natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Imports veido 77 % no ES pieprasījuma pēc naftas un 51 % no ES pieprasījuma pēc gāzes, un palielināsies arī pieprasījums no trešām valstīm, kas sacentīsies par ES dalībvalstīm vajadzīgajiem energoresursiem.
77% of EU demand for oil and 51% of EU demand for gas is met from imports and there will be an increased demand from third countries that will compete for the energy resources required by EU Member States.
Vienlaikus tiek prognozēts, ka no 1990. gada līdz 2020. gadam ES enerģijas patēriņš palielināsies par 22 %.
At the same time, EU energy consumption is projected to grow by 22% in the period 1990 to 2020.
Turklāt enerģijas cenu palielināšanās tieši un būtiski ietekmē patērētājus un Eiropas ekonomikas konkurētspēju.
Furthermore, rising energy prices have a direct and important impact on consumers and on the competitiveness of the European economy.
Šo problēmu kontekstā ir vēlreiz jāizvērtē kodolenerģijas nozīme.
In view of these challenges, the relevance of nuclear power will have to be reassessed.
Referents uzsver, ka alternatīvu (atjaunojamu) enerģijas avotu trūkums, alternatīvas enerģijas transporta maršrutu trūkums, enerģijas avotu uzglabāšanas iespēju un enerģijas transporta starpsavienojumu starp dalībvalstīm trūkums mazina Eiropas enerģētisko neatkarību un tās iedzīvotāju labklājību; tādēļ Eiropas Savienībai jābūt labāk sagatavotai enerģijas deficītam, kā tas norādīts Eiropas Parlamenta ziņojumā par 2010. gada budžeta pamatnostādnēm.
Your rapporteur underlines that the lack of alternative (renewable) energy sources, alternative energy transport routes, energy source storage capacity and energy transport interconnections among Member States is detrimental to the energy independence of Europe and the well-being of its people; therefore the Union should be better prepared for times of energy shortage as expressed by the EP in its report on Guidelines for Budget 2010.
Kā daļu no ES atveseļošanas plāna Eiropas Komisija ir iesniegusi arī papildu priekšlikumus ieguldījumiem galvenajos enerģētikas, infrastruktūras projektos.
As part of the EU recovery plan, the European Commission has also presented accompanying proposals to invest in key energy, infrastructure projects.
Tie ļautu īstenot tādus stratēģiskus mērķus kā energodrošība.
These would deliver strategic goals such as energy security.
Padomei nespējot vienoties, uz vairākiem mēnešiem bija apturēts Komisijas priekšlikums par ieguldījumiem Eiropas enerģētikas starpsavienojumu projektos, tādējādi nonākot pretrunā Eiropadomes 2008. gada decembrī paustajai gribai.
The Commission proposal to invest in trans-European energy interconnections that was long months on hold because of a lack of agreement within the Council, contrary to the will of the European Council, as expressed in December 2008.
Turklāt Eiropas Kopiena ir izvērsusi pasākumus tiesiskajā jomā attiecībā uz vairākiem ar enerģētiku saistītiem jautājumiem, piemēram, uz biodegvielas izmantošanu, atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu, pieprasījuma pārvaldības pasākumiem, energoefektivitātes uzlabošanu un enerģētikas tirgu liberalizāciju.
Furthermore, the European Community has taken legislative action on a number of energy issues like the use of bio-fuels, the promotion of renewable energy sources, demand management measures, the improvement of energy efficiency and the liberalisation of energy markets.
Tomēr dalībvalstis vēl nav pabeigušas vairāku minēto pasākumu īstenošanu.
Yet, implementation of many of these measures by the Member States is not completed.
Pašreizējā enerģētikas programma „Saprātīga enerģētika Eiropai”, kas ir daļa no ES
The current energy programme "Intelligent Energy - Europe", which is a part of the EU's
KIP programmas, ir ES instruments tādu pasākumu finansēšanai, kas uzlabo tirgus apstākļus, ļaujot gūt peļņu no vairākām neizmantotām iespējām, lai taupītu energoresursus un mudinātu izmantot atjaunojamus enerģijas avotus un virzītos uz saprātīgāku enerģētikas politiku Eiropā.
CIP Programme is the EU's tool for funding action to improve these market conditions in order to take profit of many untapped opportunities to save energy and encourage the use of renewable energy sources and move towards a more energy intelligent Europe.
