natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Incidentu vai avāriju gadījumā šiem dienestiem jāreaģē ar pienācīgu operativitāti un to rīcībā jābūt vismaz aprīkojumam, ugunsdzēsības līdzekļiem un pietiekamam personālam.
Such services must respond to an incident or accident with due urgency and shall include at least equipment, extinguishing agents and a sufficient number of personnel.
(j) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka lidlaukā ir glābšanas un ugunsdzēsības dienests gadījumā, ja lidlauku regulārā ekspluatācijas režīmā izlidošanai vai atlidošanai gatavotos izmantot krīzes situācijā nokļuvuši gaisa kuģi.
(j) The aerodrome operator must demonstrate that aerodrome rescue and fire-fighting services are provided for the critical aircraft planning to use the aerodrome in regular operation as origin or destination.
Lidlaukiem, ko aviosabiedrības, kuras izmanto lielizmēra gaisa kuģus, klasificē kā alternatīvus lidlaukus un par kuriem ir jāsniedz pierādījumi, ka tajos ir atbilstīga infrastruktūra (t.i. pacelšanās/ nolaišanās skrejceļu garums un platums, TWY sistēma utt.), arī saskaņā ar i) apakšpunktu ir jāatbilst attiecīgajām glābšanas un ugunsdzēsības dienestu prasībām.
Aerodromes that are specified as alternate aerodromes by airlines flying large aircraft and have to show they possess sufficient facilities purely in terms of ground infrastructure (i.e. takeoff/landing runway length and width, TWY System, etc.) should also be able to attain the corresponding requisite category of rescue and fire-fighting services in accordance with point (i).
Va pielikums – B daļa – 1. iedaļa – k) apakšpunkts
Annex Va – part B – section 1 – point k
(k) Lidlauka ekspluatantam jāgādā, lai ikviens lidlauka ekspluatācijā un uzturēšanā iesaistītais darbinieks būtu apmācīts un kvalificēts, un jāīsteno un jāuztur mācību un kontroles programmas, lai nodrošinātu visu attiecīgo darbinieku pastāvīgu kompetenci.
(k) The aerodrome operator must use only trained and qualified personnel for aerodrome operations and maintenance and must implement and maintain training and check programmes to ensure the continuing competence of all relevant personnel.
Lidlauka ekspluatants šīs prasības izpildi var pierādīt ar atbilstības deklarāciju.
The aerodrome operator may prove compliance with those obligations by means of a declaration of conformity.
Mērķis ir nodrošināt, ka šajā apakšpunktā minēto dienestu sertifikācija ir tāda pati, kādu piemēro lidojuma datu un lidlauka perona kontroles dienestiem.
The idea is to ensure that the services specified in this paragraph are not certified differently from flight data and apron control services.
Va pielikums – B daļa – 1. iedaļa – 1. apakšpunkts
Annex Va – part B – section 1 – point l
(l) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka ikviena persona, kam atļauts bez pavadības piekļūt kustības zonai vai citām ekspluatācijas zonām, ir atbilstoši apmācīta un kvalificēta šādai piekļuvei.
(l) The aerodrome operator must demonstrate that any person permitted unescorted access to the movement area or other operational areas is adequately trained and qualified for such access.
(l) Lidlauka ekspluatantam jāpierāda, ka ikviena persona, kam atļauts bez pavadības piekļūt kustības zonai vai citām ekspluatācijas zonām, ir atbilstoši apmācīta un kvalificēta šādai piekļuvei.
l) The aerodrome operator must demonstrate that any person permitted unescorted access to the movement area or other operational areas is adequately trained and qualified for such access.
Va pielikums – C daļa – 1. punkts – ievaddaļa
– part C – section 1 – introductory part
(1) Jānodrošina, ka gaisa telpā lidlauka kustības zonas apkaimē nav nekādu šķēršļu, lai lidlaukā varētu notikt paredzētā gaisa kuģu ekspluatācija un šķēršļu izveide lidlauka apkārtnē neradītu nepieņemamus riskus.
