natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Otrkārt, ir jāintensificē pētījumi.
Secondly, research must be intensified at the same time.
Jaunu materiālu izmantošana var, piemēram, ievērojami samazināt ekspluatācijas izmaksas vai ļaut ieviest videi saudzīgāku urbšanas veidu.
The use of new materials, for example, can significantly reduce operating costs or make less environmentally damaging drilling possible.
Nākotnē jauna ieguves tehnika salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju ievērojami palielinās rezervju apjoma pieaugumu.
New extraction techniques will lead to an increase in reserves to a much greater extent in the future than is currently the case.
Ap 80 % nekonvencionālo resursu veido degslāneklis.
Around 80% of non-conventional resources are to be found in oil shale.
Nākotnē ir būtiski pienācīgi izmantot šo potenciālu gan ekonomiskā, gan ekoloģiskā ziņā.
This potential needs to be unlocked both economically and ecologically.
Tādējādi nozīmīgas jomas arī turpmāk būs inženieru izglītošana un sadarbības veicināšana starp rūpniecību un pētniecības organizācijām.
Training engineers and fostering cooperation between industry and research bodies will therefore remain a significant area of action in the future.
Treškārt, turpmākajos gados būs jārisina daudzi pasaules politiskie konflikti.
Thirdly, several geopolitical conflicts need to be resolved in the coming years.
Irāka tikai pamazām — pēc drošības situācijas stabilizēšanās — atsāk naftas ieguvi lielākos apjomos.
Iraq is now slowly beginning to produce oil in larger quantities following the stabilisation of the security situation.
Irākai pieder ievērojamas rezerves, kuras tomēr pašlaik politisku iemeslu dēļ tikai nedaudz var palīdzēt mazināt spriedzi naftas tirgū.
Iran possesses huge reserves, but for political reasons they can currently make only a very small contribution to easing the tension on the oil markets.
Nesenais konflikts starp Gruziju un Krieviju, kā arī pēdējos mēnešos aizvien biežāk vērojamie pirātu uzbrukumi tankkuģiem ir skaidri parādījuši, cik apdraudēti var būt transporta ceļi.
The recent conflict between Georgia and Russia and the growing number of attacks by pirates on tankers in recent months have highlighted how vulnerable transport routes can be.
Ja ņem vērā, ka kāda tankkuģa nolaupīšana varētu būtu arī teroristu interesēs, ir vēl skaidrāk redzams, cik steidzami ir nepieciešama reakcija no starptautiskās sabiedrības puses.
Bearing in mind that terrorists could also have an interest in hijacking a VLCC, the urgent need for a response from the international community becomes even clearer.
To, ka energoapgādes drošība ir jāgarantē jau tālu ārpus ES robežām, apliecina arī politiskie nemieri, piemēram, Nigērijas naftas ieguves rajonos.
The fact that guaranteeing the security of supply must start long before the EU’s borders is illustrated by the political unrest in the Nigerian oil-producing areas, for example.
Ņemot vērā šo problemātiku, ir steidzami nepieciešama precīzāka saskaņošana ES ārpolitikā.
In the face of these challenges, closer coordination in EU foreign policy is urgently necessary.
Attiecībā uz pieprasījumu dalībvalstīm jau pašlaik ir lieli panākumi.
The Member States have already achieved a great deal of progress on the demand side.
Naftas produktu apkures procentuālā daļa Eiropas Savienībā ir aptuveni 20 %.
The share of oil-fired heating in the EU stands at around 20%.
Pirmkārt, abu naftas krīžu rezultātā daudzas apsildes iekārtas jau aizstātas ar modernām un efektīvām iekārtām.
Particularly in response to the two oil crises, many heating systems have already been replaced by efficient modern systems.
Arī jaunākie naftas cenu rekordi ir radījuši jaunu „efektivitātes vilni” — bieži vien ar valstu veicināšanas programmu atbalstu un siltumizolācijas uzlabošanas palīdzību.
The recent record highs in the oil price, often backed up by national support programmes and improved insulation, have also led to a further ‘efficiency wave’.
Arī biodegvielas izmantošanas veicināšana ir atzīta par vienu no veidiem, kā mazināt jēlnaftas pieprasījuma pieaugumu.
Support for biofuels was also identified as a means of curbing the growth in demand for oil.
Šādā veidā galvenokārt varētu mazināt dīzeļdegvielas importu.
This would make it possible to reduce imports of diesel in particular.
Tomēr šajā sakarā ir arī jāņem vērā, ka pašreizējie centieni ievērojami paaugstināt biodegvielas izmantošanas procentuālo daļu autotransportā — pat līdz 20 % — izraisīs arī restrukturizāciju un darba vietu zudumu attiecīgajos uzņēmumos.
