natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– to pakalpojumu (brīvi pieejamo pakalpojumu, informācijas par traucējumiem, komercpakalpojumu, publisko regulēto pakalpojumu) tehniskā specifikācija (precizitāte, ģeogrāfiskais pārklājums, integritāte u. c.), kurus varētu nodrošināt dažādas Galileo satelītu konfigurācijas (arī tad, kad ir nodrošināta sākotnējā un pilnā darbības jauda, ko izmanto kopā ar citām GNSS sistēmām vai bez tām);
- the technical specifications (accuracy, geographical coverage, integrity, etc.) for the services (Open Services, Safety of Life, Commercial Services, Public Regulated Services) that the various Galileo satellite configurations could provide (including IOC and FOC, used in combination with other GNSS systems or on a stand-alone basis);
– EGNOS pakalpojumu nozīme, izmantojot dažādas iespējamās Galileo konfigurācijas, un informācija par to, vai ir jāsaglabā EGNOS konfigurācija tad, kad ir nodrošināta pilna darbības jauda;
- the role of EGNOS services with regard to the various possible Galileo configurations and whether or not EGNOS should be kept in a FOC constellation;
20. uzskata, ka neparedzētas papildu izmaksas būtu jāfinansē no Kopienas budžeta tā, lai netiktu apdraudēta pašreizējo programmu īstenošana; šajā sakarībā aicina Komisiju apsvērt iespēju šādu neparedzētu izmaksu segšanai izveidot „ Galileo rezerves fondu”;
Believes that unexpected additional costs should be financed from the Community budget without endangering other existing programmes; calls, in this respect, on the Commission to assess the possibility of establishing a ‘Galileo reserve fund’ to cover such unexpected costs;
Regulā Nr. 683/2008 ir iekļauts svarīgs ES politiskais lēmums — izveidot autonomu Eiropas Globālo satelītu navigācijas sistēmu ( GNSS ) ( Galileo un EGNOS ), kuras īpašniece un pārvaldītāja būtu Eiropas Savienība.
The EU took an important step with its political decision enshrined in Regulation 683/2008 to put in place an autonomous European Global Satellite Navigation Systems (GNSS) (Galileo and EGNOS) under EU ownership and under EU management.
Šis paziņojums ir pamatiniciatīvas termiņa vidusposma pārskats, kurā novērtēts līdzšinējais veikums un īstenošanas gaita un ar ko uzsāktas diskusijas par turpmāko pārvaldību, ekspluatāciju un finansēšanu.
This Communication is a mid-term review of this flagship initiative, assessing the process and implementation so far and launching the debate on its future governance, exploitation and financing.
Galileo — īss pārskats
Galileo – A brief outline
Galileo kopā ar EGNOS (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests — pastiprinājuma sistēma, kas uzlabo ASV Globālās pozicionēšanas sistēmas (GPS) informācijas precizitāti un ticamību) ir ES izveidota GNSS .
Galileo , together with EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service, an augmentation system that improves the accuracy and the reliability of US' Global Positioning System (GPS) information), is the GNSS developed by the EU.
Divi galvenie iemesli, kādēļ ES pieņēma lēmumu izveidot savu globālo satelītnavigācijas sistēmu, ir šādi — pirmkārt, nodrošināt Eiropas neatkarību no citām globālās navigācijas sistēmām un autonomiju un, otrkārt, iegūt daļu no šā visā pasaulē ārkārtīgi strauji augošā augsto tehnoloģiju tirgus , kurā pašlaik lielā mērā dominē ASV.
Two main reasons have led the EU to the decision of setting up its own global satellite navigation system: Europe’s independence from other global navigation systems and autonomy, and secondly, to get a share in this tremendously growing worldwide high-tech market , which is today to a large extent dominated by the US.
Kā otrās paaudzes satelītnavigācijas sistēma Galileo piedāvās vairākus signāla uzlabojumus, un tā rezultātā uzlabosies precizitāte , tiks iegūta lielāka noturība pret daudztrajektoriju atstarošanos un interferenci un tiks nodrošināta globāla integritāte un autentifikācijas koncepcija , kas ir galvenā atšķirība no GPS un Krievijas Globaļnaja navigacionnaja sputņikovaja sistema ( GLONASS ).
