natgillin/translations-raw huggingface dataset:
noteikt, ka visos automobiļos uz riteņiem obligāti jābūt personīgai drošības sistēmai – ugunsdzēšamajam aparātam un pirmās palīdzības komplektam, kā tas ir jau divpadsmit Eiropas Savienības dalībvalstīs;
To make it compulsory to have a personal safety system - i.e. a fire-extinguisher - and a first-aid kit on board all road vehicles, as already required, by virtue of various provisions, in at least 12 Member States of the Union;
izteikt priekšlikumu par to, ka ugunsdzēšamajiem aparātiem jāatbilst šādām ekoloģiskajām prasībām – tie nedrīkst ietekmēt ozona slāņa noārdīšanos, tie nedrīkst izdalīt kodīgas vielas, tie nedrīkst būt toksiski un kaitēt cilvēka veselībai, to sastāvā nedrīkst būt gāzveida vielas, tiem jābūt videi draudzīgiem un tie nedrīkst radīt atkritumus.
To propose that the extinguisher should meet the environmental requirements that it should not contribute to ozone destruction processes, should not emit corrosive substances, should not be toxic to human health and should deploy a gaseous fire-extinguishing medium which is environmentally sustainable and leaves no residues.
Pamatojoties uz jautājumiem, uz ko sniedz mutisku atbildi B6‑0379/2007 un B6‑0380/2007 ,
further to Questions for Oral Answer B6‑0379/2007 and B6‑0380/2007
iesniedza Guido Sacconi, Karl-Heinz Florenz un Satu Hassi
by Guido Sacconi, Karl-Heinz Florenz and Satu Hassi
Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas vārdā
on behalf of the Temporary Committee on Climate Change
par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija —turpmākā rīcība līdz Bali konferencei par klimata pārmaiņām un pēc tam īstenojamie pasākumi (COP 13 un COP/MOP 3)
on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
Eiropas Parlamenta rezolūcija par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija —turpmākā rīcība līdz Bali konferencei par klimata pārmaiņām un pēc tam īstenojamie pasākumi (COP 13 un COP/MOP 3)
European Parliament resolution on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
ņemot vērā Komisijas paziņojumu "Globālo klimata pārmaiņu ierobežošana līdz 2 grādiem pēc Celsija — Līdz 2020. gadam un pēc tam īstenojamie pasākumi” (COM(2007)0002),
having regard to the Communication from the Commission entitled 'Limiting Global Climate Change to 2 Degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond' (COM(2007)0002),
ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokolu, kā arī procedūras šā protokola īstenošanai,
having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the procedures for its implementation,
ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2007. gada 17. aprīļa debates par klimata pārmaiņu ietekmi uz mieru un drošību,
having regard to the United Nations Security Council's debate on the impact of climate change on peace and security of 17 April 2007,
ņemot vērā gaidāmo UNFCCC Pušu 13. konferenci ( COP 13) un Pušu trešo konferenci, kuru rīko kā Kioto Protokola Pušu sanāksmi ( COP / MOP 3), kas notiks Bali, Indonēzijā, no 2007. gada 3. līdz 14. decembrim,
having regard to the forthcoming thirteenth Conference of the Parties (COP 13) to the UNFCCC and the third Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 3) to be held in Bali, Indonesia, from 3 to 14 December 2007,
ņemot vērā iepriekš pieņemtās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 16. novembra rezolūciju par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē Pieņemtie teksti , P6_TA(2005)0433 , 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām saistībā ar Monreālas Konferences rezultātiem ( COP 11– COP / MOP 1) Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0019 . un 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par aviācijas radīto klimata pārmaiņu ietekmes samazināšanu Pieņemtie teksti , P6_TA(2006)0296 , kā arī 2007. gada 14. februāra rezolūciju par klimata pārmaiņām Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0038 ,
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on winning the battle against global climate change Texts Adopted , P6_TA (2005)0433. , of 18 January 2006 on climate change, dealing with the outcome of the Montreal Conference (COP 11-COP/MOP 1) Texts Adopted , P6_TA (2006)0019. , of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of aviation Texts Adopted , P6_TA (2006)0296. , and of 14 February 2007 on climate change Texts Adopted , P6_TA (2007)0038. ,
ņemot vērā Pagaidu komitejas par klimata pārmaiņām mutisko jautājumu B6-0000/2007, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 108. pantu, kā arī ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus,
having regard to Oral Questions B6-0379/2007 and B6-0380/2007 by the Temporary Committee on Climate Change tabled pursuant to Rule 108 of its Rules of Procedure and to the statements by the Council and the Commission,
ņemot vērā Eiropadomes sanāksmes Briselē 2007. gada 8.-9. martā prezidentūras secinājumus,
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 8-9 March 2007,
tā kā klimata pārmaiņas ir svarīga problēma mūsu sabiedrībām 21. gadsimtā, kas būtiski negatīvi ietekmē pasauli vides, ekonomiskajā, sociālajā un ģeopolitiskajā jomā, un tam var būt sekas, apdraudot starptautisko mieru un drošību;