(1) The airspace around aerodrome movement areas must be safeguarded from obstacles so as to permit the intended aircraft operations at the aerodromes without creating an unacceptable risk caused by the development of obstacles around the aerodrome.
Šajā nolūkā jāizveido, jānodrošina un nepārtraukti jāuzrauga šķēršļu novērošanas virsmas, lai apzinātu par šīm virsmām augstākus objektus.
Obstacle monitoring surfaces must therefore be developed, implemented and continuously monitored to identify any infringing penetration.
Šajā nolūkā kompetentajām valsts iestādēm ir jāizveido, jānodrošina un nepārtraukti jāuzrauga šķēršļu novērošanas virsmas, lai apzinātu par šīm virsmām augstākus objektus.
Obstacle monitoring surfaces must therefore be developed, implemented and continuously monitored by the competent national authority to identify any infringing penetration.
Uzskaitītie uzdevumi ietilpst iestāžu, un nevis lidlauku ekspluatantu darbības jomā.
The items listed are a task for the authorities and not for the aerodromes.
Va pielikums – C daļa – 2. punkts – ievaddaļa
– part C – section 2 - introductory part
(2) Ar cilvēka darbību un zemes izmantošanu saistīti apdraudējumi, gan turpmāk uzskaitītie, gan citi, ir jāuzrauga un jākontrolē.
(2) Hazards related to human activities and land use, such as, but not limited to, items on the following list, must be monitored and controlled.
Šo apdraudējumu radītos riskus novērtē un vajadzības gadījumā mazina.
The risk caused by them shall be assessed and mitigated as appropriate:
Šis priekšlikums ir Eiropas vienotās gaisa telpas II ( SES II ) iniciatīvas neatņemama daļa un ietver vairākus pasākumus, kuru mērķis ir izveidot saskaņotu un integrētu ES tiesisko regulējumu, lai rastu risinājumus nākotnes problēmām, kas skar strauji augošo vienoto aviācijas tirgu.
This proposal forms an integral part of the Single European Sky II (SES II) initiative, which comprises a set of measures aimed at establishing a coherent and integrated EU regulatory framework that meets the future challenges facing the rapidly expanding single aviation market.
Ar priekšlikumu paredz, ka paplašinās Eiropas Aviācijas drošības aģentūras ( EASA ) kompetence attiecībā uz vienotu un saistošu drošības noteikumu nodrošināšanu lidlaukiem, gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) un aeronavigācijas dienestiem (ANS), kā arī attiecībā uz īstenošanas pārraudzību dalībvalstīs.
It provides for increased responsibilities of the European Aviation Safety Agency (EASA) to ensure uniform and binding safety rules for aerodromes, ATM and Air Navigation Services (ANS) as well as oversight of their implementation by Member States.
EASA sistēmu izveidoja ar Regulu (EK) Nr. 1592/2002.
The EASA system was set up by Regulation (EC) No. 1592/2002.
EASA galvenais mērķis ir izveidot un uzturēt augstu aviācijas drošības līmeni Eiropā.
The main objective of EASA is to establish and maintain a high level of aviation safety in Europe.
Šajā sakarībā tā ir pilnvarota izstrādāt drošības īstenošanas reglamentējošos noteikumus, lai tos pieņemtu Komisija, piemērojot komitoloģijas procedūru.
In this regard, it has the mandate to prepare the safety regulatory implementing rules to be adopted by the Commission through comitology.
Turklāt pati aģentūra izsniedz sertifikātus un apstiprinājumus ražojumiem un organizācijām.
Furthermore, the agency directly issues certificates and approvals for products or organisations.
EASA arī palīdz Komisijai uzraudzīt efektīvu un vienotu drošības noteikumu īstenošanu dalībvalstīs.
EASA also assists the Commission in monitoring the effective and uniform implementation of the safety rules by Member States.
Sākotnēji EASA kompetencē bija tikai lidojumderīguma un gaisa kuģu atbilstības vides aizsardzības prasībām nodrošināšana, kā arī gaisa kuģu izstrādē, ražošanā un uzturēšanā iesaistītā personāla un organizāciju atbilstības nodrošināšana.
