt smago ekonomisko situāciju, ko radījis 2006. gada konflikts ar Izraēlu un iepriekšējo ekonomisko politiku kumulatīvā ietekme.
· its core objective should be explicitly explained: to cover a funding gap in the Lebanese balance of payments thus helping Lebanon in overcoming the difficult economic juncture caused by the 2006 conflict with Israel and the cumulative effects of past economic policies;
· Nosacītības klauzula, kas saistīta tieši ar šo piešķīrumu, īpaši izvērsti jāizklāsta Padomes lēmumā un jāsaista ar īpašiem kritērijiem.
· the conditionality associated with this particular grant should be explicitly spelled out in the Council decision and linked to specific benchmarks;
· Šī īpašā MFP pasākuma neatkarīga izvērtējuma veikšanā jāiesaista iekšējie revidenti, kurus apstiprinājuši iesaistītie dalībnieki.
· internal auditors, approved by the actors involved, should be engaged to carry out an independent assessment of this particular instance of MFA;
· Libānas valdībai jāveic visi atbilstīgie pasākumi, kuru mērķis ir novērst krāpšanas, korupcijas un līdzekļu ļaunprātīgas izlietošanas risku.
· the Lebanese government should undertake all appropriate measures aiming at suppressing risk of frauds, corruption and fund's misuse;
· Jāpalielina Eiropas Parlamenta nozīme.
· The role of the European Parliament should be enhanced.
Jo īpaši jāuzlabo Komisijas ziņojumu sniegšana Parlamentam par šī palīdzības instrumenta reālo īstenošanu un jānodrošina Parlamentam ziņojumi par ex-post novērtējumu.
In particular, the Commission should improve its reporting to Parliament as concerns the actual implementation of this aid instrument and provide Parliament with an ex-post evaluation report.
Komisijai arī laicīgāk jāinformē Parlaments par ikvienu turpmāko lēmumu, kas skar MFP sistēmu piešķīrumus.
The Commission should also keep the Parliament more timely informed of any possible future decision involving the granting of MFA schemes.
Šajā sakarā Komisijas “agras brīdināšanas” sistēmas izveide nodrošinātu materiālu ātrāku izskatīšanu Parlamenta kompetentajā komitejā un izvairīšanos no nevajadzīgiem kavējumiem, kas varētu atstāt nopietnu negatīvu ietekmi uz šīs finanšu palīdzības galīgo labuma guvēju.
In this respect, the setting up of a system of "early warning" by the Commission would ensure a faster handling of the file by the competent Committee in the Parliament and avoid unnecessary delays which might have a serious negative impact on the final beneficiary of this financial aid.
Turklāt referents atzīmē, ka uzsākto reformu sociālais pīlārs ir ļoti ierobežots salīdzinājumā ar ekonomikas un finanšu pīlāru.
Furthermore, the rapporteur notes that the social pillar of the reforms undertaken is very limited compared with the economic and financial pillars.
Viņš uzskata, ka jāatrod pareizais izdevumu līdzsvars.
He considers that the right balance of expenditure must be found.
It īpaši jāpalielina izdevumi izglītībai un apmācībām un cīņai pret nabadzību.
In particular, expenditure on education and training, and on fighting poverty, must be increased.
Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Attīstības programmas (ANAP) datiem gandrīz 24,6 % libāniešu dzīvo pilnīgā bezpajumtes nabadzībā un 52 % libāniešu tiek uzskatīti par “trūcīgiem”.
According to the United Nations Development Programme (UNDP), nearly 24.6 % of Lebanese live in complete destitution, and 52 % of Lebanese are considered « underprivileged ».
Turklāt gandrīz 9 % iedzīvotāju ir analfabēti, mazāk par vienu trešdaļu iedzīvotāju sasniedz pamatskolas līmeni un tikai 13,4 % libāniešu sasniedz universitātes līmeni.
Moreover, nearly 9 % of the population are illiterate, less than a third of the population reach primary school level, and only 13.4% of Lebanese reach university level.
Sociālais jautājums nav Libānas politisko debašu centrā, lai gan Libānas nākotne daļēji ir atkarīga no pašreizējās valdības spējas sākt risināt nabadzības jautājumu.
The social question is not at the centre of Lebanese political debate, although the future of Lebanon depends in part on the present government's ability to begin to tackle poverty.
Sociālajai nevienlīdzībai var būt nopietnas politiskas sekas.
The social inequalities can have serious political consequences.
EP nozīme makrofinansiālajā palīdzībā
The role of the EP in MFA
Atbilstīgi iepriekšējām EP rezolūcijām referents vēlas uzsvērt, ka tik būtisku instrumentu kā MFP nevar vienkārši uzskatīt par “ārkārtēju”.
The rapporteur would like to stress, in line with previous EP resolutions, that such a substantial instrument as MFA cannot be simply regarded as "exceptional".
