natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlamentam vajadzētu uzsvērt savu atbalstu stratēģijai un vispārējiem mērķiem šajā procesā, toties Juridiskās komitejas pieredze likumu atjaunināšanā pārrēķinu un kodifikācijas režīmā dod iespēju uzlabot iestāžu sadarbību.
Parliament should underline its support for the strategy and the overall objectives of the process, although the Committee on Legal Affairs experience of updating legislation by means of recasting and codification indicates that there is an opportunity to improve interinstitutional cooperation.
Ir pagājuši seši gadi, kopš parakstīts Nolīgums par tiesību aktu labāku izstrādi, tāpēc var izdarīt dažus secinājumus un apsvērt, kā šo sadarbību uzlabot turpmāk.
Six years after the signing of the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, certain conclusions may be drawn and consideration given to how to improve this cooperation further.
Juridiskā komiteja nedomā, ka šajā ziņojumā vajag ierosināt grozījumus attiecīgajos nolīgumos (vai Vienotajā pieejā ietekmes novērtējumam).
The Committee on Legal Affairs does not consider it necessary in this report to propose amendments to the relevant agreements (or to the Common Approach to Impact Assessment).
Tomēr ziņojumā uzmanība ir pievērsta nozīmīgajiem ieteikumiem, kas izklāstīti Parlamentārās reformas darba grupas galīgajā ziņojumā, kā arī 2010. gada 9. februāra rezolūcijā par pārskatīto Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām.
The report does, however, draw attention to the vital recommendations set out in the final report of the Working Party on Parliamentary Reform as well as in the resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission.
Sakarā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā komiteja vērš īpašu uzmanību uz Eiropas Savienības pilsoņu iniciatīvu, kas dos iespēju pilsoņiem aktīvi piedalīties Eiropas tiesību aktu izstrādāšanā.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, the Committee draws particular attention to the European citizens’ initiative, which will enable citizens to play an active role in the drafting of European law.
Ievērības cienīgs ir arī jaunais ar Lisabonas līgumu ieviestais dalījums deleģētos un īstenošanas aktos.
It is also worth noting the new distinction under the Lisbon Treaty between delegated and implementing acts.
par tiesību aktu labāku izstrādi — Eiropas Komisijas 15. ikgadējais ziņojums saskaņā ar 9. pantu Protokolā par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu
on better lawmaking - 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
Konstitucionālo jautājumu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā Lisabonas līgums paredz, ka Eiropas Parlamentam likumdošanas procesā atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai ir tādas pašas pilnvaras kā Padomei;
A. whereas the Lisbon Treaty places Parliament on an equal footing with the Council in lawmaking under the ordinary legislative procedure,
B. tā kā Lisabonas līgums, ar kuru tiek ieviesta Eiropas pilsoņu iniciatīva, piešķir Eiropas Savienības pilsoņiem tiesības ierosināt likumdošanas procedūru;
B. whereas the Lisbon Treaty, by introducing the European Citizens’ Initiative, gives EU citizens the right to request a legislative procedure,
C. tā kā 2010. gada 31. martā Komisija iesniedza priekšlikumu regulai, ar kuru nosaka šādas pilsoņu iniciatīvas procedūras un noteikumus;
C. whereas on 31 March 2010 the Commission submitted a proposal for a regulation setting out the procedures and conditions for the Citizens’ Initiative,
D. tā kā Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu ir iespēja aicināt Komisiju izstrādāt piemērotus priekšlikumus par jautājumiem, saistībā ar kuriem, pēc Parlamenta domām, ir jāizstrādā Savienības līmeņa tiesību akti par Līgumu īstenošanu;
D. whereas under Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union Parliament may request the Commission to submit any appropriate proposal on matters on which it considers that a Union act is required for the purpose of implementing the Treaties,
E. tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā vienas no pilsoņu tiesībām ir minētas tiesības uz labu pārvaldību, ko var nodrošināt, tikai pamatojoties uz pārredzamiem un pilsoņiem saprotamiem tiesību aktiem,
E. whereas the citizens’ rights set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union include the right to good administration, which cannot be achieved without clear laws that the general public can understand,
3. mudina Komisiju apstiprināt termiņus, kuros tā izpildīs Parlamenta prasības saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, īpaši ņemot vērā pamatnolīgumā noteiktās saistības, kas paredz sagatavot ziņojumu par likumdošanas iniciatīvas priekšlikumu tālāko izstrādi trīs mēnešu laikā pēc ziņojuma par likumdošanas iniciatīvu pieņemšanas un likumdošanas priekšlikumu iesniegt vēlākais viena gada laikā pēc tam;
