natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā tā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem
– having regard to its resolution of 15 November 2011 on reform of the EU state aid rules on Services of General Economic Interest
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2011)0494 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0494 .
– ņemot vērā tā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par Komisijas XXXIII ziņojumu par konkurences politiku 2003. g.
– having regard to its resolutions of 22 February 2005 on the Commission’s XXXIIIrd Report on Competition Policy 2003
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0032 . , 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Komisijas ziņojumu par konkurences politiku 2004. gadā
Texts adopted, P6_TA(2005)0032 . , of 4 April 2006 on the Commission Report on Competition Policy 2004
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0120 . , 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par ziņojumu par konkurences politiku 2005. gadā
Texts adopted, P6_TA(2006)0120 . , of 19 June 2007 on the Report on Competition Policy 2005
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0263 . , 2009. gada 10. marta rezolūciju par ziņojumiem par konkurences politiku 2006. un 2007. gadā
Texts adopted, P6_TA(2007)0263 . , of 10 March 2009 on the Reports on Competition Policy 2006 and 2007
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0099 . , 2010. gada 9. marta rezolūciju par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku
Texts adopted, P6_TA(2009)0099 . , of 9 March 2010 on the Report on Competition Policy 2008
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0050 . un 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par konkurences politiku
Texts adopted, P7_TA(2010)0050 . and of 20 January 2011 on the Report on Competition Policy 2009
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0023 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0023 . ,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas 2010. gada ziņojumu par konkurences politiku (INT/594 – CESE 1461/2011),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee on the Commission Report on Competition Policy 2010 (INT/594 - CESE 1461/2011),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšēja tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus ( A6-0424/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Transport and Tourism ( A7-0424/2011 ),
A. tā kā finanšu un ekonomikas krīze, kas sākās 2008. gada rudenī, vēl nav pārvarēta; tā kā pēdējos mēnešos atkal saasinājušies finanšu satricinājumi un recesijas draudi;
A. whereas the financial and economic crisis which broke out in autumn 2008 has not yet been overcome; whereas financial turmoil and recessionary fears have become once again acute over the last months;
B. tā kā Komisija uz krīzes sākšanos reaģēja ātri un saprātīgi, pieņemot īpašus noteikumus par valsts atbalstu un izmantojot konkurences politiku kā krīzes pārvaldības instrumentu; tā kā šāda prakse bija iecerēta un joprojām tiek īstenota kā pagaidu režīms, lai gan ir pārsniegts tam sākotnēji paredzētais piemērošanas laiks;
B. whereas the Commission responded to the eruption of the crisis in a prompt and reasonable manner by adopting special State aid rules and using competition policy as a crisis management tool; whereas this was, and still is, meant to be a temporary regime although its timeframe has exceeded what was originally expected;
C. tā kā laikā no 2008. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 1. oktobrim Komisija pieņēma vairāk nekā 200 lēmumus par valsts atbalstu finanšu nozarei; tā kā 2009. gadā dalībvalstu finanšu nozarei sniegtā atbalsta nominālais apjoms bija EUR 1107 miljardi (9,3 % no ES IKP); tā kā Komisijas apstiprināto pasākumu maksimālais apmērs kopš paša krīzes sākuma līdz 2010. gada 1. oktobrim (ietverot gan shēmas, gan ad hoc pasākumus) sasniedza EUR 4588,90 miljardus;
