natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. tomēr vērš Komisijas uzmanību uz to, ka no krimināltiesībām iespējami izrietošās sekas ne visos gadījumos ir pietiekams pamats, lai novērstu nelegālu un vienlaikus vidi piesārņojošu rīcību; tāpēc uzsver, cik svarīgi ir no krimināltiesību piemērošanas izrietoši sodi, jo īpaši par bīstamo atkritumu nelegālu noglabāšanu citu valstu teritorijā;
Draws the Commission's attention, however, to the fact that holding out the prospect of consequences under the criminal law is not sufficient in every case to prevent illegal and at the same time environmentally polluting behaviour; stresses therefore the importance of penalties after the fact under the criminal law, particularly for the illegal dumping of hazardous waste in the territory of other countries;
Stimuli vides jomā un videi kaitīgo subsīdiju reforma
Environment incentives and reform of environmentally harmful subsidies
24. atzīmē ierosmi par videi kaitīgu subsīdiju atcelšanu; tomēr uzskata par nepieņemamu, ka tuvākajā laikā nav gaidāmi konkrēti soļi, lai reformētu videi kaitīgas subsīdijas, un tāpēc aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2008. gada beigām, lai nākamo piecu gadu laikā pakāpeniski izskaustu visas videi kaitīgās subsīdijas;
Notes the impetus that has been given to removing environmentally harmful subsidies; however, finds it unacceptable that no concrete steps towards the reform of environmentally harmful subsidies are expected in the near future, and therefore calls on the Commission to put forward concrete proposals by the end of 2008 to gradually phase out all environmentally harmful subsidies over the next five years;
Vides politikas integrācija, starptautiskā sadarbība un jauninājumu stimuli
Environmental policy integration, international cooperation and incentives for innovation
26. uzskata, ka lai sasniegtu konkrētus rezultātus attiecībā uz vides apsvērumu integrāciju citās ekonomikas jomās, ir jānosaka nozarei saistoši mērķi un grafiki; vienlaikus uzsver atsevišķu ekonomikas nozaru tirgus dalībnieku atbildību par ilgtermiņa mērķu sasniegšanu klimata un enerģētikas politikā;
Considers that, in order to achieve concrete results in the integration of environmental considerations in other economic sectors, there is a need to draw up binding sectoral targets and timetables; at the same time, stresses the responsibility of economic actors in individual sectors of industry for achieving long-term results in terms of climate and energy policy;
28. norāda, ka reģionālās attīstības plānos nepieciešams ņemt vērā „ Natura 2000 ” programmu, lai saskaņotu Eiropas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības principu ar dzīves kvalitātes attīstību un uzlabošanu; šajā sakarībā uzskata, ka nepieciešama plaša informācijas kampaņa un labas prakses popularizēšana, lai parādītu, kā iespējams saskaņot šādus šķietami pretrunīgus mērķus;
Points to the need for regional development plans to take into account the Natura 2000 programme, so as to reconcile the principle of protecting Europe’s biodiversity with the development and improvement of quality of life; with this in view, believes that a wide-ranging information campaign is needed, together with the promotion of good practice, to demonstrate how these two apparently contradictory goals can be reconciled;
Izdevums „Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils”, 2006. gada aprīlis. ,
Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils, April 2006.
Izdevums „Getting Proportions Right - How far should EU impact assessments go?”, Institut for Miljøvurdering, 2006. gada aprīlis. ,
Getting Proportions Right - How far should EU impact assessments go?, Institut for Miljøvurdering, April 2006.
Izdevums „For Better or for Worse?
For Better or for Worse?
The EU’s ‘Better Regulation’ Agenda and the Environment”, Eiropas Vides politikas institūts, 2005. gada novembris. ,
The EU’s ‘Better Regulation’ Agenda and the Environment, Institute for European Environmental Policy, November 2005.
