natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pamatojoties uz savu pieredzi un vērtējumu, es varu sacīt, ka tagad starp Eiropas Parlamentu, jo īpaši tā Budžeta kontroles komiteju, un Revīzijas palātu pastāv dialogs, kas ir sistemātisks, konstruktīvs, tajā tiek cienīti tā dalībnieku pienākumi un neatkarība, un tā pamatā ir savstarpēja uzticība un cieņa.
Based on my experience and judgement, I can say that a dialogue now exists between the European Parliament, in particular its Committee on Budgetary Control, and the Court of Auditors which is systematic, constructive, respectful of the roles and independence of the participants and founded on mutual trust and respect.
Šī priekšzīmīgi ciešā sadarbība kopīga mērķa sasniegšanas interesēs aptver šādas jomas:
This exemplary close cooperation covers, in the interest of achieving the common goal, the following areas:
– regulāru dialogu starp Revīzijas palātas locekļiem un Eiropas Parlamenta deputātiem par gada pārskata saturu un metodoloģiju, citiem ziņojumiem un atzinumiem;
– Regular dialogue between the members of the Court of Auditors and MEPs on the contents and methodology of the Annual Report, other reports and opinions;
- kad tiek izstrādāts gada darba plāns, Revīzijas palāta pieprasa Parlamenta (Budžeta kontroles komitejas) atzinumu, izskata to un meklē risinājumus izvirzītajām problēmām.
- When the annual work plan is being drawn up, the Court of Auditors requests and considers the opinion of Parliament (the Committee on Budgetary Control) and seeks solutions to the problems raised.
Tas ietver ne tikai ziņojumu un atzinumu laikus saskaņošanu, bet attiecas arī uz jautājumiem par saturu, metodoloģiju un prezentāciju;
This covers not only the timing of reports and opinions but also extends to issues of content and methodology and of presentation;
- gada darba plāna un atsevišķu revīziju plānošanas laikā grupu un individuālā līmenī notiek Eiropas Parlamenta deputātu un Revīzijas palātas locekļu regulāras tikšanās;
- During the planning of the annual work plan and individual audits, regular meetings take place on a group and individual level between MEPs and members of the Court of Auditors;
- Revīzijas palātas ziņojumiem un atzinumiem ir pievienoti ne tikai svarīgi, aktuāli, precīzi un statistikas dati, bet tajos ietverti arī skaidri secinājumi, norādes un ieteikumi, kurus savā darbā var efektīvi izmantot Parlaments un jo īpaši Budžeta kontroles komiteja.
- The reports and opinions of the Court of Auditors are not only supported by relevant, up-to-date, precise and statistical data but also contain clear conclusions, messages and recommendations which can be put to effective use by Parliament and in particular the Committee on Budgetary Control in its work.
Es vēlētos atkārtot, ka šī ciešā sadarbība, kuras pamatā ir savstarpēja cieņa un uzticība, nekādi neapdraud dalībnieku neatkarību; gluži pretēji – šīs sadarbības mērķis ir dot iespēju Parlamentam efektīvāk pildīt savus likumdevēja un budžeta izpildes pārrauga pienākumus.
I would like to reiterate that this close cooperation, founded on mutual trust and respect, in no way jeopardises the independence of the participants; instead its aim is to enable Parliament to fulfil its role as legislator and budget implementation monitor even more effectively.
Tas ir arī mērķis Parlamenta uzklausīšanas sanāksmēs un konferencēs, kuras ir organizējusi Budžeta kontroles komiteja, aktīvi piedaloties Revīzijas palātai un iesaistoties labi zināmiem starptautiskiem ekspertiem.
This is also the aim of the parliamentary hearings and conferences which have been organised by the Committee on Budgetary Control, with the active participation of the Court of Auditors and the involvement of well-known international experts.
Strādājot Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja amatā, man ir bijusi iespēja piedalīties astoņu šādu pasākumu sagatavošanā un vadīšanā, tādējādi sekmējot attiecību padziļināšanos starp Parlamentu un Revīzijas palātu.