C. whereas between 1 October 2008 and 1 October 2010 the Commission took more than 200 decisions on State aid for the financial sector; whereas in 2009 the nominal amount of aid to the financial sector used by Member States constituted EUR 1 107 billion (9.3% of EU GDP); whereas the maximum volume of Commission-approved measures since the beginning of the crisis until 1 October 2010 (including both schemes and ad hoc interventions) amounts to EUR 4 588.90 billion;
D. tā kā Komisija ieviesa no 2011. gada 1. janvāra piemērojamu prasību katram rekapitalizācijas vai aktīvu glābšanas atbalsta saņēmējam iesniegt pārstrukturēšanas plānu neatkarīgi no tā, vai banka ir uzskatāma par pilnīgi drošu vai nonākušu grūtībās;
D. whereas the Commission introduced a requirement applicable from 1 January 2011 onwards to submit a restructuring plan for every beneficiary of a recapitalisation or an impaired assets measure, irrespective of whether the bank is considered to be fundamentally sound or distressed;
E. tā kā krīzes laikā piešķirtais prāvais valsts atbalsts, piemēram, garantijas shēmu un rekapitalizācijas shēmu veidā un kā papildu finansiāls atbalsts banku līdzekļu likviditātes nodrošināšanai, ir krasi veicinājis publisko finanšu nelīdzsvarotību; tā kā joprojām nav zināms, cik tālejošas sekas šim valsts atbalstam un jo īpaši bankām sniegtajām garantijām var būt nākotnē, ja dažas no šīm garantijām patiešām tiks atprasītas;
E. whereas sizable amounts of State aid given during the crisis in the form of, for example, guarantee schemes, recapitalisation schemes and complementary forms of liquidity support on bank funding have contributed to severe imbalances in public finances; whereas it is still unknown how far-reaching the impact this State aid, in particular of the guarantees provided to banks, may be in the future if some of those guarantees are actually called in;
F. tā kā protekcionisms un konkurences noteikumu neievērošana tikai vēl vairāk padziļinātu un paildzinātu šo krīzi; tā kā konkurences politika ir būtiski svarīgs instruments dinamiska, efektīva un novatoriska ES iekšējā tirgus izveidei un tā konkurētspējas nodrošināšanai pasaulē;
F. whereas protectionism and non-enforcement of competition rules would only deepen and prolong the crisis; whereas competition policy is an essential tool to enable the EU to have a dynamic, efficient and innovative internal market and to be competitive on the global stage;
G. tā kā, neraugoties uz visiem centieniem pārvarēt ekonomikas krīzi, visnopietnāko apdraudējumu konkurencei, patērētāju labklājībai un pareizai tirgu darbībai joprojām rada karteļi un tādēļ tos nevar pieļaut pat ekonomikas krīzes laikā;
G. whereas, notwithstanding all the efforts to cope with the economic crisis, cartels remain the most serious threat to competition, consumer welfare and the proper functioning of markets, and consequently cannot be accepted even during an economic crisis;
Komisijas 2010. gada ziņojums par konkurences politiku
Commission Report on Competition Policy 2010
2. norāda, ka stingru principu un elastīgu procedūru savienošana ir ļāvusi konkurences politikai būt par konstruktīvu un stabilizējošu faktoru ES finanšu sistēmā un reālajā ekonomikā kopumā;
Notes that the combined effect of robust principles and flexible procedures has enabled competition policy to be a constructive and stabilising factor in the EU’s financial system and in the real economy in general;
Ieteikumi konkurences politikas jomā
Competition policy recommendations
6. uzsver, ka valsts atbalstam piemērojamais pagaidu režīms bija pozitīvi vērtējams kā sākotnēja reakcija uz krīzi, taču to nevar nepamatoti pagarināt; uzsver nepieciešamību iespējami drīz un, līdzko to ļauj ekonomiskā situācija, atcelt pagaidu pasākumus un atbrīvojumus;
Stresses that the temporary regime applicable to State aid has been positive as an initial reaction to the crisis, but that it cannot be prolonged unduly; emphasises the need to discontinue temporary measures and exemptions as soon as possible and as soon as the economic situation allows it;
