natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā kohēzijas politikai ir jābūt efektīvam un iedarbīgam līdzeklim, lai risinātu finanšu krīzes izraisītās sociālekonomiskās problēmas un samazinātu Eiropas reģionu attīstības līmeņa atšķirības;
B. whereas cohesion policy needs to be an effective and efficient tool to respond to socio-economic challenges brought about by the financial crisis and to reduce disparities between the levels of development of European regions,
C. tā kā kohēzijas politikai ir izšķiroša nozīme, lai pilnībā sasniegtu „ES 2020” mērķus, jo īpaši nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, visos pārvaldes līmeņos un visos ģeogrāfiskajos apgabalos;
C. whereas cohesion policy plays a pivotal role on the way towards full achievement of the EU 2020 goals, in particular in the field of employment and social affairs, at all governance levels and in all geographical areas,
D. tā kā Eiropas Sociālajam fondam būtu jānodrošina vispārēja nodarbinātība un darba iespējas, citu mērķu starpā veicinot arī darba ņēmēju integrāciju darba tirgū un nostiprinot sociālo integrāciju,
D. whereas the European Social Fund (ESF) should ensure full employment and job opportunities, promoting, among other objectives, the integration of workers into the labour market and reinforcing social inclusion,
3. aicina Komisiju turpmākajos ziņojumos iekļaut atsauci uz struktūrfondu savstarpēju mijiedarbību un papildināmību, kā arī mijiedarbību ar citiem ES finanšu instrumentiem;
Calls on the Commission to include in future reports a reference to mutual interaction and complementarity of the Structural Funds as well as to their interaction with other EU financial instruments;
5. atbalsta Komisijas ieteikumu, ka jāpastiprina cīņa pret nabadzību; šajā sakarā norāda, ka attiecībā uz īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošu cilvēku sociālo integrāciju savu efektivitāti ir pierādījusi ar „sociālās integrācijas” prioritāti (ESF Regulas 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta i. daļa) saistīto papildpasākumu veicināšana; tāpēc prasa, lai šādi papildpasākumi saglabātos kā Eiropas Sociālā fonda nozīmīgs elements;
Endorses the Commission's recommendation that the fight against poverty must be stepped up; points out in this connection that promoting flanking measures relating to the 'social integration' priority (Article 3(1)(c)(i) of the ESF Regulation) has proved effective in supporting the social integration of particularly disadvantaged people; therefore calls for such flanking measures to remain a key element of the European Social Fund;
8. pauž nožēlu par to, ka laikā, kad ekonomikas un finanšu krīze saasina sociālo nevienlīdzību, samazinās struktūrfondu piešķīrumi dalībvalstīm;
Regrets that, at a time when the economic and financial crisis is heightening social inequalities, the allocation of Structural Funds to the Member States is in decline;
11. uzsver, ka vietējās attīstības pieeja kohēzijas politikā ir jāpilnveido, atbalstot aktīvu integrāciju nodarbinātības un izglītības jomā, kā arī izstrādājot ilgtermiņa kompleksas, pakāpeniskas un konkrētas atveseļošanas programmas atpalikušām lauku un pilsētas teritorijām, kurās ir augsta sociāli izstumtu cilvēku (piemēram, romu) koncentrācija, kā arī izveidojot jaunu nosacījumu kopumu attiecībā uz diskriminācijas un segregācijas novēršanu;
Stresses that the role of local development approaches under cohesion policy should be reinforced by supporting active inclusion in the field of employment and education, and by designing long-term, complex and gradually built, step-by-step programmes for the rehabilitation of deprived rural and urban areas which have a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and by introducing a new conditionality of non-discrimination and desegregation;
15. atzīst ESF nozīmi sociālo mērķu īstenošanā un, lai uzlabotu ES politikas instrumentu saskaņotību un sadarbību, prasa Komisijai veicināt turpmāku saskaņotību un saiknes starp ESF un dažādām pamatprogrammām, piemēram, programmām EQUAL un „Eiropa pilsoņiem”;
Recognises the role of the ESF in achieving social objectives and asks the Commission to promote further coherence and links between the ESF and various framework programmes, such as EQUAL and ‘Europe for Citizens’, with a view to establishing better coordination and cooperation among EU policy instruments;
17. aicina dalībvalstis labāk izmantot resursus un uzlabot vietējo un reģionālo iestāžu, kā arī NVO un MVU darbībspēju ekonomiskās, sociālās un teritoriālās attīstības sekmēšanai;
Calls on Member States to make better use of resources and ameliorate the capacities of local and regional authorities, in particular NGOs and SMEs, for economic, social and territorial development;
