natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kurās dalībvalstis ir mudinātas sekmēt uzņēmumu vēlmi attīstīt savu sociālo atbildību
– having regard to Council Decision 2005/600/EC of 12 July 2005 on Guidelines for the employment policies of the Member States, which urges the Member States to encourage undertakings to develop CSR
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā ( EMAS )
– having regard to Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a community eco-management and audit scheme (EMAS)
– ņemot vērā 1999. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienu standartiem Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas jaunattīstības valstīs
– having regard to its resolution of 15 January 1999 on EU standards for European Enterprises Operating in Developing Countries: Towards a European Code of Conduct
– ņemot vērā 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai „Darba tiesību pamatnormu sekmēšana un sociālās pārvaldības uzlabošana globalizācijas kontekstā”
– having regard to its resolution of 4 July 2002 on the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee entitled ‘Promoting Core Labour Standards and Improving Social Governance in the Context of Globalisation’
OV C 271 E, 12.
OJ C 271 E, 12.11.2003, p.
– ņemot vērā 2003. gada 13. maija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību: uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā
– having regard to its resolution of 13 May 2003 on the Communication from the Commission concerning Corporate Social Responsibility: A Business Contribution to Sustainable Development
– ņemot vērā tā 2005. gada 5. jūlija rezolūciju par bērnu ekspluatāciju jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību vēršot uz bērnu darbu
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on the exploitation of children in developing countries, with a special focus on child labour
šajā datumā pieņemtie teksti P6_TA(2006)0320 . ,
Texts adopted for that date, P6_TA(2006)0320 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on corporate social responsibility: a new partnership
OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp. , kurā ir pieprasīts ES tirdzniecības nolīgumos, īpaši divpusējos nolīgumos, iekļaut sociālās normas, tādējādi veicinot pienācīgas kvalitātes darbu,
321. , which calls for labour standards to be incorporated into trade agreements, in particular bilateral agreements, concluded by the EU, with a view to promoting decent work,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 23. februārī organizēto uzklausīšanu „Uzņēmumu sociālā atbildība starptautiskajā tirdzniecībā”,
– having regard to the hearing on 'Corporate social responsibility in international trade' held by Parliament on 23 February 2010,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0317/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7–0317/2010 ),
A. tā kā korporācijas un to meitasuzņēmumi ir vieni no ekonomiskās globalizācijas un starptautiskās tirdzniecības galvenajiem subjektiem;
A. whereas corporations and their subsidiaries are one of the major players in economic globalisation and international trade,
B. tā kā ESAO 2000. gadā pieņēma un 2010. gada atjaunināja daudznacionāliem uzņēmumiem domātus galvenos principus, kurus valdības iestrādā tiesību aktos, kas paredzēti uzņēmumiem un kas ietver nesaistošas, atbildīgu rīcību reglamentējošas normas, ievērojot piemērojamās tiesības, galvenokārt nodarbinātības, sociālo partneru attiecību, cilvēktiesību, vides, patērētāju interešu, korupcijas apkarošanas un cīņas pret izvairīšanos no nodokļu nomaksas jomā;
B. whereas the 2000 OECD Guidelines for Multinational Enterprises, as updated in 2010, are recommendations which governments address to corporations setting out voluntary standards for responsible behaviour consistent with the applicable laws, in particular in the areas of employment, relations with the social partners, human rights, the environment, consumer interests, the fight against corruption and tax evasion,
C. tā kā SDO Trīspusējā deklarācija par daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuru pieņēma, lai sniegtu vadlīnijas valdībām, daudznacionālajiem uzņēmumiem, tādās jomās strādājošajiem kā nodarbinātība, apmācība, darba nosacījumi, profesionālās attiecības, ir dokuments, kurš satur valstu apņemšanos ievērot un veicināt četrus darba pamatstandartus: biedrošanās brīvību un tiesības slēgt koplīgumu; jebkāda piespiedu darba likvidāciju; bērnu darba atcelšanu un diskriminācijas nodarbinātības jomā novēršanu;
