natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– radīt jaunas darbavietas tajās nozarēs, kuru pamatā ir jauninājumi, pētniecība un attīstība, piemēram, enerģētikas un vides nozarēs, ievērojot dzimumu līdztiesības pieeju;
– new jobs to be created in sectors based on innovation, research and development, such as the energy and environmental sectors, in a manner which ensures a gender-balanced approach;
– uzlabot tā atbalsta efektivitāti, ko ES pašreiz sniedz tiešai darbavietu izveidei un kas dalībvalstīm ir pieejams no Eiropas Sociālā fonda;
– measures to improve the effectiveness of existing EU support for direct job creation available to Member States under the European Social Fund;
– veikt pasākumus, kas atvieglotu sieviešu iesaistīšanos darba tirgū (īpaši konsekventi palielinot cenu ziņā pieejamus bērnu aprūpes pakalpojumus), kā arī gados vecāku darba ņēmēju (neietekmējot viņu pensionēšanās un sociālās tiesības) un likumīgu imigrantu līdzdalību darba tirgū un mazinātu bezdarbu, jo īpaši jauniešu vidū;
– actions making it easier to participate in the labour market for women (in particular by means of a consistent increase in affordable childcare services), older workers (without affecting their retirement and social rights) and regular immigrants, and to reduce unemployment, especially among young people;
– veikt pasākumus, kas uzlabotu izglītības un arodapmācības kvalitāti, un efektīvi veicināt mūžizglītību un uzņēmējdarbību, lai uzlabotu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas un veidotu konkurētspējīgu cilvēkkapitālu;
– measures to upgrade the quality of education and vocational training, and the effective promotion of lifelong learning and entrepreneurship, with a view to strengthening the employability of workers and developing a competitive human capital;
– veidot nodarbinātības iespēju un sociālās iekļaušanas programmas visneaizsargātākajām grupām, piemēram, romiem un cilvēkiem ar invaliditāti;
– the development of employment opportunities and social inclusion programmes for the most vulnerable groups, such as the Roma and people with disabilities;
– lauksaimniecības jomā un lauku teritorijās nodrošināt stabilas, augstas kvalitātes darbavietas, kuras ļauj gūt pienācīgus ienākumus;
– sustainable, high-quality jobs providing a decent income in agriculture and rural areas;
79. norāda, ka lielāko bezdarba daļu dalībvalstīs, kur pašlaik tiek īstenoti fiskālās taupības pasākumi, izraisa vispārējās ekonomiskās aktivitātes samazināšanās, satraucoši palielinoties ilgstošā bezdarba līmenim; atzīmē, ka ilgstošā bezdarba problēma ir steidzami jārisina, jo tā var nopietni kaitēt ilgtermiņa izaugsmei attiecīgajās valstīs un tādējādi vājināt visas Savienības konkurētspēju;
Points out that most of the unemployment in those Member States where fiscal austerity measures are currently being implemented is caused by the decline in overall economic activity, with an alarming increase in the long-term unemployment rate; notes that long-term unemployment needs to be urgently addressed as it can severely harm long-term growth in the countries concerned and may consequently reduce the competitiveness of the entire Union;
83. ierosina izveidot programmai Erasmus līdzīgu ES prakses programmu, tajā pilnībā iesaistot privāto sektoru; uzskata, ka šādai programmai būtu jāietver universitāšu, lietišķo zinātņu augstskolu, profesionālās apmācības iestāžu, ražošanas uzņēmumu, finanšu tirgu, MVU un lielu uzņēmumu kopas un jānodrošina pilsoņiem, tostarp visneaizsargātākajām grupām, piekļuve mācībām, jo īpaši tālāk nododamām prasmēm uz zināšanām pamatotā ekonomikā, lai veicinātu mūžizglītību;
Proposes the establishment of an EU internship programme analogous to the Erasmus programme, with the full involvement of the private sector; takes the view that such a programme should involve clusters of universities, universities of applied sciences, professional training institutions, industry, financial markets, SMEs and large companies, and that it should give citizens, including vulnerable groups, access to training, particularly in transferable skills in the knowledge-based economy, so as to foster lifelong learning;