However, it must be borne in mind in this connection that the current efforts to bring about a clear increase in the share of biofuels in road transport by up to 20% will also lead to restructuring and job losses in the undertakings affected.
Pavasara augstākā līmeņa tikšanās laikā 2007. gada martā ES valstu un valdību vadītāji izvirzīja mērķi līdz 2020. gadam par 20 % paaugstināt enerģijas izmantošanas efektivitāti.
At the Spring Summit in March 2007 the EU Heads of State and Government set the target of achieving a 20% improvement in energy efficiency by 2020.
Ievērojot pašlaik plānošanas stadijā esošos tiesību aktu priekšlikumus, Eiropas Savienība ir uzsākusi pozitīvu virzību.
Thanks to the proposed legislation, currently at the planning stage, the EU is moving in the right direction.
Tomēr priekšroka būtu jādod tirgus ekonomikas instrumentiem, nevis striktiem procentuāliem priekšrakstiem vai priekšrakstiem par patēriņu, lai nenonāktu plānveida ekonomikā.
Nevertheless, market economy instruments should be given priority over rigid rules on percentages or consumption if we are to avoid becoming a planned economy.
Turklāt nedrīkst drošības aspektiem, kā tas ir, piemēram, saistībā ar riepu rites pretestību, piešķirt otršķirīgu lomu salīdzinājumā ar efektivitāti.
Moreover, efficiency must not take precedence over safety aspects, for example in the case of the rolling resistance of tyres.
Vislielākais pieprasījuma pieaugums, neraugoties uz efektivitātes uzlabojumiem, vērojams transporta nozarē.
The transport sector shows the largest increase in demand, despite the efficiency improvements made.
Tā iemesli ir mobilitātes fundamentālā nozīme visā ekonomikā, kā arī daudzu iedzīvotāju vēlme pēc individuālas mobilitātes.
The reasons are to be found in the fundamental importance of mobility for the economy as a whole and the widespread desire for individual mobility among the public.
Arī gaisa satiksme pēdējos gados ir ievērojami pieaugusi gan Eiropas Savienībā, gan arī citur pasaulē.
There has also been a significant expansion in air transport in recent years, both in the EU and worldwide.
Ņemot vērā transporta sektora lielo atkarību, līdzās klasiskajai ieguves avotu diversifikācijai ir jāievieš jauns komponents: piedziņas veida diversifikācija, tostarp arī iniciatīvas saistībā ar transportlīdzekļu elektropiedziņu.
Given the transport sector’s high degree of dependence, a new component needs to be introduced alongside the classical diversification of sources of supply: the diversification of engine technologies, including initiatives linked to electric vehicles.
Tieši pilsētu satiksmē turpmākajos gados būs vērojams ļoti liels potenciāls.
The potential in the coming decades is vast, particularly in urban transport.
Nepieciešams arī intensificēt atbilstošas programmas pētniecības veicināšanai, piemēram, sadarbību starp ražotājiem un pētniecības organizācijām.
Corresponding programmes to promote research should also be intensified, such as cooperation between manufacturers and research bodies.
Par paraugu var uzskatīt siltuma ražošanas nozari: tiek piedāvāta gan apsilde ar dabasgāzi, gan apsilde ar naftas produktiem un elektrību; ES pieaug arī centrālapkures, ģeotermālā siltuma un granulu izmantošana.
Heat production can serve as a model: natural gas heating systems are available alongside oil-fired or electric heating systems, and the use of district heating, ground-source heating and pellets is also rising in the EU.
Pieprasījuma vadība jebkurā gadījumā nedrīkstētu aprobežoties tikai ar Eiropas Savienību.
However, action to steer demand must not be restricted to the EU.
ES procentuālā daļa pasaules naftas patēriņā arī turpmāko gadu laikā pastāvīgi mazināsies.
The EU’s percentage share in worldwide oil consumption will continue to fall in the coming years.
To nosaka lielais pieprasījuma pieaugums ārpus ES.
This is already determined by the strong increase in demand outside the EU.
Tāpēc ES energoapgādes drošumā izšķiroša nozīme būs tam, lai pieprasījuma pieaugums mazinātos arī vispasaules līmenī, vienlaikus neapdraudot ar izaugsmi saistītos mērķus trešās valstīs vai pašā Eiropas Savienībā.
It will therefore be crucial for the EU’s security of supply to curb the growth in demand at world level as well, without jeopardising the growth targets of either third countries or the EU itself.
