natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Komisija pirms tās noteikto atkāpju termiņa beigām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.
" The Commission shall submit to the European Parliament and the Council a report on the implementation of this Regulation up to the expiry of the derogations provided for therein.
Attiecībā uz pasākumiem, kas noteikti 2. pantā, Komisija iesaka vajadzības gadījumā veikt pielāgojumus atbilstoši attiecīgo reģionu sociālekonomiskajai situācijai un zivsaimniecības resursiem.”
As regards the measures referred to in Article 2, the Commission shall propose such adjustments as might be required in the light both of the changing socio-economic needs of the regions concerned and of the status of their fish stocks. "
Padomes 2004. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flotu pārvaldību ir noteiktas atkāpes no iekļaušanas/izslēgšanas režīma, kas paredzēts 13. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un no aizlieguma izmantot publisko finansējumu flotes modernizēšanai vai atjaunošanai, kurš paredzēts Padomes 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2792/1999, kurā noteikti sīki izstrādāti Kopienas noteikumi un kārtība par strukturālu palīdzību zivsaimniecības nozarē.
Regulation (EC) No 639/2004 of 30 March 2004 on the management of fishing fleets registered in the Community outermost regions (ORs) provides for a number of derogations from the entry/exit regime established under Article 13 of Regulation (EC) No 2371/2002 on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy, as well as from the ban on using public funds for fleet modernisation or renovation laid down in Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding structural assistance in the fisheries sector.
Pēc 2006. gada 19. jūnijā Padomē pieņemtās politiskās vienošanās par Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF) atkāpju piemērošanas termiņš tika pagarināts par vienu gadu
These derogations were extended for a year
Regula (EK) Nr. 1646/2006 (OV L 309, 9.11.2006., 1. lpp.). .
Regulation (EC) No 1646/2006 (OJ L 309, 9.11.2006, p.
Tomēr tā kā Komisijas juridiskais instruments, kas attiecīgajām dalībvalstīm ļauj piešķirt valsts atbalstu
However, the belated adoption of the Commission legal instrument enabling the Member States concerned to allocate state aid
Komisijas priekšlikuma mērķis ir pagarināt šo termiņu par vienu gadu.
The aim of the Commission proposal is to prolong the deadline for a further year.
Referenta viedoklis
Rapporteur's position
Regulā (EK) Nr. 639/2004 uzsvērts: „ Ņemot vērā zivsaimniecības nozares relatīvo nozīmi minētajos reģionos, ir pamatoti ņemt vērā Kopienas attālāko reģionu īpašo strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju attiecībā uz zvejas flotu pārvaldību .
Regulation (EC) No 639/2004 states: 'Given the relative importance of the fisheries sector in those regions, it is justifiable to take account of the particular structural, social and economic situation of the Community outermost regions in respect of management of fishing fleets.
Tādēļ iekļaušanas/izslēgšanas režīma pārvaldības noteikumi un piespiedu jaudas samazināšana, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 2371/2002, un noteikumi pieejai valsts atbalstam zvejas kuģu modernizācijai un atjaunošanai ir jāpielāgo minēto reģionu vajadzībām.”
To that end, the provisions on management of entry/exit schemes and compulsory withdrawal of capacity, in Regulation (EC) No 2371/2002, and the rules on access to public aid for the modernisation and for the renewal of fishing vessels should be adapted to the needs of those regions.'
Tādējādi, ņemot vērā Kopienas attālākos reģionus ietekmējošos ierobežojumus un pastāvīgos, strukturālos trūkumus, kas atzīti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. pantā, kā arī Eiropas Parlamenta iepriekš pausto nostāju, piemēram, 2005. gada 28. septembra rezolūcijā par ciešām partnerattiecībām ar nomaļajiem reģioniem, kurā Parlaments „ atkārtoti uzsver vajadzību turpmāk atbalstīt zvejas flotes atjaunošanu un modernizāciju, lai uzlabotu šīs nozares ienesīgumu un konkurētspēju ”, referents ne vien piekrīt Komisijas priekšlikumam, bet arī uzskata, ka Regulā (EK) Nr. 639/2004 noteiktos īpašos pasākumus nevajadzētu ierobežot laikā.
Thus, given the permanent structural disadvantages and conditioning factors which characterise the outermost regions, as recognised in Article 299 of the Treaty, and in the light of Parliament's earlier positions on the matter – such as its resolution of 28 September 2005 on a stronger partnership for the outermost regions, which 'reiterates the need for future support for the renewal and modernisation of the fishing fleet, in the interests of the sector's profitability and competitiveness' – your rapporteur not only endorses the Commission proposal but takes the view that the specific measures established in Regulation (EC) No 639/2004 should not be subject to time limits.