86. uzskata — lai mudinātu dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus izglītības jomā, vērtējot dalībvalstu vidēja termiņa budžeta mērķus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš publiskajiem izdevumiem izglītības, pētniecības un profesionālās izglītības jomā;
Considers that, in order to encourage Member States to invest more in the educational field, special consideration should be given to public spending on education, research and vocational training in the context of assessing Member States’ medium-term budgetary objectives;
V. ES pārveide — vairāk nekā Eiropas ekonomikas pārvaldība
V. Re-thinking the EU: beyond European economic governance
91. aicina uz dziļāku demokrātisku politisku Savienību, kurā ES iestādēm ir lielāka nozīme gan kopīgas politikas izstrādē, gan tās īstenošanā; uzsver Savienības demokrātiskas leģitimitātes un kontroles stiprināšanas svarīgumu;
Calls for a deeper democratic political Union in which the EU institutions are given a stronger role in both the design and the implementation of common policies; emphasises the importance of strengthening the democratic legitimacy and control of the Union;
94. uzsver, ka ekonomikas pārvaldībai, kas ietver konverģējošu ekonomikas, fiskālo un sociālo politiku, jāizmanto Kopienas metode un tā jāvada Savienības iestādēm, pilnībā iesaistot valstu parlamentus;
Stresses that economic governance, with converging economic, fiscal and social policies, must be organised using the Community method and steered by the Union institutions, with national parliaments being fully involved;
96. uzskata, ka līdzās uzraudzībai, kuras mērķis ir nodrošināt finanšu stabilitāti, ir nepieciešams iespējamo burbuļu uzraudzības un novēršanas mehānisms, optimāla kapitāla sadale, ņemot vērā makroekonomikas problēmas un mērķus, kā arī ieguldījumi reālajā ekonomikā; turklāt uzskata, ka arī nodokļu politika jāizmanto kā instruments šā mērķa sasniegšanai;
Believes that, alongside surveillance aimed at ensuring financial stability, there is a need for mechanisms for the surveillance and prevention of potential bubbles, and for optimum allocation of capital in the light of the macroeconomic challenges and objectives, and also a need for investment in the real economy; considers, in addition, that taxation policy needs to be used as a tool for this purpose;
98. uzsver — lai cīnītos pret valstu parāda krīzi un palielinātu ES konkurētspēju, konverģenci un solidaritāti, ir jānodod Savienības pārziņā kompetences un izdevumu jomas;
Stresses that tackling the public debt crisis and increasing the EU’s competitiveness, convergence and solidarity require a shift of competences and spending towards the Union;
104. prasa aizstāt Euratom līgumu ar Eiropas Enerģētikas kopienu, kura būtu atbildīga par jaunām enerģijas ražošanas jaudām efektīva energoavotu sadalījuma nodrošināšanai, tās kompetencē iekļaujot arī atjaunojamos energoresursus, energoefektivitāti, pārvades tīklus, uzglabāšanas iekārtas un apgādes drošību, sarunas ar trešām valstīm un vispārēju pakalpojumu sniegšanu par pieņemamu cenu;
Calls for the Euratom Treaty to be superseded by a European Energy Community with responsibility for new power-generation capacities with a view to achieving an effective energy mix, and including within its remit renewable energies, energy efficiency, transmission grids, storage facilities and supply security, negotiations with third countries and the provision of universal services at affordable prices;
108. uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropadomes priekšsēdētājam, Euro grupas priekšsēdētājam, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un sociālajiem partneriem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the President of the European Council, the President of the Eurogroup, the European Central Bank, the European Investment Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the governments and parliaments of the Member States and the social partners.
Pilnvaras un pilnvaru pagarināšana
Mandate and prolongation of mandate
Eiropas Parlaments ar 2009. gada 7. oktobra lēmumu izveidoja Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju (CRIS komiteju).