Initially, EASA's field of competence was limited to ensuring the airworthiness and environmental compatibility of aircraft, including personnel and organisations involved in their design, production and maintenance.
Lai gan pašreizējā gaisa transporta sistēma tiek uzskatīta par ļoti drošu, straujais gaisa transporta apjoma pieauguma temps, visticamāk, radīs jaunas drošības problēmas.
While the current European air transport system is considered to be very safe, the high transport volume growth rates are likely to give rise to new safety challenges.
Tādēļ ir jārīkojas Kopienas līmenī, lai uzturētu (un, iespējams, uzlabotu) drošību nākotnē.
Action at Community level is thus required in order to maintain (and possibly improve) safety levels in the future.
Vissvarīgākais ir uzlabot un saskaņot standartus tajās jomās, kas vēl nav ietvertas ES tiesību aktos (un līdz ar to rodas tiesiskā regulējuma sadrumstalotība un trūkumi tā īstenošanā), lai tos integrētu vienotā pieejā.
Most importantly, there is a need to upgrade and harmonise standards in segments, which are not yet covered by EU legislation (and are therefore are characterised by regulatory fragmentation and a lack of enforcement) in order to integrate them into the single approach.
Tas it īpaši attiecas uz diviem posmiem gaisa transporta ķēdē, kurus uzskata par nozīmīgiem no drošības viedokļa, jo tie veido vislielāko potenciālo risku.
This holds in particular for two elements of the air transport chain, which are considered as vital from a safety point of view, as they constitute potential top risk areas.
Pirmkārt, liela nozīme ir lidlauku infrastruktūrai un ekspluatācijai, jo vairākums negadījumu notiek lidojuma sākuma vai beigu posmā.
Firstly, aerodrome infrastructure and operations are of crucial importance, since the majority of accidents occur in either the initial or the final phases of a flight.
ATM un ANS vienlīdz attiecas uz aviācijas drošību, īpaši saistībā ar strauji pieaugošo satiksmes apjomu.
ATM and ANS are equally relevant for aviation safety, especially against the background of rapidly increasing traffic volumes.
Priekšlikuma pamatjautājumi
Elements of the proposal
Saskaņā ar iepriekš minētajiem apsvērumiem Komisija ierosina paplašināt Regulas (EK) Nr. 216/2008 darbības jomu attiecībā uz lidlaukiem un ATM/ANS, kā arī uzticēt EASA jaunus uzdevumus šajās jomās, proti, reglamentējošo noteikumu sagatavošanu, standartizācijas pārbaudes un — ierobežotā apjomā — sertificēšanu.
In line with the above considerations, the Commission proposes to extend the scope of Regulation (EC) No. 216/2008 to both aerodromes and ATM/ANS and to give EASA new tasks in these areas, notably over rulemaking, standardisation inspection and (to a limited extend) certification.
Tādējādi ar priekšlikumu paredz, ka Kopienas tiesību akti ir jāattiecina uz visiem publiski pieejamajiem lidlaukiem, kuri var apkalpot Instrumentālo lidojumu noteikumiem (IFR) atbilstīgu satiksmi vai gaisa kuģus, kas pārsniedz noteiktu svaru.
Hence, the proposal provides that all aerodromes open to the public, which can serve Instrument Flight Rules (IFR) traffic or aircraft above a certain weight, must be subject to Community legislation.
Regulā noteiktas kopējas pamatprasības, piemēram, attiecībā uz fiziskajiem raksturlielumiem, infrastruktūru, aprīkojumu, ekspluatāciju un pārvaldību, kā arī uz lidlauka apkārtni.
The Regulation itself lays down common essential requirements, for instance in terms of physical characteristics, infrastructure, equipment, operations and management as well as aerodrome surroundings.
Šo prasību ievērošana ir priekšnoteikums, lai lidlauku īpašnieki un ekspluatanti saņemtu lidlauka sertifikāciju no valsts aviācijas pārvaldēm.