Tās mērķis ir veicināt Eiropas enerģētikas politikas trīs galveno uzdevumu īstenošanu — energoapgādes drošību, konkurētspēju un vides aizsardzību.
It aims at contributing to the pursuit of the 3 main objectives of European energy policy: security of supply, competitiveness and environmental protection.
Komisija līdz 2009. gada marta beigām aicinās iesniegt priekšlikumus Eiropas transporta tīklu (TEN–7) projektiem, un šim nolūkam paredzēti 500 miljoni euro.
By end of March 2009 the Commission will launch a EUR 500 million call for proposal for trans-European transport (TEN-T) projects.
Šim mērķim izmantos pašreizējos līdzekļus, kas būtu jāpārdala līdz Eiropas transporta tīkla (TEN-T) daudzgadu programmas vidusposma pārskatam 2010. gadā.
This will bring forward existing funds that would have been reallocated by the mid-term review of the multi-annual TEN-T programme in 2010.
Iekšējās drošības palielināšana
Reinforcing internal security
Kategorija 3.a pēdējo gadu laikā ir būtiski palielinājusies un šī tendence acīmredzot turpināsies, kā tas jau paredzēts DFS.
Heading 3a has undergone a substantial increase in last years and this trend is bound to continue, as already foreseen in the MFF.
Tas īpaši labi redzams jomās, kas tieši saistītas ar tādu jautājumu risināšanu kā imigrācija vai terorisma un organizētās pārrobežu noziedzības apkarošana.
This is particularly obvious in areas which deal directly with issues like immigration or the fight against terrorism and organized trans-border crime.
Patiesi, saskaņā ar finanšu plānojumu līdz 2009. gada 30. janvārim 3.a kategorijas finansējumam ir paredzēts būtisks pieaugums no 863 095 miljoniem euro 2009. gadā līdz 1009 miljoniem euro 2010. gadā (vairāk nekā 15 % ).
Indeed, according to the financial programming by 30 January 2009, Heading 3a is set for a substantial increase of its funding, from EUR 863,095 million in 2009 to EUR 1 009 million in 2010 (more than 15%).
Dati, kas attiecas uz 2008. gada budžeta izpildi (88 % saistībās un 86 % maksājumos), liecina, ka budžeta lēmējinstitūcijai ir stingri jāuzrauga izdevumi šajā jomā.
Figures concerning the implementation of the 2008 budget (88% in commitments and 86% in payments) show that the budgetary authority must monitor very closely spending in this area.
Paredzēts, ka Ārējo robežu fonds palielināsies par 22 miljoniem euro — no 1855 līdz 2075 miljoniem euro (pēc 16 miljonu palielinājuma no 2008. līdz 2009. gadam).
The External Borders Fund is foreseen to undergo an increase of EUR 22 million, from EUR 185,5 to 207,5 million (after an increase of 16 million from 2008 to 2009).
Tajā pašā laikā Komisija iesniedza priekšlikumu par jaunas aģentūras — Eiropas Patvēruma atbalsta biroja — izveidi šajā jomā
Meanwhile, the Commission presented a proposal for the creation of a new agency on this area, the European Asylum Support Office.
Tāpat jāuzsver, ka jaunas aģentūras izveide radīs arī samazinājumu Eiropas Bēgļu fonda finansējumā.
It should also be highlighted that the creation of the new agency will also entail a decrease in the envelope of the European Refugee Fund.
Darba kārtībā ir vēl viens jautājums par to, kā šis priekšlikums jau tagad ietekmēs decentralizēto aģentūru nākotni, jo īpaši nesen izveidotās iestāžu darba grupas par aģentūrām darbību.
Another issue to be considered is how this proposal fits in the framework of the current reflection on the future of decentralized agencies, and in particular the work of the Inter-institutional Working Group on Agencies recently set up.
Taču Parlaments ir precīzi jāinformē par paredzamo attīstību saistībā ar EURODAC, VIS un īpaši SIS II.
On the other hand Parliament needs to be clearly informed of the foreseen developments concerning EURODAC, VIS and especially SIS II.
Attiecībā uz finanšu plānošanu, sākot no 2010. gada, Komisija paziņo, ka 18 02 05. pantā noteiktā programma attiecas uz 18 02 04., 18 02 05. un 18 03 11. pantu, it kā apvienojot šo trīs instrumentu finanšu plānošanu vienā budžeta pantā (18 02 05.).
