natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
23. pievērš uzmanību MVU energotaupības potenciālam, jo pašlaik tikai aptuveni 24 % Eiropas MVU aktīvi veic pasākumus, lai mazinātu ietekmi uz vidi; uzsver, ka katram MVU ir pieejams vismaz viens finanšu konsultants, taču MVU nav pieejamas konsultācijas par energotaupību un energoefektivitāti, un ka MVU būtu vajadzīga arī vides un enerģētikas eksperta palīdzība;
Draws attention to the energy saving potential of SMEs, as today only some 24% of European SMEs are actively implementing measures to reduce their environmental impact; stresses that while there is at least one financial consultant available for each SME, they receive no such an advice on energy saving and energy efficiency, and would need the assistance of an environmental and energy expert as well;
26. norāda, ka Komisija ir konstatējusi, ka, ir nepieciešami ieguldījumi 1 triljona euro apmērā, lai līdz 2020. gadam uzlabotu enerģijas ražošanas jaudu un ES enerģijas transportēšanas un sadales infrastruktūru, kas galvenokārt būtu jāfinansē no enerģijas tarifiem; aicina šos ieguldījumus veikt ar mērķi pabeigt savstarpēji pilnībā savienotu iekšējo enerģijas tirgu, nodrošinot piegāžu drošumu, uzlabojot atjaunojamo energoresursu integrāciju un vienlaikus ņemot vērā katras valsts energoavotu sadalījuma specifiku, kā arī palielinot energoefektivitāti un ļaujot patērētājiem gūt labumu no jaunajām tehnoloģijām; uzsver vajadzību nodrošināt elektroenerģijas savienojumus starp dalībvalstīm, lai vairākās valstīs pilnībā izmantotu apjomīgos ieguldījumus, jo īpaši atjaunojamos energoresursos;
Notes that the Commission has identified investment needs of €1 trillion in the area of energy generation capacity and the upgrading of the EU's energy transmission and distribution infrastructures by 2020, mainly to be financed through energy tariffs; calls for these investments to be made, with a view to completing an interconnected internal energy market ensuring security of supply, improving the integration of renewable energies in the European energy system, while taking into consideration the specific nature of each country’s energy mix; increasing energy efficiency and enabling consumers to benefit from new technologies; stresses the need for electricity interconnectors between Member States in order to fully exploit the massive investments being made, in particular in renewable energy, in a number of countries;
31. atzīmē ieguldījumu, ko kodolenerģija ir devusi CO 2 emisiju samazināšanā, jo ES darbojošos kodolspēkstaciju slēgšana par 50 % palielinātu emisijas;
Notes the contribution made by nuclear energy to reducing CO 2 emissions, since closing nuclear power plants operating in the EU would lead to a 50% increase in emissions;
36. uzsver, ka jāierobežo CO 2 emisijas transporta nozarē, nodrošinot standartizētas Eiropas infrastruktūras elektriskajiem transportlīdzekļiem un vairāk stimulu ilgtspējīgai otrās paaudzes biodegvielai kā fosilo kurināmo alternatīvai;
Stresses the need to curb CO 2 emissions in the transport sector through the provision of standardised European infrastructures for electric vehicles and more incentives to use sustainable second-generation biofuel as an alternative to fossil fuels;
38. atzinīgi vērtē Komisijas nolūku klimata politiku saistīt ar ilgtermiņa plāniem un atbalsta ideju par tādiem starpposma mērķiem kā 2030. gada mērķi; ir pārliecināts, ka reālistiski vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķi ieguldītājiem nodrošina nepārprotamākus stimulus iesaistīties ilgtspējīgos ieguldījumos un ka augstāku mērķu izvirzīšana pašreizējā 2020. gada shēmā var būtu pārāk tālejoša no ieguldījumu viedokļa;
Welcomes the Commission's intention to gear climate policies towards long-term trajectories and supports the idea of intermediate targets, for example for 2030; is convinced that realistic medium- and long-term objectives provide for clearer incentives for investors to engage in sustainable investments, and that setting higher targets within the current 2020 framework might be too ambitious from an investment perspective;
Papildu ieguvumi un ietekme
Co-benefits and impacts
40. atzīst, ka, lai arī tas stimulē zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju izstrādi, ETS samazinājuma mērķa paaugstināšana, ja to nekombinētu ar mērķtiecīgiem energoefektivitātes pasākumiem, izraisītu turpmāku elektroenerģijas cenu kāpumu un tas radītu lielas bažas ES nozarēm un patērētājiem; uzskata, ka saskaņā ar neseno Eirobarometra pētījumu stabilas un drošas enerģijas cenas sabiedrībai ir vissvarīgākais aspekts; norāda, ka ETS direktīva ļauj dalībvalstīm ar valsts atbalstu līdzsvarot energoietilpīgo nozaru augstākās elektroenerģijas izmaksas;
Recognises that while serving as an incentive to develop low-carbon technologies, tightening the ETS reduction target would lead to a further increase in electricity prices and - if not accompanied by ambitious energy efficiency measures - in electricity costs, which would be a major concern for EU industries and for consumers; considers that according to the recent Eurobarometer survey stable and secure energy prices are a major concern for the public; points out that the ETS directive allows Member States to offset higher electricity prices for electro-intensive industries by granting State aid;