As Chair of the Committee on Budgetary Control I was able to take part in preparing and chairing eight such events, thereby contributing to reinforcing the relationship between Parliament and the Court of Auditors.
Es kā nākamais Revīzijas palātas loceklis darīšu visu iespējamo, lai tālāk padziļinātu šo sadarbību un dialogu.
As a prospective member of the Court of Auditors I will do everything in my power to further deepen this cooperation and dialogue.
Kāda, Jūsuprāt, ir darbības revīzijas pievienotā vērtība un kā iegūtie dati būtu jāizmanto valdības procesā?
What do you think is the added value of performance audit and how should the findings be incorporated in the management?
Atšķirībā no parastās revīzijas, kas interesējas par valsts līdzekļu izlietojuma likumību un pareizību, darbības revīzija novērtē arī šo līdzekļu lietojumu saskaņā ar ekonomijas, efektivitātes un produktivitātes kritērijiem.
Unlike traditional audit, which is concerned with the legality and regularity of the use of public funds, performance audit also assesses the use of such funds according to the criteria of economy, effectiveness and efficiency.
Tajā būtībā ietilpst tādas novērtēšanas pieņemšana, kas ir vērsta uz darbību un ko izmanto, lai novērtētu valsts līdzekļu izlietojumu privātajā sektorā.
This, in essence, involves adapting the performance-centred evaluation used in the private sector to evaluation of the use of public funds.
Viens no darbības revīzijas pievienotās vērtības elementiem ir normatīvās vides retrospektīva novērtēšana.
One element of the added value of performance audit is that it assesses the regulatory environment in a retroactive way.
Tā ir piemērota trūkumu atklāšanai un objektīvai pašreizējās normatīvās sistēmas novērtēšanai un drošu un objektīvu risinājumu ieteikumu izstrādei.
It is suitable for uncovering and objectively assessing deficiencies in the regulatory system currently in place and putting forward reliable, objective suggestions for solutions.
Šāda veida revīzija faktiski nav nekas cits kā neatkarīga eksperta atzinums par izvirzīto mērķu ekonomisku, efektīvu un produktīvu sasniegšanu.
This kind of audit is basically nothing other than an independent expert opinion on the economical, effective and efficient attainment of the objectives set.
Tā atklāj faktorus, kas traucē ievērot ekonomijas, efektivitātes un produktivitātes apsvērumus, kuri ietekmē organizācijas darbību.
It uncovers the factors hindering the achievement of considerations of economy, effectiveness and efficiency which impact on the operation of an organisation.
Darbības uzraudzībai ir pienākums ne tikai atklāt trūkumus, bet arī sagatavot konkrētus ieteikumus par labāku un efektīvāku ES līdzekļu pārvaldību.
The task of monitoring performance involves not only uncovering deficiencies but also drawing up specific recommendations on better, more effective management of EU funds.
Tāpēc katrā ziņojumā, kas sagatavots pēc darbības novērtējuma, papildus kritiskām piezīmēm ir jābūt iekļautiem arī ieteikumiem attiecībā uz veicamiem uzlabojumiem.
Therefore, every report drawn up following a performance assessment must contain, in addition to critical observations, recommendations for improvements to be made.
Norādot sliktas darbības gadījumus, iepazīstinot ar labas prakses piemēriem un sniedzot ieteikumus uzlabojumiem, darbības revīzija sniedz atbalstu lēmumu pieņēmējiem un iestādēm, kurās tiek veikta revīzija, lai tie varētu uzlabot savas darbības.
By means of filtering out poor performance, presenting examples of best practice and giving recommendations for improvement, performance audit supports decision-makers and the institutions subjected to audit in improving their activities.
Tas ir jo īpaši svarīgi pašreizējā krīzes periodā, kad sabiedrības uzmanība ir pievērsta tam, lai ES līdzekļi tiktu izlietoti ne tikai likumīgi un pareizi, bet arī efektīvi un produktīvi.
This is even more important in the present crisis period, with public opinion focused on EU funds being used in a way that is not only lawful and regular but also effective and efficient.