By decision of 7 October 2009, the European Parliament set up a Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis (CRIS) :
Eiropas Parlaments 2010. gada 20. oktobrī pieņēma rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām, pamatojoties uz CRIS komitejas vidusposma ziņojumu, kuru šī komiteja pieņēma 2010. gada 29. septembrī.
On 20 October 2010 the European Parliament adopted its resolution on the Financial, Economic and Social Crisis: Recommendations concerning the measures and initiatives to be taken based on the mid-term report of the CRIS Committee adopted in Committee on 29 September 2010.
Taču īpašās komitejas pilnvaru termiņa pārtraukšana, turpinoties finanšu, ekonomikas un sociālajai nestabilitātei, radītu iespaidu, ka laikā, kad finanšu tirgi joprojām nav stabili un iedzīvotāji un uzņēmumi cīnās ar augošajiem ekonomiskajiem un sociālajiem draudiem, Eiropas Parlaments uzskata, ka krīze beigusies.
But bringing to an end the term of office of the special committee in the middle of the financial, economic and social turmoil would have given the impression that the European Parliament considers the crisis as resolved, while financial markets were far from being stabilised and citizens and enterprises still struggling with increasing economic and social threats.
Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze, kas notika laikposmā starp 2007. un 2009. gadu, bija būtiska pašreizējās Ekonomikas un monetārās savienības pārvaldības sistēmas izturības pārbaude.
The financial, economic and social crisis of the years 2007-2009 was fundamentally challenging the current governance system of the Economic and Monetary Union.
ES pieredzēja visnopietnāko ekonomikas un sociālo krīzi kopš tās dibināšanas un bezprecedenta un spēcīgus draudus euro stabilitātei, kuri nopietni ietekmēja ekonomikas un sociālo stabilitāti un kohēziju ES.
The EU was witnessing the most serious economic and social crisis in the EU since it was established and an unprecedented and harsh threat to the stability of the euro with severe consequences for the economic and social stability and the cohesion in the EU.
Sliktākajā gadījumā faktiski bija apdraudēta Ekonomikas un monetārās savienības pastāvēšana, iekšējais tirgus un Eiropas Savienības sociālā bāze.
At worst, nothing less than the existence of Economic and Monetary Union, the internal market, and the social basis of the European Union appeared to be at stake.
Šie konstatējumi un problēmas tika norādīti starpposma ziņojumā.
These findings and challenges were identified in the interim report.
CRIS komitejas līdz šim veiktais darbs ļāva iegūt dziļu un vispārēju izpratni par krīzi, izdarīt secinājumus un izstrādāt svarīgus ieteikumus.
The work undertaken in the CRIS committee so far had allowed us to acquire a profound and holistic understanding of the crisis, to draw conclusions and to make important recommendations.
Viena no mūsu galvenajām prioritātēm un konstatējumiem šajā jautājumā bija valsts ieguldījumi un fiskālās politikas aspekti, kurus jāturpina izstrādāt Īpašajai komitejai ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada (SURE komiteja), ciktāl tie attiecas uz ES budžetu.
Public investments and fiscal policy aspects have been one of our key priorities and findings on this matter needed to be taken further - as far as the EU budget is concerned - by the suggested Special Committee on the Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable EU (SURE) after 2013.
Ņemot vērā iepriekš minēto, īpašās komitejas (CRIS komitejas) pilnvaras jāpagarina, lai:
In view of the above, the extension of the term of office of the CRIS Special Committee was required to:
– izstrādātu tādus ieteikumus attiecībā uz ilgtspējīgu ES izaugsmes modeli, kuri papildinātu CRIS ieteikumus, ko Eiropas Parlaments jau ir pieņēmis.
- Develop recommendations for a sustainable EU growth model, which complement the CRIS recommendations already adopted by the European Parliament.