C. whereas the ILO’s tripartite declaration on multinational corporations is intended to provide guidance for governments, multinational corporations and workers in areas such as employment, training, working conditions and professional relations, a declaration which incorporates a commitment by states to abide by and promote the four core labour standards: freedom of association and the right to collective bargaining; the elimination of all forms of forced labour; the abolition of child labour; and the elimination of discrimination in the area of employment,
D. tā kā uzņēmumu sociālā atbildība pēc būtības ir brīvprātīga un pašregulatīva, visas Komisijas iniciatīvas būtu vairāk jāvērš uz uzņēmumu sociālās atbildības pasākumu atbalstīšanu, nevis regulēšanu;
D. whereas the nature of CSR is voluntary and self-regulatory, and any Commission initiatives should focus on supporting rather than regulating CSR activities,
E. tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas iniciatīvu „Global Compact”, kurā uzņēmumi ir aicināti savas ietekmes robežās akceptēt, sekmēt un īstenot 10 principus attiecībā uz cilvēktiesībām, darba pamatnormām, vidi, cīņu pret korupciju, uzņēmumiem ir jāapņemas tos īstenot un tie brīvprātīgi jāņem vērā, veicot uzņēmējdarbību,
E. whereas the United Nations Global Compact of 10 principles asks corporations to embrace, support, and enact, within their sphere of influence, as a set of core values in the areas of human rights, core labour standards, the environment and the fight against corruption, to which companies make a commitment and which they integrate in their business operations on a voluntary basis,
F. tā kā patlaban notiek darbs, lai atjauninātu ESAO daudznacionālajiem uzņēmumiem paredzētos galvenos principus, it īpaši tos principus, kas skar valstīs esošo kontaktpunktu darbības uzlabošanu un kas reglamentē piegādes ķēžu atbildību;
F. whereas work is currently in progress to update the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, in particular those relating to improving the national contact points and a liability regime for supply chains,
G. tā kā starptautiskie kritēriji, piemēram, „Global Reporting Initiative” vai tādas sertificēšanas vai marķēšanas sistēmas kā standarts ISO 14 001 vai konkrētāk — nesenā norma ISO 26 000, kas ir izstrādāta kā vadlīniju kopums un attiecas uz visu veidu organizācijām un kas, uzņēmumu darbībā iekļaujot ilgtspējīgas attīstības aspektu, palīdz tiem izvērtēt savas darbības ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, taču, tā kā tie ir iedarbīgi tikai tad, ja tos piemēro efektīvi un pārbauda;
G. whereas international benchmarks, such as the Global Reporting Initiative, or certification and labelling schemes, such as the ISO 14 001 standard or more particularly the recent ISO 26 000 standard, designed as a set of guidelines applying to all types of organisation, help undertakings assess the economic, social and environmental impact of their activities by incorporating the concept of sustainable development, but whereas they are effective only to the extent that they are effectively applied and subject to verification,
H. tā kā ISO 26 000 standartā uzņēmumu sociālā atbildība ir definēta kā „uzņēmuma atbildība par savu lēmumu un darbības ietekmi uz sabiedrību un vidi, kuru uzņēmums apliecina ar pārredzamu un ētisku rīcību, kas veicina ilgtspējīgu attīstību, tostarp — sabiedrības veselību un labklājību, kurā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu vēlmes, ievēroti spēkā esošie tiesību akti un nodrošināta atbilstība starptautiskām normām un kura izpaužas visas organizācijas darbībā un attiecībās” un tā kā šai definīcijai ir piekritusi liela daļa pilsoniskās sabiedrības un starptautiskā arodbiedrību kustība;
H. whereas the definition of CSR in the ISO 26 000 standard – as ‘the responsibility of an organisation for the impacts of its decisions and activities on society and the environment, through transparent and ethical behaviour that: contributes to sustainable development, including the health and the welfare of society; takes into account the expectations of stakeholders; is in compliance with applicable law and consistent with international norms of behaviour; and is integrated throughout the organisation and practised in its relationships’ – is one on which a large section of civil society and the international trade union movement has agreed,
I. tā kā Eiropas Komisijas 2006. gada paziņojumā paustais mērķis ir Eiropas Savienību padarīt par „izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” un tā kā uzņēmumu sociālā atbildība šajā paziņojumā ir raksturota kā „viens no Eiropas sociālā modeļa aspektiem” un kā „līdzeklis, lai iestātos par solidaritāti, kohēziju un iespēju vienlīdzību situācijā, kad pasaulē konkurence palielinājusies”;