Concerning the financial programming from 2010 on, the Commission states that the programmation specified under article 18 02 05 is covering articles 18 02 04, 18 02 05 and 18 03 11, fudging the financial programming of these three instruments in a sole budgetary article (18 02 05).
Šajā jautājumā ir jāiesniedz sīka informācija Parlamentam.
Detailed information must be provided to Parliament on this.
Papildu skaidrojums ir vajadzīgs arī saistībā ar piezīmi paziņojumā par ikgadējo politisko stratēģiju (IPS)
Further clarification is also required concerning a remark in the APS communication
COM(2009)0073 , 2009. gada 18. februāris, 10. lpp. — Komisija min „30 miljonu euro samazinājumu, jo trūkst juridisku instrumentu, kas ļautu iedarbināt vairākus mehānismus attiecībā uz ārējo robežu kontrolēm (ieceļošanas–izceļošanas kontroles sistēma, ceļotāju reģistrēšanas sistēma)”, jo to neparedz finanšu plānošana.
COM(2009)0073 of 18.2.2009, page 10 : the Commission mentions "a reduction of EUR 30 millions due to the lack of legal instruments allowing to launch several mechanisms concerning external border controls (Entry-Exit, Registered traveller systems)", as this does not result from the financial programming.
Finanšu plānošana no 2009. gada 30. janvāra arī liecina par lielām atšķirībām izmaksu pieaugumā katrā no trim galvenajām šīs sadaļas programmām, proti:
The financial programming from 30 January 2009 shows also big differences in the evolution of expenses for each of the three main programs of this heading: while
- programmas „Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” finansējumu palielinās par aptuveni 7,6 % , no 620 572 miljoniem līdz 6679 miljoniem euro („Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība” palielinās par gandrīz 10 %, no 338 475 līdz 3725 miljoniem euro, un „Migrācijas plūsmas — kopēja politika imigrācijas un patvēruma jomā” — par aptuveni 4,7 % );
- "Solidarity and Management of Migration Flows" will increase by approximately 7,6%, from 620,572 million to 667,9 million (External borders, visa policy and free movement of people will increase for almost 10%, from 338,475 to 372,5, and Migration Flows- Common immigration and asylum policies will increase by some 4.7%) and
- programmas „Drošība un brīvību garantēšana” finansējumu palielinās vairāk nekā divas reizes (no 99 370 miljoniem euro līdz 196 900 miljoniem euro), galvenokārt tāpēc, ka EUROPOL tiek pārveidots par Kopienas aģentūru, un programmas „Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību” finansējumu palielinās par gandrīz 20 %;
- "Security and Safeguarding Liberties" will more than double its envelope (from 99,370 million to 196,900 million), mainly due to the transformation of EUROPOL in a Community agency and an increase of almost 20% in Prevention and fight against crime,
- programmas „Pamattiesības un tiesiskums” finansējums tiks samazināts par apmēram 1,5 % (no 134 118 miljoniem līdz 132 118 miljoniem euro), galvenokārt tāpēc, ka samazinās finansējums „Krimināltiesību” sadaļai.
- "Fundamental Rights and Justice" will suffer a reduction of some 1,5% (from 134,118 million to 132,118 million), mainly due to the reduction in the Chapter Criminal Justice.
Salīdzinot ar 2008. gadu, 2009. gadā Komisija ir ievērojami samazinājusi finansējumu (no 20 miljoniem euro līdz 18,5 miljoniem euro) programmai „Civilās aizsardzības finanšu instruments” (3.b kategorija - 07 04 01. pozīcija), un tikai Eiropas Parlamenta iejaukšanās (atjaunojot PBP summu) aizkavēja Padomes pieprasītos turpmākos samazinājumus.
The civil Protection Financial instrument (Heading 3 B - line 07 04 01) has been significantly reduced by the Commission from 2008 compared to 2009, (EUR 20 mio. to EUR 18,5 mio) and only the intervention by the EP (which restored the PDB amount) helped to impede further cuts by the Council.
Eiropas Parlamentam ir rūpīgi jāpārbauda šādu atšķirību iemesli.
The reasons for such disparity will have to be fully scrutinized by EP.