31. atzinīgi vērtē Komisiju par tās ciešo apņemšanos paplašināt vides politikas starptautisko dimensiju; uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt vides politikas integrāciju visās ES ārējās darbībās un uzlabot starptautisko vides pārvaldību; mudina ES un dalībvalstis turpināt veicināt visaptverošus vides politikas virzienus un augstas prasības, piemēram, veicinot tehnoloģiju nodošanu un paraugprakses apmaiņu ar jaunattīstības valstīm;
Commends the Commission for its strong commitment to enhancing the international dimension of environment policy; believes it is necessary to ensure environmental policy integration in all the EU's external actions and improve international environmental governance; encourages the Commission and the Member States to continue promoting ambitious environmental policies and requirements, for example by promoting technology transfer and the exchange of best practices with developing countries;
38. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pragmatiskāku un plašāku jauninājumu un jaunu tehnoloģiju izmantošanu visās ar ES politikas jomās, lai šiem elementiem būtu būtiska loma, nostiprinot vides aizsardzību; uzsver nepieciešamību bez kavēšanās ieviest ES „vislabākā risinājuma” pieeju, kas būtu stingrāks tūlītējs instruments, ar ko uzlabot ražošanas un patērēšanas modeļus, lai nodrošinātu, ka nākotnē visi ražojumi ES tirgū būtu iecerēti, ražoti un tiktu izmantoti atbilstoši ilgtspējības kritērijiem;
Calls on the Commission and the Member States to promote a more pragmatic and horizontal exploitation of innovation and new technologies in all EU policies, so that those elements play a pivotal role in strengthening the preservation of the environment; stresses the need to introduce without delay an EU 'top runner' approach, a more ambitious on-going improvement instrument for production and consumption patterns, to ensure that, in future, all EU market products are conceived, produced and used in accordance with sustainability criteria;
46. ņemot vērā problēmas, kādas rada blakusproduktu izmantošana, uzskata par ļoti svarīgu uzlabot un labāk izplatīt informāciju par aizstāšanas principu, atbilstoši kuram ņem vērā aizstājējproduktu pieejamību, piekļuvi tiem un šo produktu cenu; norāda, ka jāņem vērā arī ražošanas un izmantošanas procesi, jo tas ļaus izmantot produktus, kuri nerada draudus cilvēka dzīvībai, jo tie nenonāk tiešā kontaktā ar cilvēkiem;
In light of the problems caused by the use of by-products, considers it essential to improve and disseminate information on the substitution principle, which takes into account the availability, accessibility and costs of the substitute products; points out that account must also be taken of the production and use processes, which enable the use of products that do not represent a risk for human life as they do not come into direct contact with human beings;
Labāka regulējuma principi vides politikā
Better regulation principles in environmental policy
48. uzskata, ka pārskatīšanas procesā principiāli pietrūkst kritiskas izpratnes un netiek analizēti kavēšanās iemesli un pamatojums; uzskata, ka tikai analizējot un pārdomājot kavēšanās iemeslus var pieņemt pareizus lēmumus turpmākai rīcībai;
Considers that the philosophical approach applied to the revision process is devoid of critical reasoning and does not involve analysis of the reasons and grounds for the delays; believes that only by analysing and reflecting on the causes of these delays can the right moves be made in the future;
Veicināt uzvedības modeļu pārmaiņas
Paving the way for behavioural change
54. uzskata, ka par svarīgāko jāuzskata iedzīvotāju pienācīga informēšana; visnotaļ atbalsta skaidras un visaptverošas marķēšanas sistēmas izveidi, jo tā būtiski palīdzētu patērētājiem „izdarīt pareizo izvēli”;
Considers that the provision of proper information to citizens should be considered a priority; strongly supports the development of a clear and comprehensive labelling system as it would greatly contribute to helping consumers to "make the right choice";
Sestās Kopienas vides rīcības programmas vidusposma pārskats
Mid-Term Review of the Sixth Community Environment Action Programme
Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja veikusi novērtējumu par to, kā Eiropas Savienība līdz šim pildījusi savas saistības atbilstoši Kopienas Sestajai vides rīcības programmai, kas apstiprināta 2002. gadā un turpināsies līdz 2012. gadam.
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety of the European Parliament has had an assessment made of how well the European Union has so far honoured its commitments under the Sixth Community Environment Action Programme, which was approved in 2002 and runs until 2012.
Novērtējums parādīja, ka attiecībā uz daudziem svarīgākajiem uzdevumiem rīcības programmas īstenošana ievērojami vai ļoti ievērojami atpaliek no grafika.
This assessment revealed that the implementation of the Action Programme is either very behind schedule or extremely behind schedule in the case of a number of priority objectives.