20. sagaida ciešāku sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm, kas dotu iespēju ātrāk un efektīvāk reaģēt uz izmaiņām darba tirgū un īstenot vajadzīgus, uz rezultātiem orientētus pasākumus;
Expects closer cooperation between the Commission and the Member States in order to react more quickly and efficiently to changes on the labour market and to implement necessary, result-oriented measures;
23. uzsver, ka kohēzijas politiku nedrīkst uzskatīt tikai par instrumentu citu nozaru politikas mērķu sasniegšanai, jo tā pati par sevi ir Kopienas politika ar ievērojamu pievienoto vērtību un tās nepieciešamību pamato ekonomiskā un sociālā kohēzija;
Takes the view that cohesion policy must not be seen as merely an instrument for achieving the objectives of other sectoral policies, since it is a Community policy offering substantial value added which has its own raison d'être: economic and social cohesion;
attiecībā uz 2010. gada ziņojumu par kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmu īstenošanu
on the Report 2010 on the implementation of the Cohesion Policy programmes for 2007-2013
Atzinumu sagatavoja: José Manuel Fernandes
Rapporteur: José Manuel Fernandes
11. uzsver, ka kohēzijas politikai vajadzīga pieeja, kurā, izvirzot skaidrus un novērtējamus mērķus un rezultatīvos rādītājus, galvenā uzmanība būtu pievērsta rezultātiem; uzsver, ka, lai skaidrāk būtu saprotams programmu saturs un ērtāk uzraugāma to īstenošanas gaita, visām dalībvalstīm gada ziņojumos jāsniedz laicīga, pilnīga un precīza informācija par rādītājiem un par saskaņoto mērķu izpildes progresu;
Stresses the need for a results-oriented approach to cohesion policy through the setting of clear and measurable targets and outcome indicators; stresses the need for a timely and complete submission of accurate information on the indicators and on the progress towards the agreed targets by all Member States in their annual reports, to allow a better understanding of programme content and a better monitoring of implementation progress;
19. uzsver, ka ar kohēzijas politiku būtu arī turpmāk jāveicina pārrobežu, starptautiskās un starpreģionālās sadarbības formas; tāpēc īpaši akcentē vajadzību pārskatīt un vienkāršot pārrobežu sadarbības pašreizējo kārtību.
Stresses that cohesion policy should continue to foster cross-border, transnational and inter-regional forms of cooperation; therefore, highlights the need for a review and a simplification of the current arrangements for cross-border cooperation.
Atzinumu sagatavoja: Francisco Sosa Wagner
Rapporteur: Francisco Sosa Wagner
5. aicina Komisiju noteikt šķēršļus, kas neļauj procentuāli lielāku šo līdzekļu daļu izmantot enerģētikas jomā, un ierosināt papildu pasākumus šīs situācijas uzlabošanai; tomēr uzskata, ka ierosinātie pasākumi nevar mainīt kohēzijas politikas pašreizējo pamatojumu un radīt jebkāda veida līdzekļu izkliedi pa nozarēm;
Asks the Commission to identify the obstacles that prevent a higher percentage of these funds from being used in the energy sphere and to present additional measures remedying this situation; takes the view, however, that the measures presented cannot change the current foundations of cohesion policy and lead to the creation of any sectoral dispersion of funds;
9. aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot 2007.–2013. gada finanšu plāna termiņa vidusposma pārskata un kohēzijas politikas sniegtās iespējas, lai 2011.–2013. gada laikposmā palielinātu Eiropas līdzekļu apguvi;
Calls on the Commission and Member States to use the opportunity of the mid‑term review of the financial perspective 2007-2013 and of cohesion policy to ensure increased absorption of European funding in the period 2011‑2013;
16. uzsver izglītības un zinātniskās pētniecības nozīmīgo lomu inovāciju veicināšanā, jo īpaši IKT jomā un attiecībā uz efektīva enerģijas patēriņa veicināšanu, kā arī saistībā ar kohēzijas politiku un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību ES;
Highlights the important role played by education and scientific research in fostering innovation, in particular in the field of ICTs, and encouraging efficient energy use, as well as in connection with cohesion policy and sustainable economic development in the EU;
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. pauž bažas par to, ka salīdzinājumā ar plānoto izmaksāts vēl ir ļoti maz, jo 2007.–2013. gada perioda vidū iztērēti tikai 19 % no paredzētajiem līdzekļiem;
Is concerned about the low level of payments in relation to the amounts planned, as, midway through the budgetary period 2007-2013, only 19% has actually been spent;