Liela nozīme ir arī tirgus ekonomikas cenu veidošanās mehānismu veicināšanai trešās valstīs, piemēram, atceļot valsts subsīdijas degvielai.
An important aspect here is the promotion of market economy pricing mechanisms in third countries - for example through the abolition of state fuel subsidies.
Visiem šiem pasākumiem nepieciešamas investīcijas.
All these measures require investments.
Investīcijas ir iespējamas tikai tad, ja ir pieejams pietiekams kapitāla daudzums un ir gaidāma arī peļņa.
Investments are possible only if sufficient capital is made available, and a return is to be expected.
Atzīstot to, ir pēc iespējas īsākā laikā jāpārvar pašreizējā kredītu krīze, kura draud izvērsties par ekonomisko krīzi.
In this light, the current credit crisis - that is threatening to spread into an economic crisis - needs to be overcome as quickly as possible.
Vienlaikus rodas jautājums, vai valstij, izmantojot instrumentus attiecībā uz klimata politiku, katru gadu būtu papildus jāiekasē no patērētājiem vairāki miljardi eiro, vai arī šiem līdzekļiem būtu labāk jāpaliek to pārraudzībā, kuriem arī jāveic vajadzīgās investīcijas.
At the same time the question arises as to whether the state should collect additional billions of euros each year from consumers thanks to climate policy instruments, or whether the money should not remain with those who are required to make the necessary investments.
Problēmas saistībā ar nākotnē paredzamo ES naftas apgādes drošumu pēdējo desmit gadu laikā ir pieaugušas.
The challenges for the EU’s future oil supply security have grown over the past decade.
Taču šīs problēmas iespējams pārvarēt ar mērķtiecīgām darbībām gan attiecībā uz piedāvājumu, gan pieprasījumu, ja ir iespēja veicināt politisko gribu un starptautisku koordināciju un sadarbību, kā arī inovācijas spējas.
However, they can be tackled with targeted supply and demand side intervention, provided that we can mobilise the political will, international coordination and cooperation, and the power to innovate.
par naftas problēmu risināšanu
on facing oil challenges
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
COM(2008)0384 . un „Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats — ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns”
COM(2008)0384 . and “Second Strategic Energy Review – an EU Energy Security and Solidarity Action Plan”
SEC(2008)2794 un SEC(2008)2795 . ; norāda, ka, neraugoties uz globālās finanšu krīzes izraisīto naftas cenu kritumu 2008. gada otrajā pusē, lēnais progress attiecībā uz pāreju uz ilgtspējīgākām degvielām, naftas ieguves samazināšanās un pastāvīgais pieprasījuma pieaugums, kuru galvenokārt rada jaunās tirgus ekonomikas valstis, nozīmē, ka pēc tam, kad būs beigusies starptautiskā krīze, situācija fosilo degvielu tirgos atkal kļūs saspringta un ka patērētājvalstu atkarība no importa palielināsies;
SEC(2008)2794 and SEC(2008)2795 . ; points out that, despite the drop in oil prices in the second half of 2008 as a result of the global financial crisis, the slow progress in switching to more sustainable fuels, declining output from the world’s oilfields and the continuing growth in demand, primarily driven by the emerging economies, inevitably mean a return, once the international crisis is over, to the tightening of the fossil fuel markets and increasing import dependency for the consuming countries;
3. norāda, ka ES vēl nav pietiekamā apmērā ņēmusi vērā un apspriedusi globālo nosacījumu pārmaiņu ģeopolitisko ietekmi uz starptautisko energoapgādes drošību un sekas turpmākajā starptautiskajā pārvaldības politikā; uzskata, ka valsts mēroga risinājumu vietā ir jāpievēršas jauniem un ciešākiem politiskajiem un ekonomiskajiem ES, ASV, Krievijas un Ķīnas sadarbības veidiem, kas vidējā termiņā ir arī jāinstitucionalizē;
Points out that, in particular, the geopolitical impact of the changes in global conditions for international energy security and the consequences for future international governance policy have not yet been adequately considered and debated by the EU; considers that a continued reliance on national solutions must give way to new and close forms of political and economic cooperation between the EU, the US, Russia and China, which must also be given institutional form in the medium term;
6. uzsver, ka, samazinot atkarību no fosilām degvielām, ES ne vien panāktu energoapgādes drošību, bet arī varētu labāk risināt problēmas, ko rada klimata pārmaiņas; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt lielāku finansējumu jaunāku un videi nekaitīgāku tehnoloģiju izpētei un izstrādei;
Emphasises that, by reducing dependency on fossil fuels, the EU would not only ensure its energy security but would also contribute to dealing with the challenges posed by climate change; underlines the importance of increased funding for research into, and the development of, newer and greener technologies;
8. uzsver Arktikas nozīmi Eiropas Enerģētikas politikas izstrādē klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā, kā ierosināts 2007. gada marta Eiropadomes sanāksmē; atzīmē, ka vispārējas starptautiskās stabilitātes nolūkos ir būtiska vienlīdzīga Arktikas ogļūdeņražu resursu sadale atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem; aicina Komisiju savā paziņojumā par stratēģiskajām problēmām, kas saistītas ar Arktiku, pievērst īpašu uzmanību ogļūdeņražu resursiem.