Ņemot vērā līdz šim veiktos pasākumus, nav pārliecības, ka programmā izvirzītie svarīgākie mērķi vides jomā tiks sasniegti līdz 2012. gadam.
In the light of the measures so far carried out, it does not seem that the priority environmental objectives of the programme will be achieved by 2012.
Līdz ar to novērtējumā nav atbalstīts Komisijas termiņa vidusposma pārskatā izteiktais apgalvojums, ka ES kopumā ievēro rīcības programmā paredzēto pasākumu īstenošanas grafiku.
Accordingly, the assessment does not support the claim by the Commission in its own mid-term review that, on the whole, the EU is on schedule with the implementation of the measures planned in the Action Programme.
Pirms Sestās vides rīcības programmas apstiprināšanas notika plašas debates par to, kā katrā no svarīgākajām jomām formulēt ES mēroga uzdevumus.
Before the Sixth Environment Action Programme was approved, there was considerable debate on how the EU-wide objectives in each priority field should be formulated.
Parlamenta referents vēlētos, lai tekstā iekļautu skaidrākus kvalitatīvus un kvantitatīvus mērķus vides jomā un īstenošanas grafikus.
Parliament's rapporteur would have liked clearer quantitative and qualitative objectives and timetables to be included in the text.
Komisija neatbalsta skaidru mērķu un grafiku pieņemšanu.
The Commission did not endorse the adoption of clear objectives and timetables.
Pēc tās ieskatiem, šīs prasības ir jāņem vērā tematiskajās stratēģijās, kādas pieņem, pamatojoties uz programmu.
In its opinion, these demands would be taken into account in the thematic strategies to be adopted on the basis of the programme.
Diemžēl tematiskās stratēģijas radījušas vilšanos; tajās ir ļoti maz īpašo mērķu un pat ja tādi tur iekļauti, tie nepalīdz sasniegt Sestās vides rīcības programmas mērķus.
Regrettably, however, the thematic strategies have proved a disappointment; they contain very few specific objectives and even where they do, they will not serve to attain the objectives of the Sixth Environment Action Programme.
Šāds piemērs ir direktīva par gaisa kvalitāti, kas vēl arvien nav pabeigta.
One example is the air quality directive, which still remains unfinished.
Saskaņā ar Parlamenta ziņojumu gandrīz nepārprotami var secināt, ka Komisijas lēmums konkrētus priekšlikumus iesniegt ar tematisko stratēģiju palīdzību kopumā nav sniedzis cerēto rezultātu.
According to the assessment commissioned by Parliament, it may almost unequivocally be concluded that the Commission's decision to make specific proposals through the thematic strategies has not, on the whole, produced the result hoped for.
Kaut arī ar šo stratēģiju palīdzību paplašināta ieinteresēto pušu līdzdalība un pilnveidots vides politikas stratēģiskais mērogs, tās vienlaikus paildzinājušas likumdošanas procesu vides jomā, kavējot konkrētu likumdošanas priekšlikumu izstrādi un pieņemšanu.
Although they may be considered to have improved the participation of stakeholders and developed the strategic dimension of environmental policy, they have at the same time prolonged the environmental legislative process by delaying the drafting and adoption of specific legislative proposals.
Lielākie panākumi gūti tajās vides rīcības programmas apakšiedaļās, kurās netika izstrādātas atsevišķas tematiskās stratēģijas.
The greatest progress has been made in those subsections of the Environment Action Programme concerning which no separate thematic strategies were drafted.
Piemēram, ES var uzskatīt, ka tās rīcība bijusi veiksmīga attiecībā uz starptautiskajām saistībām klimata jomā.
With regard to international climate commitments, for instance, the EU can be said to have succeeded in its action so far.
Sestā vides rīcības programma veicina alternatīvas tādām atbalsta sistēmām, kurām ir ievērojama negatīva ietekme uz vidi, un ar fiskāliem līdzekļiem sekmē ilgtspējīgas patērēšanas un ražošanas metodes.
The Sixth Environment Action Programme provides encouragement for altering support systems which have a substantial adverse impact on the environment and for promoting sustainable production methods and consumption models by fiscal means.
Diemžēl šajās jomās gūti tikai nelieli panākumi, kaut arī efektīvāka tirgus instrumentu izmantošana varētu efektīgāk ietekmēt Sestās rīcības programmas mērķu sasniegšanu.