I. whereas the Commission, in its 2006 communication, set the goal of making the European Union ‘a pole of excellence on corporate social responsibility’, with CSR being presented as ‘an aspect of the European social model’ and ‘a means of safeguarding solidarity, cohesion and equal opportunities against the background of increased global competition’,
J. tā kā Eiropas Komisisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tirgus uzraudzību tirdzniecības un izplatīšanas nozarē „Par efektīvāku un godīgāku tirdzniecības un izplatīšanas iekšējo tirgu līdz 2020. gadam”
J. whereas the report from the Commission to Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on retail market monitoring, entitled ‘Towards more efficient and fairer retail services in the internal market for 2020’
K. tā kā kopējā tirdzniecības politika saskaņā ar līgumiem ir jāīsteno atbilstīgi visiem Eiropas Savienības mērķiem, tostarp tās sociālajiem mērķiem, mērķiem vides un attīstības palīdzības jomā;
K. whereas, in accordance with the Treaties, the common commercial policy must be conducted in a manner consistent with all the European Union’s objectives, including its social, environmental and development aid objectives,
L. tā kā, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ES kompetence tirdzniecības jautājumos ir kļuvusi lielāka, it sevišķi attiecībā uz investīcijām, kurām patlaban ir jāatbilst tiem uzņēmumu sociālās atbildības standartiem, kādus ES ir apņēmusies ievērot; tā kā jaunajā kopējā investīciju politikā attiecībā uz ES investoriem būtu jānosaka obligāti nosacījumi, kas kalpotu par galveno iedarbības instrumentu tiesību un pienākumu līdzsvarošanai;
L. whereas the entry into force of the Lisbon treaty has broadened the scope of EU trade competences, notably in the area of investment, which must now be in compliance with the CSR standards the EU has signed up to; whereas the new common investment policy should spell out enforceable conditions for EU investors as a major leverage to rebalance rights and duties,
M. tā kā Eiropas Savienība jau tagad dažas tirdzniecības preferences piešķir tikai tad, kad tās partneri ir ratificējuši galvenās SDO konvencijas, un tā kā tā kopš 2006. gada ir apņēmusies veicināt pienācīgas kvalitātes darbu un to darīt, īstenojot visas ārpolitiskās nostādnes, tostarp tirdzniecības politiku;
M. whereas the European Union already makes the award of certain trade preferences contingent on the ratification by its partners of the main ILO conventions, and whereas since 2006 it has been committed to promoting respect for decent work through all its external policies, including its common commercial policy,
N. tā kā šajos Eiropas Savienības noslēgtajos divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumos jau ir nodaļa par ilgtspējīgu attīstību, kurā ir iekļauti vides un sociālie mērķi un nosacījums par šo jomu reglamentējošo noteikumu ievērošanu;
N. whereas the European Union’s bilateral free trade agreements now incorporate a chapter dealing with sustainable development, covering environmental and social objectives and compliance with rules in those areas,
O. tā kā uzņēmumu sociālās atbildības principu neievērošana ir uzskatāma par sociālā un vides dempinga paveidu, kas nostāda, it īpaši Eiropā esošos uzņēmumus un darba ņēmējus, neizdevīgākā stāvoklī, jo viņiem ir jāievēro augstākas sociālās, vides un fiskālās normas; tā kā soda sankciju saraksta publicēšana attiecībā uz uzņēmumu sociālās atbildības principu pārkāpumiem varētu būt efektīvs pasākums;
O. whereas non-compliance with CSR principles constitutes a form of social and environmental dumping which works to the detriment, in particular, of undertakings and workers in Europe, who are required to comply with more stringent labour, environmental and fiscal standards; whereas the introduction of a list of penalties for continued breaches of CSR principles would be an effective measure,
P. tā kā būtu tikai normāli, ja Eiropas daudznacionālos uzņēmumus, kas savas ražotnes pārceļ uz zemu algu un zemāku vides prasību valstīm, varētu saukt pie atbildības kompetentajā tiesā par visiem videi un cilvēkiem nodarītajiem kaitējumiem vai par citām negatīvām netiešajām sekām, no kā cieš vietējā sabiedrība un par ko vainojami ir šo uzņēmumu meitasuzņēmumi;
P. whereas it would be normal if European corporations which transfer their production to low-wage countries where less stringent environmental standards apply were to be held accountable, before the competent courts, for any environmental and social damage or other negative externalities felt by local communities caused by their subsidiaries in those countries,
