natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- ņemot vērā ES augsta līmeņa konferenci „Kopā par garīgo veselību un labklājību”, kas 2008. gada 12. un 13. jūnijā notika Briselē un kur tika izstrādāts Eiropas pakts par garīgo veselību un labklājību,
- having regard to the EU high level conference 'Together for Mental Health and Well-Being' held in Brussels on 12-13 June 2008, which established the 'European Pact for Mental Health and Well-Being',
- ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju „par iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošanu — veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību
- having regard to its resolution of 6 September 2006 on improving the mental health of the population - towards a strategy on mental health for the European Union
OV C 305 Ε, 14.12.2006., 148. lpp. ,
OJ C 305 Ε, 14.12.2006, p..148. ,
- ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gada 15. janvāra Eiropas ministru konferences deklarāciju par garīgās veselības problēmu pārvarēšanu Eiropā un risinājumu izstrādāšanu,
- having regard to the declaration of the European Ministerial Conference of the World Health Organisation (WHO) of 15 January 2005 on facing the challenges of mental health in Europe and building solutions,
- ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus, kuros tika izcelts, cik svarīgi ir samazināt veselības stāvokļa un mūža ilguma starpību starp dalībvalstīm un pašās dalībvalstīs, un uzsvērts profilakses darbību svarīgums nozīmīgāko hronisko nelipīgo slimību jomā,
- having regard to the conclusions of the European Council of 19-20 June 2008, which underlined the importance of closing the gap in health and in life expectancy between and within Member States and stressed the importance of prevention activities in the field of major chronic non-communicable diseases,
- ņemot vērā tās 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas stratēģiju par veselības aizsardzību un drošību darbā 2007.– 2012. gadam
- having regard to its resolution of 15 January 2008 on the Community strategy 2007-2012 on health and safety at work
Teksts pieņemts, P6_TA(2008)0009 ,
Text adopted, P6_TA(2008)0009
- ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,
- having regard to the United Nations (UN) Convention on the Rights of Persons with Disabilities,
- ņemot vērā EK līguma 2., 13. un 152. pantu,
- having regard to Articles 2, 13 and 152 of the EC Treaty,
- ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,
- having regard to the Charter of Fundamental Rights of the Union,
- ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīgum komitejas ziņojumu ( A6‑0034/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0034/2009 ),
Α. tā kā garīgajai veselībai un labklājībai ir liela nozīme indivīdu un sabiedrības dzīves kvalitātē un tās abas ir būtiski faktori ES Lisabonas stratēģijas mērķu un pārskatītās stratēģijas par ilgtspējīgu attīstību izpildē, un tā kā garīgo traucējumu novēršana, savlaicīga atklāšana, iejaukšanās un ārstēšana ievērojami samazina šo traucējumu ietekmi uz personisko dzīvo un finansiālās un sociālās sekas;
Α. whereas mental health and well-being are central to the quality of life of individuals and society and are key factors in the EU's Lisbon Strategy objectives and the revised strategy on sustainable development, and whereas the prevention, early detection, intervention and treatment of mental disorders significantly reduce the personal, financial and social consequences thereof,
B. tā kā dažādos ES stratēģiskajos dokumentos ir izcelta garīgās veselības nozīme šo mērķu īstenošanā un nepieciešamība pēc praktiskiem pasākumiem šajā jomā;
B. whereas various EU strategic documents have highlighted the importance of mental health in realising those objectives and the need for practical measures in that respect,
C. tā kā Kopienas garīgās veselības stratēģijas pievienoto vērtību rada galvenokārt profilakses joma un to cilvēku cilvēktiesību ievērošanas veicināšana, kuriem ir garīgās veselības problēmas;
C. whereas the added value of the Community's mental health strategy lies primarily in the field of prevention and the promotion of the human and civil rights of people with mental health problems,
D. tā kā garīgās veselības problēmas ir plaši izplatītas Eiropā, jo viena ceturtdaļa cilvēku vismaz vienreiz mūžā ir saskārusies ar garīgās veselības problēmām, bet vēl vairāk cilvēku ir izjutuši netiešu ietekmi, un tā kā garīgās veselības aprūpes standarti dalībvalstīs ir stipri atšķirīgi, īpaši starp vecajām dalībvalstīm un dažām jaunajām dalībvalstīm;
D. whereas mental health problems are widespread in Europe with one in four people experiencing mental health problems at least once in their lives, while many more are indirectly affected, and whereas the standard of mental health care varies considerably between different Member States, especially between the old and some of the new Member States,
E. tā kā, apsverot garīgās veselības jautājumu, ir jāņem vērā ar dzimumu saistīti aspekti un tā kā aizvien vairāk sieviešu cieš no garīgās veselības traucējumiem un aizvien vairāk vīriešu izdara pašnāvību;
E. whereas gender-specific aspects should be taken into account when considering the subject of mental health, and whereas more women suffer from mental disorders and more men commit suicide,
F. tā kā pašnāvība joprojām ir vērā ņemams pāragras nāves cēlonis Eiropā un ik gadu ES pašnāvībā mirst vairāk nekā 50 000 cilvēku, tā kā deviņos gadījumos no desmit šādā veidā mirušajiem pirms tam ir bijuši garīgās veselības traucējumi, kas bieži ir bijusi depresija, un turklāt tā kā cietumos un aizturēšanas centros ievietoto personu vidū ir augstāks pašnāvību un pašnāvības mēģinājumu skaits nekā pārējā sabiedrībā;
F. whereas suicide remains a significant cause of premature death in Europe, with over 50,000 deaths a year in the EU, and whereas, in nine out of ten cases, it is preceded by the development of mental disorders, frequently depression, and whereas, moreover, the rate of suicide and attempted suicide among people who are in prison or in detention is higher than among the general population,
G. tā kā tādu politikas virzienu izstrāde, kuru mērķis ir mazināt depresijas un pašnāvību gadījumu skaitu, ir cieši saistīta ar cilvēka cieņas aizsardzību;
G. whereas devising policies to reduce the incidence of depression and suicide goes hand in hand with the protection of human dignity;
H. tā kā, lai gan depresija ir viens no visizplatītākajiem un nopietnākajiem traucējumiem, pasākumi tās novēršanai vēl joprojām bieži vien ir nepietiekami un tā kā tikai dažas dalībvalstis ir īstenojušas profilakses programmas;
H. whereas, even though depression constitutes one of the most frequent and serious disorders, measures to combat it often remain inadequate, and whereas only a few Member States have implemented prevention programmes,
I. tā kā par garīgās veselības uzlabošanu un traucējumu profilaksi joprojām trūkst izpratnes, šajās jomās trūkst ieguldījumu un medicīniskiem pētījumiem un cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām trūkst atbalsta;
I. whereas, however, there is still a lack of understanding and investment in the promotion of mental health and prevention of disorders and a lack of support for medical research and for people with mental health problems,
J. tā kā garīgās slimības sabiedrībai saskaņā ar aplēsēm izmaksā 3 % līdz 4 % no dalībvalstu IKP, tā kā 2006. gadā ar garīgajām slimībām saistītās izmaksas ES bija 436 miljardi eiro, tā kā lielākā daļa no šiem izdevumu nerodas veselības aizsardzības nozarē, proti, tie galvenokārt rodas sistemātisku darba kavējumu, darbnespējas un pirmstermiņa pensionēšanās dēļ un tā kā aplēsēs daudzos gadījumos nav atspoguļota blakusslimību radītā finansiālā slodze, kas biežāk skar personas ar garīgās veselības problēmām;
J. whereas the financial cost to society of mental ill-health is estimated at between 3% and 4% of the Member States' GDP, and whereas in 2006 the cost to the EU of mental illness was EUR 436 billion, and whereas most of that expenditure is spent outside the health sector, primarily because of systematic absence from work, incapacity for work and early retirement and estimated costs do not in many cases reflect the additional financial burden of co-morbidity, which is morelikely to affect persons with mental health problems,
K. tā kā sociālā un ekonomiskā nevienlīdzība saasina garīgās veselības problēmas, tā kā garīgo slimību izplatības rādītāji ir lielāki tādās marginalizētās un neaizsargātās grupās kā bezdarbnieki, imigranti, (bijušie) cietumnieki, psihotropo vielu lietotāji, invalīdi un personas, kas ilgstoši slimo, un tā kā ir vajadzīgi noteikti pasākumi un piemērota politika, lai palīdzētu viņiem integrēties un iekļauties sabiedrībā;
K. whereas social and economic disparities can increase mental health problems, and whereas the rates of mental ill-health are higher among vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, immigrants, (former) prisoners, users of psychotropic substances, persons with disabilities and persons with long-term illnesses, and whereas specific actions and appropriate policies are necessary to assist their integration and social inclusion,
L. tā kā garīgās veselības jomā, tostarp ārstēšanās un sociālās integrācijas jomā, starp dalībvalstīm un pašās dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības;
L. whereas there are significant disparities between and within the Member States in the field of mental health, including with regard to the areas of treatment as well as social integration,
M. tā kā personas ar garīgās veselības problēmām vairāk nekā pārējie sabiedrības locekļi ir pakļautas riskam saslimt ar fizisku slimību un tām ir mazāk iespēju saņemt šo fizisko slimību ārstēšanu;
M. whereas persons with mental health problems are more at risk than the rest of the population from developing a physical disease and have less chance of receiving treatment for these physical diseases,
N. tā kā, lai gan garīgā veselība ir tikpat svarīga, cik fiziskā veselība un tās ir savstarpēji saistītas, garīgās veselības problēmas bieži netiek diagnosticētas vai netiek pietiekami novērtētas un pienācīgi ārstētas;
N. whereas, while physical and mental health are of equal importance and there is interaction between them, mental health often remains undiagnosed or underestimated and receives inadequate treatment,
O. tā kā vairākumā dalībvalstu ir notikusi pāreja no ilgtermiņa ārstēšanās aprūpes iestādēs uz dzīvi sabiedrībā, saņemot palīdzību, un tā kā šis process tomēr ir noticis bez pienācīgas plānošanas un resursu sadales, bez kontroles mehānismiem un bieži nepietiekama budžeta apstākļos, kā rezultātā tūkstošiem iedzīvotāju ar garīgām slimībām draud atgriešanās aprūpes iestādēs;
O. whereas in most Member States there has been a move away from long-term institutionalised care towards supported living in the community, and whereas, however, this process has taken place without proper planning and resourcing, without control mechanisms and often with budget cuts, which are threatening to cause re-institutionalisation of thousands of citizens with mental illness,
P. tā kā 2008. gadā izveidotā Eiropas Garīgās un fiziskās veselības darba grupa pulcē augsta līmeņa pārstāvjus no svarīgākajām organizācijām;
P. whereas the European Mental Health and Physical Health Platform was set up in 2008, gathering high-level representatives from key organisations,
Q. tā kā pamatus garīgajai veselībai mūža garumā ieliek cilvēka pirmajos dzīves gados un tā kā garīgās slimības ir izplatītas jauniešu vidū, kuru gadījumā agrīna diagnostika un ārstēšana ir ārkārtīgi svarīga;
Q. whereas the foundations for lifelong mental health are laid during a person's first few years of life and whereas mental illness is common among young people, in whom early diagnosis and treatment is of the utmost importance,
R. tā kā ES iedzīvotāju novecošanās ir saistīta ar biežāku neirodeģeneratīvu saslimšanu sastopamību;
R. whereas the ageing of the EU's population entails more frequent occurrence of neurodegenerative disorders,
S. tā kā diskriminācija un sociālā atstumtība, ko izjūt cilvēki ar garīgās veselības problēmām un viņu ģimenes, ir ne tikai garīgās saslimšanas sekas, bet rada arī stigmu, noraidījumu un marginalizāciju, ar ko šie cilvēki sastopas, un ir riska faktori, kas traucē viņiem vērsties pēc palīdzības un ārstēšanas;
S. whereas the discrimination and social exclusion experienced by people with mental health problems and their families are the consequences not only of mental disorder but also of the stigma, rejection and social marginalisation they encounter, and are risk factors which impede their search for assistance and treatment,
T. tā kā 2010. gadu Eiropas Savienība ir pasludinājusi par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību;
T. whereas the European Union has designated 2010 as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion,
U. tā kā pētījumi sniedz jaunus datus par garīgās veselības medicīniskajām un sociālajām dimensijām un tā kā joprojām tomēr ir ievērojamas nepilnības un tāpēc ir jācenšas nelikt šķēršļus valsts vai privātiem medicīniskiem pētījumiem, piemērojot lielas un bieži vien apgrūtinošas administratīvās prasības vai pārlieku lielus ierobežojumus attiecīgo modeļu izmantošanai, lai izstrādātu drošus un iedarbīgus medikamentus;
U. whereas research is producing new data on the medical and social dimensions of mental health, and whereas, however, there are still significant gaps and consequently care should be taken not to hamper the public or private medical research effort by imposing a series of, often onerous, administrative requirements or excessive restrictions on the use of relevant models for the development of safe and effective medication,
V. tā kā zināšanu apguves grūtībām (garīgai atpalicībai) raksturīgas daudzas tādas pašas īpatnības un vajadzības kā garīgās veselības traucējumiem;
V. whereas learning disabilities (mental handicap) share many of the same characteristics and give rise to the same needs as mental disorders;
W. tā kā ir būtiski svarīgi ievērojami uzlabot to medicīnas darbinieku, tostarp ārstu, kā arī tiesu iestāžu darbinieku, apmācību, kuri savā darbā saskaras ar cilvēkiem, kas sirgst ar garīgām slimībām;
W. whereas much improvement is essential in the training of medical professionals who encounter mental illness sufferers, including medical practitioners and members of the judiciary,
1. atzinīgi vērtē Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību par garīgās veselības un labklājības atzīšanu par rīcības pamatprioritāti;
Welcomes the European Pact on Mental Health and Well-Being and the recognition of mental health and well-being as a basic priority for action;
3. aicina dalībvalstis palielināt informētību par labas garīgās veselības nozīmīgumu, jo īpaši veselības aprūpes darbinieku vidū un tādās mērķgrupās kā vecāki, skolotāji, sociālo un juridisko dienestu darbinieki, darba devēji, aprūpes darbinieki, bet īpaši sabiedrību kopumā;
Calls on the Member States to develop an awareness of the importance of good mental health, particularly among healthcare professionals and target groups such as parents, teachers, those providing social and legal services, employers, carers and, particularly, the public at large;
5. aicina Komisiju ierosināt kopējus indikatorus, lai uzlabotu datu salīdzināmību un sekmētu apmaiņu ar labas prakses piemēriem un dalībvalstu sadarbību un tādējādi uzlabotu garīgo veselību;
Calls on the Commission to propose common indicators to improve the comparability of data and facilitate the exchange of best practices and cooperation between the Member States to promote mental health;
7. aicina ES izmantot Septītās pamatprogrammas piedāvātās finansēšanas iespējas, lai garīgās veselības un labklājības jomā veiktu vairāk pētījumu, kā arī pētītu saikni starp garīgām un fiziskām veselības problēmām; aicina dalībvalstis izpētīt iespējas finansēt garīgās veselības iniciatīvas no Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem;
Calls on the EU to use the funding facilities available under the Seventh Framework Programme for more research in the field of mental health and well-being and the interaction between mental and physical health problems; calls on the Member States to explore the funding facilities for mental health initiatives under the European Social Fund and the European Regional Development Fund;
17. lai īstenotu Eiropas paktu, mudina izveidot ES Garīgās veselības un labklājības paneli, kurā piedalītos Komisija, Padomes prezidējošā valsts, Parlaments, PVO, pakalpojumu lietotāji, cilvēki ar garīgās veselības problēmām, viņu ģimenes locekļi, aprūpētāji, nevalstiskās organizācijas, farmācijas industrijas pārstāvji, akadēmiķi un citas ieinteresētās puses, un tajā pašā laikā pauž nožēlu par to, ka nav pieņemta direktīva Eiropas līmenī, ko atbalstīja Eiropas Parlaments rezolūcijā par Komisijas Zaļo grāmatu „Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana”;
Encourages the establishment of an EU Platform on Mental Health and Well-being to implement the European Pact, consisting of representatives of the Commission, the Presidency of the Council, Parliament, the WHO and service users, people with mental health problems, families, carers, non-governmental organisations, the pharmaceutical industry, academics and other relevant stakeholders, while deploring the failure to adopt a directive at European level as advocated in the above-mentioned European Parliament resolution on the Commission's Green Paper on mental health;'
Depresijas un pašnāvību profilakse
Prevention of depression and suicide
24. aicina dalībvalstis izveidot īpašus apmācības kursus ģimenes ārstiem un psihiatrisko ārstniecības iestāžu personālam, tostarp ārstiem, psihologiem un medmāsām, par depresīviem traucējumiem un pašnāvības riska atpazīšanu un novēršanu;
Calls on the Member States to set up specific training courses for general practitioners and for the staff of psychiatric services, including doctors, psychologists and nurses, on the prevention and treatment of depressive disorders and suicide risk awareness and management;
25. aicina dalībvalstis atbalstīt skolu personālu, lai izveidotu veselīgu atmosfēru un attiecības starp skolu, vecākiem, veselības aizsardzības pakalpojumu sniedzējiem un sabiedrību, lai uzlabotu jauniešu sociālo integrāciju;
Calls on the Member States to provide support to school staff in order to develop a healthy climate, and build relationships between school, parents, health service providers and the community in order to strengthen the social integration of young people;
Garīgā veselība darbavietās
Mental health in workplace settings
38. aicina dalībvalstis pilnībā un efektīvi īstenot Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju
Calls for the full and effective implementation by Member States of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation
OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp. ;
OJ L 303, 2.12.2000, p.
Cīņa ar stigmatizāciju un sociālo atstumtību
Combating stigma and social exclusion
44. aicina rīkot sabiedrības informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas plašsaziņas līdzekļos, internetā, skolās un darbavietās, lai veicinātu garīgo veselību, palielinātu zināšanu līmeni par visbiežāk sastopamajiem depresijas un noslieces uz pašnāvību simptomiem, likvidētu aizspriedumus pret garīgām saslimšanām, mudinātu cilvēkus meklēt labāko un efektīvāko palīdzību un sekmētu to cilvēku aktīvu integrāciju, kuriem ir garīgās veselības problēmas;
44.Calls for the organisation of public information and awareness campaigns through the media, the Internet, schools and workplaces, in order to promote mental health, increase knowledge about the most common symptoms of depression and suicidal tendencies, de-stigmatise mental disorders, encourage people to seek the best and most effective assistance and promote the active integration of people experiencing mental health problems;
46. aicina dalībvalstis atbalstīt un sniegt lielākas iespējas tādām organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar garīgās veselības problēmām un aprūpētājus, lai sekmētu viņu dalību politikas formulēšanā un īstenošanā, un visos garīgās veselības pētījumu posmos;
Calls on the Member States to support and encourage the empowerment of organisations which represent people with mental health problems and their carers in order to facilitate their participation in the formulation and implementation of policy and in all stages of research into mental health;
49. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu jaunai direktīvai pret diskrimināciju ārpus darba attiecībām reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas dēļ un aicina nekavējoties pieņemt šo direktīvu, lai efektīvi pasargātu no diskriminācijas cilvēkus ar garīgās veselības problēmām;
Welcomes the Commission proposal for a new directive against discrimination on the basis of religion or beliefs, disability, age or sexual orientation beyond the employment sector and calls for the immediate adoption of this directive in order effectively to protect persons with mental health problems from discrimination;
Garīgā veselība ietekmē mūsu ikdienas dzīvi un ir labklājību, solidaritāti un sociālo taisnīgumu veicinošs faktors.
Mental health affects our daily lives and is a contributory factor to well-being, solidarity and social justice.
Turpretī garīgās saslimšanas mazina cilvēku un viņu ģimeņu dzīves kvalitāti, un rada izdevumus, kas ir slogs veselības aizsardzības nozarei un sociālajai, ekonomikas, izglītības, apdrošināšanas, sodu un juridiskajai sistēmai.
Conversely, mental ill-health detracts from the quality of life of people and their families and entails expense which is a burden on the health sector and the social, economic, educational, insurance, penal and legal systems.
Izpratne par to, ka nav veselības bez garīgās veselības, arvien palielinās.
There is now an ever-increasing awareness that there is no health without mental health.
Mums ir tikai jāapsver, ka:
We need only consider that:
Ø viena ceturtā daļa cilvēku vismaz vienreiz dzīvē ir saskārušies kādu garīgās saslimšanas veidu,
Ø 1 in 4 people will experience some form of mental disorder at least once in their lives,
Ø depresija ir viens no visizplatītākajiem traucējumiem; tā ietekmē vienu sesto daļu sieviešu Eiropā, un tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam tā būs visizplatītākā slimība attīstītajās pasaules valstīs un otrais izplatītākais invaliditātes cēlonis,
Ø depression is one of the most common disorders – affecting 1 in 6 women in Europe – and it is estimated that, by 2020, it will be the most common illness in the developed world and the second cause of disability,
Ø ES ik gadu tiek izdarīts apmēram 59 000 pašnāvību, no kurām 90 % ir saistāmas ar garīgām saslimšanām,
Ø in the EU, some 59000 suicides are committed every year, 90% of which are attributable to mental disorder,
Ø iespēja, ka ar garīgās veselības problēmām sastapsies neaizsargātas un marginalizētas sabiedrības grupas, piemēram, bezdarbnieki, imigranti, cilvēki ar invaliditāti, no vardarbības cietušie un psihoaktīvo vielu lietotāji, ir lielāka nekā citām sabiedrības grupām,
Ø vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, migrants, the disabled, people who suffer abuse, and users of psychoactive substances are more likely to suffer mental health problems,
Ø Eiropā, kur vērojama iedzīvotāju novecošanās, arvien vairāk palielinās neirodeģeneratīvo saslimšanu izplatība.
Ø in an ageing Europe, neurodegenerative disorders are becoming ever more common.
Tāpēc, lai risinātu problēmas, ko rada garīgās veselības traucējumi, ir jārīkojas saskaņoti, jo šis jautājums skar mūs visus.
There is, therefore, a need to take a concerted approach to the challenges posed by mental health because it is a matter of concern to us all.
Taču jāatzīst, ka attieksme pret garīgajām saslimšanām nav tikpat nopietna kā pret fizisko veselību.
However, it is a fact that mental disorders are not met with the same seriousness as physical health.