Aerodrome owners and operators must comply with these requirements as a precondition for certification of the aerodrome by national aviation authorities.
EASA ir jāizstrādā sertificēšanas specifikācijas, kuras izmanto sertifikātu piešķiršanas procesā.
EASA would have to develop the certification specifications to be used in the certification process.
Turklāt aģentūras uzdevums ir izstrādāt īstenošanas noteikumu projektu, kurā sīki aprakstītas sertifikācijas prasības, lai Komisija to pieņemtu saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru.
It is furthermore the Agency's task to draft implementing rules defining the detailed requirements for certification to be subsequently adopted by the Commission in accordance with the regulatory procedure with scrutiny.
Visbeidzot, aģentūra ir jāpilnvaro veikt revīzijas un standartizācijas pārbaudes.
Finally, the Agency would be empowered to carry out audits and standardisation inspections.
Turklāt ar regulas priekšlikumu paredz, ka ATM/ANS un gaiss/zeme sadarbspējas drošību regulē EASA sistēmas robežās.
Likewise, the proposed regulation provides for the safety of ATM/ANS and of air/ground interoperability to be regulated under the aegis of the EASA system.
Pēc analoģijas ar iepriekš minēto, ar priekšlikumu ievieš ATM/ANS kopējās pamatprasības attiecībā uz gaisa telpas izmantošanu, sniegtajiem pakalpojumiem, ATM/ANS sistēmām un to komponentiem un gaisa satiksmes vadības dispečeru kvalifikāciju.
In analogy with the above, the proposal introduces common essential requirements for ATM/ANS in relation to the use of air space, the services provided, ATM/ANS systems and their constituents and the qualification of air traffic controllers.
ATM/ANS pakalpojumu sniedzējiem, kā arī gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir jābūt sertifikātam.
ATM/ANS providers as well as air traffic controllers would be required to hold a certificate.
Bez tam sertifikācijas prasības organizācijām, kuras iesaistītas ATM/ANS sistēmu izstrādē un ražošanā, un/vai pašām sistēmām var noteikt ar īstenošanas pasākumiem.
Additionally, certification requirements for organisations engaged in the design and manufacture of ATM/ANS systems and/or for the systems themselves may be introduced through implementing measures.
Valsts kompetentajām iestādēm ir jāpārrauga, kā organizācijas ievēro pamatprasības un attiecīgos īstenošanas noteikumus, izņemot gadījumus, kad organizācijas atrodas trešās valstīs un kad organizācijas sniedz pakalpojumus vairāk nekā triju dalībvalstu gaisa telpā, par ko atbild EASA .
The oversight of compliance of organisations with the essential requirements and the related implementing rules would be done by the competent national authorities, except for the oversight of organisations located in third countries and of organisations providing services in the airspace of more than three Member States, for which EASA would be responsible.
Aģentūras turpmākā atbildība attiecībā uz ATM/ANS ir identiska tai, kas minēta iepriekš saistībā ar lidlaukiem.
The agency's further responsibilities with regard to ATM/ANS are identical with the ones referred to above in relation to aerodromes.
Tā ietver īstenošanas noteikumu un sertificēšanas specifikāciju projektu sagatavošanu, drošuma analīzes un standartizācijas pārbaudes valstu kompetentajās iestādēs.
They include draft implementing rules and certification specifications, safety analyses and standardisation inspections of national competent authorities.
Referents atbalsta saskaņotu drošības noteikumu ieviešanu Eiropas mērogā.
The Rapporteur supports the introduction of harmonised safety rules at European level.
Iniciatīva par vienotas sistēmas pieeju drošības jomā ir vajadzīga, lai garantētu gaisa transporta drošumu un ilgtspējību.
An initiative for a full system approach in the field of safety is needed to keep air transport safe and sustainable.
Tomēr drošības procedūras, kuras piemēro dažādās dalībvalstīs, joprojām krasi atšķiras, un ATM/ANS ir jāuzlabo, pamatojoties uz vienotiem noteikumiem, kurus izstrādā viena iestāde un kurus vienādi ievieš visā Kopienā.