Unfortunately only little progress has been made in these areas, although more effective use of market-based instruments would have a strong impact on the attainment of the objectives of the Sixth EAP.
Tāpat jāturpina pūliņi, lai novērstu trūkumus vides tiesību aktos, iesniedzot jaunus tiesību aktu priekšlikumus un piešķirot pietiekami daudz līdzekļu, lai Kopienas vides tiesību aktus atbilstīgi īstenotu ikvienā dalībvalstī.
Efforts should also continue to fill the gaps in environmental legislation by means of new legislative proposals and the appropriate resources should be provided to ensure that the Community's environmental legislation is implemented properly in every Member State.
Visbeidzot jāatgādina, ka atšķirībā no iepriekšējās programmas, Sestā vides rīcības programma tika pieņemta atbilstoši koplēmuma procedūrai saskaņā ar EK Līguma 251. pantu.
Finally, it should be recalled that, unlike its predecessor, the Sixth EAP was adopted under codecision pursuant to Article 251 of the EC Treaty.
Tāpēc ES ir vēl svarīgāk nekā agrāk darīt visu iespējamo, lai sasniegtu Sestajā vides rīcības programmā noteiktos mērķus.
It is also more important than before that the EU should do everything in its power to attain the objectives agreed in the Sixth EAP.
Ja tos neizdosies sasniegt, cietīs uzticēšanās ES, tostarp arī tajos sabiedrības locekļos, kuri ir norūpējušies par vides stāvokļa pasliktināšanos.
Failure to attain them would damage the EU's credibility, inter alia in the eyes of members of the public who are concerned about the deterioration in the state of the environment.
par Sestās Kopienas vides rīcības programmas visdusposma pārskatu
on the Mid-term review of the Sixth Community Environment Action Programme
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
11. aicina Komisiju saistībā ar PTO nolīgumiem aizstāvēt nostāju, ka ir jāņem vērā ilgtspējības ietekmes novērtējums, un turklāt ilgtermiņā pārbaudīt, cik lielā mērā divpusējos un daudzpusējos nolīgumos ir pienācīgi ņemta vērā videi nekaitīgu preču klasifikācija atjaunojamo enerģijas avotu jomā;
Calls on the Commission to argue, in the context of the WTO agreements, for account to be taken of the ‘sustainability impact assessment’ method and thus to assess over the long term how far the classification of environmental goods in the field of renewable energy sources is being properly taken into account in bilateral and multilateral agreements;
par Kopienas Sestās vides rīcības programmas vidusposma pārskatu
on the Mid-term review of the Sixth Community Environment Action Programme
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
7. norāda, ka reģionālās attīstības plānos nepieciešams ņemt vērā „ Natura 2000 ” programmu, lai saskaņotu Eiropas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības principu ar dzīves kvalitātes attīstību un uzlabošanu; šajā sakarībā uzskata, ka nepieciešama plaša informācijas kampaņa un labas prakses popularizēšana, lai parādītu, kā iespējams saskaņot šādus šķietami pretrunīgus mērķus;
7 Points to the need for regional development plans to take into account the Natura 2000 programme, so as to reconcile the principle of protecting Europe’s biodiversity with the development and improvement of quality of life; with this in view, believes that a wide-ranging information campaign is needed, together with the promotion of good practice, to demonstrate how these two apparently contradictory goals can be reconciled;
8. uzsver, ka nepieciešami labāk koordinēti reģionālo un vietējo dalībnieku sadarbības tīkli, lai izplatītu un īstenotu paraugpraksi mazāk attīstītos reģionos; atbalsta pārrobežu sadarbības veicināšanu vides aizsardzības jomā gan dalībvalstu starpā, gan ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm un kaimiņreģioniem, piemēram, ar Melnās jūras, Baltijas jūras un Vidusjūras reģionu, par galveno mērķi izvirzot pārrobežu mēroga piesārņošanas novēršanu;
8 Emphasises the need for better coordinated networks of regional and local actors in order to disseminate best practices to less developed regions and implement them; supports the promotion of cross-border environmental cooperation, both among Member States and with countries and regions neighbouring the EU, such as the regions of the Black Sea and Baltic Sea as well as the Mediterranean, particularly with the aim of preventing cross-border pollution;
9. atgādina, ka investīcijas novatoriskās, videi draudzīgās tehnoloģijās, kā arī ekodizainā, enerģijas gala patēriņa efektivitātē un ēku energoefektivitātē ilgtermiņā atmaksāsies, kaut arī īstermiņā izmaksas, iespējams, būs augstas, un uzsver, ka reģioniem jāmudina uzņēmējsabiedrības visā pilnībā izmantot šādu investīciju priekšrocības;