Līdz ar to viņš uzskata, ka, ievērojot šajā regulā noteiktos īpašos zvejas jaudas robežlīmeņus, būtu nepieciešams turpināt atbalsta sniegšanu zvejas kuģu atjaunošanai un modernizēšanai Kopienas attālākajos reģionos, jo īpaši kuģiem, kuri tiek izmantoti mazapjoma zvejai, ņemot vērā, ka šī reģiona flote pārsvarā sastāv no nolietotiem kuģiem, kas dažkārt ir vairāk nekā 30 gadu veci.
Thus, with regard to the specific reference limits for fisheries capacity defined in the same regulation, our position is that support for the renewal and modernisation of the outermost regions' fishing fleets should continue, especially in the case of small-scale fleets: the fleets of these regions consist for the most part of ageing vessels, in some regions even built more than 30 years ago.
Tātad atbalsta turpināšana flotu atjaunošanai un modernizēšanai ir būtisks nosacījums zivju resursu saglabāšanai un zivsaimniecības nozarē nodarbināto darba apstākļu un drošības uzlabošanai šajos reģionos.
Continued support for the renewal and modernisation of the fleet is, then, a sine qua non for improving the conditions of conservation of fish stocks and fishermen's working and safety conditions in these regions.
Tāpēc referents ierosina izdarīt atbilstošus grozījumus regulā.
Your rapporteur proposes that the regulation be amended in accordance with the above.
ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm
with recommendations to the Commission on the application of the principle of equal pay for men and women
PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM — DETALIZĒTI IETEIKUMI PAR PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU 7
ANNEX TO THE MOTION FOR A RESOLUTION:................................................................7
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................14
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..............14
– ņemot vērā EK līguma 192. panta otro ievilkumu,
– having regard to Article 192, second paragraph, of the EC Treaty,
– ņemot vērā EK līguma 2. panta un 141. panta trešo punktu,
– having regard to Articles 2 and 141, third paragraph of the EC Treaty,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” ( COM(2007)0424 ),
– having regard to the Commission's Communication entitled "Tackling the pay gap between women and men" ( COM(2007)0424 ),
– ņemot vērā ziņojumu, ko izstrādājis Komisijas juridisko ekspertu tīkls nodarbinātības, sociālo lietu un vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā;
– having regard to the Report by the Commission's network of legal experts in the fields of employment, social affairs and equality between men and women,
– ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Briseles Eiropadomes sanāksmē 2006. gada 23.–24. martā,
– having regard to the European Pact for Gender Equality, adopted by the Brussels European Council of 23 and 24 March 2006,
– ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kuras pamatā ir EK līguma 141. pants,
– having regard to the case law of the European Court of Justice based on Article 141 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1994. gada konvenciju par nepilna darba laika darbu, kas paredz pienākumu valstīm savos publiskā iepirkuma līgumos ietvert klauzulu attiecībā uz vienlīdzīgu darba atalgojumu,
– having regard to the provisions of the International Labour Organisation's (ILO) 1994 Part Time Work Convention, which requires countries to incorporate in their public procurement contracts a labour clause, including the issue of equal pay,
– ņemot vērā ar ANO Ģenerālās asamblejas 18. decembra Rezolūciju Nr. 34/180 pieņemtās Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu,
– having regard to Article 11(1)(d) of the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, adopted by the UN General Assembly by Resolution 34/180 of 18 December 1979,
– ņemot vērā Eiropas sociālo partneru rīcības programmu dzimumu līdztiesībai,
– having regard to the European Social Partners' Framework of Actions on Gender Equality,
– ņemot vērā 2007. gada 13. marta rezolūciju par Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006–2010)
– having regard to its resolutions of 13 March 2007 on a roadmap for equality between women and men (2006-2010)
Teksts vēl nav pieņemts ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0399 . ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0389/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0389/2008 ),
A. tā kā Eiropas Savienībā sievietes salīdzinājumā ar vīriešiem nopelna vidēji par 15 % mazāk un līdz 25 % mazāk privātajā sektorā, tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma dalībvalstīs ir no 4 % līdz vairāk nekā 25 % un tai nav tendences būtiski samazināties,