Šie papildu ieteikumi būtu jāņem vērā iepriekš minētajai Īpašajai komitejai ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada;
These additional recommendations should then be taken into account by the above mentioned Special Committee on the Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable EU after 2013;
– izveidotu mehānismus un izstrādātu koordinētu politiku izkļūšanai no valsts parāda krīzes dalībvalstīs un, atrisinot tās pamatiemeslus, novērstu tās atkārtošanos, vienlaikus veicinot stipru un stabilu izaugsmi un nodarbinātību.
- Establish mechanisms and develop coordinated policies to exit the public debt crisis in the Member States and prevent its repetition by addressing its underlying causes, while fostering strong and sustainable growth and employment.
Turklāt ir jāveic papildu pasākumi, lai izveidotu dzīvotspējīgu ES krīzes vadības mehānismu un noteiktu turpmāko politisko stratēģiju, kura ietver un ir saistīta ar Eiropas ekonomikas pārvaldības reformu, stratēģiju „Eiropa 2020”, fiskālo politiku un ietekmi uz budžetu, finanšu nozares reglamentēšanu un uzraudzību, kā arī globālās pārvaldības reformu un ES pārstāvību pasaules mērogā;
Furthermore, more work is necessary to develop a viable EU crisis management mechanism and to define a political strategy for the future, which includes and is linked to the reform of European economic governance, the EU 2020 Strategy, the fiscal policy and budgetary implications, financial regulation and supervision as well as the reform of global governance and representation of the EU on a global scale;
– izveidotu ciešu sadarbību ar valstu parlamentiem, ar kuriem jāapspriežas, pamatojoties uz 2010. gada septembrī pieņemto ziņojumu.
- Develop a close cooperation with the National Parliaments, which needed to be consulted on the basis of the report adopted in September 2010;
Tāpēc Eiropas Parlaments 2010. gada 16. jūnijā nolēma pagarināt CRIS komitejas pilnvaras līdz 2011. gada jūlija beigām.
Therefore, the European Parliament decided on 16 June 2010 to prolong the mandate of the CRIS Committee until the end of July 2011;
Otrajā pilnvaru termiņā izmantotā metode un darba programma
Method and work programme of the second mandate
Vidusposma ziņojuma ieteikumi jāuzskata par acquis un tos nedrīkst pārskatīt
Recommendations of mid-term report to be considered as acquis and not to be reopened:
Tūlīt pēc CRIS komitejas termiņa vidusposma ziņojuma pieņemšanas plenārsēdē CRIS koordinatori pieņēma lēmumu uzskatīt vidusposma ziņojuma ieteikumus par kopīgu vienošanos un acquis , kuru nevajadzētu pārskatīt.
Promptly after the adoption of the mid-term report of CRIS Committee in plenary, the CRIS Coordinators decided to consider the recommendations of the mid-term report as the common agreement and an acquis which should not be re-opened.
CRIS koordinatori pieņēma lēmumu otrā termiņa laikā pievērst galveno uzmanību sešiem galvenajiem tematiem un viedokļu apmaiņai ar valstu parlamentiem un Eiropas Komisiju.
The CRIS Coordinators decided to concentrate, during the second term, on six key topics and on exchanges of views with the National Parliaments and the European Commission.
Uzmanības centrā — seši galvenie temati viedokļu apmaiņā ar Eiropas Komisiju
Focus on six key topics in exchange of views with the European Commission:
Pamatojoties uz darba dokumentiem, kurus sagatavoja gan EP Politikas departaments, gan Eiropas Komisija, CRIS komitejā viedokļu apmaiņas veidā tika apspriesti turpmāk minētie seši galvenie temati.
The six following key topics were discussed in the CRIS Committee in the format of exchanges of views, based on briefing papers prepared both by the EP Policy Department and the European Commission:
Eiropas valstu parāds un euro krīze, tostarp valsts parāda vērtspapīru un euroobligāciju kopīga emisija, 2011. gada 20. janvārī.
European sovereign debt and Euro crisis; including mutual issuance of public debt and Euro-Bonds on 20 January 2011;
Globālā nelīdzsvarotība un globālā pārvaldība, 2011. gada 31. janvārī.
