natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visām dalībvalstīm jācenšas panākt progresu, bet tām, kuru nepilnības ir lielākas, kopumā vajadzētu pielikt vairāk pūļu, lai sasniegtu ar parāda uzkrājumiem un deficītu saistītos mērķus.
D emographic evolution should also be taken into account when assessing current account imbalances:
Novērtējot pašreizējo norēķinu kontu nelīdzsvarotību, būtu jāņem vērā arī demogrāfiskā attīstība.
– Integrate better the "debt" criteria (the "sustainability aspect") in each step of the Excessive Deficit Procedure (EDP) and set up an Excessive Debt Surveillance Procedure (EDSP) on the basis of gross debt levels.
– Ikvienā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PBDNP) posmā jāintegrē „parāda” kritēriji („ilgtspējas aspekts”) un, pamatojoties uz bruto parāda līmeņiem, jāizveido pārmērīga parāda uzraudzības procedūra (PPUP); PPUP īstenošanai ir nepieciešami detalizēti, regulāri ziņojumi par parāda un deficīta dinamiku, to savstarpējo saistību un attīstību, turklāt vienlaikus jāņem vērā katrai valstij raksturīgie apstākļi un jābūt iespējai katrai dalībvalstij noteikt atšķirīgus grafikus, lai tās sasniegtu SGP noteiktās mērķvērtības;
The EDSP would require detailed regular reports on the debt and deficit dynamics, their interconnection and development, while taking into account country-specific conditions and allowing different timetables for each Member State to recover to the target values set out in the SGP;
– PPUP īstenošanas laikā Komisijai būtu jāapspriežas ar Eiropas un attiecīgajiem valstu sociālajiem partneriem;
the Commission should consult the European and relevant national social partners, as part of the EDSP,
– vairāk jāņem vērā parāda līmenis, parāda atmaksas profils (tostarp maksājumu termiņi) un parāda dinamika (jāvērtē valsts finanšu ilgtspēja), cenšoties panākt konverģenci to dalībvalstīm raksturīgo VTFM sasniegšanā, kuri jāiekļauj SKP;
– Take the debt level, debt profile (including maturity) and debt dynamics (an assessment of the sustainability of public finances) more strongly into account in the pace of convergence towards Member State-specific MTFO to be included in the SCPs,
– īstenojot PPUP, jāizveido skaidra, saskaņota sistēma, lai novērtētu un uzraudzītu parāda dinamiku, tostarp tiešas un netiešas saistības, piemēram, darījumi ar valsts pensiju fondu līdzekļiem un valsts garantijas (kas cita starpā var izrietēt no galvenās, procentu vai ieņēmumu plūsmas) saistībā ar valsts un privātās partnerības ieguldījumiem, kā arī valsts budžetam gadu gaitā radītās izmaksas par šādiem ieguldījumiem;
– As part of the EDSP establish a clear harmonised framework to measure and monitor debt dynamics including implicit and contingent liabilities, such as public pension exposures and public guarantees (whether, inter alia, of principal, interest or income-flows) in public-private partnership investments, and the costs of such investments to the national budget throughout the years,
– jāizveido katrai valstij atbilstoši dažādoti termiņi attiecībā uz fiskālās konsolidācijas procesu, kas tiks īstenots līdz 2015. gadam, lai visus budžeta deficīta līmeņus no jauna pielāgotu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām;
– Establish a country-specific differentiated time frame for the process of fiscal consolidation that will occur no later than 2015, in view of realigning all public deficit levels with the requirements set out in the SGP,