12. norāda, ka ECB krīzes laikā vairākkārt veikusi nestandarta likvīdu līdzekļu ieplūdinājumus; ņem vērā Komisijas novērtējumu, ka šāda veida pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, kā Komisija norādījusi savā pētījumā; tomēr uzsver, ka politiskās nostādnes ES mērogā ir jāsaskaņo un ka Komisijai, izvērtējot valsts atbalstu, kas piešķirts bankām, kuras saņem atbalstu arī no ECB vai citām centrālajām bankām, ir jāņem vērā ietekme, kāda ir bijusi ECB un citu centrālo banku sniegtajam atbalstam un citiem līdzīgiem valstu mēroga pasākumiem;
Notes that the ECB performed several non standard liquidity injections over the crisis; takes note of the Commission’s assessment that this type of measure does not constitute State aid strictly speaking, as the Commission mentions in its study; stresses, however, that policy action at EU level must be coordinated and that the Commission should take the effects of support from the ECB or other central banks and of other public interventions into account when evaluating State aid given to banks which are also the beneficiaries of support from the ECB or other central banks;
20. uzsver, ka ir svarīgi veicināt konkurenci visās nozarēs un vēl jo vairāk pakalpojumu nozarē, kas Eiropas ekonomikā veido 70 %; turklāt pievērš uzmanību tiesībām veidot jaunus uzņēmumus un pakalpojumus;
Underlines the importance of fostering competition in all sectors and not least in the service sector, which constitutes 70 % of the European economy; further highlights the right to establish new companies and services;
21. pilnībā atbalsta Ekonomikas un monetāro lietu komitejas 2011. gada 20. oktobra atzinumu par Komisijas dienestu darba dokumentu „Virzība uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai” un iekļauj to šīs rezolūcijas pielikumā;
Fully supports the opinion of its Economic and Monetary Affairs Committee of 20 October 2011 on the Commission staff working document entitled ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ and incorporates it into this resolution as an annex;
– ņemt vērā to, ka stingras atbilstības programmu īstenošanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt pārkāpēju, nosakot nesamērīgi stingru sodu par pārkāpumu;
– taking into account that the implementation of robust compliance programmes should not have negative implications for the infringer beyond what is a proportionate remedy to the infringement;
– sākt piemērot atšķirīgus sodanaudu apmērus uzņēmumiem, kas rīkojušies apzināti vai pavirši;
– introducing a distinction on the level of fines for undertakings who have acted intentionally or negligently;
– ņemt vērā publisko un privāto saistību mijiedarbību saskaņā ar ES pretmonopola tiesībām; Komisijai būtu jāpārliecinās, ka sodanaudas piemērošanas procesā ņem vērā jebkādas kompensācijas, kas jau samaksātas trešām personām; tas būtu jāattiecina arī uz uzņēmumiem, kuriem piemēroti sodanaudas atbrīvojumi, turklāt varētu sekmēt to, lai pārkāpēji atlīdzinātu zaudējumus ārpustiesas kārtībā, pirms tiek pieņemts galīgais lēmums par sodanaudas noteikšanu;
– taking into account the interaction between public and private liabilities under EU antitrust law; the Commission should make sure fines take into account any compensation already paid to third parties; this should be also applicable to undertakings benefiting from leniency; furthermore the infringer could be encouraged to pay damages on an out-of-court settlement basis before the final decision on the fine is taken;
– precīzi paredzēt nosacījumus, ar kuriem mātessabiedrības, kam ir noteicošā ietekme uz meitasuzņēmumiem, bet kas nav tieši iesaistītas pārkāpumā, vajadzētu uzskatīt par solidāri un atsevišķi atbildīgām par to meitasuzņēmumu izdarītajiem pretmonopola tiesību pārkāpumiem;
– specifying conditions under which parent companies who exercise decisive influence over a subsidiary but are not directly involved in an infringement should be made jointly and severally liable for antitrust infringements on the part of their subsidiaries;
– attiecībā uz recidīvismu prasa paredzēt skaidru saikni starp izmeklēšanā esošo pārkāpumu un iepriekšējiem pārkāpumiem, no vienas puses, un attiecīgo uzņēmumu, no otras puses; šajā sakarībā būtu jāņem vērā maksimālais termiņš;