Q. tā kā starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumiem, no vienas puses, un starp uzņēmumu un tā piegādātājiem, no otras puses, var pastāvēt daudz dažādu saikņu, ir starptautiskā līmenī jāprecizē ietekmes sfēras jēdziens un jēdziens „pienācīga rūpība”;
Q. whereas the links which can exist between a parent company and its subsidiaries, on the one hand, and between an undertaking and its suppliers, on the other, are very diverse and there is a need to specify the notions of ‘sphere of influence’ and ‘due diligence’ at international level,
R. tā kā starptautiskās tiesības neattiecas tiešā veidā uz uzņēmumiem un tā kā starptautiskie nolīgumi, īpaši tie, kas ir pieņemti cilvēktiesību, darba tiesību un vides aizsardzības jomā, ir saistoši tikai nolīgumus parakstījušām valstīm, taču ne uzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas šajās valstīs; tā kā tas ir šo valstu uzdevums nodrošināt, ka uzņēmumi, kuru galvenie biroji atrodas to teritorijā, ievēro juridiskās saistības un pienācīgas rūpības pienākumu, un ka šo saistību neievērošanas gadījumā tos šajās valstīs atbilstoši un samērīgi soda;
R. whereas undertakings are not directly subject to international law and whereas international agreements, particularly those relating to human rights, labour law and environmental protection, are binding on the signatory states but not directly on the undertakings whose head offices are based in those states; whereas, however, it is up to those states to ensure that undertakings whose head offices are based in their territory comply with their legal obligations and duty of diligence, and that they provide for adequate and appropriate sanctions should they fail to do so,
S. tā kā viena no pamattiesībām ir iespēja efektīvi aizsargāt tiesības un vērsties neatkarīgā un objektīvā tiesā, kas ir noteikta Eiropas Pamattiesību hartas 47. pantā un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 8. pantā;
S. whereas the fundamental rights to an effective remedy and to a fair trial are reaffirmed in Article 47 of the European Charter of Fundamental Rights and in Article 8 of the Universal Declaration of Human Rights,
T. tā kā Briseles konvencijā un Regulā Nr. 44/2001 ir atkārtoti apliecināts tiesu sadarbības princips un tā kā Komisiju aicina veikt turpmākās darbības pēc Zaļās grāmatas iznākšanas, ņemot vērā reakciju uz šo grāmatu, kurā ir ierosināti risinājumi attiecībā uz eksteritorialitāti, piemēram, liekot priekšā regulas piemērošanas jomu attiecināt uz arī uz tiesu lietām, kurās atbildētājs ir no trešās valsts persona;
T. whereas the Brussels Convention and Regulation No 44/2001 reaffirm the principle of judicial cooperation, and the onus is on the Commission to act on the progress made in the Green Paper, which proposes possible lines of action on the question of extra-territoriality, particularly in terms of expanding the scope of the regulation to include disputes involving respondents from third countries,
U. tā kā Eiropas Savienības un Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīguma 13. nodaļā un Eiropas Savienības, Kolumbijas un Peru daudzpusējā tirdzniecības nolīguma 270. panta 3. punktā ir minēta uzņēmumu sociālā atbildība, tajos vēl nebūt nav pilnībā ņemts vērā Eiropas vides, sociālo un cilvēktiesību aizsardzības mērķa svarīgums; tā kā pat uzņēmumu izdarīti ilgstoši cilvēktiesību, darba tiesību vai vides normu pārkāpumi, neskatoties uz nolīgumu mērķu formulējumiem, praksē nekādi nemazina šo nolīgumu turpmāku iedarbību;
U. whereas Chapter 13 of the free trade agreement between the European Union and South Korea and Article 270(3) of the multiparty trade agreement between the European Union and Colombia and Peru contain a reference to CSR, this does not yet, and does not entirely, take into account the importance of CSR to the European goal of protecting the environment and social and human rights, whereas even continued breaches by companies of human rights, working standards or environmental provisions, in spite of the contrary wording of objectives, do not in practice in any way affect the continuation of those agreements,
V. tā kā uzņēmumu sociālās atbildības jomā, it sevišķi kalnrūpniecības nozarē un daudzās piegādes nozares jomās, pieņemtie nolīgumi līdz šim nav izrādījušies pietiekami efektīvi;
V. whereas CSR agreements have hitherto proved insufficient, particularly in the mining sector and in large areas of the supply industry,