– jāizveido uzraudzības mehānisms, ietverot tajā iespējamus publiskus brīdinājumus un papildu sankcijas un stimulus dalībvalstīm, kas nav sasniegušas tām noteikto VTFM vai nespēj to sasniegt noteiktajā tempā, kā arī iespējamus ekonomiskus stimulus valstīm, kuras ir sasniegušas VTFM ātrāk par plānoto;
– Establish a monitoring mechanism including possible public warnings and incremental sanctions and incentives for Member States that have not reached their country specific MTFO or are not approaching it at the agreed pace, as well as possible economic stimulus for countries that have reached their MTFO faster than expected,
– jāveicina budžeta kontroles agrās brīdināšanas sistēmas izveide valsts līmenī;
– Encourage the establishment of early warning budgetary control mechanisms at national level,
– jāizstrādā iepriekš noteikti un preferenciāli euro zonas valstīm paredzēti pasākumi, par kuriem lemj, ievērojot Komisijas nepārprotamo kompetenci, un kurus ietver SGP preventīvajā un korektīvajā daļā, lai veicinātu agrās brīdināšanas pasākumus un piemērotu tos pakāpeniski;
– Establish pre-specified and pre-emptive measures within the euro area to be decided under the clear competences of the Commission, both for the preventive and the corrective arm of the SGP, in order to facilitate early warning steps and apply them in a progressive way,
– saskaņā ar jauno daudzpusējo uzraudzības sistēmu un uzlabotajiem SGP instrumentiem šādas sankcijas un stimuli jāievieš un jāīsteno euro zonas valstīs, ņemot vērā šo valstu ārkārtīgi ciešo saistību ar valstīm, kuras nav euro zonas dalībvalstis, jo īpaši ar tām valstīm, kuras, kā sagaidāms, pievienosies euro zonai, un jo īpaši vairāk uzmanības jāpievērš VTFM;
– Enforce and implement such sanctions and incentives for euro-area Member States, taking into consideration the very close interconnections with non-euro-area economies, especially those that are expected to join the euro area, as part of the new multilateral surveillance framework and the enhanced instruments of the SGP, in particular a stronger focus of the MTFO,
– jāizdara nepieciešamās izmaiņas Komisijas iekšējā lēmumu pieņemšanas procedūrā, pienācīgi ievērojot LESD ietvertos pašreizējos principus, lai saskaņā ar Komisijas nepārprotamo kompetenci nodrošinātu efektīvu un ātru sankciju piemērošanas mehānismu ieviešanu, jo īpaši attiecinot tos uz euro zonas dalībvalstīm;
– Make the necessary changes to the Commission's internal decision-making procedure, with due respect to the current principles enshrined in the TFEU, in order to guarantee an efficient and rapid implementation of sanctioning mechanisms under its clear competences, in particular, for Member States of the euro area,
– lai pilnībā tiktu ievēroti SGP principi, jānodrošina, ka lēmums par to, kā dalībvalstis ievēro SGP , Komisijai jāpieņem neatkarīgāk no Padomes;
– Ensure that the decision on compliance of Member States with the SGP is taken more independently from the Council by the Commission, in order to respect fully the SGP principles,
– jānodrošina, lai ikgadējie ieteikumi politikas izstrādei vispirms tiktu apspriesti Eiropas Parlamentā un pēc tam Eiropadomē.
– Ensure that annual policy recommendations are discussed in the European Parliament before the European Council discussions.
3. ieteikums — Eurogrupas īstenotās ekonomikas pārvaldības uzlabošana euro zonā un Eiropas Savienībā kopumā.