– requiring, as regards recidivism, a clear connection between, on one hand, the infringement under investigation and past infringements and, on the other, the undertaking concerned; a maximum time-limit should be taken into consideration;
31. uzskata, ka ar finanšu un ekonomikas krīzi nevar attaisnot iecietīgāku ES politiku attiecībā uz uzņēmumu apvienošanās uzraudzību; aicina Komisiju nodrošināt, ka apvienošanās un jo īpaši apvienošanās, kas paredzētas problemātiskā situācijā nonākušu banku glābšanai vai pārstrukturēšanai, nerada vēl vairāk institūciju, kas ir pārāk lielas un sistēmiski nozīmīgas, lai pieļautu to bankrotu, un vēl vairāk vispārēja sistēmiska riska institūciju;
Believes that the economic and financial crisis cannot justify a relaxation of EU merger control policies; calls on the Commission to ensure that mergers, and in particular mergers designed to rescue or restructure ailing banks, do not create more ‘too big to fail’ and more generally systemic institutions;
Īpašās nozares
Specific sectors
37. atgādina par savu ierosinājumu Komisijai nākamajā gada ziņojumā izpētīt, cik lielā mērā pamatizejvielu piegādātāju koncentrācija var kaitēt klientu nozaru darbībai un ekonomikas ekoloģiskās efektivitātes paaugstināšanai, jo dažām no šīm izejvielām ir būtiska nozīme ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, piemēram, saules fotoelementu un litija jonu bateriju, attīstībā;
Recalls its invitation to the Commission to examine in its next annual report the extent to which the concentration of critical raw materials suppliers may be harmful to the activity of client sectors and a more eco-efficient economy, since some of these are of paramount importance for the deployment of eco-efficient technologies such as photovoltaic panels and lithium-ion batteries;
OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp. ;
OJ L 302, 17.11.2009, p.
40. uzsver, ka ASV, Apvienotās Karalistes un Japānas regulatora nesen veikta izmeklēšana rāda, ka krīzes laikā gūti pierādījumi tam, ka ASV un Eiropas bankas viltojušas LIBOR likmes; pauž bažas par to, jo pastāv iespēja, ka šāda prakse var radīt tirgus traucējumus;
Underlines that recent investigations carried out by US, UK and Japanese regulators have revealed that, during the crisis, evidence has emerged that US and European banks have manipulated LIBOR rates; is therefore concerned about potential market distortions generated by such practices;
42. atgādina Komisijai par saviem pieprasījumiem veikt izpēti par konkurenci lauksaimniecisko pārtikas produktu ražošanā, lai izvērtētu nozīmīgo piegādātāju un mazumtirgotāju ietekmi uz minētā tirgus darbību;
Recalls its demands to the Commission to carry out a competition inquiry in the agro-food industry to investigate the effect of the market power that major suppliers and retailers hold on the functioning of that market;
51. mudina Komisiju noskaidrot, cik lielā mērā Eiropas Savienības CO 2 emisijas bezmaksas atļauju pārāk devīga piešķiršana var izkropļot konkurenci atsevišķās nozarēs, ņemot vērā to, ka šīs atļaujas, kuru efektivitāte ir mazinājusies aktivitātes palēnināšanās dēļ, atsevišķiem uzņēmumiem radīja virspeļņu, vienlaikus samazinot to motivāciju piedalīties pārejā uz ekoloģiski efektīvu ekonomiku;
Urges the Commission to examine the extent to which a too generous allocation of free European Union Allowances (EUA) permits in certain sectors may distort competition, given that these permits, whose efficiency has diminished since the slowdown of the activity, have generated windfall profits for certain companies while reducing their incentive to play their part in the transition to an eco-efficient economy;
53. aicina Komisiju panākt, ka divpusēji starpvalstu nolīgumi gaisa pārvadājumu jomā nerada formālas priekšrocības konkrētai lidostai attiecībā uz lidojumiem no vienas valsts uz otru;
Calls on the Commission to ensure that bilateral agreements between countries in the air transport sector do not give formal preference to a specific airport for flights going from one country to another;