A. whereas women earn on average 15% less than men in the European Union and up to 25% less in the private sector; whereas the gender pay gap varies between 4% and more than 25% in Member States and this gap does not show a significant narrowing trend,
B. tā kā sievietēm būtu jāstrādā līdz 22. februārim (t.i., 418 kalendāra dienas), lai nopelnītu tikpat cik vīrieši gada laikā,
B. whereas women need to work until 22 February (i.e. 418 calendar days) in order to earn as much as men do in a year,
C. tā kā vienlīdzīga atalgojuma par tādu pašu darbu un par vienlīdzīga nozīmīguma darbu principa piemērošana ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību,
C. whereas the implementation of the principle of equal pay for the same work and for work of equal value is crucial to achieving gender equality,
D. tā kā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām pastāv, uz ko norāda ārkārtīgi lēnais samazinājums (no 17 % 1995. gadā līdz 15 % 2005. gadā), neskatoties uz vairāk nekā 30 gadus spēkā esošu tiesību aktu kopumu, veiktajiem pasākumiem un iztērētājiem resursiem, lai šo atšķirību samazinātu, tā kā ir jāanalizē cēloņi un jāizstrādā pieeja, lai gan mazinātu šo atšķirību, gan apturētu sieviešu darba tirgus segregāciju, kas ar to ir saistīta,
D. whereas the gender pay gap still persists, as evidenced by data pointing to extremely slow progress (from 17% in 1995 to 15% in 2005), in spite of the significant body of legislation in force for more than 30 years and the actions taken and resources spent on trying to reduce it; whereas the causes of this difference need to be analysed and approaches to tackling the pay gap and the segregation of the female employment market of which it is an adjunct need to be put forward,
E. tā kā visās dalībvalstīs sievietēm bieži vien ir labāki rezultāti mācībās, un lielākā daļa no augstākās izglītības ieguvējiem ir sievietes, bet tas nerada salīdzinošu samaksas atšķirību ierobežojumu,
E. whereas women achieve a higher pass rate at school than men in all Member States and account for the majority of graduates, without a comparable pay gap reduction,
F. tā kā atšķirīgas darba samaksas iemesli ir tieša un netieša diskriminācija, kā arī sociāli un ekonomiski faktori, darba tirgus segregācija un kopējā algu struktūra, un turklāt šīs atšķirības ir saistītas ar daudziem juridiskiem, sociāliem un ekonomiskiem faktoriem, kas sniedzas tālāk par vienkāršu līdzvērtīgas samaksas jautājumu par tādu pašu darbu,
F. whereas the pay gap results from direct and indirect discrimination, as well as from social and economic factors, labour market segregation and the overall wage structure and is, moreover, linked to a number of legal, social and economic factors, which go beyond the single issue of equal pay for the same work,
G. tā kā darba samaksas atšķirību nevar skaidrot, tikai pamatojoties uz atšķirību bruto darba samaksā stundā, un tā kā ir arī jāņem vērā tādi elementi kā individuāla atsevišķa piemaksa, profesiju klasifikācija, darba organizācijas modeļi, profesionālā pieredze un darba ražīgums, kas ir jāmēra ne tikai kvantitatīvā izteiksmē (stundās, kuras darbinieks fiziski pavada darba vietā), bet arī kvalitatīvā izteiksmē un saistībā ar saīsināta darba laika, atvaļinājumu un prombūtnes veselības aprūpes dēļ ietekmi uz atalgojuma sistēmu darbību,
G. whereas the pay gap is not based solely on disparities in gross hourly earnings and account should also be taken of factors such as individual pay supplements, job classification, work organisation patterns, professional experience and productivity, which should be measured not only in quantitative terms (hours when the worker is physically present at the workplace) but also in qualitative terms and in terms of the earnings impact of shorter working hours, leave and health-related absences,
H. tā kā darba samaksas atšķirību samazināšana bija viens no mērķiem Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, taču šis jautājums netika pienācīgi risināts lielākajā daļā dalībvalstu,
H. whereas reducing the pay gap was one of the objectives of the Lisbon Strategy for Growth and Jobs, but it has not been sufficiently addressed by most Member States,
I. tā kā uzlabotam ES tiesiskajam regulējumam būtu jāmudina dalībvalstis un sociālie partneri labāk noteikt iemeslus, kāpēc atšķirības darba samaksā nemainās,
I. whereas an improvement in the EU legal framework should enable Member States and social partners to identify better the underlying causes of the persistence of the gender pay gap,