As a second generation satellite navigation system, Galileo will offer several signal enhancements resulting in improved accuracy , more resistance against multi-path reflections and interference and will provide with global integrity and the authentication concept a main differentiator to the GPS and Russia’s Global'naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema (GLONASS).
Turklāt, atšķirībā no GPS un GLONASS , Galileo ir izveidots kā „civila sistēma ar civilu kontroli”, kas nozīmē, ka ir garantēta pakalpojumu nepārtrauktība.
Furthermore, unlike GPS and GLONASS, Galileo is designed as a ‘civil system under civil control’, meaning that continuity of service is guaranteed.
Šis pēdējais aspekts ir ļoti svarīgs, ja patur prātā, ka pašlaik vairāk nekā 7 % no ES IKP (cita starpā finanšu sektors, transports, telekomunikācijas, energosistēmas un akciju tirdzniecības sistēmas) ir atkarīgi no GPS pieejamības.
This last point is quite important if one keeps in mind that today more than 7% of EU GDP (including financial sector, transport, telecommunications, power grids and stock trading systems) is dependent on the availability of GPS.
Tādēļ GPS signālu (pagaidu) ierobežošanas vai pasliktināšanās gadījumā tai būtu milzīga ietekme uz mūsu ekonomiku un sabiedrību, ja nebūs pieejamas citas neatkarīgas GNSS sistēmas.
Therefore, a (temporary) limitation or degradation of GPS signals will have tremendous effects on our economy and society, without other independent GNSS systems in place.
Galileo projekts tiek īstenots četros posmos.
The Galileo project is carried out in four phases:
Definēšanas posms tika pabeigts 2001. gadā, un tā rezultātā tika izveidots sistēmas projekts un arhitektūra, kā arī noteikts pakalpojumu klāsts.
The Definition Phase was completed in 2001 and resulted in the system design and architecture as well as in the definition of the services.
Izstrādes un novērtēšanas posms sākās 2002. gadā un sākotnēji tika plānots līdz 2005. gadam.
The Development and Validation Phase started in 2002 and should originally run until 2005.
Tika palaisti divi izmēģinājuma satelīti ( GIOVE-A , GIOVE-B ), ar kuriem tika izpildīts pamatuzdevums nodrošināt frekvenču pieejamību.
Two experimental satellites (GIOVE-A, GIOVE-B) were launched which fulfilled the primary task to securing the frequency filings.
Novērtēšanu orbītā ( IOV ), izmantojot četrus pilnvērtīgi aprīkotus satelītus, paredzēts uzsākt 2011. gada vidū un 2012. gada sākumā.
In-Orbit Validation (IOV) using four fully-fledged satellites are expected to be launched towards half 2011 and the beginning of 2012.
Izvēršanas posms ietver pilnīgu Galileo sistēmas izveidi, nodrošinot visu 30 satelītu konfigurāciju, tostarp rezerves satelītus, kā arī izveidojot struktūras uz Zemes.
The Deployment Phase comprises the building up the full Galileo system by launching the complete constellation of 30 satellites, including spares, and building up the ground structure.
Darbības posms sāksies pēc pilnas darbības jaudas ( FOC ) sasniegšanas.
The Operational Phase will start after the completion of full operational capability (FOC).
Iepirkumi saistībā ar Galileo konfigurācijas izvēršanu notiek atbilstīgi ES noteikumiem par publisko iepirkumu, paredzot brīvu piekļuvi un godīgu konkurenci, lai iespējamiem pretendentiem radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus.
The deployment of the Galileo constellation is procured in accordance with the EU rules on public procurement, aiming at open access and fair competition to create a level-playing field for potential bidders.
Iepirkums ir sadalīts sešos galvenajos darbu blokos, paredzot sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz primārajiem līgumslēdzējiem un citām struktūrām un to līgumu procentuālo īpatsvaru, kuri jāpiešķir MVU.
The procurement has been split into six main work packages, with detailed rules regarding prime contractors and other entities and the percentage of contracts to be awarded to SMEs.
Galileo bija iecerēts izstrādāt kā publiskā un privātā sektora partnerību (PPP).
Galileo was intended to be developed as a Public Private Partnership (PPP).
PPP sarunas izjuka 2007. gada pavasarī, un Galileo sistēmu nācās pārprofilēt.
PPP negotiations collapsed in spring 2007 and have led to a re-profiling of the Galileo system.