Global imbalances and global governance on 31 January 2011;
Ierosinājums jaunai monetārai sistēmai, 2011. gada 31. janvārī.
The case for a new monetary system on 31 January 2011;
ES konkurētspējas un ilgtspējas palielināšana, stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošana, sekmējot jauninājumus un ilgtermiņa ieguldījumus nodarbinātībai un izaugsmei, 2011. gada 10. februārī.
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU; implementing the EU 2020 strategy by fostering innovation, long-term investment for jobs and growth on 10 February 2011;
Reālās ekonomikas finansēšana un Eiropas pievienotā vērtība, projektu obligācijas un finanšu darījumu nodeva, 2011. gada 28. februārī.
Financing the real economy and a Europe of added value, Project Bonds and Financial Transaction Tax on 28 February 2011;
ES pārveide — vairāk nekā Eiropas ekonomikas pārvaldība, 2011. gada 28. februārī.
Re-thinking the EU: Beyond European economic governance on 28 February 2011.
Atklātās koordinatoru sanāksmes ar komisāru piedalīšanos
Open Coordinators Meetings with the Commissioners
Papildus iepriekš minētajam CRIS komiteja sasauca sešas atklātas koordinatoru sapulces ar konkurētspējas jautājumu komisāru Joaquin Almunia , iekšējā tirgus un pakalpojumu komisāru Michel Barnier , nodokļu politikas, muitas savienības, revīzijas un krāpšanas apkarošanas komisāru Algirdas Šemeta , rūpniecības un uzņēmējdarbības komisāru Antonio Tajani , enerģētikas komisāru Günther Oettinger un reģionālās politikas komisāru Johannes Hahn .
Additionally, the CRIS Committee held six meetings in the form of open coordinators meetings with the Commissioner for Competition Joaquin Almunia, the Commissioner on Internal Market and Services Michel Barnier, the Commissioner on Taxation and Customs Union, Audit and Anti-Fraud Algirdas Šemeta, the Commissioner for Industry and Entrepreneurship Antonio Tajani, the Commissioner for Energy Günther Oettinger and the Commissioner for Regional Policy Johannes Hahn.
Prioritāte viedokļu apmaiņai ar valstu parlamentiem
Priority to exchange of views with National Parliaments:
Viedokļu apmaiņa ar valstu parlamentiem notika kā pārstāvju vizītes CRIS komitejā, vizītes uz vairākām dalībvalstīm, aptaujas ar jautājumiem par krīzi izsūtīšana valstu parlamentiem un visbeidzot kopīga starpparlamentārā sanāksme.
The exchange of views with the National Parliaments took place in the form of visits from their representatives to the CRIS Committee, visits to a number of Member States, the sending out of a questionnaire regarding issues of the crisis to the National Parliaments and finally the joint inter-parliamentary meeting.
Valstu parlamentu un Finanšu krīzes izmeklēšanas komisiju pārstāvju vizītes CRIS komitejā Briselē
Visits from representatives of National Parliaments and of Financial Crisis Inquiry Commissions to the CRIS Committee in Brussels
· Viedokļu apmaiņa ar Finanšu sistēmas izmeklēšanas komitejas priekšsēdētāju Nīderlandes parlamenta Pārstāvju palātas deputātu Jan de Wit 2010. gada 27. oktobrī.
· Exchange of views with Mr Jan de Wit, Chairman of the Committee Inquiry into the Financial system, House of Representatives, Netherlands Parliament on 27 October 2010;
· Viedokļu apmaiņa ar Francijas Nacionālās asamblejas Izmeklēšanas komitejas, kas pēta spekulācijas mehānismu ietekmi uz ekonomikas darbību, priekšsēdētāju Henri Emmanuelli un referentu Jean-Francois Mancel 2011. gada 26. janvārī.
· Exchange of views with Mr Henri Emmanuelli, Chairman of the Inquiry Committee on the speculation mechanisms which affect the functioning of the economy and Mr Jean-Francois Mancel, Rapporteur, Assemblée Nationale, French Parliament on 26 January 2011;
· ASV Finanšu krīzes izmeklēšanas komisijas ( FCIC ) priekšsēdētāja Phil Angelides uzklausīšana 2011. gada 11. aprīlī.