W. tā kā spēkā jau ir Kopienas tiesību akti, kas attiecas uz mikro, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK un 2008. gada jūnijā pieņemtais „Eiropas mazās uzņēmējdarbības akts”;
W. whereas there is existing Community legislation concerning micro, small and medium-sized enterprises, notably Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 and the ‘Small Business Act’ for Europe adopted in June 2008,
X. tā kā ar uzņēmumu sociālās atbildības jomā noslēgto nolīgumu mērķi nedrīkst kavēt efektīvu tiesību aktu pieņemšanu; tā kā gadījumos, kad uzņēmumu sociālās atbildības jomā pieņemtie nolīgumi izrādās neefektīvi vai tos nav iespējams īstenot praksē, likumdevējam ir jāuzņemas šīs jomas reglamentācija;
X. whereas agreements on CSR must not serve the purpose of preventing effective legislation; whereas agreements on CSR that prove to be ineffective or unenforceable should result in regulation by the legislators,
Y. tā kā uzņēmumu sociālā atbildība nozīmē to, ka uzņēmumi savā darbībā brīvprātīgi iekļauj sociālos un vides jautājumus iesaistīto personu kopējai labklājībai, aktīvi iesaistoties valsts politikā, kas ir svarīgs uz vērtībām balstītu sociālo pārmaiņu aspekts;
Y. whereas corporate social responsibility (CSR) is a concept whereby companies voluntarily incorporate social and environmental concerns into their business strategy for the overall wellbeing of stakeholders by actively engaging with public policy as an important aspect of value-driven social change,
Z. tā kā uzņēmumu sociālā atbildība ir būtiska Eiropas sociālā modeļa sastāvdaļa, ko nostiprina Līguma par Eiropas Savienības darbību stāšanās spēkā un jo īpaši tā horizontālā sociālā klauzula, un tā kā Eiropas Komisijas paziņojumā par ES stratēģiju 2020. gadam ir atzīta vajadzība nostiprināt uzņēmumu sociālo atbildību kā būtisku elementu, lai nodrošinātu ilgtermiņa nodarbinātību un patērētāju uzticību;
Z. whereas CSR represents an essential component of the European Social Model, strengthened by the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union and especially its horizontal social clause, and whereas the need to promote CSR has been recognised in the European Commission Communication on the EU2020 Strategy as an important element in ensuring long-term employee and consumer trust,
AA. tā kā uzņēmumu sociālajai atbildībai ir liela ietekme uz cilvēktiesību ievērošanu jaunattīstības valstīs;
AA. whereas CSR has a considerable influence on human rights in developing countries,
AB. tā kā uzņēmumu sociālā atbildība neaizstāj valstu saistības vai neatbrīvo tās no pienākuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus;
AB. whereas CSR should not replace or exempt states from their responsibility in the provision of basic public services,
AC. tā kā uzņēmumu sociālajai atbildībai var būt būtiska ietekme, lai uzlabotu dzīves līmeni nelabvēlīgās kopienās;
AC. whereas CSR can play a key role in improving standards of living in disadvantaged communities,
AD. tā kā arodbiedrībām ir liela nozīme uzņēmumu sociālās atbildības popularizēšanā, jo darba ņēmēji labāk pārzina situāciju uzņēmumā, kurš tos nodarbina;
AD. whereas trade unions have an important role in promoting CSR, given that workers are well placed to know the reality of the companies that employ them,
AE. tā kā uzņēmumu sociālā atbildība ir jāanalizē vienlaikus un mijiedarbībā ar uzņēmumu pārvaldības reformām;
AE. whereas CSR must be considered alongside, and in interaction with, corporate governance reforms,
AF. tā kā ir jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) loma Eiropas vienotajā tirgū un tā kā ir jāņem vērā arī Komisijas to finansēto projektu rezultāti, ar kuriem sekmē, ka uzņēmumi un visvairāk jau MVU pārņem uzņēmumu sociālās atbildības praksi;
AF. whereas the role of SMEs in the single European market and the results of Commission-funded projects to encourage the adoption of CSR practices, including by SMEs, must be taken into consideration,
AG. tā kā uzņēmumu sociālo atbildību, no vienas puses, un tirdzniecības nolīgumos iekļautās sociālās un vides normas, no otras puses, pieņem ar vienu un to pašu mērķi; proti, radīt ekonomiku, kurā ievēro cilvēku un vides vajadzības un nodrošina godīgāku, sociāli līdzsvarotāku, humānāku globalizāciju, tādējādi veicinot patiesi ilgtspējīgu attīstību;
AG. whereas CSR, on the one hand, and the social and environmental clauses incorporated in trade agreements, on the other, pursue the same objectives: those of an economy which is respectful of human needs and of the environment, and of fairer, more socially balanced, more human globalisation which is genuinely conducive to sustainable development,