Eiropas GNSS programmu tagad pilnībā finansē no Savienības budžeta, un tās budžets līdz 2014. gadam ir EUR 3,4 miljardi.
The European GNSS Programme is now funded fully by the Union budget with a budget of EUR 3.4 billion until 2014.
Netiešie ieguvumi no programmas varētu būt aptuveni EUR 60 miljardi gadā (ieskaitot lietotāju un iepriekšējā posma tirgus un sabiedrības ieguvumus).
Indirect benefits of the programme are estimated to be around EUR 60 billion per year (including the downstream and upstream market and public benefits).
GNSS tiek uzskatīta par „graujošu tehnoloģiju” (tāpat kā IKT), kurai ir augsts jauninājumu potenciāls un kas pamatojas uz augsto tehnoloģiju zināšanu bāzi, radot ražīguma pieaugumu daudzās nozarēs.
GNSS is seen as a disruptive technology (like ICT), with high potential for innovation, the building up of a high-tech knowledge-base and productivity gains in many sectors.
Tiek lēsts, ka gada pieauguma tempi ar GNSS saistītu produktu un pakalpojumu tirgum ir virs 10 %.
Annual growth rates of the market for GNSS-enabled products and services are estimated to be above 10%.
Galileo ir ES īpašumā.
Galileo is owned by the EU.
Tā publisko uzraudzību un pārvaldību īsumā var raksturot šādi:
Its public governance and management can be summarised as follows:
· politisku pārraudzību nodrošina Eiropas Parlaments un Padome .
· Political oversight is assured by the European Parliament and the Council .
Šim nolūkam ir izveidota Galileo starpiestāžu komiteja;
A Galileo Inter-institutional Panel has been created to this end.
· Komisija darbojas kā „ programmas vadītāja ”;
· The Commission acts as ‘ programme manager ’ .
· Eiropas GNSS aģentūra ( GSA ) palīdz Komisijai, tā darbojas kā akreditācijas iestāde un ir atbildīga par tirgus sagatavošanu un par sertificēšanu ;
· The EU GNSS Agency ( GSA ) is assisting the Commission, acts as Accreditation Authority and is responsible for preparing the market and organizing certification .
· Eiropas Kosmosa aģentūra ( EKA ) ir „ galvenais darbuzņēmējs ” vai „ iepirkumu un projekta aģents ”.
· The European Space Agency ( ESA ) is the ‘ prime contractor ’ or ‘ procurement and design agent ’ .
Īstenošanas novērtēšana
Implementation Assessment
Līdzšinējie rezultāti
Results so far
Paziņojumā ir uzsvērti līdz šim sasniegtie rezultāti:
The Communication highlights the results achieved so far:
· EGNOS atvērto pakalpojumu uzsākšana tika paziņota 2009. gada oktobrī.
· The EGNOS open service was declared operational in October 2009.
Pašlaik 80 000 Eiropas lauksaimnieku augstas precizitātes lauksaimniecībā ikdienā izmanto EGNOS , drīz to izmantos arī civilajā aviācijā un jūras transportā;
EGNOS is now used daily by 80.000 European farmers for high-precision agriculture; soon it will also be used in civil aviation and maritime transport;
· ir piešķirti pirmie 4 līgumi par sistēmu konstruēšanu, ekspluatāciju un vēl 14 Galileo satelītu būvniecību un palaišanu papildus tiem četriem satelītiem, ko EKA pasūtīja iesākumā (līgumi par atlikušajiem 2 darbu blokiem jānoslēdz 2011. gada pirmajā pusē);
· The first 4 contracts for system engineering , operations and the construction and launch of 14 additional Galileo satellites on top of the four satellites initially commissioned by ESA have been awarded (the remaining 2 work packages are to be awarded in the first half of 2011);
· ir veikti sagatavošanās darbi, lai 2011. gada vidū un 2012. gada sākumā palaistu pirmos četrus pilnvērtīgi aprīkotos satelītus ( IOV satelīti);
· Preparations have been taken for the launch of the first 4 ‘fully featured’ Galileo satellites (IOV satellites), expected to be launched towards mid 2011 / beginning 2012;
· 2010. gadā tika pieņemts rīcības plāns GNSS lietojumiem , norādot konkrētas iniciatīvas, lai stiprinātu pakārtoto tirgu;
· The GNSS Applications Action Plan was adopted in 2010, setting out concrete initiatives to strengthen the downstream market;
· ir veikti svarīgi pasākumi, lai izveidotu virszemes infrastruktūru , cita starpā vairākas zemes stacijas ES teritorijā un ārpus tās;
· Important steps were taken in putting in place the ground infrastructure , including the setting up of several ground stations inside and outside EU territories;
· Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu ir izsludināti pieteikumu iesniegšanas konkursi par kopējo vērtību EUR 120 miljoni, lai izstrādātu lietojumus un uztvērēju tehnoloģijas.