J. tā kā profesijām un amatiem, kuros lielākoties strādā sievietes, ir tendence būt zemāk novērtētiem salīdzinājumā tiem, kuros lielākoties strādā vīrieši, nepamatojot to ar objektīviem kritērijiem,
J. whereas professions and jobs in which women predominate have a tendency to be undervalued in comparison with those in which men predominate, without necessarily being justified by any objective criteria,
K. tā kā pastāv digitālā plaisa ar dzimumu saistītu iemeslu dēļ, kas izraisa neapstrīdamu ietekmi algu jomā,
K. whereas the gender-based digital divide that exists clearly impacts on pay,
L. tā kā algu sistēma, kas aprēķina darba atalgojumu, ņemot vērā darba stāžu, nostāda nelabvēlīgākā situācijā sievietes, kurām ir (vairākkārt) jāpārtrauc karjera tādu ārēju faktoru dēļ kā pārtraukumi karjerā, kas saistīti ar bērniem, sieviešu atšķirīga profesionālā izvēle un ierobežots darba laiks, un ilgstoši un strukturāli kavē karjeru,
L. whereas the pay system whereby length of service is taken into account in setting the level of pay is unfavourable to women who have (repeatedly) to interrupt their career because of external factors, such as child-related employment breaks, differing occupational choices or short working times, and places these women at a permanent and structural disadvantage,
M. tā kā dati norāda, ka sieviešu iegūtā kvalifikācija un pieredze tiek apmaksāta zemāk nekā vīriešu kvalifikācija un pieredze, tā kā ir jāpiemēro „vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu” jēdziens, ko nedrīkst ietekmēt uz dzimumu balstīti aizspriedumi, un arī ir jāatbrīvojas no tradicionālās sabiedrības lomu piešķiršanas, kas līdz šim būtiski ietekmējušas profesionālo ievirzi un izglītību, turklāt dzemdību vai bērna kopšanas atvaļinājums nedrīkst būt par iemeslu sieviešu diskriminācijai darba tirgū,
M. whereas data indicate that qualifications and experience acquired by women are financially less rewarded than those acquired by men; whereas, in addition to the concept of "equal pay for work of equal value", which must not be biased by a gender-stereotyped approach, societal roles that have hitherto significantly influenced education and employment paths must be broken away from; furthermore maternity and parental leave must not give rise to discrimination against women on the labour market,
N. tā kā atalgojuma atšķirības būtiski ietekmē sieviešu sociālo statusu visā viņu darba dzīvē un ārpus tās un tā kā sievietes sniedz ieguldījumu sabiedrībā nevis ar darbu, bet citiem līdzekļiem, piemēram, aprūpējot bērnus un vecāka gadagājuma cilvēkus, sievietēm bieži ir lielāks risks nonākt nabadzībā, un sievietes ir ekonomiski atkarīgākas,
N. whereas the pay gap has a serious impact on the economic and social status of women throughout their working life and beyond, whereas as a result of contributing to society by means other than employment, such as by looking after children and elderly relatives, many women are at greater risk of poverty, and are less independent economically,
O. tā kā ienākumu atšķirības vēl vairāk palielinās to sieviešu vidū, kuras ir imigrantes, invalīdes, pieder minoritātēm un ir nekvalificētas,
O. whereas the pay gap is even more pronounced among immigrant women, women with disabilities, women belonging to minorities and unqualified women,
P. tā kā ir īpaši būtiski, lai būtu pieejami dati, kas sadalīti pa dzimumiem, un atjaunināts tiesiskais regulējums, kas skata dzimumu līdztiesības aspektu un ļauj ietekmēt samaksas diskriminācijas cēloņus,
P. whereas gender-specific data and a new, gender-aware legal framework enabling the causes of pay discrimination to be tackled, are essential,
Q. tā kā jau izglītības jomā var un ir nepieciešams veikt pasākumus, lai izskaustu ar dzimumu saistītus aizspriedumus sabiedrībā,
Q. whereas education can and must contribute to eradicating gender stereotypes from society,
R. tā kā tas ir atkārtoti aicinājis Komisiju uzņemties iniciatīvas, tostarp pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai palīdzētu risināt darba samaksas atšķirību jautājumu, novērstu pensionētu personu nonākšanu nabadzībā un nodrošinātu viņiem pienācīgus dzīves apstākļus,
R. whereas Parliament has repeatedly called on the Commission to take initiatives, including the revision of existing legislation, in order to help to tackle the pay gap, to eliminate the risk of poverty among pensioners and securing for them a decent standard of living, ,
S. tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija), nosaka, ka vienāda atalgojuma par tādu pašu darbu princips ir īpaši būtiska un neatņemama aquis communautaire , tostarp Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras attiecībā uz diskrimināciju un dzimumiem sastāvdaļa, un ir nepieciešams turpmāk paredzēt noteikumus, lai īstenotu šo principu,