44. pauž bažas, ka jau notiek ilgtspējīgu tehnoloģisko inovāciju pārvietošana no Eiropas uz citām pasaules daļām, kas var nozīmēt, ka Eiropa kļūs par šo tehnoloģiju un saistītu gatavo produktu neto importētāju; konstatē, ka saskaņā ar jaunākajiem apsekojumiem no 50 uzņēmumiem, kas uzskatāmi par ekoloģisko tehnoloģiju līderiem, 24 atrodas Āzijā, 22 — Amerikas Savienotajās Valstīs, trīs — Eiropā un viens — Kanādā; uzsver, ka saskaņā ar Ernst&Young veikto 2010. gada pētījumu Ķīna un ASV ir pasaulē vispievilcīgākie reģioni atjaunojamo enerģijas avotu izveidei;
Is concerned that a shift in sustainable technology innovation away from Europe to other parts of the world is already occurring, which may turn Europe into a net importer of these technologies and related finished products; states that, according to recent surveys, out of the 50 companies identified as clean technology leaders, 24 were based in Asia, 22 in the United States, three in Europe, and one in Canada; stresses that, according to the Ernst &Young 2010 barometer, China and US are the most attractive regions of the world for the development of renewable energy sources;·
46. atzīst darba vietu radīšanas un konkurētspējas ietekmi, kas saistīta ar pāreju uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, ES kļūstot par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju un energoefektīvu produktu un pakalpojumu jomā;
Recognises the job-creation and competitiveness effects associated with the transition to a low-carbon economy, as the EU becomes a global leader in the area of renewable energy technologies and energy-efficient products and services;
48. norāda, ka saskaņā ar ierosinātajiem noteikumiem attiecībā uz salīdzināmo novērtēšanu tām rūpniecības iekārtam, kuras nespēs ievērot robežvērtības, būs jāiegādājas daļa emisiju sertifikātu, radot pasaules tirgus konkurences apstākļos strādājošiem ES uzņēmumiem izmaksas, kādas to konkurentiem citur pasaulē nav jāuzņemas; atzīmē, ka, pateicoties ETS elastīgajai struktūrai, uzņēmumi varēs pārnest neizmantotās otrā posma kvotas uz trešo posmu;
Points out that under the proposed benchmarking provisions a share of the emissions certificates will still have to be purchased by those industrial installations which are not going to meet the benchmark, generating costs for EU companies facing international competition that their global competitors do not have to contend with; notes that, owing to the flexible architecture of the ETS, companies will be able to carry over unused allowances from the second to the third phase;
51. uzsver, ka nepastāv vienots risinājums visām attiecībā uz CO 2 emisiju jutīgām rūpniecības nozarēm un ka produkta īpašības vai tirgus struktūra ir īpaši būtiski kritēriji, lai izvēlētos pieejamos līdzekļus (bezmaksas kvotu piešķiršana, valsts atbalsts vai pielāgošanas pasākumi uz robežām);
Emphasises that there is no single solution for industrial sectors that are vulnerable to carbon leakage, and that the nature of the product or the structure of the market are essential criteria for choosing between the tools available (free allocation of allowances, State aid or border adjustment measures);
56. uzsver, ka oglekļa cenu palielināšanās rezultātā turpinās pieaugt elektroenerģijas izmaksas; konstatē, ka oglekļa cenu palielināšanās par 1 euro sabiedrībai rada papildu izmaksas par elektroenerģiju 2 miljardu euro apmērā, no kurām 40 % rada ražošana; aicina Komisiju apspriesties ar visām iesaistītajām personām, lai ierosinātu piemērotus risinājumus, kas neizkropļo konkurenci;
Stresses that increases in carbon prices will lead to further increases in electricity costs; states that every €1 increase in the carbon price results in more than €2 billion in extra costs for society in the form of electricity charges, 40% of which is accounted for by industry; calls on the Commission to consult all parties involved, with a view to proposing appropriate solutions which do not distort competition;
· novērtēt emisiju samazināšanas iekšējo politiku ietekmi uz nodarbinātību, tostarp darba iespējām, un veicināt izpratni par zemām oglekļa emisijām, pārkvalificēšanās un kvalifikācijas celšanas vajadzības enerģētikas jomā un izglītību un apmācību, jo īpaši MVU vajadzībām;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
· analizēt, cik lielā mērā dalībvalstis pilda savu apņemšanos vismaz 50 % izsoļu ieņēmumu tērēt klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem un, ja nepieciešams, ierosināt pasākumus;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
· analizēt augstāku ES emisiju samazināšanas mērķu ietekmi dalībvalstu līmenī, kā norādīts Vides padomes 2011. gada 14. marta secinājumos;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
· sniegt pienācīgu finansējumu Stratēģiskā energotehnoloģiju plāna (SET plāna) vajadzībām;
· provide proper financing for the SET-Plan;
· sekmēt, lai dalībvalstis efektīvi izmanto struktūrfondus un Kohēzijas fondu, jo īpaši attiecībā uz energoefektivitātes pasākumiem, vienlaikus pilnībā ņemot vērā principu, ka šādiem ieguldījumiem jābūt reģionāliem un tie jāizmanto ekonomisko un sociālo atšķirību mazināšanai ES;
· promote the efficient use of the structural and cohesion funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU;
· ieviest novatoriskus finansēšanas mehānismus (piemēram, apgrozības shēmas);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes);