5. pauž nožēlu par tendenci vilcināties ar pārrobežu projektu uzsākšanu un ar dzelzceļa projektiem kopumā, kā rezultātā TEN–T tīkls tā arī var palikt slikti savienota 27 valstu tīklu aglomerācija un uzsver, cik svarīgi ir saistīt kopā TEN-T prioritāros projektus un intermodalitāti;
Deplores the tendency to procrastinate in the launching of cross-border projects and railway projects in general, which risks leaving the TEN-T network as a badly connected agglomeration of 27 national networks, and stresses the importance of developing links between priority TEN‑T projects and of intermodality;
11. uzsver, ka kohēzijas fondu un struktūrfondu piešķīrumi transportam ir sadalīti pa transporta veidiem un transporta tīkliem, pietiekami neņemot vērā Eiropas Savienības mērķus;
Stresses that cohesion and structural funding allocated to transport is distributed between transport modes and networks in a way which takes insufficient account of the objectives of the European Union;
15. prasa Komisijai un dalībvalstīm izmantot 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu plāna termiņa vidusposma pārskatīšanu, kas dalībvalstīm dotu iespēju pārskatīt savas darbības programmas, lai lielāku nozīmi piešķirtu Eiropas transporta prioritārajiem projektiem.
Calls on the Commission and Member States to use the opportunity offered by the mid-term review of the 2007-2013 multiannual financial framework, which enables Member States to reassess their operational programmes, to consider giving greater importance to priority trans-European transport projects.
par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās
on the cultural dimensions of the EU’s external actions
Referente: Marietje Schaake
Rapporteur: Marietje Schaake
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantu,
– having regard to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 27. panta 3. punktu,
– having regard to Article 27(3) of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (UNESCO konvencija),
– having regard to the 2005 UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (UNESCO Convention),
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (2010/427/ES)
– having regard to the Council Decision of 26 July 2010 establishing the organisation and functioning of the European External Action Service (2010/427/EU)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Lēmumu Nr. 1041/2009/EK, ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm
– having regard to Decision No 1041/2009/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing an audiovisual cooperation programme with professionals from third countries (MEDIA Mundus 2011–2013)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1983/2006/EK par starpkultūru dialoga gadu (2008. gads)
– having regard to Decision No 1983/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the European Year of Intercultural Dialogue (2008)
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos ( COM(2007)0242 ),
– having regard to the European Agenda for Culture in a Globalising World ( COM(2007)0242 ),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu ( COM(2010)0390 ),
– having regard to the Commission report on the implementation of the European Agenda for Culture ( COM(2010)0390 ),
– ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par „ Europeana — nākamie soļi”
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on Europeana - the next steps
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. un 19. novembra sanāksmē pieņemtos secinājumus par kultūras darba plānu 2011.–2014. gadam (2010/C 325/01)
– having regard to the Council Conclusions of 18 and 19 November 2010 on the Work Plan for Culture 2011 – 2014 (2010/C 325/01)
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 20. novembra sanāksmē pieņemtos secinājumus par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās (2008/C 320/04)
– having regard to the Council Conclusions of 20 November 2008 on the promotion of cultural diversity and intercultural dialogue in the external relations of the Union and its Member States (2008/C 320/04)
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada Tūkstošgades deklarāciju un jo īpaši tās sadaļā „Cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība” ietvertos pantus,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration (2000), and in particular the articles under the heading ‘Human rights, democracy and good governance’,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada 22. septembra rezolūciju „Ievērot solījumu: vienoti, lai sasniegtu tūkstošgades attīstības mērķus”,
– having regard to the United Nations resolution entitled ‘Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals’ of 22 September 2010,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada 20. decembra rezolūciju „Kultūra un attīstība”,