Vides aizsardzība un klimata pārmaiņu ierobežošana
Environmental protection and combating climate change
Klimata joma pārstāv nelielu daļu no pašreizējās DFS 2007.-2013. gadam.
Climate represents a small proportion of the current MFF 2007- 2013.
Piemēram, pētījumiem, kas nav saistīti ar kodolenerģiju, ir paredzēti 2,35 miljardi euro un pētījumiem kodolenerģijas jomā — 2,75 miljardi par 2007. gada novembri.
For example, for non-nuclear energy research EUR 2.35 billion are foreseen, and for nuclear research EUR 2.75 billion for 2007-11.
Nelielas saistības klimata jomā ir struktūrfondiem, Kohēzijas fondam un KLP fondam.
There is also small climate commitment in Structural, Cohesion and CAP funds.
Aprēķini 2000.-2006. gada periodam liecina, ka aptuveni 13 % no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir iztērēti ieguldījumiem videi nekaitīgos projektos.
Concerning the period 2000-2006, estimates indicate that about 13% of Structural/Cohesion funds had been spent on climate friendly investments.
Saskaņā ar Eiropas Politikas pētījumu centra (CEPS) neseno pētījumu
Global financial requirements according to a recent CEPS study
http://www.ipolnet.ep.parl.union.eu/ipolnet/webdav/site/myjahiasite/shared/bss/Resources_Climate % 20Change_Final_06.03.2008.pdf tiek lēsts, ka vispārējās finanšu prasības veido aptuveni no 0,6 % līdz 1,6 % no pasaules IKP, jeb apmēram 230 un 614 miljardus euro gadā (pamatojoties uz 2006. gada globālo IKP).
http://www.ipolnet.ep.parl.union.eu/ipolnet/webdav/site/myjahiasite/shared/bss/Resources_Climate%20Change_Final_06.03.2008.pdf are estimated between 0.6% and 1.6% of the world GDP, or about EUR 230 and 614 billion annually (based on the global GDP of 2006).
Izmaksas Eiropas Savienībai 27 dalībvalstu līmenī varētu veidot 60 miljardus euro gadā, kā to novērtē CEPS pētījuma autori.
The costs for the EU at 27 MSs level could be of EUR 60 billion per year, as estimated by the authors of the CEPS study.
Jāpiemin, ka arī EIB aktīvi veicina projektus, kuru mērķis ir klimata pārmaiņu ierobežošana un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas sekmēšana.
It is also worth to mention that the EIB is also active in promoting projects aimed at combating climate change and fostering renewable energy sources.
Attiecībā uz ienākumiem — šķiet, ka ES ETS (ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēma) ir minēta kā viens no veidiem, kas tuvākajā nākotnē spētu nodrošināt ievērojamus ieņēmumus budžetā.
On the revenue side, it appears that the EU-ETS (European Trading Scheme) is mentioned among the sources with potential to create considerable revenues to the Budget in a near future.
Budžetā nav izstrādāta kopēja pieeja jautājumiem, kas attiecas uz enerģētiku, klimata pārmaiņām un pašreizējo ārpolitiku.
There is no joined-up approach in the Budget to issues relating to energy, climate change and foreign policy for the moment.
Papildus pasākumiem, kas ietverti 7. kategorijā — Vide, 2009. gada budžetā ar „klimata pārmaiņu” jomu ir saistītas šādas budžeta pozīcijas: 2. kategorija — pozīcija 07 03 12. — „Ar klimata pārmaiņām saistītās darbības” (jauna budžeta pozīcija), kurai rezervētas saistību apropriācijas 20 miljonu euro apmērā, 07 03 16. — Izmēģinājuma projekts — „Preventīvu pasākumu izstrāde ar mērķi apturēt pārtuksnešošanos Eiropā” ar apropriējumu 1 miljona euro apmērā saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām, 07 03 17. — Sagatavošanas darbība — „Karpatu baseina klimats” ar apropriējumu 2,5 miljonu euro apmērā saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām.
Beside actions covered by the Title 07- Environment, there are the following budget lines linked with "Climate Change" in Budget 2009: Heading 2: 07 03 12 - Climate change actions (new budget line) with appropriations of EUR 20 mio. entered in reserve, 07 03 16 - Pilot project — Development of prevention activities to halt desertification in Europe with appropriations of EUR 1 mio in CA and PA, 07 03 17 - Preparatory Action - Climate of the Carpathian basin appropriations of EUR 2,5 mio. in CA and PA.