56. aicina Komisiju un dalībvalstis, pamatojoties uz ES ar trešām valstīm noslēgtajiem nolīgumiem, vērsties pret visām diskriminācijas izpausmēm, lai novērstu konkurences traucējumus starptautisko aviosabiedrību starpā un tādējādi nodrošinātu godīgu konkurenci;
Calls on the Commission and the Member States to take action against any discriminatory policies that may be applied in the context of agreements between EU and third countries, in order to avoid competitive distortions between international airlines and thus ensure fair competition;
59. gaida rezultātus Komisijas un Parlamenta veiktajiem pētījumiem par jūras ostu būvju finansēšanu, kuriem jāpalīdz abām institūcijām novērtēt, vai pašreizējos nosacījumus piemēro saskaņoti vai arī tos nepieciešams pielāgot;
Looks forward to the results of the Commission’s and Parliament’s studies on the financing of seaport structures, which should enable both institutions to evaluate whether the present rules are applied in a coherent way or whether they need to be redefined;
Parlamenta un Komisijas dialogs konkurences jomā
Competition dialogue between Parliament and the Commission
60. atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Joaquín Almunia piedalīšanos viedokļu apmaiņā ar Parlamentu, kā arī pozitīvo sadarbību, kas šogad bija vērojama Konkurences ĢD organizētajos informatīvajos pasākumos; uzskata, ka EP deputātu un Konkurences ĢD ģenerāldirektora ikgadēja tikšanās ir laba prakse, kas būtu jāturpina;
Welcomes the attendance of Commission Vice-President Joaquín Almunia at exchanges of views with Parliament, along with the positive cooperation demonstrated this year through the briefings organised by DG COMP; takes the view that an annual meeting between MEPs and the Director-General of DG COMP is a good practice which should be continued;
Ikgadējais ziņojums par konkurenci
Annual Competition Report
– to normatīvo un nenormatīvo, saistošo un nesaistošo instrumentu aprakstu, kas pieņemti attiecīgā gada laikā, un veikto izmaiņu pamatojumu;
– a description of the legislative and non-legislative, binding and non-binding, instruments adopted during the year in question, together with a justification for the changes made;
– publiskās apspriešanās no Parlamenta un citām ieinteresētajām personām saņemto ierosmju kopsavilkumu kopā ar pamatojumu, kādēļ Komisija dažiem no izteiktajiem viedokļiem ir piekritusi un citiem ne;
– a summary of the contributions received from Parliament and from stakeholders in the context of public consultations, together with a justification as to why it has accepted some of the views expressed and not others;
– to pasākumu aprakstu, kurus Komisija veikusi attiecīgā gada laikā, lai vairotu lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un lielāku uzmanību pievērstu procesa pienācīgai virzībai; šajā sadaļā būtu jāietver ziņojums par dialogu ar Parlamentu konkurences jomā;
– a description of the measures taken by the Commission during the year in question to enhance the transparency of its decision-making and ensure greater regard for due process; this section should include a report on Competition Dialogue with Parliament;
63. mudina Komisiju katra gada sākumā iesniegt rīcības programmu konkurences jomā, tostarp to saistošo un nesaistošo konkurences instrumentu detalizētu sarakstu, kurus paredzēts pieņemt nākamajā gadā, un plānotās sabiedriskās apspriešanas;
Urges the Commission to present the Competition Work Programme at the beginning of each year, including a detailed list of the binding and non-binding competition instruments expected to be adopted during the coming year and of the public consultations envisaged;
Pielikums (atsauce uz 21. punktu)
Annex ( with reference to paragraph 2 1 )
Ekonomikas un monetāro lietu komitejas 2011. gada 20. oktobra atzinums par virzību uz saskaņotu Eiropas pieeju kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai.
From the Opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs of 20 October 2011 on Towards a Coherent European Approach to Collective Redress.