Recommendation 3 : Enhancing economic governance in the euro area by the Euro Group as well as the European Union as a whole
Ņemot vērā to, cik svarīgi ir, lai visas Eiropas Savienības dalībvalstis piedalītos ekonomikas konverģences panākšanā, un tomēr atzīstot, ka situācija euro zonas valstīs atšķiras no situācijas, kāda ir pārējās dalībvalstīs — jo tajās nav maiņas kursa mehānisma, kuru varētu izmantot gadījumā, ja tām būtu nepieciešams pielāgot relatīvās cenas, un tās dala atbildību par Eiropas Monetārās Savienības darbību kopumā —, ar jaunajiem noteikumiem, kas pamatojas uz pārējiem šajā rezolūcijā minētajiem ieteikumiem, LESD 136. pantu un tā 14. protokolu par Eurogrupu, būtu jācenšas:
Recognising how importan t it is that all Member States of the European Union take part in achieving economic convergence, but also recognising that euro area countries are in a different situation from other Member States , as they do not have the exchange rate mechanism at their disposal if they need to adjust relative prices and that they share responsibility for the functioning of the European M onetary U nion as a whole, the new rules, based on the other recommendations in this resolution and Article 136 TFEU and Protocol (No 14) thereto on the Euro Group, aim to:
– izveidot euro zonai paredzētu īpašu sistēmu, lai attiecīgajās dalībvalstīs pastiprināti uzraudzītu pārmērīgi lielas makroekonomikas novirzes, ekonomisko izaugsmi, bezdarba līmeņus, cenu konkurētspēju, faktiskās maiņas likmes, kredītu pieaugumu un norises saistībā ar norēķinu kontiem;
– Establish a euro-area-specific framework for reinforced monitoring, focusing on excessive macro-economic divergences, economic growth, unemployment levels , price competitiveness, real exchange rates, credit growth and the current account developments of the Member States concerned,
– izveidot pastāvīgu struktūru nolūkā pastiprināt koordinēšanu starp visām ES dalībvalstīm, lai uzraudzītu un veicinātu ekonomikas konverģenci un apspriestu iespējamo makroekonomikas nelīdzsvarotību Savienībā;
– Establish a regular framework to increase coordination among all EU Member States in order to monitor and foster economic convergence and discuss potential macro-economic imbalances within the Union,
– palielināt uz ceturkšņa tematiskiem ziņojumiem par vairākām valstīm balstītu ikgadējo euro zonas uzraudzības ziņojumu nozīmi, pievēršoties, no vienas puses, tādam jautājumam kā iespējamais domino efekts, ko izraisa notikumi pasaules ekonomikā, politikas virzieni un apstākļi, kas jo sevišķi ietekmē noteiktas dalībvalstis euro zonā, un, no otras puses, — ietekmei, kāda var būt Eurogrupas pieņemtajiem lēmumiem ekonomikas jomā uz tām valstīm un reģioniem, kas nav euro zonā; īpaša uzmanība jāpievērš to politikas virzienu noteikšanai, kuri rada pozitīvu domino efektu, jo īpaši ekonomikas lejupslīdes laikā, un tādēļ jāatbalsta ilgtspējīga izaugsme visā euro zonā;
– Increase the importance of the annual euro-area surveillance reports based on quarterly, thematic, multi-country reports, focusing, on the one hand, on potential spill-over effects from global economic developments and from policies and circumstances having a particular impact on certain Member States in the euro area and, on the other hand, on the effects that economic decisions taken by the Euro Group may have on the countries and regions outside the euro area; special attention should be given to identifying policies that generate positive spill-over effects, in particular during economic downturns, and thereby support sustainable growth in the whole euro area,
– stiprināt Eurogrupas priekšsēdētāja sekretariātu;
– Strengthen the secretariat of the President of the Euro Group,
– ierosina, ka par ekonomikas un monetārajiem jautājumiem atbildīgais komisārs varētu būt arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kura darba pienākumos tiktu iekļauts uzdevums nodrošināt ES ekonomiskās darbības saskaņotību, uzraudzīt, kā Komisija pilda savus pienākumus ekonomikas, monetārajā un finanšu tirgus jomā, un koordinēt citus Savienības ekonomiskās darbības aspektus;
– Proposes that the Commissioner in charge of Economic and Monetary Affairs would also be a vice-president of the Commission and would be tasked with ensuring that EU economic activity is consistent, with overseeing how the Commission exercises its economic, fiscal and financial-market-related responsibilities and with coordinating other aspects of the Union’s economic activity,
– palielināt Eurogrupas lēmumu pieņemšanas pārredzamību un atbildību, rīkojot regulāras Eurogrupas priekšsēdētāja un Parlamenta atbildīgās komitejas apspriedes un nekavējoties Eurogrupas mājaslapā publicējot pieņemtos lēmumus; nodrošināt, ka vismaz tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā, bet kurām ir pienākums ieviest vienoto valūtu, ir iespējas piedalīties Eurogrupas apspriedēs.
– Increase the transparency and accountability of the decision-making of the Euro Group by establishing a regular dialogue with the President of the Euro Group within the competent Committee in Parliament and by publishing speedily the decisions taken by the Euro Group on their webpage ; ensure that at least those non-eurozone Members States-with an obligation to adopt the common currency have access to the debate within the Euro Group.
4. ieteikums — vienkārša un uzticama mehānisma izveide euro zonā, lai novērstu pārmērīga parāda rašanos un risinātu ar to saistītus jautājumus.
Recommendation 4: Establish a robust and credible excessive debt prevention and resolution mechanism for the euro area
Pirms jebkādu tiesību aktu pieņemšanas (pamatojoties uz LESD 122., 125., 329. (ciešāka sadarbība) un 352. pantu vai jebkādu citu piemērotu juridisko pamatu) laika posmā, kas nepārsniedz vienu gadu, būtu jāveic ietekmes novērtējums un priekšizpēte nolūkā:
An impact assessment and feasibility study, which should not take more than one year, should be undertaken before any legislative act (based Articles 122, 125, 329 (enhanced cooperation) and 352 TFEU or any other appropriate legal bas is ) aiming to:
– pēc rūpīgas priekšrocību un trūkumu izpētes laika posmā, kas nepārsniegtu vienu gadu, izveidot pastāvīgu mehānismu vai struktūru (Eiropas Monetāro fondu), kas būtu valsts parāda norišu uzraudzītājs un papildinātu SGP kā galējais līdzeklis, proti, mehānisms, kuru izmanto gadījumos, kad tirgus finansējums vairs nav pieejams valdībai un/vai dalībvalstij, kas saskaras ar maksājumu bilances problēmām; tā pamatā jābūt pašreizējiem mehānismiem (tādiem kā Eiropas finanšu stabilitātes instruments, Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms un Eiropas maksājumu bilances atbalsta instruments), un cita starpā ir ietverti skaidri noteikumi par tādiem aspektiem kā:
– Establish a permanent mechanism or body (a European Monetary Fund), after due examination, which should not take more than 1 year, of its pros and cons, to be an overseer of sovereign debt developments and to complement the SGP as a mechanism of last resort for cases in which market financing is no longer available for a government and/or Member State exposed to balance of payments problems; it shall be based on existing mechanisms (the European Financial Stability Facility, the European Financial Stabilisation Mechanism and the European balance of payments assistance instrument) and shall include clear rules inter alia on the following aspects:
– līdzdalības kritēriji, piemēram, valsts budžeta noteikumu/iestāžu minimuma prasību izpilde,
- on membership criteria, such as fulfilling the minimum requirements for national budgetary rules/institutions,
– lēmumu pieņemšanas procedūras un finansējums,
- on decision-making procedures and funding and
– ārkārtas aizdevumu nosacījumi,
- on conditionality for exceptional loans,
– resursi un pilnvaras.
- on resources and powers.
Šādam mehānismam nevajadzētu ierobežot budžeta iestāžu pilnvaras veidot ES budžetu pienācīgā līmenī, tam būtu jānovērš morālā kaitējuma risks un jāatbilst valsts palīdzības principiem un sekām.
Such a mechanism should not limit the powers of the Budgetary Authorities to establish the EU budget at an appropriate level, should avoid moral hazard andbe consistent with State Aid principles and consequences.