Tas ir iemesls, kāpēc es uzskatu, ka Parlamentam ir svarīgi saņemt informāciju ne tikai par svarīgiem atklājumiem un uzlabojumu ieteikumiem, kas ir iekļauti darbības novērtējumos, bet arī par Komisijas un attiecīgu dalībvalstu atzinumiem, reakciju un turpmākiem pasākumiem attiecībā uz ieteikumu īstenošanu.
This is why I would consider it important for Parliament to receive information not only on the critical findings and suggestions for improvement contained in the performance assessments but also the opinions, reactions and follow-up measures of the Commission and the relevant Member States with regard to implementing the recommendations.
Tas ir ārkārtīgi komplicēts jautājums, par kuru ir nepieciešamas plašākas diskusijas, kas ir ļoti svarīgas ne tikai Parlamentam (un īpaši Budžeta kontroles komitejai), bet visai ES darbībai kopumā, kā tas ir redzams no iekšpuses un ārpuses.
This is an extremely complex question which is the subject of much debate, of great importance not just for Parliament (and in particular the Committee on Budgetary Control) but for the operation of the whole of the EU as seen from within and from outside.
Tādēļ pēc Parlamenta Budžeta kontroles komitejas iniciatīvas tas nesen ir izskatīts vairākās sesijās, uzklausīšanas sanāksmēs un semināros.
Accordingly, it has recently been considered in a number of part-sessions, hearings and workshops at the instigation of Parliament’s Committee on Budgetary Control.
Saskaņā ar Līgumu Komisija ir atbildīga par Savienības budžeta izpildi, un šo uzdevumu tā veic daļēji sadarbībā ar dalībvalstīm.
According to the Treaty, the Commission is responsible for implementing the Union’s budget, a task it performs in part in cooperation with the Member States.
Par šā procesa uzraudzību un budžeta izpildes apstiprinājuma piešķiršanu ir atbildīgs Parlaments.
The task of monitoring this process and granting discharge for the implementation of the budget falls to Parliament.
Revīzijas palātas uzdevums ir atbalstīt Parlamenta Budžeta kontroles komiteju ES līdzekļu izlietojuma uzraudzības procesā.
The job of the Court of Auditors is to support Parliament’s Committee on Budgetary Control in monitoring the use of EU funds.
Par ārējo revīziju, kas atbalsta šo uzdevumu, pilnīgi ir atbildīga Revīzijas palāta.
The external audit which underpins this is the exclusive responsibility of the Court of Auditors.
Šajā saistībā svarīga šā Revīzijas palātas komplicētā uzdevuma daļa ir revīzijas uz vietas, kuras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu “veic saziņā ar attiecīgās valsts revīzijas iestādēm vai [..] kompetentiem dalībvalstu dienestiem”.
An important part of the complex task of the Court of Auditors in this regard is on-the-spot audits, which, according to Article 287 of the Treaty on the Functioning of the European Union, ‘shall be carried out in liaison with national audit bodies or […] with the competent national departments’.
Tajā ir arī paredzēts, ka “Revīzijas palāta un dalībvalstu revīzijas iestādes sadarbojas savstarpējas uzticības garā, tomēr saglabājot savu neatkarību”, un norādīts, ka “minētās iestādes vai dienesti Revīzijas palātai dara zināmu, vai tās paredz piedalīties revīzijā”.
It also lays down that ‘the Court of Auditors and the national audit bodies of the Member States shall cooperate in a spirit of trust while maintaining their independence’ and notes that ‘these bodies or departments shall inform the Court of Auditors whether they intend to take part in the audit’.
Vairāki nosacījumi citētajā pantā parāda, cik daudz aktuālu un diskutētu jautājumu ir ietverti šādā sadarbībā.
The number of provisos in the Article quoted shows how many outstanding and much-debated questions are embodied in such cooperation.
Revīzijas palātas un dalībvalstu revīzijas iestāžu veikto revīziju koordinācija un savstarpēja apmaiņa ar informāciju par šiem jautājumiem ir ļoti svarīgs aspekts, lai efektīvi veiktu revīziju par ES līdzekļu izlietojumu un novērstu revīzijas uzdevumu dublēšanos.
Coordination of audits carried out by the Court of Auditors and national audit bodies in the Member States and mutual provision of information concerning these are crucial for the effective auditing of the use of EU funds and ensuring that there is no duplication of audit tasks.
Šo aspektu nozīmi Parlaments uzsvēra savā lēmumā par budžeta izpildes apstiprināšanu attiecībā uz 2003. gada budžetu.
The importance of this was stressed by Parliament in its discharge decision in respect of the budget for 2003.
Ņemot vērā šā jautājuma lielo nozīmi, Parlaments kopā ar Somijas valsts parlamentu 2006. gada 9. un 10. oktobrī organizēja konferenci, kuras mērķis bija noskaidrot valstu revīzijas iestāžu pienākumus ES budžeta revīzijā, un es vēroju šo konferenci ar lielu interesi.
In view of the great importance of this matter, Parliament organised a conference on 9-10 October 2006, in conjunction with the Finnish national parliament, aimed at clarifying the role of national audit bodies in auditing the EU budget, and I followed this with considerable interest.
Rezultātā es sapratu, ka atsevišķu dalībvalstu juridiskā nostāja un praktiskie viedokļi būtiski atšķiras un šajā jomā ir nepieciešami turpmāki centieni un vienošanās ar visu ieinteresēto pušu iesaistīšanos.
As a result, I realised that the legal positions and practical standpoints of individual Member States vary considerably, and that further efforts and agreements involving all interested parties are needed in this area.
Lai Revīzijas palāta varētu nodrošināt stabilu atbalstu valstu revīzijas iestāžu darbam un lai tādējādi tās varētu dot pozitīvu ieguldījumu Savienības līdzekļu izlietojuma revīzijā (vienlaikus ievērojot vispārēji pieņemtos revīzijas principus), ir jāizpilda noteikti pamatnosacījumi.
In order for the Court of Auditors to provide solid support to the work of national audit bodies and for their contribution to auditing the use of Union funds thereby to be seen as positive (whilst complying with the generally applicable principles of auditing), there are certain basic conditions which must be fulfilled.
Revīzijas palāta izklāstīja savu nostāju šajā jautājumā Atzinumā Nr. 6/2007, kā arī vairākās publikācijās un citos atzinumos.
The Court of Auditors set out its position on this matter, in addition to a number of publications and other opinions, in its Opinion No 6/2007.
Es piekrītu šajā atzinumā paustajiem viedokļiem un vēlētos uzsvērt, ka tā nav vienkārši situācijas un problēmas analīze, atspoguļojot jautājuma komplicētību, bet šeit ir ieteiktas arī darbības, kas jāveic, lai nodrošinātu virzīšanos uz priekšu, tostarp uzdevumi Komisijai un dalībvalstīm.
I share the views expressed here and would like to underline that this is not simply an analysis of the situation and the problem reflecting the complexity of the issue but that it also sets out the steps which must be taken in order to ensure progress, including tasks falling to the Commission and the Member States.
Svarīgs pienākums koordinācijas uzdevumā ir jāpilda Eiropas Revīzijas palātas vadītāju kontaktkomitejai, tās dalībvalstu atbilstīgajām struktūrām un sadarbības koordinatoriem to regulārās sanāksmēs, kurās tiek izvērtētas turpmākas sadarbības iespējas saistībā ar daudzām darba grupām.
An important role in the task of coordination falls to the Contact Committee of the heads of the European Court of Auditors and its national counterparts and the Liaison Officers in terms of their regular meetings, in which further possibilities for cooperation are assessed in the context of a number of working groups.
Jo īpaši būtu jāpiemin darba grupa par vienotiem revīzijas standartiem, kura tika izveidota 2006. gadā, lai sagatavotu vienotus revīzijas standartus un salīdzinošus revīzijas kritērijus, pamatojoties uz valstu iekšējiem revīzijas standartiem, kas piemērojami ES vidē.
Of these, special mention must be made of the working group on common audit standards which was set up in 2006 in order to draw up common audit standards and comparative audit criteria, based on national audit standards and applicable in the EU environment.
Darba grupa sniedz ieteikumus Eiropas Savienības augstākajām revīzijas iestādēm par starptautisko revīzijas standartu piemērošanu, ņemot vērā ES īpašās raksturīgās pazīmes.
The working group gives guidance to the supreme audit institutions of the European Union on application of international audit standards, taking into account the special characteristics of the EU.
Kopēji metodoloģijas standarti ļauj Revīzijas palātai visos tās darba plānošanas un izpildīšanas posmos pamatā izmantot valstu revīzijas iestāžu darbu.
The joint methodology standards enable the Court of Auditors to use the work of the national audit bodies as the basis in all stages of planning and carrying out its work.
Attīstot savu sadarbību, Eiropas Revīzijas palāta un valstu revīzijas palātas varēs turpmāk veikt paralēlas (apvienotas vai saskaņotas) revīzijas.
By further developing their cooperation, the European Court of Auditors and national courts of auditors will enable parallel (associate or coordinated) audits to take place in the future.
Apvienotās revīzijas būtu noderīgas visām iesaistītajām revīzijas palātām, jo tās veicina regulāru pieredzes un informācijas apmaiņu, kā arī sekmē saskaņotu ieteikumu izteikšanu revidējamām vienībām.
Associate audits would be useful for all participating courts of auditors, as they facilitate regular exchanges of experience and information and also contribute to the coherent expression of recommendations to auditees.
Attiecības ar valstu revīzijas palātām ļauj stiprināt arī aktīva līdzdalība INTOSAI (Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas) un EUROSAI (Eiropas valstu Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas) darbā.
Active participation in the work of INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions) and EUROSAI (European Organisation of Supreme Audit Institutions) also enables relations with national courts of auditors to be strengthened.
Tā veicina efektīvāku sadarbību un labāku dažādu ārēju un iekšēju revīzijas procedūru saskaņošanu saistībā ar Kopienas līdzekļu izlietojumu, tādējādi veidojot pievienoto vērtību.
It fosters more effective cooperation and better synchronisation of the various external and internal audit procedures in the context of the use of Community funds, thereby creating added value.
Vai Jūs atsauktu savu kandidatūru, ja Parlamenta atzinums par Jūsu iecelšanu par Revīzijas palātas locekli būtu negatīvs?
Would you withdraw your candidacy if Parliament's opinion on your appointment as a Member of the Court were unfavourable?
Līgumā ir noteikts, ka Revīzijas palāta palīdz Parlamentam īstenot tā pilnvaras, kas saistītas ar budžeta izpildes kontroli.
The Treaty states that the Court of Auditors assists Parliament in exercising its powers of control over the implementation of the budget.
Šīs sadarbības priekšnoteikums ir savstarpēja uzticība un cieņa: citiem vārdiem sakot, lai Revīzijas palātas locekļi varētu efektīvi pildīt savus uzdevumus, viņiem obligāti ir nepieciešams Parlamenta atbalsts.
This cooperation presupposes the existence of mutual trust and respect: in other words, Parliament’s support is indispensable for members of the Court of Auditors to complete their tasks efficiently.
Tāpēc, ja Parlaments nesniedz pozitīvu atzinumu, es lūgšu savas valsts valdību pārskatīt manu kandidatūru atbilstoši Parlamenta atzinumam.
Therefore, if Parliament did not give a favourable opinion, I would ask my government to conduct a review of my candidacy on the basis of Parliament’s opinion.
Tomēr es ticu, ka pamatojoties uz manu līdzšinējo karjeru (kas norāda uz manu uzticību Eiropai), maniem uzskatiem, kurus es paudu savās atbildēs uz aptaujas lapas jautājumiem, un manu uzklausīšanu, Parlaments sniegs pozitīvu atzinumu par manu kandidatūru un atbalstīs manu iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā.