6. uzsver — lai pilnībā izveidotu iekšējo tirgu, būtu jānodrošina lielāka patērētāju tiesību konsekvence visā Eiropas Savienībā; norāda, ka labi izstrādāta kolektīvas tiesiskās aizsardzības sistēma var veicināt patērētāju uzticēšanos un līdz ar to arī iekšējā tirgus netraucētu darbību un tiešsaistes tirdzniecību, vairojot Eiropas ekonomikas konkurētspēju;
Emphasises that, with a view to completing the internal market, there should be greater consistency in consumer rights across the Union; points out that a well-designed system for collective redress can contribute to consumer confidence and thus to the smooth functioning of the internal market and online trade, boosting the competitiveness of the European economy;
8. tādēļ uzsver, ka ir jāveicina gan tiesību vērsties tiesā, gan ES konkurences tiesību efektīva īstenošana, jo individuālas prasības ne vienmēr būs pietiekamas un iedarbīgas;
Underlines, therefore, the need to increase the effectiveness of both the right of access to justice and EU competition law, since individual actions may not always be sufficient and efficient;
12. uzskata, ka ir pienācīgi jārisina tie jautājumi, kas rodas tieši konkurences jomā, un ka ikvienā kolektīvai tiesiskajai aizsardzībai piemērojamā tiesību aktā ir pilnībā un atbilstīgi jāņem vērā pretmonopola sektora specifika;
Believes that the specific issues arising in the competition field should be taken into account appropriately and that any instrument applicable to collective redress must take full and proper account of the specificities of the antitrust sector;
16. norāda — to ES dalībvalstu līdzšinējā pieredze, kurās šādi tiesiskās aizsardzības mehānismi jau pastāv, liecina, ka nav notikusi ļaunprātīga izmantošana vai uzņēmumu likvidācija;
Points out that the experience gained to date in those EU Member States where such redress mechanisms are already in place shows that there have been no abuses or liquidations of businesses;
– prasības iesniedzēju grupai ir jābūt precīzi identificētai pirms prasības celšanas (brīvprātīgas iesaistīšanās ( opt-in ) procedūra);
– the group of claimants must be clearly identified before the claim is brought (opt-in procedure);
– valsts varasiestādes, piemēram, ombuds vai prokuratūra, kā arī pārstāvības institūcijas var celt prasību precīzi identificētas prasības iesniedzēju grupas vārdā;
– public authorities such as ombudsmen or prosecutors, as well as representative bodies, may bring an action on behalf of a clearly identified group of claimants;
– kritēriji, pēc kuriem tiek noteiktas pārstāvības institūcijas, kas ir kompetentas celt kolektīvas prasības, ir jānosaka ES līmenī;
– the criteria used to define the representative bodies qualified to bring representative actions need to be established at EU level;
– kolektīvu tiesisko darbību sistēma ir jānoraida, jo tā veicinātu pārmērīgu tiesāšanos, būtu pretrunā dažu dalībvalstu konstitūcijām un tā var ietekmēt cietušā tiesības, kurš būtu iesaistīts procesā, pašam to nezinot, bet kuram tiesas nolēmums tomēr būtu saistošs;
– a class-action system must be rejected on the grounds that it would promote excessive litigation, may be contrary to some Member States’ constitutions and may affect the rights of any victim who might participate in the procedure unknowingly but would still be bound by the court’s decision;
a) ir atļautas individuālas prasības:
(a) individual actions allowed:
– prasības iesniedzēji jebkurā gadījumā ir tiesīgi brīvi izvēlēties alternatīvu risinājumu, proti, celt kompetentajā tiesā individuālu prasību par zaudējumu atlīdzināšanu;
– claimants must under all circumstances be free to make use of the alternative of individual compensatory redress before a competent court;
– kolektīvas prasības iesniedzēji nedrīkst būt izdevīgākā stāvoklī nekā individuāli prasības iesniedzēji;
– collective claimants must not be in a better position than individual claimants;
b) atlīdzība par nelielu un izkliedētu kaitējumu:
(b) compensation for minor and diffuse damages: