natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai novērstu iespējamos šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai, kurus varētu radīt atšķirīgi noteikumi vai atšķirīga prakse dalībvalstīs, un lai ietu kopsolī ar elektroniskās komercijas attīstību un reaģētu uz turpmākajām norisēm tekstilizstrādājumu tirgū, ir nepieciešams izpētīt, vai būtu vajadzīgs saskaņot un standartizēt citus tekstilmateriālu marķēšanas aspektus, lai tādējādi veicinātu tekstilizstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū un visā ES panāktu vienādu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību.
In order to eliminate potential obstacles to the proper functioning of the internal market caused by diverging provisions or practices of Member States, and in order to keep pace with the development of electronic commerce and future challenges in the market of textile products, it is necessary to examine the harmonisation and standardisation of other aspects of textile labelling with a view to facilitate the free movement of textile products in the internal market and achieve a uniform and high level of consumer protection throughout the EU.
Referents atzīst, ka, tiecoties paplašināt obligātās marķēšanas prasības pašreizējā posmā, sāktos laikietilpīgas diskusijas, un tas varētu kavēt vienkāršošanas procesu.
The Rapporteur acknowledges that extending at this stage the scope of mandatory labelling requirements would lead to time-consuming discussions and could therefore jeopardise the simplification exercise.
Tādēļ referents ierosina diskusijas par citiem tekstilmateriālu marķēšanas aspektiem risināt, neskarot šo regulu.
The Rapporteur therefore suggests that the debate on other aspects of textile labelling should be kept separate from this Regulation.
Šajā nolūkā referents aicina Komisiju divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamām jaunām marķēšanas prasībām, kas būtu jāievieš visā Savienībā, lai saskaņotu, standartizētu un vienkāršotu tekstilizstrādājumu marķēšanu, tādējādi patērētājiem sniedzot precīzu, būtisku, saprotamu un salīdzināmu informāciju par tekstilizstrādājumu sastāvu, īpašībām, kopšanu, izcelsmi un izmēriem.
To that end, the Rapporteur calls on the Commission to submit, within two years of the entry into force of this Regulation, a report to the European Parliament and the Council regarding possible new labelling requirements to be introduced at Union level in order to harmonise, standardise and simplify the labelling of textile products, with a view to providing to consumers with accurate, relevant, intelligible and comparable information on the composition, properties, care, origin and size of textile products.
Tekstilmateriālu marķēšanas pašreizējā tiesiskā regulējuma pārskatīšana
Revision of the current legislative framework on textile labelling
Šajā ziņojumā jo īpaši jāaplūko patērētāju viedokļi attiecībā uz informācijas minimumu, kas būtu jāsniedz tekstilizstrādājumu etiķetēs, un jāizpēta, kādus papildu līdzekļus (kas nav saistīti ar marķējumu) varētu izmantot, lai sniegtu papildu informāciju, ko patērētāji neuzskata par būtiski nozīmīgu.
This report shall examine in particular consumer views with regard to the minimum amount of information that must be supplied on the label of a textile product, and investigate means other than labelling which may be used to provide additional information that is not considered essential by the consumers.
Referents uzskata, ka būtu jātiecas pēc pareiza līdzsvara starp augsta līmeņa patērētāju aizsardzību un tekstilizstrādājumu tiesiskā regulējuma vienkāršošanu.
The Rapporteur holds the view that a right balance should be struck between a high level of consumer protection and the simplification of the regulatory framework for textile products.
Šajā sakarībā būtu jāraugās, lai, paplašinot obligātās marķēšanas prasības, uzņēmumiem netiktu uzlikts nesamērīgi liels slogs, kas patērētājiem tomēr nesniegtu patiesi noderīgu ieguvumu, jo informācijas pārpilnība uz tekstilizstrādājuma etiķetes patērētājiem pat varētu radīt apjukumu.
In this context, it should be ensured that extending compulsory labelling will not impose a disproportionate burden on enterprises without bringing real added-value for consumers, which may even be confused by an excess of information on the label of textile products.
Tādēļ iespējas izdarīt apzinātu izvēli patērētājiem varētu nodrošināt, izmantojot arī citus līdzekļus, kas neizpaustos kā obligātās marķēšanas prasības.
For that purpose, alternative means other than mandatory labelling requirements could be used for consumers to make informed choices.
Izstrādājot iepriekš minēto ziņojumu, Eiropas Komisijai galvenokārt jāaplūko šādi jautājumi:
The aforementioned report to be carried out by the European Commission shall cover in particular the following issues:
- saskaņota marķēšanas sistēma attiecībā uz tekstilizstrādājumu kopšanu , lai sniegtu patērētājiem un tekstilizstrādājumu kopšanas uzņēmumiem pilnīgu un precīzu informāciju par izstrādājumu kopšanu;
- a harmonised care labelling system to provide consumers and textile care companies with complete and accurate information on the care treatment of textile products;
- visā ES piemērojama vienota marķēšanas sistēma attiecībā uz apģērbu un apavu izmēriem ;
- an EU-wide uniform size labelling system for clothing and footwear;
- saskaņoti noteikumi par izcelsmes norādi tekstilizstrādājumiem, kuri importēti no valstīm ārpus ES, un precīzi kritēriji attiecībā uz „ Made in ” izcelsmes marķējuma lietošanu Savienībā ražotiem izstrādājumiem;
- harmonised rules on the indication of the origin of textile products imported from non-EU countries and precise criteria for the use of a ''Made in'' origin marking for products manufactured in the Union;
- norādes par tekstilizstrādājumu ražošanas vai apstrādes procesā izmantotām potenciāli alergēnām vai bīstamām vielām ;
- indication of any potentially allergenic or hazardous substances used in the manufacture or processing of textile products;
- ekoloģiskais marķējums , kurā raksturotas tekstilizstrādājumu ekoloģiskās īpašības, piemēram, energopatēriņš un resursu patēriņš, ietekme uz vidi un atkritumu radīšana, lai rosinātu tekstilizstrādājumu ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu;
- ecological labelling relating to the environmental performance of textile products, such as the impact on the environment, energy and resource consumption and the generation of waste, with a view to encourage sustainable production and consumption of textile products;
- sociālais marķējums , kas ļautu patērētājiem pieņemt lēmumu par izstrādājumu iegādi, pamatojoties uz ētiskiem apsvērumiem, kas saistīti, piemēram, ar tekstilizstrādājumu ražošanā nodarbināto cilvēku veselību, drošību, cilvēktiesībām, labklājību, darba apstākļiem un darba samaksu;
- social labelling to allow consumers to make decisions about which products to purchase on the basis of ethical considerations such as the health, safety, human rights, welfare, working conditions and the pay of workers producing the textile products;
- brīdinājuma norādes patērētāju informēšanai par tekstilizstrādājumu uzliesmošanas spēju , īpaši attiecībā uz viegli uzliesmojošiem apģērbiem;
- warning labels to inform consumers about the flammability performance of textile products, in particular high-fire-hazard clothing;
- radiofrekvenču identifikācijas ( RFID ) un citu elektroniskās marķēšanas veidu izmantošana papildinformācijas sniegšanai par tekstilizstrādājumiem, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievērots patērētāju privātums un ka šādi netiek ietekmēta izstrādājuma galīgā cena;
- the use of Radio-Frequency Identification (RFID) and other means of electronic labelling in order to provide supplementary information on textile products, while ensuring consumer privacy and without affecting the final price of the product;
- etiķetes papildināšana ar identifikācijas numuru , ko patērētājs vai mazumtirgotājs varētu izmantot, lai internetā par tekstilizstrādājumu iegūtu papildu informāciju, jo īpaši par izstrādājuma īpašībām, sastāvu, izcelsmi vai paveidiem;
- the inclusion of an identification number on the label which shall be used by the consumer or the retailer to obtain additional information on a textile product via the internet, in particular its properties, composition, origin or variations;
- nevalodisku simbolu lietošana tekstilizstrādājuma ražošanā izmantoto šķiedru norādīšanai, lai patērētājs varētu bez grūtībām saprast, kāds ir izstrādājuma sastāvs, jo īpaši attiecībā uz dabisko vai sintētisko šķiedru izmantojumu.
- the use of language-independent symbols for identifying the fibres used for the manufacture of a textile product, enabling the consumer to easily understand its composition and, in particular, the use of natural or synthetic fibres.
Ziņojums jāizstrādā, pamatojoties uz plašām apspriedēm ar visām iesaistītajām pusēm un rūpīgi veiktu ietekmes novērtējumu, un pamatotā gadījumā tam jāpievieno tiesību aktu priekšlikumi.
The report shall be based on an extended consultation with all stakeholders and a thorough impact assessment, and shall be accompanied, where justified, by legislative proposals.