9 Recalls that investing in innovative, environmentally friendly technologies and in eco-design, energy end-use efficiency and energy performance of buildings is very beneficial in the long term, despite possible short-term high costs, and emphasises the need for regions to encourage companies to take full advantage of such investments;
10. mudina dalībvalstis un šo valstu reģionālās un vietējās varas iestādes optimāli izmantot struktūrfondu un Eiropas jaunās kaimiņattiecību politikas programmu piedāvātās jaunās investīciju iespējas un nodrošināt, lai dalībvalstu darbības programmas veicinātu Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu un palīdzētu sasniegt Eiropas Savienības ilgtermiņa mērķi visā ES nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, saskaņojot to ar pārējām tematiskajām prioritātēm;
10 Encourages the Member States and their regional and local authorities to make optimal use of the new investment opportunities provided by the Structural Funds and the New European Neighbourhood Policy Programmes and to ensure that their Operational Programmes contribute to improved implementation of Community environmental legislation and the long-term goal of EU-wide sustainable development in a way consistent with the other thematic priorities;
11. īpaši aicina dalībvalstis nodrošināt, lai projekti, kas saņem struktūrfondu atbalstu, atbilstu vides aizsardzības un uzlabošanas prasībām, kā noteikts Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
11 Calls, in particular, on Member States to ensure that projects supported by Structural Funds are consonant with the goal of protecting and improving the environment as specified in Article 17 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
12. aicina Komisiju palīdzēt valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm iesaistīties kopīgās ilgtspējīga iepirkuma iniciatīvās, nodrošinot skaidru sistēmu, kas veicinātu salīdzināmu mērķu un kvalitātes kritēriju noteikšanu;
12 Calls on the Commission to assist national, regional and local authorities to engage in joint sustainable procurements by providing a clear framework to facilitate the definition of measurable objectives and quality criteria;
VRP izveidot atbalsta fondu vai paplašināt pastāvošo ekonomisko stimulu izmantošanas iespējas, lai veicinātu iniciatīvas, kas ļautu no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju ievadīt tīklā, kurš patlaban tiek izmantots fosilās enerģijas transportēšanai; uzskata, ka Eiropas Savienībai biodegvielas ražošanā kā izejvielu jācenšas izmantot lauksaimniecības atkritumus.
Calls on the Commission in the framework of the Sixth EAP to create a support fund or to extend the scope of existing economic incentives for developments which make it possible to feed energy from renewable sources into the existing grid established for the transmission of energy from fossil fuels; takes the view that the EU should seek to use agricultural waste as a raw material for producing biofuels.
par Sestās Kopienas vides rīcības programmas visdusposma pārskatu
on the mid-term review of the Sixth Community Environment Action Programme
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions into its motion for a resolution:
1. uzskata, ka tāda ekoloģiskā nosacītība, kas tiek piemērota savstarpējās atbilstības sistēmā, ir veiksmīgas lauksaimniecības un vides aizsardzības politiku integrācijas modelis un ka tā būtu jāizmanto kā piemērs citām politikām;
1 Considers eco-conditionality, as applied in the system of Cross Compliance, to be a successful model for integration between agricultural policy and environmental policy and believes that it should serve as an example for other policies;
3. aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt visus pasākumus, kas ļautu dabas resursus izmantot racionāli un efektīvi, neapdraudot bioloģisko daudzveidību;
Calls on the Commission and the Member States to take all appropriate action in order to ensure that natural resources are used rationally and efficiently and in a way which does not jeopardise biodiversity;
6. aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk investēt trešās paaudzes biodegvielās, aļģu ražošanā un veicināt jau pastāvošo nozaru, piemēram, vīna nozares atkritumu izmantošanu enerģijas ražošanā;
6 Calls on the Commission and the Member States to invest primarily in second-generation bio-fuels, algae production and in the use for energy purposes of waste products from existing production sectors, such as the wine-producing sector;