S. whereas Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast) states that the principle of equal pay for equal work or work of equal value is an essential and indispensable part of the aquis communautaire, including the case law of the European Court of Justice concerning discrimination and gender, and it is necessary to make further provision for the implementation of that principle,
T. tā kā dalībvalstu, sociālo partneru un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizāciju īstenotie pasākumi, piemēram, pasākumi, kas ir noteikti sieviešu un vīriešu līdztiesības pasākumu programmā, kuru 2005. gada martā parakstīja sociālie partneri, ļautu patiesi ierobežot atalgojuma atšķirības, efektīvi izmantojot sociālo dialogu,
T. whereas the implementation by the Member States, social partners and equal opportunity organisations of measures such as those set out in the 'Framework of actions on gender equality' endorsed by the social partners in March 2005 would help close the pay gap through effective social dialogue,
U. tā kā stratēģijas noteikšana, kas palīdzēs novērst atalgojuma atšķirību, horizontālu un vertikālu darba tirgus segregāciju, aizspriedumus attiecībā uz darbu un nozarēm, kurās sievietes parasti dominē, ir nepieciešams tiesisku un citu pasākumu pamats dažādos līmeņos, nošķirot diskrimināciju atalgojuma jomā un atalgojuma atšķirību, kura rodas citu iemeslu dēļ un nav saistīta ar tiešu vai netiešu diskrimināciju, jo, kamēr pirmā ir pakļauta tieši tiesību aktu kopumam, tikmēr otra ir jārisina, izmantojot politikas virzienus ar konkrētiem mērķiem un īpašus pasākumus,
U. whereas a strategy to remedy the pay gap, horizontal and vertical segregation of the labour market and stereotyping of the jobs and sectors where women typically predominate will require a framework for legislative and other measures at various levels which distinguishes between pay discrimination and pay differences based on factors other than direct or indirect discrimination, since while the former falls directly within the scope of legislation, the latter has to be tackled by means of targeted policies and specific measures,
V. tā kā Komisija atbilstīgi iepriekš minētajā paziņojumā „Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” paustajam 2008. gadā analizē ES tiesisko regulējumu attiecībā uz vienlīdzīgu samaksu, un šajā analīzē ir jāiesaista visas attiecīgās puses, tā kā šīs analīzes rezultātiem būtu jābūt pienācīgi publiski pieejamiem,
V. whereas the Commission, as announced in its above-mentioned communication entitled "Tackling the pay gap between women and men", is, during the course of 2008 carrying out an analysis of the EU legal framework on equal pay that must involve all stakeholders concerned; whereas the results of this analysis should be given due publicity,
W. tā kā vienlīdzība pensiju jomā starp vīriešiem un sievietēm, jo īpaši attiecībā uz pensionēšanās vecumu, ir noteikta par mērķi,
W. whereas equality in male and female pensions, including as regards the retirement age, has been set as a goal,
X. tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam var būt īpaši būtiska nozīme,
X. whereas the European Gender Institute can play a fundamental role,
Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK noteikumiem Direktīva 75/117/EEK ir atcelta no 2009. gada 15. augusta, kas ir arī pēdējais noteiktais termiņš, lai īstenotu šo direktīvu. ;
According to the provisions of Directive 2006/54/EC, Directive 75/117/EEC is repealed as from 15 August 2009, which is also the last limit set to implement this Directive. ;
5. aicina Komisiju iesniegt Parlamentam analīzi par to, kādi ES un/vai valstu līmeņa tiesību akti būtu piemēroti, lai būtiski samazinātu atalgojuma atšķirību;
Calls on the Commission to submit to Parliament an analysis on which type of legal acts at EU and/or national level would be an appropriate means of bringing about a significant reduction in the pay gap;
9. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos detalizētos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution and the accompanying detailed recommendations to the Commission, the Council and the governments and parliaments of the Member States.
Pārstrādātājā Direktīvā Nr. 2006/54 ir ietverta vienlīdzīgas samaksas definīcija, atkārtojot Direktīvas 75/117 noteikumus.
The Recast Directive No 2006/54 contains a definition of equal pay, by copying the provisions of Directive 75/117.