– having regard to the United Nations resolution entitled ‘Culture and Development’ of 20 December 2010,
– ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu
– having regard to the ACP-EU Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000
– ņemot vērā brīvās tirdzniecības nolīguma paraugam pievienoto protokolu par sadarbību kultūras jomā,
– having regard to the Protocol on Cultural Cooperation annexed to the model Free Trade Agreement,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7-0112/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0112/2011 ),
A. tā kā ES ir kulturāli daudzveidīga vērtību kopiena, kuras moto „Vienoti daudzveidībā” izpaužas dažādos veidos;
A. whereas the EU is a culturally diverse community of values, whose motto – ‘United in diversity’ – finds expression in a variety of ways,
B. tā kā ES paplašināšanās secīgās kārtas, iedzīvotāju mobilitāte kopīgajā Eiropas telpā, migrācijas iepriekšējās un jaunās plūsmas un dažādas apmaiņas ar citām pasaules valstīm veicina šo kultūras daudzveidību;
B. whereas successive EU enlargements, personal mobility in the shared European area, established and new migratory flows and exchanges of all kinds with the rest of the world help foster that cultural diversity,
C. tā kā kultūra ir būtiska vērtība, kas bagātina cilvēku dzīvi un veicina savstarpēju saprašanos un cieņu;
C. whereas culture has intrinsic value, enriches people’s lives and fosters mutual understanding and respect,
D. tā kā Eiropas kultūras programmā ir noteikts stratēģiskais mērķis veicināt kultūras būtisko nozīmi ES starptautiskajās attiecībās;
D. whereas the European Agenda for Culture sets the strategic objective of promoting culture as a vital element in the EU's international relations,
E. tā kā kultūra var sekmēt attīstību, sociālo integrāciju, jaunradi, demokrātiju, cilvēktiesības, izglītību, konfliktu novēršanu un tajos iesaistīto pušu samierināšanu, savstarpējo saprašanos, iecietību un radošumu un tā kā tai vajadzētu būt šo aspektu veicinātājai;
E. whereas culture can and should be a facilitator for development, inclusion, innovation, democracy, human rights, education, conflict prevention and reconciliation, mutual understanding, tolerance and creativity,
F. tā kā Savienība un tās dalībvalstis, iedzīvotāji, uzņēmēji un pilsoniskā sabiedrība gan ES, gan trešās valstīs ir kultūras attiecību galvenie dalībnieki;
F. whereas the Union and its Member States, citizens, businesses and civil society both in the EU and in third countries are key actors in cultural relations,
G. tā kā kultūras preces, tostarp sports, sekmē ES nemateriālistisko vērtību attīstību un ekonomiku, jo īpaši ar kultūras nozaru un tūrisma palīdzību veicinot uz zināšanām balstītas sabiedrības veidošanu;
G. whereas cultural goods, including sports, contribute to the EU's non-material development and economy, fostering the realisation of a knowledge-based society, through, in particular, cultural industries and tourism,
H. tā kā radošo profesiju pārstāvji kultūras jomā faktiski darbojas kā diplomāti, apmainoties un sastopoties ar dažādām estētiskām, politiskām, morālām un sociālām vērtībām;
H. whereas artists act as de facto cultural diplomats exchanging and confronting different aesthetic, political, moral and social values,
I. tā kā jaunie plašsaziņas līdzekļi un saziņas tehnoloģijas, piemēram internets, var kļūt par līdzekli, kas nodrošina vārda brīvību, plurālismu, informācijas apmaiņu, cilvēktiesības, attīstību, pulcēšanās brīvību, demokrātiju un sociālo integrāciju, un veicināt piekļuvi kultūras saturam un izglītībai;
I. whereas new media and communication technologies, such as the internet, can be an instrument for freedom of expression, pluralism, the exchange of information, human rights, development, freedom of assembly, democracy and inclusion and for facilitating access to cultural content and education,
J. tā kā tādus kultūras diplomātiju veidojošus elementus kā kultūras sadarbība un kultūras dialogs var izmantot par vispasaules miera un stabilitātes sasniegšanas līdzekli,
J. whereas cultural cooperation and cultural dialogue, which are building blocks of cultural diplomacy, can serve as instruments for global peace and stability,
Kultūra un Eiropas vērtības
Culture and European values
7. uzsver, ka transatlantiskajai sadarbībai un sadarbībai ar Eiropas kaimiņvalstīm ir svarīga nozīme kopīgu interešu un vērtību sekmēšanā;
Emphasises that transatlantic cooperation and cooperation with neighbouring European states is important to advance joint interests and common values;
ES programmas
EU program me s
12. atbalsta trešo valstu pastiprinātu iesaistīšanu ES kultūras, mobilitātes, jaunatnes, izglītības un apmācības programmās un prasa atvieglot šo programmu pieejamību cilvēkiem (jauniešiem) no trešām valstīm, piemēram, Eiropas kaimiņvalstīm;