· Several calls within FP7 with a total value of EUR 120 million have been opened to develop applications and receivers technologies.
Finanšu stāvoklis
The financial picture
Finanšu stāvoklis nav tik labvēlīgs.
The financial picture is less positive.
IOV apstiprināšanas posma izmaksas un palaišanas izmaksas ievērojami pieauga.
The costs of the IOV validation phase and the launching costs increased substantially.
Saskaņā ar pašreizējo budžetu Komisija prognozē, ka Galileo konfigurācija sastāvēs tikai no 18 satelītiem (14 + 4 IOV satelīti).
Within the present budget , the Commission expects the Galileo constellation to consist of only 18 satellites (14 + 4 IOV satellites).
Izmantojot šādu konfigurāciju, programma varētu sasniegt sākotnējo darbības jaudu ( IOC ), kas ļaus agrāk uzsākt pakalpojumu sniegšanu, t. i., piedāvāt sākotnējos atvērtos pakalpojumus, meklēšanu un glābšanu, kā arī publiski regulētus pakalpojumus ( PRS ), tomēr vēl nesasniedzot pilnu darbības jaudu.
Thanks to this constellation, the programme could achieve Initial Operational Capability (IOC), which will allow the provision of early service i.e. offering an initial Open Service, Search and Rescue and PRS, but not at their full performance level.
Līdz ar agrīnu pakalpojumu sniegšanu varētu uzsākt ar Galileo saderīgu lietotājiekārtu izplatīšanu un lietojumu paplašināšanu.
With the provision of early services , user equipments compatible with Galileo could be disseminated and applications broadened.
Tas veicinātu Galileo izplatību GNSS tirgū, kā arī veicinātu Eiropas uzņēmumu spēcīgāku jaunrades spēju un konkurētspēju.
The penetration of Galileo in the GNSS market would be facilitated and the innovative capacity as well as the competitive positioning of European companies strengthened.
Visbeidzot, IOC sasniegšana dos nozīmīgu signālu pasaulei, ka ES ir apņēmības pilna un spēj ieviest sarežģītu GNSS .
Finally, achieving IOC will give an important signal to the world that the EU is committed to and capable of putting in place a sophisticated GNSS.
Tomēr, lai pilnībā izmantotu Galileo priekšrocības, tai ir jāsasniedz pilna darbības jauda ( FOC ).
Nevertheless, to fully exploit its advantages Galileo needs to reach Full Operation Capability (FOC).
Ekspluatācija samazinātas konfigurācijas līmenī ir pirmais solis ceļā uz iekļūšanu tirgū, tomēr tas ir ierobežots un noteikti nebūs pietiekams, lai sasniegtu Galileo sistēmas mērķus.
The performance level of a reduced constellation is a first step towards market penetration, but is restrictive and will definitely not be sufficient to achieve Galileo system objectives.
Lai sasniegtu pilnu darbības jaudu, būs nepieciešami papildu ieguldījumi .
Reaching FOC would require additional investments .
Tā kā Komisija nav ierosinājusi papildu finansējumu pašreizējā daudzgadu finanšu shēmas laikposmā, no 2014. gada papildus būs nepieciešams lielāks finansējums nekā iepriekš paredzētais.
Since the Commission did not propose additional financing during the current period of the Multiannual Financial Framework, a higher additional financing will be needed from 2014 onwards than previously assumed.
Sakarā ar papildu izmaksām (piemēram, ražošanas ķēdes traucējumu dēļ) Komisija pašlaik novērtē, ka FOC sasniegšanai kopumā būs vajadzīgi apmēram EUR 1,9 miljardi .