· piešķirt papildu finansējumu vājākiem un nelabvēlīgākā situācijā esošiem reģioniem, lai to varētu izmantot pasākumiem nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (ēkas, transports, lauksaimniecība);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture);
· Astotajā pētniecības pamatprogrammā par prioritāti noteikt pētījumus klimata un enerģētikas jomā, tostarp energoefektivitāti, un pētniecību par klimata pārmaiņu cēloņiem un iespējām tām pielāgoties;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it;
· analizēt, kā ES vienpusēja apņemšanās panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 % ietekmē citu valstu vēlmi pievienoties starptautiskam nolīgumam;
· to analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement;
· izpētīt iespējamo ietekmi saistībā ar videi draudzīgu darba vietu pārvirzi, kā arī ar mazākiem ieguldījumiem un konkurētspēju videi draudzīgās nozarēs.
· investigate the potential impact in terms of green jobs leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors.
par universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112
on universal service and the 112 emergency number
Referente: Sylvana Rapti
Rapporteur: Sylvana Rapti
Atzinumu sagatavoja (*): José Manuel Fernandes , Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
Rapporteur for the opinion (*): José Manuel Fernandes, Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS (*) 16
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 16
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva)
– having regard to Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services (Universal Service Directive)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā
– having regard to Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā
– having regard to Directive 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva)
– having regard to Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on access to, and interconnection of, electronic communications networks and services (Access Directive)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva)
– having regard to Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/140/EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu
– having regard to Directive 2009/140/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directives 2002/21/EC on a common regulatory framework for electronic communications networks and services, 2002/19/EC on access to, and interconnection of, electronic communications networks and associated facilities, and 2002/20/EC on the authorisation of electronic communications networks and services
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi ( BEREC ) un biroju
– having regard to Regulation (EC) No 1211/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 establishing the Body of European Regulators for Electronic Communications (BEREC) and the Office
— ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē
– having regard to Directive 2002/58/EC of the European Parliament and of the Council of 12 July 2002 concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector
– ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par nākotnes universālā pakalpojuma principiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, ko Komisija uzsāka 2010. gada 2. martā,
– having regard to the public consultation launched on 2 March 2010 by the Commission on future universal service principles in the area of electronic communications networks and services,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra paziņojumu „Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” ( COM(2010)0472 ),
– having regard to the Commission Communication of 20 September 2010 entitled ‘European Broadband: investing in digitally driven growth’ ( COM(2010)0472 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu ( COM(2010)0471 ),
– having regard to the Commission Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council establishing the first radio spectrum policy programme ( COM(2010)0471 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves tīkliem ( NGA ),
– having regard to the Commission Recommendation of 20 September 2010 on regulated access to Next Generation Access Networks (NGA),
– ņemot vērā Komisijas Komunikāciju komitejas darba dokumentu „Platjoslas piekļuve ES — situācija 2010. gada 1. jūlijā”,
– having regard to the Working Document of the Commission’s Communications Committee on ‘Broadband access in the EU: situation at 1 July 2010’,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 25. augusta paziņojumu „Progresa ziņojums par Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu 2009. gadā (15. ziņojums) SEC(2010)630” ( COM(2010)0253 ),
– having regard to the Commission Communication of 25 August 2010 entitled ‘Progress report on the Single European Electronic Communications Market 2009 (15th Report) SEC(2010)630’ ( COM(2010)0253 ),
– ņemot vērā 2010. gada oktobrī publicēto patēriņa tirgu rezultātu pārskata ceturto izdevumu „Par tirgu efektīvāku darbību patērētāju labā”,
– having regard to the 4th edition of the ‘Consumer Markets Scoreboard - Making markets work for consumers’ published in October 2010,
– ņemot vērā Padomes 1991. gada 29. jūlija Lēmumu 91/396/EEK par vienota Eiropas neatliekamās palīdzības numura ieviešanu
– having regard to Council Decision 91/396/EEC of 29 July 1991 on the introduction of a single European emergency call number
OV L 217, 6.8.1991., 31. lpp. ,
OJ L 217, 6.8.1991, p.