Urges the Commission to give an undertaking regarding the deadlines by which it will meet requests made by Parliament pursuant to Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union, with specific reference to the commitment under the framework agreement to draw up a report on the follow-up to all legislative initiative requests during the three months following adoption of a legislative initiative report and to submit a legislative proposal within a year at most;
par EEZ un Šveici — šķēršļi pilnīgai iekšējā tirgus izveidei
on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
Referents: Rafał Trzaskowski
Rapporteur: Rafał Trzaskowski
par EES un Šveici — šķēršļi pilnīgai iekšējā tirgus izveidei
on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
– ņemot vērā 1972. gada 22. jūlija brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju,
– having regard to the Free Trade Agreement of 22 July 1972 between the European Economic Community and the Swiss Confederation,
– ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos un jo īpaši tā I pielikumu par personu brīvu pārvietošanos un III pielikumu par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons, and in particular its Annex I on free movement of persons and Annex III on the recognition of professional qualifications,
– ņemot vērā 2009. gada 25. jūnija nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par pārbaužu un formalitāšu vienkāršošanu attiecībā uz preču pārvadājumiem un muitas drošības pasākumiem,
– having regard to the Agreement of 25 June 2009 between the European Community and the Swiss Confederation on the simplification of inspections and formalities in respect of the carriage of goods and on customs security measures,
– ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par atbilstības novērtējumu savstarpēju atzīšanu,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and the Swiss Confederation on mutual recognition in relation to conformity assessment,
– ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par atsevišķiem publiskā iepirkuma aspektiem,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and the Swiss Confederation on certain aspects of government procurement,
– ņemot vērā 2008. gada 27. maija protokolu, kas pievienots nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas piedalīšanos kā līgumslēdzējām pusēm pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai,
– having regard to the Protocol of 27 May 2008 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Republic of Bulgaria and Romania pursuant to their accession to the European Union,
– ņemot vērā 2004. gada 26. oktobra protokolu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas piedalīšanos kā Līgumslēdzējām pusēm pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai,
– having regard to the Protocol of 26 October 2004 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic pursuant to their accession to the European Union,
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ),
– having regard to the Agreement on the European Economic Area,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (Pakalpojumu direktīva)
– having regard to Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market (the "Services Directive")
OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp. ,
OJ L 376, 27.12.2006, p.36. ,
OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp. ,
OJ L 255, 30.9.2005, p.22. ,
– ņemot vērā EEZ Apvienotās parlamentārās komitejas 33. sanāksmē pieņemto rezolūciju,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Resolution adopted at the 33rd meeting of the EEA Joint Parliamentary Committee,
– ņemot vērā EEZ Apvienotās parlamentārās komitejas gada ziņojumu par Līguma par EEZ īstenošanu 2008. gadā,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Report on the Annual Report on the Functioning of the EEA Agreement in 2008,
– ņemot vērā Šveices 2009. gada 2. septembra ziņojumu par ārpolitiku,
– having regard to the Swiss Foreign Policy Report of 2 September 2009,
– ņemot vērā EEZ un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu iekšējā tirgus 25. rezultātu apkopojumu,
– having regard to the 25th EEA EFTA States Internal Market Scoreboard,
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu, kas nodrošina Savienībai tiesības slēgt starptautiskus nolīgumus,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 217 giving the Union the right to conclude international agreements,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu ( A7-0216/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0216/2010 ),
A. tā kā četras EBTA dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice) ir nozīmīgas Eiropas Savienības (ES) tirdzniecības partnervalstis un tā kā Šveice un Norvēģija ir attiecīgi ceturtā un piektā ES partnervalsts tirdzniecības apjoma ziņā;
A. whereas the four European Free Trade Association (EFTA) Members States (Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland) constitute major trade partners of the European Union (EU), Switzerland and Norway being respectively the fourth and the fifth most important EU trade partners by volume,
B. tā kā attiecību starp ES un trijām EFTA dalībvalstīm (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija) pamatā ir EEZ, kas paredz pilnīgu līdzdalību iekšējā tirgū, pārvaldot un uzraugot Līgumu par EEZ augsta līmeņa iestāžu sistēmā;
B. whereas relations between the EU and three EFTA Member States (Iceland, Lichtenstein and Norway) are based on the European Economic Area (EEA) which provides for full participation in the internal market with the EEA Agreement managed and monitored in a highly institutionalised framework,
C. tā kā Šveices līdzdalība Līgumā par EEZ tika apstrīdēta 1992. gada tautas balsojumā un tādēļ attiecības starp Šveici un ES pašlaik balstās uz vairāk nekā 120 divpusējiem un nozaru nolīgumiem, kas nodrošina tālejošu integrāciju, taču ne pilnīgu līdzdalību iekšējā tirgū;
C. whereas Switzerland's participation in the EEA agreement was contested by a popular vote in 1992 and therefore relations between Switzerland and the EU are currently based on more than 120 bilateral and sectoral agreements that provide for a far-reaching degree of integration but not full participation in the internal market,
2. norāda, ka ar divpusējiem nolīgumiem netiek ieviests automātisks mehānisms to satura pielāgošanai jaunākajiem tiesību aktiem šajā jomā; atzīst, ka individuāli īstenota valsts tiesību aktu pielāgošana ES tiesību aktiem jomās, uz kurām attiecas divpusējie nolīgumi, izriet no Šveices tautas neatkarīgā lēmuma nepievienoties EEZ, kas ir pilnībā jāievēro;
Notes that bilateral agreements do not establish any automatic mechanism for adaptation of their content to the later evolution of the relevant acquis ; recognises that autonomous adaptation of national law to EU law in the areas covered by bilateral agreements results from the sovereign decision of the Swiss people not to join the EEA, which should be fully respected;
Iekšējā tirgus noteikumu īstenošana: EEZ un EBTA valstis
Implementation of internal market rules: EEA EFTA countries
4. norāda, ka Lisabonas līguma stāšanās spēkā rada nenoteiktību par to, kuri ES tiesību akti attiecas uz EEZ; uzskata, ka tas varētu palēnināt tiesību aktu iekšēja tirgus jomā īstenošanu EEZ un EBTA valstīs; prasa Komisijai novērtēt šo situāciju;
Notes that with the entry into force of the Lisbon Treaty uncertainty exists as to which EU legislation is EEA relevant; considers that this might lead to slower implementation of the internal market legislation in the EEA EFTA States; urges the Commission to provide an assessment of the situation;
6. aicina Komisiju formalizēt tās informācijas paziņošanas procesu, kura saistīta ar Līguma par EEZ jomu, lai uzlabotu EEZ un EBTA valstu informētību un lai tās potenciāli varētu šos ES noteikumus tiesību aktus pārņemt;
Calls on the Commission to formalise the notification process of new EU rules and legislation that fall within the scope of the EEA Agreement in order to decrease the gap between the adoption of new legislation and potential take-up by EEA EFTA States;
9. norāda, ka pašlaik tiek apspriesti citi būtiski tiesību aktu priekšlikumi iekšējā tirgus jomā, tostarp Komisijas priekšlikums direktīvai par patērētāju tiesībām; aicina Komisiju palielināt EEZ un EBTA valstu līdzdalību šajās diskusijās;
Notes that other important Internal Market legislation proposals are currently under discussion, including the Commission's proposal for a Directive on Consumer Rights; calls on the Commission to increase the involvement of EEA EFTA Member States in those discussions;
Iekšējā tirgus noteikumu īstenošana: Šveice
Implementation of internal market rules: Switzerland
14. aicina Komisiju pārbaudīt pasākumus, kas kavē iekšējā tirgus darbību ES un arī rada problēmas Šveices pakalpojumu sniedzējiem, un attiecīgā gadījumā veikt pasākumus;
Calls on the Commission to examine measures obstructing the functioning of the internal market within the EU which also pose problems for Swiss service providers, and to take measures, if appropriate;
20. uzsver ES un Šveices abpusējo interesi pastiprināt Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos vienotu piemērošanu un nodrošināt Šveices un ES tiesību aktu iekšējā tirgus jomā savlaicīgāku konverģenci, kas radītu abu pušu uzņēmējiem pārredzamāku un paredzamāku vidi;
Stresses the mutual interest of the EU and Switzerland in enhanced uniformity in the application of the FMPA and a more timely convergence of Swiss and EU internal market legislation which would provide economic operators from both sides with a more transparent and predictable environment;
23. aicina Komisiju un Šveici apsvērt iespēju izstrādāt mehānismu, lai ātrāk pielāgotu Nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos šā nolīguma darbības jomai atbilstošā acquis attīstībai;
Calls on the Commission and Switzerland to look into developing a mechanism for a faster adaptation of the FMPA to the development of the relevant acquis in the areas falling within its scope;
Četras EBTA dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice) ir nozīmīgas Eiropas Savienības (ES) tirdzniecības partnervalstis un Šveice un Norvēģija ir attiecīgi ceturtā un piektā ES partnervalsts tirdzniecības apjoma ziņā.