17 03 09. — Komplekss pētījums par veselību, vidi, transportu un klimata pārmaiņām (HETC) — „Iekštelpu un āra gaisa kvalitātes uzlabošana” ar apropriējumu 4 miljonu euro apmērā saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām 2009. gadā.
17 03 09 - Complex research on Health, Environment, Transport and Climate Change (HETC) - Improvement of indoor and outdoor air quality with appropriations of EUR 4 mio in CA and PA for 2009.
Kategorija 1.a — sadaļa 08 06. — Sadarbība — Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas) ar 216 303 000 euro.
In Heading 1a: Chapter 08 06 - Cooperation - Environment (Including Climate Change) with EUR 216 303 000.
Kopš Eiropas Savienības dibināšanas globālās problēmas vēl nekad nav bijušas tik nopietnas kā pašlaik — finanšu krīze, energoapgādes krīze, klimata pārmaiņas, aizvien pieaugošā nelegālā imigrācija, noziegumi un terorisms.
The global challenges have never been greater since the founding of the European Union -financial crisis, energy supply crisis, climate change, increasing illegal immigration, crime and terrorism.
Tomēr šķiet, ka daudzgadu finanšu shēmas resursi ir nepietiekami šo problēmu risināšanai.
However, it seems so that the resources in the Multi-annual Financial Framework to meet the problems are insufficient.
Referents uzskata, ka izmaksu lietderības kvalitatīvajam aspektam ir jābūt vienam no instrumentiem, kas kompensētu budžeta līdzekļu kvantitatīvā aspekta trūkumu.
Your rapporteur is of the opinion that qualitative value for money should be one of the tools to compensate the absence of quantity in budgetary means.
Eiropas Savienības budžetu finansē Eiropas nodokļu maksātāji, lai finansētu darbības, kas radītu Eiropas pievienoto vērtību un kas ir saskaņā ar subsidiaritātes, proporcionalitātes un solidaritātes principiem.
The Budget of the European Union is financed by the European tax payers to fund activities which are expected to bring a European added value and are in line with the principles of subsidiarity, proportionality and solidarity.
Līdz ar stingro DFS, kurā maz vietas atvēlēts jaunām darbībām, ir pienācis laiks pārskatīt Eiropas izdevumu kvalitāti.
Under a tight MFF with very little room for new actions, time has come to start looking at the quality of European expenditure.
Izdevumu kvalitātes noteikšanas kritēriji, kurus galvenokārt noteica 2007. gada budžeta procedūras laikā (saskaņā ar referenta James Elles ziņojumu), joprojām ir spēkā.
The criteria to measure the quality of spending that were set up mainly during the Budgetary procedure 2007 (by rapporteur James Elles) are still valid:
- Vai politikā ir sasniegti budžeta lēmējinstitūcijas izvirzītie mērķi?
- did a policy achieve the objectives set up by the Budgetary Authority ?
- Kāds ir ietekmes novērtējums salīdzinājumā ar piesaistītā finansējuma kvantitātes pozīcijām?
- what is the impact assessment compared to the quantity of funding involved ?
- Cik liela finansējuma daļa ir atvēlēta administratīviem izdevumiem un cik liela daļa darbības izdevumiem?
- what part of the funding has been dedicated to administrative expenditure and what part to operational expenditure ?
- Vai finanšu un cilvēkresursi ir efektīvi izmantoti?
- were human and financial resources efficiently used ?
- Kas ir programmu/darbības Eiropas pievienotā vērtība?
- what is the European added value of the programmes / action ?
- Kā novērst krāpšanu?
- how can fraud be impeded?
Referents ir pārliecināts, ka pienācīgs 2010. gada budžets palīdzēs Eiropas Savienībai sekmīgi pārvarēt globālo krīzi.
Your rapporteur is convinced that having an appropriate Budget 2010 will help the European Union to overcome the global crisis successfully.
Tas uzskatāmi parādīs Eiropas iedzīvotājiem, cik liela nozīme ir sadarbībai.
This will then clearly highlight the absolute sense of cooperation for the European citizens.
Apvienotā Eiropa sniedz drošību saviem iedzīvotājiem.