Referents uzskata, ka piemērots forums šādas diskusijas sākšanai varētu būt Tekstilmateriālu nosaukumu un marķēšanas darba grupa, taču uzsver, ka Komisijai vajadzētu nodrošināt pilsoniskās sabiedrības, patērētāju pārstāvju, sociālo partneru un institucionālo dalībnieku sistemātiskāku iesaistīšanu, lai nodrošinātu to, ka darba grupas sastāvā ir pārstāvēta visu ieinteresēto pušu nostāja.
The Rapporteur considers that the Working Group on Textile Names and Labelling could constitute an appropriate forum as starting point for the discussion, but emphasises that the Commission should ensure a more systematic involvement of civil society, consumer representatives, social partners and institutional stakeholders in order to ensure that the composition of the Working Group reflects the positions of all interested parties.
Ietekme uz veselību
Health implications
Tāpat referents uzskata, ka nav pietiekami daudz datu par tekstilizstrādājumu ražošanas un apstrādes procesā izmantoto bīstamo vielu iespējamo ietekmi uz cilvēku veselību.
Furthermore, the Rapporteur considers that there is a lack of sufficient evidence on the possible effects of hazardous substances, used in the manufacturing and processing of textile products, on human health.
Tādēļ Komisijai jāveic pētījums, lai novērtētu, vai tekstilizstrādājumu ražošanas vai apstrādes procesā izmantotās vielas var apdraudēt cilvēku veselību.
The Commission shall therefore carry out a study to assess whether substances used in the manufacture or processing of textile products may represent a hazard to human health.
Pētījumā jo īpaši jāizvērtē, vai pastāv cēloņsakarības starp alerģiskām reakcijām un sintētisko šķiedru, krāsvielu, biocīdu, konservantu vai nanodaļiņu izmantojumu tekstilizstrādājumos.
This study shall evaluate in particular whether there is a causal link between allergic reactions and synthetic fibres, colourings, biocides, preservatives or nanoparticles used in textile products.
No dzīvniekiem iegūta materiāla marķēšana
Labelling of animal-derived materials
Cits referenta ierosināts būtisks grozījums ir prasība tekstilizstrādājuma etiķetē norādīt no dzīvniekiem iegūtu materiālu izcelsmi.
Another substantive amendment proposed by the Rapporteur is the indication, on the label of textile products, of the source material of non-textile parts of animal origin.
Lai varētu izdarīt apzinātu izvēli, patērētājiem ir būtiski zināt, vai tekstilmateriāla sastāvā ietilpst materiāli, kas ir iegūti no ādas, kažokādas vai citiem dzīvnieku izcelsmes materiāliem.
It is essential for consumers, in order to make informed choices, to be aware whether a textile product comprises materials derived from skin, fur or other animal-derived materials.
Tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvās analīzes metožu saskaņotie standarti (VIII pielikums)
Harmonised standards for the methods for the quantitative analysis of textile fibre mixtures (Annex VIII)
Regulas vienkāršošanas labad un lai tekstilmateriālu paraugu sagatavošanas un analīžu vienotās metodes pielāgotu tehnoloģiju attīstībai, referents uzskata, ka šīs metodes, kuras izmanto, lai pārbaudītu tekstilmateriāla sastāva atbilstību marķējumā sniegtajai informācijai, ir jāpārvērš par Eiropas standartiem.
In order to simplify this Regulation and adapt the uniform methods for the sampling and analysis of textile products to technical progress, the Rapporteur considers that these methods, which are used to check whether the composition of textile products is in conformity with the information supplied on the label, should be transformed into European standards.
Šajā nolūkā Komisijai ir attiecīgi jāpilnvaro Eiropas Standartizācijas komiteja ( CEN ).
To that end, the Commission should issue a mandate to the European Committee for Standardisation (CEN).
Tehniski grozījumi
Technical amendments
Virkne grozījumu vairākos ierosinātās regulas pantos ir izdarīti tādēļ, lai precizētu dažus tehniskos aspektus un tekstā panāktu lielāku saskaņotību.
A number of amendments have been introduced to different articles of the proposed Regulation in order to clarify certain technical aspects and ensure greater coherence of the text.
Referents ir iesniedzis arī virkni grozījumu, kuru mērķis kopumā ir nodrošināt atbilstību jaunajam tiesiskajam regulējumam un Lisabonas līguma noteikumiem par deleģētajiem aktiem (290. pants).
The Rapporteur has also tabled a number of amendments with the broad aim of ensuring consistency with the New Legislative Framework and the provisions of the Treaty of Lisbon on delegated acts (Article 290).
Referents iesniedz šos priekšlikumus komitejai un gaidīs turpmākus ierosinājumus.