Tāpēc nav attaisnojams tas, ka šādam līdzeklim trūkst pastāvīga juridiska pamata un ka to joprojām pamato ar Padomes ad hoc lēmumiem par katru pasākumu atsevišķi.
I t is therefore unjustifiable that such an instrument lacks a regular legal basis and continues to be based on ad hoc Council decisions for each operation.
Ir vajadzīga kopēji pieņemta regula par MFP pamatnostādnēm, lai veicinātu pārredzamību, atbildību, pārvaldību un ziņojumu sniegšanas sistēmu.
A co-decided framework regulation on MFA is necessary in order to enhance transparency, accountability, monitoring and reporting systems.
Norādot uz apstiprinājumu par MFP piešķiršanu Libānai, Parlaments uzskata, ka šīs darbības juridiskajam pamatam ir jābūt EK līguma 179. pantam, nevis EK līguma 308. pantam.
Whilst indicating its approval for the granting of MFA to Lebanon, is of the opinion that the legal basis on which this action is based should have been Article 179 of the EC Treaty instead of Article 308 of the EC Treaty.
Parlaments aicina Komisiju un Padomi piemērot šo juridisko pamatu visiem turpmākajiem priekšlikumiem par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu jaunattīstības valstīm.
The Commission and Council are invited to apply this legal basis to all future proposals for macro-financial assistance concerning developing countries.
Šo nostāju 2007. gada 21. novembra balsojumā par ziņojumu atbalstīja visas Starptautiskās tirdzniecības komitejas politiskās grupas.
This position was supported by all political groups in the International Trade Committee during the vote on the report on 21 November 2007.
par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai
on the proposal for a Council decision providing Community macro-financial assistance to Lebanon
(2) Libāna, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, ir parakstījušas Partnerības un sadarbības līgumu, kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.
(2) Lebanon, on the one hand, and the European Community and its Member States on the other hand, have signed an Association Agreement, which entered into force on 1 April 2006,
(2) Libāna, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses, saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībām ir parakstījušas Partnerības un sadarbības līgumu, kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.
(2) Lebanon, on the one hand, and the European Community and its Member States on the other hand, have signed , within the framework of the Euro-Mediterranean Partnership, an Association Agreement, which entered into force on 1 April 2006,
Jāatgādina, ka uz Eiropas Savienības un Libānas attiecībām attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, kas aizsākta 1995. gadā Barselonas konferencē.
EU-Lebanon relations are also covered by the Euro-Mediterranean Partnership, which was launched at the Barcelona Conference in 1995.
(3) Libānas iestādes ir apņēmušās stabilizēt ekonomiku un veikt strukturālas reformas, ko atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), izmantojot Pēckonflikta neatliekamās palīdzības programmu ( EPCA ), kas apstiprināta 2007. gada 9. aprīlī.
(3) The authorities of Lebanon are committed to economic stabilisation and structural reforms, supported by the International Monetary Fund (IMF) through a programme under the Emergency Post-Conflict Arrangement (EPCA) which was approved on 9 April 2007 ,
(3) Libānas iestādes ir apņēmušās stabilizēt ekonomiku un veikt strukturālas reformas, ko atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), izmantojot Pēckonflikta neatliekamās palīdzības programmu ( EPCA ), kas apstiprināta 2007. gada 9. aprīlī.
(3) The authorities of Lebanon are committed to economic stabilisation and structural reforms, supported by the International Monetary Fund (IMF) through a programme under the Emergency Post-Conflict Arrangement (EPCA) which was approved on 9 April 2007 .
Šis SVF finansiālais atbalsts paredz, ka iemaksa ir 76,8 miljoni dolāru, lai piedalītos valsts 2007. gada ekonomikas programmā .
This financial support on the part of the IMF envisages a contribution of USD 76.8 million to assist the authorities' economic programme for 2007 ,
Parīzes III līdzekļu devēju konferencē apsolītā finansiālā atbalsta mērķis ir ātri atvieglot finanšu un ekonomikas situāciju Libānā.
The financial support pledged by the Paris III donors' conference aimed a quick alleviation of the financial and economical situation in Lebanon.
Tāpēc atzinuma sagatavotājs vēlas precizēt, kādu palīdzību SVF jau ir piešķīris šim kritiskajam 2007. gadam.
Therefore the draftsman wishes to clarify the aid already made available by the IMF for this critical year 2007.
(4) Libānas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka Eiropas Kaimiņattiecību politika , un ir paredzams, ka tā radīs dziļāku ekonomisko integrāciju.
(4) Relations between Lebanon and the European Union are developing within the framework of the European Neighbourhood Policy, which is expected to lead to deeper economic integration.
(4) Libānas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka arī Eiropas Kaimiņattiecību politika, kuras mērķos paredzēts pastiprināt ekonomisko integrāciju.
(4) Relations between Lebanon and the European Union are also developing within the framework of the European Neighbourhood Policy, the objectives of which include strengthening economic integration.