Emphasises the role of the Arctic in the formulation of the Energy Policy for Europe and in relation to climate change and sustainable development, as proposed by the March 2007 European Council; notes the importance of an equitable distribution of hydrocarbon resources in the Arctic, in accordance with international law, for the sake of overall international stability; calls on the Commission to pay specific attention to hydrocarbons in its Communication on strategic issues related to the Arctic.
par naftas problēmām
on Facing oil challenges
A. tā kā naftas cena palielinājās no mazāk nekā USD 50 par barelu 2000. gada sākumā līdz vairāk nekā USD 140 2008. gada augustā un tad strauji samazinājās līdz mazāk nekā USD 60 par barelu,
A. whereas the price of oil increased from less than USD 50 per barrel in early 2000, to more than USD 140 in August 2008, and then sharply fell to less than USD 60 dollars per barrel,
B. tā kā augstākas naftas un citu būtiskāko plaša patēriņa preču cenas ir paaugstinājušas ražošanas izmaksas un likušas paaugstināt cenas kopumā, jo pastāv cieša saikne starp plaša patēriņa precēm,
B. whereas the higher prices of oil and other basic commodities have raised the costs of production and put upward pressure on overall prices, because of the strong links across commodities,
C. tā kā inflācijas pieaugums, ko izraisīja naftas un būtiskāko plaša patēriņa preču cenu straujš kāpums, ir samazinājis pirktspēju,
C. whereas the rise of inflation, triggered by hikes in the price of oil and basic commodities has provoked an erosion of purchasing power,
D. tā kā jaunu investīciju produktu attīstība naftas un citu būtiskāko plaša patēriņa preču tirgū ir palielinājusi šo preču cenu nestabilitāti un tā kā ir jānodrošina lielāka pārredzamība enerģijas tirgos,
D. whereas the development of new investment vehicles on the market for oil and other basic commodities, has amplified the price volatility of those commodities; and whereas there is a need to ensure greater transparency on the energy markets,
2. pauž bažas par naftas cenu nepastāvību un tās ietekmi uz ekonomisko un finansiālo stabilitāti; atzīstot aktīvu naftas un citu enerģijas produktu tirgu ieguvumus, prasa Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt vislielāko iespējamo enerģijas tirgu pārredzamību;
Expresses its concern about the volatility of oil prices and its impact on economic and financial stability; while recognising the benefits of active markets in oil and other energy products , urges the Commission and the Member States to ensure the highest practicable level of transparency in energy markets;
6. prasa Komisijai un dalībvalstīm būtiski pārskatīt energoatkarības no neatjaunojamiem avotiem ne vien vides, bet arī ekonomiskos un drošības aspektus;
Urges the Commission and the Member States to review seriously not only the environmental but also the economic and security aspects of a dependency on energy from non-renewable sources;
9. sagaida, ka naftas uzņēmumi atkārtoti ieguldīs būtisku ienākumu daļu jaunu naftas rezervju izpētē un attīstībā, energotaupības tehnoloģiju veicināšanā un pētījumos par naftas aizstājējiem (it īpaši transporta lietojumos).
Expects the petroleum companies to reinvest their substantial recent profits in exploration and development of new oil reserves and in promoting energy saving technology and research into oil substitutes (notably for transport applications).