The Rapporteur presents these proposals to the Committee and looks forward to further suggestions.
par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu
on the need for an EU Strategy for the South Caucasus
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS .......................................17
OPINION of the Committee on International Trade ......................................17
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dienvidkaukāzu, tostarp 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu
– having regard to its previous resolutions on the South Caucasus, including its resolution of 15 November 2007 on strengthening the European Neighbourhood Policy (ENP)
OV C 282E, 6.11.2008., 443. lpp. , 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu
OJ C 282E, 6.11.2008, p.443. and its resolutions of 17 January 2008 on a more effective EU policy for the South Caucasus
OV C 41E, 19.2.2009., 53. lpp. un 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā
OJ C 41E, 19.2.2009, p.53. and on a Black Sea Regional Policy Approach
OV C 41E, 19.2.2009., 64. lpp. ,
OJ C 41E, 19.2.2009, p.64. ,
– ņemot vērā nesenās rezolūcijas — 2009. gada 17. decembra rezolūciju par vārda brīvību Azerbaidžānā
– having regard to its recent resolutions of 17 December 2009 on Azerbaijan: freedom of expression
Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0120 . ; 2008. gada 3. septembra rezolūciju par Gruziju
Texts Adopted, P7_TA(2009)0120 , of 3 September 2008 on Georgia
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Austrumu partnerība” ( COM(2008)0823 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council of 3 December 2008 entitled ‘Eastern Partnership’ ( COM(2008)0823 ),
– ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības samita 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju,
– having regard to the Joint Declaration of the Prague Eastern Partnership Summit of 7 May 2009,
– ņemot vērā ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju 2006. gada novembrī pieņemtos rīcības plānus Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) jomā, kā arī Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI), kas ir cieši saistīts ar EKP rīcības plānu īstenošanu,
– having regard to the ENP Action Plans adopted with Armenia, Azerbaijan and Georgia in November 2006 and to the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI), closely linked to the implementation of the ENP Action Plans,
– ņemot vērā EKP progresa ziņojumus par Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, ko Komisija pieņēma 2009. gada 23. aprīlī,
– having regard to the ENP Progress Reports on Armenia, Azerbaijan and Georgia adopted by the Commission on 23 April 2009,
– ņemot vērā valstu stratēģijas dokumentus 2007.–2013. gadam un valstu indikatīvās programmas 2007.–2010. gadam, kas attiecas uz Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, saistībā ar EKPI,
– having regard to the Country Strategy Papers 2007-2013 and the National Indicative Programmes 2007-2010 under the ENPI for Armenia, Azerbaijan and Georgia,
– ņemot vērā Armēnijai, Azerbaidžānai un Gruzijai izstrādāto EKPI plānošanas dokumentu termiņa vidusposma pārskatu,
– having regard to the Mid-Term Review of the ENPI Programming Documents for Armenia, Azerbaijan and Georgia,
– ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumus, ko 1996. gadā noslēdza ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreements concluded with Armenia, Azerbaijan and Georgia in 1996,
– ņemot vērā attiecīgos Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas ( PACE ) pārraudzības ziņojumus,
– having regard to the relevant monitoring reports of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe (PACE),
– ņemot vērā 2009. gada 30. septembrī publicēto ziņojumu ( Tagliavini ziņojums), ko sagatavoja Starptautiskā izmeklēšanas komisija par konfliktu Gruzijā,
– having regard to the report of the International Fact-Finding Commission on the Conflict in Georgia published on 30 September 2009 (the Tagliavini Report),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7–0123/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7‑0123/2010 ),
A. tā kā Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra sanāksmē ES atkārtoti apstiprināja apņemšanos veicināt stabilitāti, sadarbību, labklājību un labu pārvaldi visā Dienvidkaukāza reģionā, tostarp izmantojot tehniskās palīdzības programmas;
A. whereas at the Foreign Affairs Council held on 8 December 2009 the EU reaffirmed its intention to promote stability, cooperation, prosperity and good governance throughout the South Caucasus, including through technical assistance programmes,
B. tā kā 2008. gada augustā Gruzijā notikušā kara rezultātā un pēc ES sekmīgas iesaistīšanās, lai panāktu vienošanos par karadarbības pārtraukšanu, un ņemot vērā ievērojamo vajadzību uzņemties papildu saistības, lai nodrošinātu šīs vienošanās pilnīgu īstenošanu, ES ieguva nozīmīgu lomu reģiona drošības jomā, ko tā īstenoja, izvietojot ES Pārraudzības misiju, sākot vērienīgu pēckara palīdzības programmu un izmeklēšanas misiju par kara cēloņiem un norisi;