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK
– having regard to Regulation (EC) No 717/2007 of the European Parliament and of the Council of 27 June 2007 on roaming on public mobile telephone networks within the Community and amending Directive 2002/21/EC
– ņemot vērā 2010. gada 23. decembrī ratificēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,
– having regard to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities ratified by the EU on 23 December 2010,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 2. pantu (Tiesības uz dzīvību), 3. pantu (Tiesības uz personas neaizskaramību), 6. pantu (Tiesības uz brīvību un drošību), 26. pantu (Invalīdu integrācija) un 35. pantu (Veselības aizsardzība),
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union and especially Articles 2 (Right to life), 3 (Right to the integrity of the person), 6 (Right to liberty and security), 26 (Integration of persons with disabilities) and 35 (Health care),
– ņemot vērā pētījumu „Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112” ( Flash Eurobarometer Nr. 314),
– having regard to the survey entitled ‘The European Emergency Number 112’ (Flash Eurobarometer 314),
– ņemot vērā Komisijas Komunikāciju komitejas 2011. gada 10. februāra darba dokumentu „Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 ieviešana — datu vākšanas ceturtās kārtas rezultāti”,
– having regard to the Working Document of the Commission’s Communications Committee on ‘Implementation of the European emergency number 112 – Results of the fourth data-gathering round’ (10 February 2011),
– ņemot vērā savu 2007. gada 25. septembra deklarāciju par Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112
– having regard to its Declaration of 25 September 2007 on the European emergency call number 112
OV C 219 E, 28.8.2008., 92. lpp. ,
OJ C 219 E, 28.8.2008, p.92. ,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A7-0220/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0220/2011 ),
A. tā kā Universālā pakalpojuma direktīvā (UPD) paredzēta sociālās atstumtības novēršana, nodrošinot lauku un tālāku reģionu iedzīvotājiem vai mājsaimniecībām ar zemu ienākumu līmeni piekļuvi pamata un svarīgiem telekomunikāciju pakalpojumiem par pieņemamu cenu;
A. whereas the Universal Service Directive (USD) prevents social exclusion by ensuring that citizens in rural and remote areas or low-income households have affordable access to basic and essential telecoms services,
B. tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka neaizsargātās grupas netiktu atstātas novārtā, un jāveic īpaši efektīvi pasākumi, lai nodrošinātu to sociālo iekļaušanu un pieeju pakalpojumiem ar tādiem pašiem noteikumiem kā visiem citiem pilsoņiem;
B. whereas particular attention must be paid to ensure that vulnerable groups are not left behind and special effective measures should always be implemented to guarantee their social inclusion and access to services on an equal footing with all other citizens,
C. tā kā tehnoloģijas, kas strauji attīstās, jo īpaši mobilā telefonija par pieejamu cenu, pašlaik veicina to, ka pamata telefonsakaru pakalpojumi ir pieejami vairākumam iedzīvotāju;
C. whereas evolving technology, especially affordable mobile telephony, contributes to providing the majority of citizens with access to basic telecom services,
D. tā kā universālo pakalpojumu definē kā „noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimālo kopumu, kas ir pieejams visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus un netraucējot konkurenci”;
D. whereas the universal service is defined as the ‘minimum set of services of specified quality to which all end-users have access, at an affordable price in the light of specific national conditions, without distorting competition’,