The four European Free Trade Association (EFTA) Members States (MS) (Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland) constitute major trade partners of the European Union (EU), Switzerland and Norway being respectively the fourth and the fifth most important EU trade partners by volume.
Viņš uzskata, ka četras EBTA dalībvalstis un ES dalībvalstis pieder kopējai kultūras telpai, kurā ir vienotas pamatvērtības un kultūras un vēsturiskais mantojums.
He considers that the four EFTA MS and the EU MS equally importantly belong to a common cultural area in terms of sharing core values and a cultural and historical heritage.
ES un EBTA dalībvalstu attiecības
Relations between the EU and the EFTA MS
Tajā ir noteiktas tās pašas „četras brīvības” kā Eiropas Kopienā, kā arī dota iespēja EEZ un EBTA valstīm piedalīties atsevišķos saistītos politikas virzienos kā patērētāju aizsardzības un vides politika.
It covers the same "four freedoms" as the European Community, but also enables the EEA EFTA countries to participate in certain flanking policies, such as consumer protection and environmental policy.
Līguma pamatā ir vienveidības princips, saskaņā ar kuru EEZ tiesību aktiem, kas attiecas uz līgumā iekļautajām jomām, jābūt pēc iespējas pietuvinātiem acquis .
The agreement is based on the principle of homogeneity which means that the EEA legislation in the domains covered by the agreement should be as close as possible to the acquis.
Ir arī ļoti svarīgi iesaistīt EEZ un EBTA dalībvalstis diskusijās par nākotnē pieņemamiem būtiskiem ES tiesību aktiem, piemēram, priekšlikumu direktīvai par patērētāju tiesībām.
It is also of particular importance to engage EEA EFTA members in discussions on the upcoming major pieces of EU legislation, like e.g. the proposal for a Directive on Consumer Rights.
Šveice piedalījās sarunās, pēc kurām tika noslēgts Līgums par EEZ.
Switzerland participated in the negotiations leading to the conclusion of the EEA agreement.
Tomēr šīs valsts līdzdalība šajā līgumā tika apstrīdēta referendumā 1992. gadā.
However, the country's participation in the agreement was contested in a popular vote in 1992.
Attiecības starp Šveici un ES turpmāk veidojās, balstoties uz virkni divpusējo nolīgumu ar EK un tās dalībvalstīm.
Relations between Switzerland and the EU have been further arranged basing on a number of bilateral agreements with the EC and its MS.
Iestāžu sistēma: divi dažādi ekonomiskās integrācijas modeļi bez pievienošanās
Institutional framework: Two different models of economic integration without
Komitejā ir EEZ un EBTA valstu vēstnieki ES un Eiropas Komisijas un ES dalībvalstu pārstāvji.
It is made up of ambassadors to the EU from the EEA/EFTA States, representatives of the European Commission and EU MS.
Līguma par EEZ pārvaldībai ir izveidota iestāžu sistēma: EBTA sekretariāts atbild par Līguma par EEZ ikdienas pārvaldību.
The EEA agreement is managed in a highly institutionalized framework: The EFTA Secretariat is responsible for the day-to-day management of the EEA Agreement.