Nevertheless, safety procedures still vary widely among Member States and ATM/ANS must improve, based on a common set of rules developed by a single authority and uniformly implemented throughout the Community.
Izveidojot EASA , Kopiena ir pārņēmusi atbildību par vienotu noteikumu izstrādi, kurus tieši piemēro visā ES teritorijā.
With the creation of EASA, the Community has taken over responsibility to produce common rules which are directly applicable EU-wide.
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra ir būtisks posms Eiropas Savienības aviācijas drošības stratēģijā, un ir pašsaprotami, ka tai ir jāuztic visas aviācijas sistēmas pārraudzība.
The European Aviation Safety Agency is the key player of the European Union’s strategy for aviation safety, and it is only natural that it should be entrusted with the oversight of the entire aviation system.
Ņemot vērā šos apsvērumus, referents Komisijas priekšlikumu vērtē atzinīgi.
In light of these considerations, the Rapporteur welcomes the Commission's proposal.
Tā kā priekšlikums ir tehniska rakstura, ierosināto grozījumu mērķis ir nodrošināt EASA regulas un ierosināto SES II tiesību aktu saskaņošanu, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju.
Given the highly technical nature of the proposal, the suggested amendments mainly aim to ensure harmonisation between the provisions of the EASA regulation and the proposed SES II legislation, in order to ensure a smooth transition.
Referents it īpaši ierosina:
Specifically, the Rapporteur suggests the following:
– saistībā ar priekšlikuma darbības jomas precizējumu attiecībā uz lidlaukiem — tie lidlauki vai to daļa, kurus izmanto galvenokārt izpriecu un sporta lidojumiem, nav jāietver regulas noteikumos; turklāt regulā jāietver tikai tie lidlauki vai to daļa, kas saskaņā ar norādītajiem nosacījumiem faktiski kalpo satiksmes un aviopārvadājumu nodrošināšanai;
- Clarification of the proposal's scope with regard to aerodromes: The Rapporteur suggests that aerodromes or part thereof mainly used for recreational and sports flying only should not be covered by the provisions of the Regulation; moreover, the Regulation should only cover aerodromes or part thereof that actually serve traffic and aircraft under the specified conditions.
– saistībā ar akreditētām struktūrām referents ierosina precizējumus, kas nodrošina proporcionalitāti, garantē vietējo zināšanu un pieredzes izmantošanu un novērš kompetento iestāžu sertifikācijas darba apjoma būtisku pieaugumu.
- Accredited bodies: The Rapporteur proposes clarifications that ensure proportionality, safeguard the use of local knowledge and expertise available and avoid any major increase in the certification obligations of the competent authorities.
Tādējādi tiks ietaupīti līdzekļi saistībā ar sertifikācijas izmaksām, īpaši vispārējas nozīmes aviācijā;
This would result in savings as regards the certification costs, especially for General Aviation.
Turklāt šo dokumentu izstrādes termiņu saskaņo ar 11. panta 5.a. un 5.b. punkta noteikumiem un nodrošina, ka ir pietiekami daudz laika, lai pielāgotos jaunajam tiesiskajam regulējumam;
Furthermore, the timeframe for issuing these documents shall be consistent with the provisions of Art. 11 5a and 5b and ensure that there is a sufficient period for adaptation to the new regulatory framework.
– aģentūrai ir jāizsniedz sertifikāti organizācijām, kas atrodas ārpus ES un sniedz pakalpojumus tās teritorijas gaisa telpā, uz kuru attiecas Līgums;
- The Agency should issue certificates for organisations located outside the EU that provide services in the airspace of the territory to which the Treaty applies;
– aģentūrai, kā arī valsts iestādēm, jādod tiesības piešķirt pagaidu atbrīvojumus, ja vietējie nosacījumi paredz šādus pasākumus, īpaši lidlauku jomā;
- The Agency, as well as the national authorities, should be able to grant temporary exemptions, where local conditions impose such measures, especially in the field of aerodromes;
– ir jānodrošina, ka aģentūra saņem pietiekami daudz līdzekļu, lai uzņemtos jaunos pienākumus, un ka šo līdzekļu piešķiršanas termiņu nosaka, ņemot vērā konkrētas vajadzības un saistīto īstenošanas noteikumu pieņemšanas un attiecīgās piemērošanas grafiku.