par naftas cenu problēmām
on facing oil challenges
3. uzsver, ka naftas ieguves paplašināšanas iespēju ierobežotība un citi faktori, piemēram, dolāra kursa kritums un finanšu tirgu krīze arī ir veicinājuši naftas cenu nestabilitāti;
Emphasises that limited capacity for the expansion of new supplies and extraneous factors such as the weak dollar and the turmoil in financial markets have also contributed to oil price volatility;
6. uzsver, ka prioritāte jāpiešķir konkurences uzraudzībai naftas produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, kā arī jāpalielina datu par naftas pārdošanas krājumiem pārredzamība;
Highlights the need to prioritise the monitoring of competition in the processing and sale of oil and petroleum products and to increase the transparency of data on commercial oil stocks;
8. norāda, ka naftas uzņēmumiem jāatļauj no jauna veikt investīcijas izpētē, ieguvē un jaunās tehnoloģijās, jo tai vajadzētu būt visefektīvākajai metodei, lai samazinātu cenas vidējā termiņā un ilgtermiņā;
Points out that oil undertakings should be allowed to reinvest profits in exploration, extraction and new technologies, which should be the most effective method for lowering prices in the medium to long term;
Atzinumu sagatvoja(*):
Rapporteurs for opinion(*):
(*Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 47. pants)
(* Associated committee – Rule 47 of the Rules of Procedure)
PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM – DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU 7
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION: DETAILED RECOMMENDATIONS AS TO THE CONTENT OF THE PROPOSAL REQUESTED 7
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS PAR JURIDISKO PAMATU.................................13
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS.............13
Ārlietu komitejaS ATZINUMS (*).................................................................................22
OPINION of the Committee on Foreign Affairs (*) ...........................................22
Budžeta komitejas ATZINUMS.....................................................................................25
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................25
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................28
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................28
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006.gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā
– having regard to Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (DCI)
– ņemot vērā 2007. gada 15. februāra rezolūciju par Komisijas lēmumu projektiem, ar ko izveido valstu stratēģijas dokumentus un indikatīvās programmas Malaizijai, Brazīlijai un Pakistānai
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the draft Commission decisions establishing Country Strategy Papers and Indicative Programmes for Malaysia, Brazil and Pakistan
– ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par Komisijas lēmuma projektu, ar ko izveido reģionālos stratēģijas dokumentus un reģionālas indikatīvās programmas Mercosur un Latīņamerikai
– having regard to its resolution of 7 June 2007 on the draft Commission decision establishing Regional Strategy Papers and Regional Indicative Programmes for Mercosur and Latin America
– ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par Komisijas lēmuma projektu, ar ko izveido reģionālo stratēģijas dokumentu 2007.-2013. gadam un Āzijas daudzgadu indikatīvo programmu
– having regard to its resolution of 21 June 2007 on the draft Commission decision establishing a Regional Strategy Document 2007-2013 and a Multiannual Indicative Programme for Asia
– ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par Komisijas lēmuma projektu, ar ko izveido īpašu pasākumu Irākai 2007. gadā
– having regard to its resolution of 25 October 2007 on the draft Commission decision establishing a Special Measure 2007 for Iraq
– ņemot vērā 2008. gada 9. jūlijā rezolūciju Komisijas lēmumu projektiem par gada rīcības programmu izveidi Brazīlijai 2008. gadam un Argentīnai 2008. gadam
– having regard to its resolution of 9 July 2008 on the draft Commission decisions establishing Annual Action Programmes for Brazil for 2008 and for Argentina for 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0338 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0338 . ,
– ņemot vērā Eiropas Kopienu tiesas 2007. gada 23. oktobra spriedumu Lietā C-403/05 Parlaments pret Komisiju
– having regard to the judgment of the Court of Justice of 23 October 2007 in case C‑403/05 Parliament v Commission
– ņemot vērā Eiropas Kopienu 2008. gada vispārējā budžeta
– having regard to budget line 19 09 02 "Preparatory action – Cooperation with middle income group countries in Latin America" of the general budget of the European Union for the financial year 2008
– ņemot vērā Eiropas Kopienu 2008. gada vispārējā budžeta
– having regard to budget line 19 10 01 03 "Preparatory action – Business and scientific exchanges with India" of the general budget of the European Union for the financial year 2008
– ņemot vērā Eiropas Kopienu 2008. gada vispārējā budžeta
– having regard to budget line 19 10 01 04 "Preparatory action – Business and scientific exchanges with China" of the general budget of the European Union for the financial year 2008
– ņemot vērā Eiropas Kopienu 2008. gada vispārējā budžeta
– having regard to budget line 19 10 01 05 "Preparatory action – Cooperation with middle income group countries in Asia" of the general budget of the European Union for the financial year 2008
– ņemot vērā Reglamenta 39., 45. un 35. pantu,
– having regard to Rules 39, 45 and 35 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus ( A6-0036/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Budgets ( A6-0036/2009 ),
A. tā ka finanšu instrumenta sadarbībai attīstības jomā pats galvenais mērķis ir nabadzības izskaušana partnervalstīs un reģionos ilgtspējīgas attīstības kontekstā,
A. whereas the primary and overarching objective of the DCI is the eradication of poverty in partner countries and regions in the context of sustainable development,