Supports the increasing involvement of third countries in EU cultural, mobility, youth, education and training programmes, and calls for access to these programmes to be facilitated for (young) people from third countries, such as European neighbouring countries;
14. atbalsta sadarbību ar praktizējošajiem speciālistiem, starpniekorganizācijām un pilsonisko sabiedrību gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs, lai, ņemot vērā Eiropas kultūras un valodu daudzveidību, izstrādātu un īstenotu ārējo kultūrpolitiku un veicinātu kultūras pasākumus un apmaiņu, tādējādi uzlabojot savstarpējo sapratni;
Encourages cooperation with practitioners, mediator organisations and civil society, in both Member States and third countries, in drawing up and implementing external cultural policies and in promoting cultural events and exchanges which improve mutual understanding whilst taking due account of European cultural and linguistic diversity;
16. uzsver ES darbības nozīmi pasaulē, veicinot vārda brīvības un preses brīvības ievērošanu, kā arī piekļuvi audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļiem un jaunajām informācijas tehnoloģijām tā, lai tiktu ievēroti noteikumi par autortiesībām;
Stresses the importance of the EU taking action throughout the world to promote respect for freedom of expression, freedom of the press and freedom of access to audiovisual media and new information technologies, in a manner consistent with copyright rules;
Kultūras diplomātija un kultūras sadarbība
Cultural diplomacy and cultural cooperation
24. uzsver nepieciešamību izstrādāt iedarbīgas starpkultūru mēroga sarunu stratēģijas un uzskata, ka daudzkultūru pieeja šim uzdevumam var sekmēt izdevīgu līgumu noslēgšanu, nodrošinot ES un trešo valstu partneriem vienlīdzīgas iespējas;
Stresses the need to devise effective strategies for intercultural negotiations, and considers that a multicultural approach to this task may facilitate the conclusion of beneficial agreements, putting the EU and third-country partners on an equal footing;
ES ārējās attiecības un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD)
EU external relations and European External Action Service (EEAS)
34. mudina EĀDD ņemt vērā ES nesen izveidoto Eiropas mantojuma zīmi, ko varētu izmantot kā līdzekli attiecībās ar trešām valstīm, lai uzlabotu zināšanas par Eiropas tautu kultūru un vēsturi un izplatītu šīs zināšanas;
Encourages the EEAS to take account of the EU’s recently established European Heritage Label as a tool to be used in relations with third countries with a view to improving knowledge and the dissemination of the culture and history of the European peoples;
38. prasa Komisijai ierosināt un 2011. gadā pieņemt Zaļo grāmatu par kultūru un kultūras sadarbības stratēģiju ES ārējā darbībā, kā arī pēcāk — attiecīgu paziņojumu;
Urges the Commission to propose and adopt in 2011 a Green Paper on a strategy on culture and cultural cooperation in the EU's external actions, to be followed by a communication;
UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu
UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
45. prasa izstrādāt saskaņotu ES stratēģiju Eiropas kultūras pasākumu un programmu veicināšanai starptautiskā mērogā, pamatojoties uz daudzveidības aizsardzību un kultūras preču un pakalpojumu divējādo būtību, ietverot, inter alia , pašreizējo ES ārpolitikas programmu, kurās ietilpst kultūras komponenti, efektīvāku koordināciju, šo komponentu iekļaušanu nolīgumos ar trešām valstīm un atbilstību Līgumos ietvertajām kultūras saderības klauzulām, subsidiaritātes principam un UNESCO konvencijai;
Calls for a coherent EU strategy for the international promotion of European cultural activities and programmes based on the protection of diversity and the dual nature of cultural goods and activities, which covers, inter alia, the more effective coordination of existing EU external policy programmes with cultural components and their implementation in agreements with third countries, and consistency with the cultural compatibility clauses included in the Treaties, the subsidiarity principle and the UNESCO Convention;
49. atbalsta kultūras nozīmes veicināšanu EIDHR , kad to izmanto tiesiskuma stiprināšanai, konfliktu risināšanai un novēršanai, pilsoniskās sabiedrības sadarbībai, un jauno tehnoloģiju nozīmi attiecībā uz vārda brīvību, demokrātisko līdzdalību un cilvēktiesībām;
Encourages the promotion of the role of culture within the EIDHR, in its work on strengthening the rule of law, conflict management and prevention, civil society cooperation and the role of new technologies as regards freedom of expression, democratic participation and human rights;