Būtu rūpīgi jāizvērtē, vai dalībvalstis, kas nav euro zonas valstis, izpildot iepriekš noteiktus kritērijus, varētu ņemt līdzdalību Eiropas stabilizācijas mehānismā, katru gadījumu izskatot atsevišķi;
It should also be carefully assessed whether non-euro Member States could possibly join the European stabilisation mechanism on a case-by-case basis and after fulfilling predefined criteria,
– izpētīt iespējas dalībvalstīm, kas nav euro zonas valstis, atsevišķos gadījumos un pēc noteiktu kritēriju izpildes ņemt dalību Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismā;
– Examine the possibility of non-euro Member States joining the European stabilisation mechanism on a case-by-case basis and after fulfilling certain conditions,
– informēt Eiropas Parlamentu par paredzamo ietekmi, ko uz ES kredītreitingu var atstāt: a) finanšu stabilitātes mehānisma izveide un b) minētās kredītlīnijas pilnīga izmantošana;
– Inform the European Parliament of the estimated effect on the EU's credit rating: a) by the creation of the financial stabilisation mechanism b) by the utilisation of the full line,
– sniegt pietiekami izsmeļošu informāciju par noteikumiem finanšu stabilizācijas mehānisma īstenošanai, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas ( DFS ) ierobežojumus; pirms DFS regulas pieņemšanas pamatīgāk apsvērt Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, ņemot vērā tā iespējamo tālejošo ietekmi uz budžetu;
– Provide sufficient information on the rules for implementing the financial stabilisation mechanism with regards to the limits of the Multiannual Financial Framework (MFF); given its possible far-reaching budgetary consequences, give further thought to the European Financial Stabilisation Mechanism ahead of the adoption of the MFF regulation,
– piekrist tam, ka lēmumi saistībā ar šā mehānisma iespējamo ietekmi uz ES budžetu ir jāpieņem abām budžeta lēmējiestādēm;
– Accept that both arms of the budgetary authority be involved in decisions concerning the impact that this mechanism could have on the EU budget,
– vienoties par to, ka visas iespējamās ar šo mehānismu saistītās budžeta vajadzības ir jāfinansē, ad hoc kārtībā pārskatot DFS, lai nodrošinātu, ka laikus ir garantēta budžeta lēmējinstitūcijas pienācīga līdzdalība.
– Agree that any possible budgetary needs linked to this mechanism should be financed through an ad-hoc revision of the MFF to ensure that sufficient involvement of the budgetary authority is guaranteed on time.
5. ieteikums — ES budžeta, finanšu un fiskālo instrumentu pārskatīšana.
Recommendation 5: Review the EU budgetary, f inancial and fiscal instruments
Divpadsmit mēnešu laikā jāpieņem tiesību akts / jāveic priekšizpēte, lai :
The legislative act/feasibility study is to be adopted within twelve months aiming to:
– viena gada laikā sagatavotu pamatojuma novērtējumu (par būtību, risku un priekšrocībām) tādas sistēmas izveidei ilgtermiņā, kas paredzēta, lai dalībvalstis varētu piedalīties Eiropas kopējo obligāciju izdošanā.
– Produce a feasibility assessment within one year (dealing with its nature, risks and advantages) in order to establish in the long run a system under which Member States may participate in the issuance of common European bonds.
Novērtējumā būtu jāatspoguļo dažādas juridiskās alternatīvas un mērķi, piemēram, nodrošinot Eiropas infrastruktūrai un stratēģiski svarīgiem projektiem ilgtermiņa finansējumu, izmantojot projekta obligācijas.
The assessment should spell out different the legal alternatives and objectives, such as financing long-term European infrastructure and strategic projects by project bonds.
Ir jāanalizē visu iespēju priekšrocības un trūkumi, ņemot vērā iespējamā morālā kaitējuma izraisīto ietekmi uz dalībniekiem;
The strengths and weaknesses of all options need to be analysed,, taking into account possible moral hazard implications for participating members,
– ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB) stiprinātu un aktualizētu Savienības kohēzijas politiku, ņemot vērā stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, lai samazinātu strukturālus trūkumus, izlīdzinātu atšķirības labklājības ziņā, stiprinātu pirktspēju un palielinātu ekonomiski mazāk attīstītu reģionu konkurētspēju, tostarp apmierinot MVU finanšu vajadzības un sekmējot to veiksmīgu darbību iekšējā tirgū;
– Reinforce and update, bearing in mind the Europe 2020 targets, the Union cohesion policy, working in close cooperation with the European Investment Bank (EIB), in order to reduce structural weaknesses, even out welfare disparities, strengthen the purchasing power and increase the competitiveness of weaker economic regions, inter alia by facilitating the financing needs of SMEs and their successful participation in the internal market,