Due to additional costs (e.g. caused by the disruption of the production chain), a total of around EUR 1.9 billion is now estimated by the Commission to be needed to reach FOC.
Turklāt FOC aizkavēsies par 2–3 gadiem (līdz apmēram 2019. gadam), kā rezultātā ievērojami samazināsies netiešie ieguvumi.
Furthermore, FOC will be delayed by 2-3 years (until around 2019), leading to a substantial loss of indirect benefits.
Izmaksu pārsniegšana ir nopietna problēma, bet tā ir jāskata arī plašākā perspektīvā — GPS sistēmas izstrādes, ieviešanas un uzlabošanas izmaksas kopumā sasniedz apmēram USD 40 miljardus.
Cost overruns are a serious problem, but should also be seen in the right perspective: The development, deployment and upgrading of the GPS system cost in total around $ 40 billion.
Turklāt Galileo ir daudz augstāks ienesīguma līmenis nekā jebkuras citas salīdzināmas infrastruktūras ieguldījumiem (piemēram, Eiropas komunikāciju tīkliem vidējais ienesīguma līmenis ir aptuveni 8 %, bet Galileo ienesīguma līmenis tiek lēsts aptuveni 49 % līmenī).
Also, Galileo has a much higher rate of return than any other comparable infrastructural investment (for example, the Trans European Networks have in average a rate of return of around 8%, whereby Galileo's rate of return is estimated to be around 49%).
Starptautiskā darbība
International activities
Ņemot vērā pirmā Ķīnas COMPASS satelīta palaišanu 2007. gadā, drīzumā mēs varam sagaidīt, ka orbītā parādīsies vēl viena jauna satelītnavigācijas sistēma (pasaulē ceturtā pēc GPS , GLONASS un Galileo ).
With the launch of the first Chinese COMPASS satellite on 2007 we can expect soon a new satellite navigation system in orbit (the fourth global one after GPS, GLONASS and Galileo).
Indija veido savu reģionālo sistēmu ( IRNSS — Indijas Reģionālā satelītnavigācijas sistēma) un Japāna — savu Quasi-Zenith sistēmu ( QZSS ).
India is building up its regional system (IRNSS – Indian Regional Navigation Satellite System) and Japan its Quasi-Zenith System (QZSS).
Mūsu konkurenti ir kļuvuši spēcīgāki, un mēs varam pieņemt, ka tie strauji virzās uz priekšu.
Our competitors have become stronger and we can assume that they are advancing dynamically.
Lai Galileo kļūtu par otro globālo GNSS izvēles iespēju mikroshēmu ražotājiem , ir ļoti svarīgi pēc iespējas ātrāk darīt pieejamus pakalpojumus un uzņemties ilgtermiņa saistības par Galileo turpmāko finansējumu.
In order for Galileo to become the second global GNSS of choice for chip manufacturers , it is crucial to as soon as possible make early services available and to have a long term commitment about the future financing of Galileo.
Galvenais uzdevums GNSS programmu starptautiskajai darbībai būs nodrošināt savietojamību un sadarbspēju ar Galileo , lai piekļūtu ar GNSS saistītiem globāliem resursiem un noteiktu pasaules mēroga standartus nolūkā nodrošināt attiecīgā kosmosa segmenta un Zemes staciju tīkla drošību, vienlaikus nodrošinot stingrāku kontroli pār jutīgajām GNSS tehnoloģijām, kas izstrādātas par Eiropas līdzekļiem, un piedalīties starptautiskos centienos izstrādāt novatoriskus lietojumus un specializētus lietojumus pārreģionālās interesēs.
The main challenge for the international activities of the GNSS Programmes will be to ensure the compatibility and interoperability with Galileo, to access global GNSS-related resources and set worldwide standards , to ensure security of the space segment and network of ground stations, while ensuring a stricter control of sensitive GNSS technologies developed with European funding, to join in an international effort to develop innovative applications and specialised applications of supra-regional interest.
Svarīgs mērķis būs radīt tirgus iespējas Eiropas GNSS tehnoloģijai un lietojumu nozarēm.
An important objective will be to create market opportunities for the European GNSS technology and applications industries.
Turpmākie uzdevumi
Future Challenges
Ar termiņa vidusposma pārskatu ir arī uzsāktas debates par GNSS programmu turpmāko pārvaldību, ekspluatāciju un finansēšanu .