The united Europe gives safety to its citizens.
Šādu drošību nespēj garantēt neviena dalībvalsts atsevišķi.
Such a safety cannot be guaranteed by any of the Member States alone.
Pierādot Eiropas iedzīvotājiem, ka Eiropas Savienība spēj pārvarēt krīzes, tiks dota skaidra norāde — ir vērts sadarboties un Eiropas Savienības pastāvēšana ir nepieciešamība.
Proving to European citizens that the European Union can tackle the crises would give a clear message: it is worth co-operating and the existence of the European Union is a necessity.
PIELIKUMS: GALVENĀS POZĪCIJAS — faktu lapu īstenošana 2007.–2009. gadam un finanšu plānošana 2010. gadam
ANNEX : KEY LINES - Fact Sheets implementation 2007 - 2009 and Financial Programming 2010
Šajā darba dokumentā norādītās un minētās galvenās pozīcijas uzrādītas, sākot ar 2007. gada budžetu, ieskaitot galīgās izpildes procentuālos rādītājus 2007. un 2008. gada beigās, 2009. gada budžeta galīgo summu un 2009. gada 30. janvārī iesniegto Komisijas izstrādāto finanšu plānojumu.
The key lines identified and mentioned in the present Working Document are presented since Budget 2007 with final implementation percentage as of end of 2007 and 2008, the final figures of Budget 2009 and the financial programming by the Commission as of 30 January 2009.
EP otrais lasījums
EP 2nd reading
Galīgās summas (iesk. trf un budž. groz.)
Final figures(incl. trfs & ABs)
EP otrais lasījums (pieņemts 18.12.2008)
EP 2nd reading(adopted 18.12.2008)
Atbilde uz globālo finanšu un ekonomisko krīzi
Responding to the global financial and economic crisis
Izaugsmes, konkurētspējas, inovāciju un pētniecības programmas, MVU, uzņēmējdarbība
Growth, competitiveness, innovation and research programs, SMEs, entrepreneurship
08 01 04 30.
08 01 04 30
Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)
European Research Council Executive Agency (ERCEA)
7. pamatprogramma (ieskaitot 6. pētniecības pamatprogrammu)
FP7 (including sixth Research framework programme)
08 13 01.
08 13 01
Iespējas — Pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām
Capacities — Research for the benefit of small and medium-sized enterprises (SMEs)
08 18 01.
08 18 01
Iespējas — Riska dalīšanas finanšu mehānisms
Capacities — Risk-sharing finance facility
KIP uzņēmējdarbība un inovācijas
CIP Entrepreneurship and innovation
01 04 04.
01 04 04
Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma — Uzņēmējdarbības un inovāciju programma
Competitiveness and Innovation Framework Programme - Enterpreneurship and Innovation Programme
02 01 04 04.
02 01 04 04
KIP programma – Uzņēmējdarbības un inovāciju programma — Administratīvās pārvaldības izdevumi
CIP Programme — Entrepreneurship and Innovation Programme — Expenditure on administrative management
02 01 04 30.
02 01 04 30
Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra — Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma — Uzņēmējdarbības un inovāciju programma
Executive Agency for Competitiveness and Innovation — Subsidy for the Competitiveness and Innovation Framework Programme — Entrepreneurship and Innovation Programme
02 02 01.
02 02 01
Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma — Uzņēmējdarbības un inovāciju programma
Competitiveness and Innovation Framework Programme — Entrepreneurship and Innovation Programme
02 02 03 02.
02 02 03 02
Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) jaunajā finanšu vidē
Support for small and middle-sized enterprises (SMEs) in the new financial environment
KIP IKT atbalsta programma
CIP ICT policy support
09 01 04 03.
09 01 04 03
Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma — Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju atbalsta programma — Administratīvās pārvaldības izdevumi
Competitiveness and Innovation Framework Programme — Information and Communication Technologies policy support — Expenditure on administrative management
09 03 01.
09 03 01
Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma — Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju atbalsta programma
Competitiveness and Innovation Framework Programme — Information and Communication Technologies policy support programme
02 02 02 01.
02 02 02 01
Eiropas Savienības rūpniecības konkurētspējas politikas izstrādes darba papildināšana
Supplementing the work on the industrial competitiveness policy for the European Union
02 02 05.
02 02 05
MVU paplašināšanās
Enlargement SMEs