EBTA Uzraudzības iestāde uzrauga EEZ attiecīgā acquis īstenošanu EEZ un EBTA dalībvalstu tiesību aktos.
The EFTA Surveillance Authority supervises the implementation of the EEA relevant acquis into the legislation of the EEA EFTA MS. It has also the competence to initiate infringement proceedings at the EFTA Court which is the judicial authority of the EEA.
Tās kompetencē ir arī ierosināt pārkāpumu procedūras EBTA Tiesā, kas ir EEZ tiesu iestāde.
There exists no such comprehensive institutional framework for managing EU-Swiss relations.
Katru divpusējo nozares nolīgumu parasti pārvalda atsevišķa Apvienotā komiteja, ko veido līgumslēdzēju pušu pārstāvji.
Each bilateral sectoral agreement is generally managed by a separate Joint Committee composed of representatives of the contracting parties.
No ES puses galvenā loma ir Eiropas Komisijai.
On the side of the EU, the key role is played by the European Commission.
Gan Līgumā par EEZ, gan divpusējos nolīgumos ir paredzēta īpaša procedūra, lai ņemtu vērā jauno acquis .
Both the EEA Agreement and the bilateral Agreements provide for a specific procedure to take into account the new acquis.
Katru reizi, kad tiek pieņemts jauns pasākums attiecībā uz EEZ, EBTA sekretariāts izstrādā Apvienotās komitejas lēmuma projektu attiecīgā nolīguma pielikuma grozījumiem, ko vēlāk parasti pieņem Apvienotā komiteja.
Whenever a new measure with EEA relevance is adopted, the EFTA Secretariat drafts a Joint Committee decision to amend the annex of the respective agreement, which is normally adopted later by the Joint Committee.
Ja EEZ un EBTA valstu konstitūcijā ir noteikts, ka ir jāsaņem parlamenta apstiprinājums vai apstiprinājums referendumā, lēmums var stāties spēkā tikai pēc šīs prasības izpildes.
If the EEA EFTA countries' constitutions require an approval by the parliament or by referendum, the entry into force is possible only after the fulfilment of this requirement.
Attiecībā uz divpusējiem nolīgumiem lēmumu pieņem kompetentā Šveices un ES Apvienotā komiteja pēc sarunām starp līgumslēdzējām pusēm.
As regards the bilateral Agreements the corresponding decision is made by the competent Swiss-EU Joint Committee, following negotiations between the contracting parties.
Apvienotās komitejas nolīgumu pielikumos un to papildinājumos var veikt tikai tehniskas izmaiņas.
Joint Committees can only change annexes to the agreements or their appendices in so far as these are of a technical nature.
Neskaitot vienu izņēmumu, tās nevar grozīt nolīgumu galvenos noteikumus.
Besides one exception, however, they can not change the main provisions of the agreements.
Ziņojuma projekta galvenās atziņas
Main findings of the Draft Report
Līgums par EEZ un iekšējā tirgus noteikumu īstenošana
EEA Agreement and implementation of internal market rules
Ar Līgumu par EEZ ir efektīvi nodrošināta Islandes, Lihtenšteinas un Norvēģijas līdzdalība iekšējā tirgū.
The EEA agreement has effectively ensured the participation in the internal market by Iceland, Lichtenstein and Norway.
Vairāk nekā 15 darbības gadu laikā Līgums par EEZ ir bijis viens no svarīgākajiem abpusēji izdevīgiem ekonomiskās izaugsmes virzītājiem EEZ un EBTA dalībvalstīs un ES dalībvalstīs.
During its more than 15 years of functioning, the EEA Agreement has been a key driver for economic growth to the mutual benefit of the EEA EFTA countries and the EU MS.
Ņemot vērā Līguma par EEZ plašo darbības jomu, referents atzīst, ka šis ziņojuma projekts ļauj vienīgi kopumā novērtēt situāciju tiesību aktu iekšējā tirgus jomā īstenošanā EEZ un EBTA valstīs, neiedziļinoties dažādās politikas jomās.
Given the wide scope of the EEA Agreement, your Rapporteur acknowledges that his draft report enabled only an overall assessment of the state of the implementation of the internal market legislation in the EEA EFTA countries without going in-depth into different policy fields.