Nevertheless, I trust that, on the basis of my career so far (which reflects my commitment to Europe), my views as expressed in my responses to the questionnaire, and my hearing, Parliament will give a favourable opinion of my candidacy and support my appointment as a member of the Court of Auditors.
par priekšlikumu iecelt Rasa Budbergyté par Revīzijas palātas locekli
on the nomination of Rasa Budbergyté as a Member of the Court of Auditors
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0018/2010 ),
– having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the EU, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0018/2010 ),
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A7‑0039/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0039/2010 ),
A. tā kā Rasa Budbergyté atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,
A. whereas Rasa Budbergyté fulfils the conditions laid down in Article 286(1) of the Treaty on the Functioning of the EU,
Rasa Budbergyté DZĪVESGĀJUMS
Personal information
Vārds (-i) / uzvārds (-i) Rasa BUDBERGYTĖ
First name(s) / Surname(s) Rasa BUDBERGYTĖ
Pilsonība Lietuvas
Nationality Lithuanian
Dzimšanas datums 1960. gada 8. maijs.
Date of birth 8 May 1960
Dzimums sieviete
Gender Female
Darba pieredze
Work experience
Kopš 2005. gada
February 2005 onwards
valsts kontroliere
Auditor General
Lietuvas Republikas Valsts kontroles dienestā
National Audit Office of the Republic of Lithuania
2002. gada jūnijs – 2005. gada februāris
June 2002 – February 2005
Iekšlietu ministrijas valsts sekretāre
Undersecretary, Ministry of Internal Affairs
2001. gada jūlijs – 2002. gada jūnijs
July 2001 – June 2002
Iekšlietu ministrijas valsts sekretāra vietniece
Deputy Undersecretary, Ministry of Internal Affairs
1998. gada septembris – 2000. gada decembris
September 1998 – December 2000
Tieslietu ministra vietniece
Vice-minister, Ministry of Justice
1997. gada janvāris – 1998. gada septembris
January 1997 – September 1998
Tieslietu ministrijas valsts sekretāre
Undersecretary, Ministry of Justice
1995. gada oktobris – 1997. gada janvāris
October 1995 – January 1997
Akciju sabiedrības „ Lelija ” juriskonsulte
Legal Advisor, Joint Stock Company Lelija
1993. gada janvāris – aprīlis
January – April 1993
premjerministra padomniece
Advisor to the Prime Minister
Lietuvas Republikas valdībā
Government of the Republic of Lithuania
Lietuvas Republikas Starptautisko ekonomisko sakaru ministrijas
Ministry of International Economic Relations of the Republic of Lithuania
1985. gada marts – 1992. gada marts
March 1985 – March 1992
Lietuvas Republikas Sociālā nodrošinājuma ministrijas Likumdošanas nodaļas vecākā konsultante, Invalīdu jautājumu nodaļas galvenā inspektore
Chief inspector, Division for the Matters of Disabled, Senior consultant, Law Drafting Division, Ministry of Social Security of the Republic of Lithuania
1983. gada augusts – 1985. gada februāris
August 1983 – February 1985
Marijampoles pilsētas pašvaldības
Head of General Division
Vispārējo lietu nodaļas vadītāja
Marijampole Town Board
1997. gada septembris – 2005. gada februāris
September 1997 – February 2005
Viļņas Universitātes Juridiskās fakultātes Darba tiesību departamentā
Vilnius University, Labour Department of the Faculty of Law
Izglītība un mācības
Education and training
1978. gada septembris – 1983. gada jūnijs
September 1978 – June 1983
Jurisprudences studijas (summa cum laude) ar specializāciju civiltiesībās
Lawyer (summa cum laude) Civil law
Viļņas Universitātes Juridiskajā fakultātē
Vilnius University, Faculty of Law
Prasmes un iemaņas
Personal skills and competences
Vidējais līmenis
Independent user
Augstākais līmenis
Proficient user
Kopējā Eiropas valodu prasmes sistēma
Common European Framework of Reference for Languages
Datora lietošanas prasmes un iemaņas
Computer skills and competences
Strādā ar Microsoft Office programmatūru (Word, Exel, PowerPoint, Access) , ( ECDL licence).
Working with Microsoft Office software (Word, Excel, PowerPoint, Access) (ECDL licence)
Strādā ar interneta pārlūkprogrammu Explorer .
Working with Internet Explorer
Citas prasmes un iemaņas
Other skills and competences