B. whereas, as a result of the August 2008 war in Georgia, of the EU’s successful intervention to achieve a ceasefire agreement and of the great need for further engagement in order to secure its full implementation, the EU became a significant security actor in the region, through the deployment of the EU Monitoring Mission, the launch of a major post-war assistance programme and the start of a fact-finding mission on the causes and course of the war,
C. tā kā 2009. gadā sarunas par Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanu, kurās vidutāja pienākumus veica Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Minskas grupa, kļuva intensīvākas;
C. whereas 2009 has seen intensification of the negotiations for the settlement of the Nagorno-Karabakh conflict mediated by the Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE) Minsk Group ,
D. tā kā personām, kas piespiedu kārtā tika pārvietotas no konflikta zonām Dienvidkaukāzā, joprojām tiek liegtas tiesības atgriezties savās mājās; tā kā šīs trīs valstis ir iesaistījušās programmās, kuras attiecas uz šo valstu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu vietējo integrāciju, tomēr joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas traucē šīm valstīm sekmīgi attīstīties; tā kā attiecīgajām iestādēm nevajadzētu konfliktos izmantot bēgļus un iekšzemē pārvietotās personas kā politiskus instrumentus;
D. whereas persons forcefully displaced from the conflict zones in the South Caucasus are still denied the right to return to their homes; whereas the three countries have embarked on programmes for local integration of their refugees and internally displaced persons, however they still face numerous difficulties hindering their success; whereas refugees and i nternally d isplaced p ersons ( IDPs ) should not be used by the authorities concerned as political instruments in conflicts ,
E. tā kā, lai gan protokolu parakstīšana 2009. gada oktobrī starp Armēniju un Turciju par diplomātisko attiecību izveidošanu un attīstīšanu, kā arī par kopējās robežas atvēršanu ir uzskatāma par daudzsološu rīcību, ratifikācija tomēr vēl nav notikusi;
E. whereas Armenia and Turkey’s signing in October 2009 of protocols on the establishment and development of diplomatic relations and the opening of their shared border is a promising step, but ratification has not followed,
F. tā kā ieilgušie konflikti rada šķēršļus ekonomikas un sociālajai attīstībai un kavē dzīves līmeņa uzlabošanos Dienvidkaukāza reģionā, kā arī EKP Austrumu partnerības pilnvērtīgu attīstību; tā kā konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā ir būtisks nosacījums stabilitātes nodrošināšanai ES kaimiņvalstīs; tā kā ir jāīsteno turpmāki centieni, lai noteiktu kopīgas interešu jomas, tādējādi ļaujot pārvarēt atšķirības, vienkāršot dialoga risināšanu un veicināt reģionālo sadarbību un attīstības iespējas;
F. whereas the frozen conflicts are an impediment to the economic and social development and hinder the improvement of the standard of living of the South Caucasus region as well as the full development of the Eastern Partnership of the ENP; whereas a peaceful resolution of the conflicts is essential for stability in the EU Neighbourhood ; whereas further efforts should be made so as to identify common areas of interests that can overcome divergences, facilitate dialogue and promote regional cooperation and development opportunities,
G. tā kā attiecībās ar Dienvidkaukāza valstīm ES ievēro suverenitātes un teritoriālās integritātes principus;
G. whereas the EU respects the principles of sovereignty and territorial integrity in its relations with the South Caucasus states,
H. tā kā Austrumu partnerība paver jaunas iespējas divpusēju attiecību padziļināšanai un ievieš arī daudzpusēju sadarbību;
H. whereas the Eastern Partnership creates new possibilities for deepening bilateral relations and also introduces multilateral cooperation,
I. tā kā Austrumu partnerības mērķis ir paātrināt reformu īstenošanu, tiesību aktu tuvināšanu un ekonomikas integrāciju, kā arī sniegt jūtamu atbalstu partnervalstu valstiskuma un teritoriālās integritātes nostiprināšanai, un tā kā šī partnerība ir balstīta uz nosacītības, diferenciācijas un kopīgas atbildības principu un paredz sarunas par jauniem asociācijas nolīgumiem, kuru noslēgšanai būs vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana;
I. whereas the Eastern Partnership aims at accelerating reforms, legal approximation and economic integration, and bringing tangible support for the consolidation of statehood and territorial integrity of partner countries, is based on the principles of conditionality, differentiation and joint ownership and envisages the negotiation of new Association Agreements, which will require the assent of the European Parliament,