– atgādinātu, ka Eiropas Centrālās bankas neatkarība ir būtiska Eiropas Savienības finanšu un brīvā tirgus ekonomikas stabilitātei;
– Points out that the independence of the European Central Bank is essential for the stability of the financial and free-market economy of the European Union,
– mudinātu saglabāt skaidru fiskālās un monetārās politikas dalījumu, lai neapdraudētu Eiropas Centrālās bankas neatkarību;
– Urges the maintenance of a clear separation between fiscal and monetary policies in order not to jeopardize the independence of the European Central Bank,
– izveidotu kopīgus budžeta (gan dalībvalstu, gan ES) veidošanas principus attiecībā uz valsts tēriņu kvalitāti un izstrādātu kopējus politikas virzienus un instrumentus stratēģijas „Eiropa 2020” atbalstam, vienlaikus līdzsvarojot budžeta disciplīnu mērķus un nodrošinot ilgtspējīgas nodarbinātības un ieguldījumu ilgtermiņa finansēšanu;
– Develop common budgetary principles as regards the quality of public spending (both for national and EU budgets) and a set of common policies and instruments to support the Europe 2020 strategy, while balancing budgetary discipline targets and enabling long-term financing of sustainable employment and investment,
– izmantojot ES budžeta līdzekļus un EIB finanšu resursus, izveidotu skaidru sistēmu attiecībā uz atjaunotiem kopīgiem centieniem turpināt līdzsvarot budžeta līdzekļus nākamajā daudzgadu finanšu shēmā un gūtu labumu no EIB zināšanām finanšu inženierijā, apņemšanās īstenot ES politikas un valsts un EIB noteicošās lomas attiecībā uz valsts un privātā sektora finanšu iestādēm, kā arī veicinātu EIB nozīmi un kohēzijas fondus, jo īpaši ekonomikas lejupslīdes laikā;
– Establish a clear framework for a renewed joint effort, with EU budgetary funds and EIB financial resources, to further leverage, in the next Multiannual Financial Framework, budgetary funds and benefit from the EIB's expertise in financial engineering, its commitment to EU policies and its pivotal role among public and private sector financial institutions and to enhance the role of EIB and cohesion funds, in particular during economic downturns,
– izveidotu augsta līmeņa grupu nodokļu politikas jautājumos, kuru vadītu Komisija, ar pilnvarām viena gada laikā izstrādāt stratēģisku un pragmatisku pieeju nodokļu politikas jautājumu risināšanai, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot krāpniecības apkarošanai nodokļu jomā, vēršoties pret nodokļu oāzēm un aktualizējot rīcības kodeksu par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem, vienlaikus plašāk piemērojot procedūras, kas vērstas pret negodīgu konkurenci nodokļu dēļ, kā arī paplašinātu automātisku informācijas apmaiņu, sekmējot izaugsmi uzlabojošas reformas nodokļu jomā un izpētot jaunus instrumentus.
– Establish a high-level tax policy group, chaired by the Commission, with a mandate to produce, within one year, a roadmap for a strategic and pragmatic approach to tax policy issues, paying particular attention to combating tax fraud and tax havens, reinvigorating the code of conduct on business taxation while making more extensive procedures against unfair tax competition, enlarge automatic exchange of information, facilitating the adoption of growth-enhancing tax reforms and exploring new instruments.
Šai augsta līmeņa grupai nodokļu politikas jautājumos jāanalizē ES ārējās darbības nodokļu jomā, jo īpaši saistībā ar G20;
The EU external agenda, in particular in the context of the G20, in tax matters should be analysed by this high-level tax policy group,
– izveidotu augsta līmeņa politisku grupu, kuru vadītu Komisija un kurai būtu pilnvaras izpētīt varbūtējas institucionālas pārmaiņas, kas tiktu īstenotas līdztekus pašreizējām ekonomikas pārvaldības reformām, tostarp pētīt iespējas saskaņā ar Lisabonas līgumu veidot Eiropas Kopējo kasi (EKK), lai Eiropas Savienībai būtu pašai savi finanšu līdzekļi un mazinātos atkarība no dalībvalstu pārskaitījumiem;
– Establish a high-level policy group chaired by the Commission with a mandate to study potential institutional changes within the ongoing economic governance reforms, including the possibility of creating of a European Common Treasury (ECT), with the objective of endowing the European Union with its own financing resources in accordance with the Treaty of Lisbon in order to reduce its dependence on the national transfers.