natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija). .
Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings (recast). .
Turklāt norāda, ka ir jāizstrādā izpratnes veicināšanas programmas, lai informētu patērētājus un MVU par energopatēriņa samazināšanas veidiem, un to varētu darīt, izmantojot dalībvalstu enerģijas aģentūru un tirdzniecības kameru kopīgi īstenotus pasākumus; mudina Komisiju pārskatītajā Energoefektivitātes rīcības plānā iekļaut izglītību par energoefektivitāti;
Points out, moreover, that awareness‑raising programmes need to be developed to inform consumers and SMEs on ways to reduce their energy consumption), which could be done through the combined efforts of national energy agencies and chambers of commerce; urges the Commission to include education on energy efficiency in the revised Energy Efficiency Action Plan;
Uzskata, ka nevajadzētu piešķirt atļaujas tādu atkritumu pārstrādes iekārtu lietošanai, ar kurām nevar atjaunot siltumu vai ražot enerģiju;
Takes the view that waste treatment plants without any form of heat recovery or production of energy should not be granted permits;
Energoefektivitātei Energoefektivitātes rīcības plānā 2011.–2020. gadam būtu jāvelta pienācīga uzmanība.
Energy efficiency should be given due attention in the Energy Action Plan 2011-2020.
32. norāda — kaut arī energotaupība nepārprotami rada uzņēmējdarbības iespējas, energopakalpojumu tirgus joprojām ir ierobežots un uzņēmumu skaits lielākajā daļā valstu ir diezgan mazs.
Points out that, although energy savings clearly bring business opportunities, the energy service market is still limited and the number of companies in most countries remains quite small.
Norāda, ka aktīvi energopakalpojumu uzņēmumi var veicināt pasākumus un palīdzēt rast finanšu risinājumus visās enerģijas gala patēriņa nozarēs.
Notes that active Energy Service Companies can stimulate actions and assist in providing financing solutions in all final energy sectors.
Uzskata, ka būvniecības nozarē vajadzētu veicināt ēku atjaunošanu un energoefektīvu iekārtu izmantošanu, transporta nozarē būtu optimāli jāizmanto energoefektīvi transportlīdzekļi un attiecībā uz rūpniecību būtu jārisina jautājums par iespējām panākt lielus enerģijas ietaupījumus, izmantojot energoefektīvākus procesus;
Takes the view that in the building sector we should boost renovation and efficient appliances, that in transport, efficient vehicles should be used in an optimal way, and that in industry the large economising potential of more efficient processes should be tackled;
Pāreja uz decentralizētāku ražošanas sistēmu mazinātu enerģijas pārneses attālumus, šādi novēršot enerģijas zudumu transportēšanas laikā;
Moving towards a more decentralised production system would reduce transport distances and thus energy losses during transport;
7. konstatē, ka Eiropas reģioni ir ļoti atšķirīgi, tādēļ nav iespējams noteikt standarta obligātu energoefektivitātes mērķi, jo tas radītu arī pārāk lielu slogu it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); tādēļ ierosina pastāvīgi uzraudzīt spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu un neatbilstības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūru;
Observes that there are considerable differences among European regions preventing a standard binding energy efficiency target which would also place an undue burden on SMEs in particular; proposes therefore continuous monitoring of the implementation of existing legislation and the launch of infringement procedures in cases of non-compliance;
11. lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti tiek optimālāk īstenoti un jo īpaši patērētāju interesēs tiek izmantota sinerģija, aicina Komisiju spēkā esošos ES tiesību aktus, piemēram, Ekodizaina direktīvu un Enerģijas marķējuma direktīvu, apvienot, nevis vēl vairāk paplašināt.
Calls on the Commission to combine existing European legislation such as the Eco-Design Directive and the Energy Labelling Directive instead of further expanding it, in order to optimise the implementation of EU legislation and make use of synergies, especially for the consumer.
ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu
with a proposal for a European Parliament recommendation to the Council on setting up an EU rapid response capability
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS PADOMEI B7-0228/2010.....................................................13
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION TO THE COUNCIL B7‑0228/2010.................13
Ārlietu komitejas atzinums ......................................................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................15
par ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu
on setting up an EU rapid response capability
– ņemot vērā Lisabonas līguma 196. pantu, kurā noteikts, ka „Savienība veicina dalībvalstu sadarbību, lai uzlabotu sistēmu efektivitāti dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai vai aizsardzībai pret tām”, un ka Savienības rīcības mērķis ir sekmēt saskaņotību starptautiskajā civilās aizsardzības darbā,
– having regard to Article 196 of the Lisbon Treaty which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’ and that ‘Union action shall aim to promote consistency in international civil-protection work’,
– ņemot vērā 214. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kurā noteikts, ka Savienības darbību cilvēktiesību jomā nolūks ir „nodrošināt palīdzību, atvieglojumus un aizsardzību cilvēkiem trešās valstīs, kuri ir dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu upuri, un ka šādas darbības „veic saskaņā ar starptautisko tiesību principiem un saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes un diskriminācijas aizlieguma principu”,
– having regard to Article 214 of the Treaty on the Functioning of the European Union which states that the Union’s operations in the field of humanitarian aid are intended to provide ‘assistance and relief and protection for people in third countries who are victims of natural or man-made disasters’ and that its operations shall be ‘conducted in compliance with the principles of international law and with the principles of impartiality, neutrality and non-discrimination’,
– ņemot vērā Eiropas Konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gada decembrī kopīgi parakstīja Eiropas Savienības Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas priekšsēdētāji, un rīcības plānu šā konsensa īstenošanai, ar kuru Komisija iepazīstināja 2008. gada maijā,
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid jointly signed in December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the European Commission, and the Action Plan presented by the Commission in May 2008 for the implementation of the consensus,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus, kuros Komisijai tika izteikts aicinājums visefektīvāk izmantot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu un uzlabot dalībvalstu sadarbību,
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection mechanism and to further strengthen cooperation between Member States,
– ņemot vērā 2006. gada 27. novembrī pārskatītās Pamatnostādnes par militārās un civilās aizsardzības resursu izmantošanu (Oslo pamatnostādnes),
– having regard to the guidelines on the use of military and civil defence assets in the event of disaster (Oslo Guidelines), as revised on 27 November 2006,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „ES stratēģija katastrofu draudu mazināšanas atbalstam jaunattīstības valstīs”,
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and to the European Parliament of 23 February 2009 on an ‘EU strategy for supporting disaster risk reduction in developing countries’,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos” (COM(2008) 0130) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju „Par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos”
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of March 2008 on ‘Reinforcing the Union's Disaster Response Capacity’ (COM(2008) 0130) and the European Parliament resolution of 19 June 2008 on stepping up the Union's disaster response capacity
– ņemot vērā 2006. gada 9. maijā publicēto Michel Barnier ziņojumu „Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem: Eiropas palīdzība”,
– having regard to the report of 9 May 2006 by Michel Barnier entitled ‘For a European civil protection force: europe aid’,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju par neseno zemestrīci Haiti
– having regard to the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par dabas un cilvēka darbības izraisītu katastrofu novēršanu,
– having regard to its resolution of 21 September 2010 on the prevention of natural and man-made disasters,
– ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par „ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu”, ko saskaņā ar Reglamenta 121. punkta 1. pantu ALDE grupas vārdā 2010. gada 23. martā iesniedza Anneli Jäätteenmäki , Charles Goerens , Louis Michel , Marielle De Sarnez un Frédérique Ries (B7 0228/2010),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council of 23 March 2010 on setting up an EU rapid response capability, presented by Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez and Frédérique Ries on behalf of the ALDE Group pursuant to Rule 121(1) of the Rules of Procedure ( B7‑0228/2010 ),
– ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu,
– having regard to Rule 121(3) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7-0332/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0332/2010 ),
A. tā kā pasaulē arvien biežāk notiek katastrofas, kas prasa ievērojamus cilvēku upurus un rada būtisku kaitējumu tautsaimniecībai un videi; tā kā šādas katastrofas kļūst arvien postošākas, notiek arvien biežāk un plašākos apmēros arvien vairāk pasaules reģionos, galvenokārt klimata pārmaiņu rezultātā; un tā kā Eiropas Savienība veic lielu darbu, lai reaģētu uz šīm krīzes situācijām;
A. whereas disasters causing significant human, economic and environmental damage are on the increase worldwide; whereas such crises are happening with greater impact, frequency and scope in more parts of the world, mainly due to the effects of climate change ; and whereas the European Union is making considerable efforts to respond to these crises,
B. tā kā arvien biežāk un plašākos apmēros Eiropas Savienībai ir jāveic intervences pasākumi gan savā teritorijā, gan ārpus tās un šo pasākumu īstenošanu vēl vairāk sarežģī vispārējā finansiālā situācija un budžeta ierobežojumi, ir jāpalielina šo darbību rentabilitāte;
B. whereas the multiplication and greater frequency of interventions inside and outside the European Union are compounded by the global financial situation and budgetary constraints which underline the need for more cost effective operations,
C. tā kā Kopienas civilās aizsardzības mehānisma 31 dalībvalsts (ES-27, Norvēģijas, Lihtenšteinas, Horvātijas un Islandes) resursu kopīga izmantošana, kā arī dalībvalstu ciešāka sadarbība var nozīmēt gan operatīvus, gan finanšu aktīvus;
C. whereas sharing of resources among the 31 states that are members of the Community civil protection mechanism (EU-27, Norway, Lichtenstein, Croatia, Iceland), or in the context of enhanced cooperation between Member States, can represent an operational and financial asset,
D. tā kā humanitāru katastrofu seku novēršanai paredzētais Komisijas budžets, jo īpaši tā Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta aģentūras budžeta daļa, pēdējo piecu gadu laikā reālajā izteiksmē nav vis vienkārši saglabāts iepriekšējā līmenī, bet gan pat nedaudz samazināts;
D. whereas the Commission's budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO , has not merely been frozen but has fallen slightly in real terms over the last five years,
E. tā kā pēdējos gados ir paplašinātas iespējas ES saskaņoti reaģēt uz katastrofām, jo īpaši nepārtraukti stiprinot civilās aizsardzības mehānismu, nodrošinot labāku civilās aizsardzības un humānās palīdzības mijiedarbību un sadarbību un atzīstot, ka integrēta pieeja krīžu vadībai nozīmē ne tikai reaģēšanu, bet arī profilaksi un sagatavotību;
E. whereas progress has been made in recent years towards a more coherent EU disaster response, notably through progressive strengthening of the civil protection mechanism, better interaction/coordination between civil protection and humanitarian aid, and the recognition that an integrated approach to disaster management involves not only response but also prevention and preparedness,
F. tā kā Eiropas Savienības reaģēšana uz zemestrīci Haiti izpaudās ne tikai kā ātra, nozīmīga un plaša mēroga humānās palīdzības intervence, bet tika iesaistīts arī civilās aizsardzības mehānisms, kas spēja nekavējoties un pirmo reizi tā darbības vēsturē izvērst divus moduļus (ūdens attīrīšanas vienību un modernu medicīniskās palīdzības sniegšanas punktu), ko finansēja no līdzekļiem, kas bija paredzēti 2008. gada sagatavošanas darbībā ES ātrās reaģēšanas iespēju nodrošināšanai;
F. whereas the European Union's response to the earthquake in Haiti triggered not only a rapid, significant and large scale humanitarian aid intervention but also the activation of the civil protection mechanism which was able to deploy immediately and for the first time two modules (a water purification unit and an advanced medical post) financed through a 2008 Preparatory Action for an EU rapid response capability,
G. tā kā neseno krīžu laikā gūtā pieredze vēl arvien liecina par nepieciešamību uzlabot ES reaģēšanas uz katastrofām efektivitāti, koordināciju un redzamību un tā kā šīs katastrofas vēlreiz ir pierādījušas, cik nepieciešamas ir ES ātrās reaģēšanas iespējas (ES civilās aizsardzības spēki),
G. whereas lessons learned from recent crises continue to demonstrate the need to improve the EU’s disaster response in terms of efficiency, coordination and visibility, and whereas these disasters have once again highlighted the need for an EU rapid response capability (European civil protection force),
H. tā kā par ES uzticamību vislabāk liecina tās spēja aizsargāt savu pilsoņu dzīvību un īpašumus,
H. whereas the EU’s capacity to protect citizens’ lives and property is a decisive factor for its credibility,
a) atzīst, ka, uzticot atbildību par civilās aizsardzības un humānās palīdzības pienākumiem vienam humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās komisāram, Komisijā tiek uzlabota sinerģija un palielināta ES vispārējās reaģēšanas uz katastrofām saskanība;
(a) acknowledges that the inclusion of civil protection and humanitarian aid within the portfolio of a single Commissioner responsible for Humanitarian Aid and Crisis Response creates better synergies within the Commission and helps enhance the coherence of the overall EU disaster response;
b) aicina Komisijas Humānās palīdzības ģenerāldirektorātā pilnīgāk integrēt civilās aizsardzības un humānās palīdzības darba metodes, saglabājot to atšķirīgās īpašības, bet nošķirot to uzdevumus un pilnvaras, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un papildināmību un uzlabotu efektivitāti; vēl aicina katastrofu seku novēršanā iesaistīto militāro un civilo personālu, kā arī humānās palīdzības sniedzējus savā darbībā ievērot neitralitātes, neatkarības un objektivitātes principu;
(b) calls for greater integration between civil protection and humanitarian working methodologies within DG ECHO, while preserving their specific features by maintaining a clear distinction and demarcation of roles between them, in order to maximize synergies and complementarities and to enhance efficiency; calls also for military and civilian personnel and humanitarian workers involved in disaster response or humanitarian operations to act in accordance with the principles of neutrality, independence and impartiality;
c) atkārtoti norāda, ka civilās aizsardzības resursi humanitāro krīžu situācijās būtu jāizmanto, pamatojoties uz konkrētajām vajadzībām, un tiem būtu jāpapildina sniegtā humānā palīdzība atbilstīgi Eiropas Konsensam par humāno palīdzību (Oslo Pamatnostādnēm), lai nodrošinātu atbilstību neitralitātes, cilvēcīguma, objektivitātes un neatkarības humānajiem principiem;
(c) reiterates that the use of civil protection resources, where deployed in any humanitarian crisis, should be needs driven and complementary to, and coherent with, humanitarian aid , in accordance with the European Consensus on Humanitarian Aid and the United Nations guidelines (Oslo guidelines), with a view to ensuring compliance with the humanitarian principles of neutrality, humanity, impartiality and independence;
d) uzstāj, ka ES palīdzība dabas vai cilvēka izraisītas katastrofu gadījumā būtu jāvērš uz to, lai, cik viens iespējams, palīdzētu vietējai ekonomikai, piemēram, iepērkot vietēji vai reģionā ražotus pārtikas produktus, kā arī nodrošinot lauksaimniekiem nepieciešamos materiālus, lai viņi spētu atjaunot lauku ekonomiku;
(d) insists that EU assistance in the event of natural or man-made disasters should aim, wherever possible, at helping the local economy, for example by purchasing locally or regionally produced foodstuffs as well as providing the necessary materials for farmers in order to relaunch the rural economy;
e) aicina Padomi un Komisiju precizēt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību un koordināciju starp Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju, vadot plaša mēroga palīdzības darbības pēc katastrofām, kas notikušas ārpus Eiropas Savienības teritorijas;
(e) asks the Council and the Commission to clarify the arrangements for cooperation and coordination between the European External Action Service (EEAS) and the Commission for the management of a large-scale disaster response outside the territory of the European Union;
f) ierosina koordinēšanu veikt attiecīgajās vietās, sadarbojoties ar skartās valsts valdību un izmantojot tur atrodošos ES un dalībvalstu pārstāvjus, lai nodrošinātu mērķtiecīgu un kompetentu atbalstu skartajiem apvidiem;
(f) suggests localised coordination efforts, in cooperation with the national government of the affected state, using EU and Member States' representatives on the ground to ensure a targeted and competent response to affected localities;
g) mudina Padomi palielināt ES iespējas reaģēt uz katastrofām kā svarīgu prioritāti, jo īpaši ņemot vērā diskusijas par ES civilās aizsardzības spēku izveidošanu, un ņemt vērā Eiropas Parlamenta vairākkārtējos pieprasījumus par to, ka ir jāīsteno priekšlikumi, kas ierosināti 2006. gadā sagatavotajā M. Barnier ziņojumā;
(g) urges the Council to strengthen the EU’s disaster response capacity as a high priority, especially in view of the discussions on setting up an EU Civil Protection Force, and to follow up the European Parliament’s repeated requests that the proposals put forward in the Barnier report in 2006 should be implemented;