The mid-term review is also launching the debate on the future governance, exploitation and financing of the GNSS programmes.
Tās ir ļoti svarīgas debates, kurās būtu jāprecizē ES nodomi un ilgtermiņa saistības šajā jomā.
This is a very important debate that should clarify the EU's intentions and long term commitment in this field.
Darbība un ekspluatācija pēc 2013. gada
Operation and exploitation after 2013
Politiskā līmenī būtu jānotiek plašām un vispusīgām debatēm par vēlamo vērienīguma līmeni (kas noteiks sniegto pakalpojumu līmeni) un pieejamajiem finanšu resursiem (attiecībā uz ko būtu jāpieņem politisks lēmums par to, vai šo programmu finansēs tikai ES, vai tiks pieļauti atsevišķu valstu vai privāti ieguldījumi).
A broad and comprehensive debate on political level should take place about the desired level of ambition (resulting in the level of services provided) and the financial resources available (whereby a political choice would need to be made between a purely EU funded programme and one allowing national or private contributions).
Šo debašu rezultāti ietekmēs politikas izvēles iespējas attiecībā uz GNSS sistēmu turpmāko pārvaldību un vadību.
The result of this debate will impact the policy options for the future governance and management of the GNSS systems.
Ir apspriežami šādi nozīmīgi aspekti:
Important elements for the debate are:
· EGNOS un Galileo ekspluatācijas ikgadējās izmaksas tiek lēstas aptuveni EUR 800 miljonu apmērā .
· Costs for the exploitation of EGNOS and Galileo are estimated at around EUR 800 million per year .
Būs nepieciešamas ilgtermiņa saistības segt šīs izmaksas, lai garantētu EGNOS un Galileo ilgtermiņa stabilitāti un lai lietotāji varētu maksimāli palielināt savus ieguvumus no piedāvātajiem pakalpojumiem.
A long-term commitment to bear these costs will be required to guarantee the long-term stability of EGNOS and Galileo and for the users to maximise their benefits from the services offered.
· Gaidāms, ka ieņēmumi (galvenokārt maksa par augstas precizitātes komercpakalpojumiem) tuvākajā nākotnē būs ierobežoti, līdz 2030. gadam pakāpeniski sasniedzot aptuveni EUR 80 miljonus gadā , kas nozīmē, ka tuvākajā laikā šī sistēma nebūs ekonomiski patstāvīga.
· Revenues (mainly fees for the highly accurate Commercial Service) are expected to be limited in the near future, rising slowly to around EUR 80 million per year by 2030 , meaning that economic self-sustainability of the systems could not be expected soon.
· Ir jāpaātrina atbildības režīma precizēšana attiecībā uz satelītnavigāciju, īpašu uzmanību pievēršot EGNOS , lai mazinātu pakalpojumu atbildības risku saistībā ar drošībai kritiskām lietojumprogrammām.
· The clarification of the liability regime for the satellite navigation, with special regard to the EGNOS, has to be speeded up to mitigate the liability risk of service for safety critical applications.
· Arī intelektuālā īpašuma tiesības vai riska pārvaldīšana ir ļoti būtiski elementi, kas izriet no īpašuma tiesībām.
· Intellectual property rights or risk management are also indispensable elements resulting from ownership.
· Vajadzīgs krietni lielāks finansējums pakārtoto lietojumu pētniecības un izstrādes darbībām .
· A more substantial R&D funding is necessary for the development of downstream applications.
Pamatojoties uz iepriekšminēto debašu rezultātu, Komisijai ir jāveic vispusīga analīze , lai precīzāk noteiktu iespējamos rīcības scenārijus un līdzekļus, kas nepieciešami darbības un ekspluatācijas laikposmā pēc 2013. gada.
Based on the outcome of the above debate, the Commission should launch a comprehensive analysis to obtain a more precise identification of the possible scenarios and means for operation and exploitation after 2013.
Tas attiecas arī uz visiem ekspluatācijas komerciālajiem aspektiem, kā arī uz dažādu ekspluatācijas modeļu juridiskajām, līgumattiecību un finansēšanas struktūrām, kas nodrošinās stabila pārvaldības modeļa izveidi.
This includes all commercial aspects of the exploitation as well as the legal, contractual and financing structures of the different exploitation models that will ensure that a stable governance model is put into place.