· Hearing with Mr Phil Angelides, Chair of the US Financial Crisis Inquiry Commission (FCIC) on 11 April 2011;
CRIS komitejas vizītes valstu parlamentos
CRIS Visits to National Parliaments
· Vizīte Čehijas parlamenta Senātā Prāgā 2011. gada 5. janvārī.
· Visit to the Senate, Parliament of Czech Republic, Prague on 5 January 2011;
· Delegācija uz Portugāles parlamentu ( Assembleia da República ) Lisabonā
· Delegation to the Assembleia da República, Portuguese Parliament, Lisbon from
2011. gada 11. un 12. janvārī.
11-12 January 2011;
· Delegācija uz Spānijas parlamentu ( Congreso de los Diputados un Senado ) Madridē 2011. gada 12. un 13. janvārī.
· Delegation to the Congreso de los Diputados and Senado, Spanish Parliaments, Madrid from 12-13 January 2011;
· Delegācija uz AK parlamentu (Lordu un Pārstāvju palāta) Londonā 2011. gada 27. janvārī.
· Delegation to the Houses of Commons and House of Lords (UK Parliament), London on 27 January;
· Vizīte Vācijas parlamentā ( Bundestag ) Berlīnē 2011. gada 8. februārī.
· Visit to the Deutscher Bundestag, German Parliament, Berlin on 8 February 2011;
· Delegācija uz Grieķijas parlamentu Atēnās 2011. gada 21. un 22. aprīlī.
· Delegation to the Parliament of the Hellenes, Greek Parliament, Athens from 21-22 April 2011;
Portugālē, Spānijā, Apvienotajā Karalistē un Grieķijā CRIS komiteja tikās arī ar valdību, centrālo banku, ražošanas nozaru, MVU un sociālo parteru pārstāvjiem.
In Portugal, Spain, the UK and Greece the CRIS committee also met representatives of the government, central banks, industry and SMEs and social partners.
Kopīga starpparlamentārā sanāksme ar valstu parlamentu pārstāvju piedalīšanos
Joint inter-parliamentary meeting with representatives of the National Parliament
ES stratēģiskās ilgtermiņa investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”
- "European added value: EU strategic long-term investment for growth and jobs"
Galvenais referents: Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas priekšsēdētājs Thomas Mirow .
Keynote speaker: Mr. Thomas Mirow, President of the European Bank for Reconstruction and Development.
– „Ieguldījums ES ekonomikā, stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu izpildes nodrošināšana”
- "Investing in the EU economy, ensuring the delivery of EU 2020 targets"
Galvenais referents: Eiropas Investīciju bankas priekšsēdētājs Philippe Maystadt .
Keynote speaker Mr. Philippe Maystadt, President of the European Investment Bank.
Pēc sanāksmes vakariņu laikā notika kopīgas CRIS un ECON komitejas debates, kurās galveno uzrunu teica bijušais Komisijas priekšsēdētājs Jacques Delors .
The meeting was followed by a joint CRIS/ECON dinner debate with former Commission President Jacques Delors as key note speaker.
par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētāja iecelšanu
on the Council recommendation for appointment of the President of the European Central Bank
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 17. maija ieteikumu (10057/2011)
– having regard to the Council's recommendation of 16 June 2011 (10057/2011)
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punkta otro daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0134/2011 ),
– having regard to Article 112(2)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0134/2011 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0229/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0229/2011 ),
A. tā kā ar 2011. gada 20. maija vēstuli Eiropadome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par Mario Draghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētāja amatā uz astoņu gadu pilnvaru termiņu, sākot no 2011. gada 1. novembra;
A. whereas by letter of 20 May 2011 the European Council consulted the European Parliament on the appointment of Mario Draghi as President of the European Central Bank for a term of office of eight years with effect from 1 November 2011,