- It must be ensured that the Agency has sufficient resources for its new responsibilities, and that the timing of the allocation of these resources is based on the defined need and schedule for the adoption and the respective applicability of the related implementing rules.
Referents noteikti atbalsta papildu līdzekļu piešķiršanu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai, lai tā varētu nodrošināt kvalitatīvus, vienotus un tiesiski saistošus aviācijas drošības standartus visai aviācijas sistēmai;
The Rapporteur is certainly in favour of granting additional resources to the European Aviation Safety Agency so that it can provide high, uniform and legally binding aviation safety standards for the entire aviation system.
– visbeidzot, referents vēlētos uzsvērt vajadzību paplašināt sadarbību starp EASA un Eurocontrol , lai nodrošinātu vajadzīgo pāreju un novērstu uzdevumu un atbildības dublēšanos.
- Finally, the Rapporteur would like to emphasise the need for extended cooperation between EASA and Eurocontrol with a view to ensuring the necessary transition and to avoiding duplication of tasks and responsibilities.
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................18
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............19
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS.............21
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 22
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................24
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................25
– ņemot vērā Mazo un vidējo uzņēmumu hartu, ko Eiropadome pieņēmusi 2000. gada 19. un 20. jūnijā Feirā,
– having regard to the European Charter for Small Enterprises, adopted by the European Council at its meeting in Feira on 19 and 20 June 2000,
– ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras secinājumus par Lisabonas stratēģiju, kas pieņemta Lisabonā 2000. gada 24. martā,
– having regard to the Presidency conclusions on the Lisbon Strategy adopted by the European Council in Lisbon on 24 March 2000,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK iekļauto mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju
– having regard to Commission Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. oktobra paziņojumu „Globālā Eiropa: konkurence pasaulē — ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā” ( COM(2006)0567 ),
– having regard to the Commission communication of 4 October 2006 entitled 'Global Europe: Competing in the world – A contribution to the EU's growth and jobs strategy' ( COM(2006)0567 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 4. oktobra paziņojumu „Mazo un vidējo uzņēmumu būtiskā nozīme, lai veicinātu lielāku izaugsmi un vairāk darbavietu.
– having regard to the Commission communication of 4 October 2007 entitled 'Small and medium-sized enterprises – Key for delivering more growth and jobs.
Mūsdienīgās MVU politikas pārskats” ( COM(2007)0592 ),0592),
A mid-term review of modern SME policy' ( COM(2007)0592 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. aprīļa paziņojumu „Globālā Eiropa: spēcīgāka partnerība, lai Eiropas eksportētājiem sniegtu piekļuvi tirgum” ( COM(2007)0183 ),
– having regard to the Commission communication of 18 April 2007 entitled 'Global Europe: A stronger partnership to deliver market access for European exporters' ( COM(2007)0183 ),
– ņemot vērā Komisijas (Tirdzniecības ģenerāldirektorāta) 2007. gada 28. februāra ziņojumu par ES tirgus piekļuves stratēģijas publisko apspriešanu,
– having regard to the report on the public consultation on the EU market access strategy, presented by the Commission (DG Trade) on 28 February 2007,
– ņemot vērā ekspertu grupas galīgo ziņojumu par MVU internacionalizāciju, kuru 2007. gada decembrī publiskoja Komisija (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, MVU konkurētspējas veicināšana)
– having regard to the Final Report of the Expert Group on Supporting the Internationalisation of SMEs, published by the Commission (DG Enterprise and Industry, Promotion of SME competitiveness) in December 2007
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu „„Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts „Small Business Act”” ( COM(2008)0394 ),
– having regard to the Commission communication of 25 June 2008 entitled 'Think Small First – Small Business Act for Europe' ( COM(2008)0394 ),