h) aicina nekavējoties izveidot ES civilās aizsardzības spēkus, kuriem ir jānodrošina visi nepieciešamie tehnoloģiskie un tehniskie resursi;
(h) calls for the immediate establishment of an EU Civil Protection Force which must be adequately equipped with the necessary technological and technical resources ;
i) ņemot vērā pēc dabas katastrofas veicamos pasākumus, vēl aicina labāk koordinēt humānās palīdzības aģentūru, dalībvalstu civilās aizsardzības mehānismu un Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta, kā arī jebkādu turpmāko Eiropas civilās aizsardzības spēku darbību;
(i) calls also, in the context of operations following a natural disaster, for better coordination between the humanitarian agencies and the civil protection mechanisms of the Member States and DG ECHO, and any future European civil protection force;
j) mudina Komisiju kopīgi ar saņēmējvalstu valdībām, vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām izstrādāt programmas, kā attiecīgajās kopienās palielināt katastrofu novēršanas un reaģēšanas ārkārtējās situācijās pārvaldības iespējas;
(j) urges the Commission to develop programs with national governments, local authorities and civil society organisations in beneficiary countries with regard to community-based disaster prevention and response management capacity;
k) mudina Padomi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemt pasākumus (kuri ir jāierosina Komisijai) ES civilās aizsardzības mehānisma paredzamības un plānošanas spējas uzlabošanai, jo šis mehānisms pagaidām darbojas, pamatojoties uz konkrētām un brīvprātīgām dalībvalstu iemaksām; iesaka, ka šiem pasākumiem varētu pievienot pasākumus, kas jau ir pārbaudīti ES sagatavošanas darbības laikā, tostarp ES līdzekļu piešķiršanu, brīvprātīgu resursu apvienošanu, pašreizējo jaudu un iespējamo scenāriju noteikšanu, turpmākās apmācības darbību sagatavošanu;
(k) encourages the Council to adopt , under the ordinary legislative procedure, measures (to be proposed by the Commission) for improving the predictability and the forward-planning capacity of the current EU civil protection mechanism, which is currently based on ad-hoc and voluntary contributions from Member States; suggests that these measures may include arrangements tested under the EU Preparatory Action including EU-level assets, voluntary pooling of resources, mapping of existing capacities, identification of scenarios and the development of further training activities;
l) vēl aicina pieņemt reālus budžetus, kuros apropriācijas dabas katastrofu seku novēršanai vai humānā palīdzības pasākumu sniegšanai tiku paredzētas, pamatojoties uz iepriekšējo gadu izdevumiem;
(l) calls also for realistic budgets in which appropriations for natural disasters or humanitarian action are allocated on the basis of previous years' spending;
m) uzskata, ka ES civilās aizsardzības spēki būtu jāveido, pamatojoties uz ES civilās aizsardzības mehānismu, optimizējot pieejamos instrumentus, kas tādējādi kļūtu efektīvāki un redzamāki, un pēc brīvprātības principa apvienojot loģistikas un cilvēku resursus saistībā gan ar apmācību par atbalsta sniegšanu katastrofu gadījumos, gan krīžu vadību, lai izstrādātu sagatavošanas darbību iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai 24 stundu laikā pēc katastrofas varētu sniegt sākotnējo palīdzību;
(m) considers that the EU civil protection force should build on the EU Civil Protection mechanism, should optimise the tools available, which would gain in efficiency and visibility, should involve the voluntary pooling of existing logistical and human resources with regard both to disaster-response training and disaster management by developing initiatives taken during preparatory actions, and it should be capable of providing initial aid within 24 hours of the occurrence of a disaster;
n) iesaka, ka ES civilās aizsardzības spēki jāveido, pamatojoties uz principiem, ka šie spēki:
(n) recommends that the EU civil protection force be based on the principles that it should:
– pamatojas uz vajadzību novērtēšanu, piedaloties visiem humānās palīdzības sniedzējiem;
- be based on an assessment of needs, with the participation of all humanitarian actors,
– ir civili;
- be civilian
– darbojas Eiropas Savienības uzdevumā;
- operate under the banner of the EU
– ievēro starptautiskās humanitārās tiesības;
- observe international humanitarian law
– ievēro to, ka dalībvalstis paredzētajos pasākumos piedalās pēc brīvprātības principa;
- respect the voluntary nature of the Member States’ participation in the intended arrangements
– balstīti uz pienākumu sadales principiem;
- be based on the principle of burden-sharing
– gatavi pieņemt ārpuskopienas valstu ieguldījumu;
- be open to contributions from non-EU countries