whereas climate change is a major challenge for our societies in the 21st century, with significant negative global environmental, economic, social and geopolitical effects, and might also threaten international peace and security,
tā kā klimata pārmaiņu negatīvās sekas ir sadalītas nevienlīdzīgi un papildus tam, ka tās ir vides katastrofa, tās arī saasina cilvēktiesību un vispārējā taisnīguma jautājumus;
whereas its adverse consequences are distributed unequally, and in addition to being an environmental catastrophe, climate change also raises human rights and global equity issues,
tā kā neviens nevar liegt nabadzīgiem cilvēkiem tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi,
whereas one cannot deny the right of the poor to a decent life,
tā kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) 4. novērtējuma ziņojumā apstiprināts, ka klimata pārmaiņu paātrināto gaitu izraisa cilvēku darbība un tām jau ir smaga globāla ietekme;
whereas the 4th Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) affirms that the accelerating pace of climate change is caused by human activity and is already causing severe global effects,
tā kā daudzas teritorijas pasaulē jau skārusi kaitīgā ietekme, kuru izraisa globālo vidējo temperatūru paaugstināšanās, un tā kā jaunākie zinātniskie pierādījumi liecina par to, ka ES pieņemtais ilgtermiņa mērķis ierobežot globālo sasilšanu līdz +2°C salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta, varētu būt nepietiekams, lai izbēgtu no klimata pārmaiņu nozīmīgas negatīvas ietekmes;
whereas many areas in the world have already been affected by the effects of an increase in global average temperatures, and whereas the latest scientific evidence suggests that the EU's agreed long-term goal of limiting warming to +2°C compared to pre-industrial levels might not be sufficient to avoid significant negative effects of climate change,
tā kā iedzīvotāju grupas Tuvalu Bangladešā un Āfrikas Sahelas reģionā jau bijušas spiestas pārvietoties klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes dēļ;
whereas population groups have already been displaced by the adverse effects of climate change, such as in Tuvalu, Bangladesh an the Sahel region of Africa,
H . tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eiropas Kosmosa aģentūras ( ESA ) satelītu datiem vasaras ledus kušanai Ziemeļpolā šogad ir bijis tāds apjoms, ka pirmo reizi kuģi var no Atlantijas okeāna uz Kluso okeānu doties pa Ziemeļrietumu maršrutu, un tā kā šī ir vēl viena norāde par straujajām klimata pārmaiņām Arktikā;
whereas this year, according to the latest satellite data of the European Space Agency (ESA), summer melting of ice at the North Pole assumed such proportions as to permit ships to travel through the Northwest Passage from the Atlantic to the Pacific for the first time, and whereas this is a further indication of rapid climate change in the Arctic,
tā kā klimata pārmaiņas ir ilgtermiņa problēma un tā kā ar īstermiņa pasākumiem vien nepietiks, lai radītu pozitīvu ietekmi uz klimatu;
whereas climate change is a long-term problem and whereas short-term measures alone will not suffice to bring about positive effects on climate,
tā kā lielākā atbildība par siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijām atmosfērā ir rūpnieciski attīstītajām valstīm; tā kā no nestabilā klimata visvairāk cietīs visnabadzīgākās valstis un iedzīvotāji;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of greenhouse gas (GHG) emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
tā kā 25 visvairāk piesārņojošās valstis ir atbildīgas par 83 % globālo SEG emisiju, tā kā attīstītajās valstīs emisijas uz vienu iedzīvotāju ir daudzreiz augstākas nekā jaunattīstības valstīs;
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per head in developed countries is many times higher than those of developing countries,
tā kā pēc Sterna ziņojuma aprēķiniem, ja nekas netiks darīts, ekonomiskās, sociālās un ar veselību saistītās izmaksas sasniegs 5-20 % no globālā IKP gadā; tā kā saskaņā ar UNFCCC un Eiropas Komisiju saprātīgas klimata politikas izmaksas samazinās globālā IKP pieaugumu tikai nedaudz, aptuveni par 0,12 un 0,19%, nemaz neņemot vērā saistītos ieguvumus vides un veselības jomā vai uzlabojumus energoapgādes drošībā;
whereas the economic, social and health costs of inaction were estimated in the Stern Review to correspond to 5-20% of global GDP per year; whereas according to the UNFCCC and the European Commission the cost of sound climate policy would reduce annual global GDP growth by only a fraction of the expected growth, at between 0.12 and 0.19%, without taking into account the ancillary environmental and health benefits or improvements in energy security,
tā kā gan Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) ziņojumā, gan Sterna ziņojumā ir apstiprināts, ka jaunattīstības valstis ir sevišķi neaizsargātas pret klimata pārmaiņām, jo tās ir vairāk pakļautas to iedarbībai un ir mazāk aizsargātas; tā kā cilvēku izraisītās klimata pārmaiņas kaitīgi ietekmēs lauksaimniecības un hidroloģijas sistēmas, mežus, zivsaimniecības, veselības aprūpi un ekonomikas infrastruktūru un tā kā šāda ietekme palielinās nabadzību un radīs nopietnus draudus Tūkstošgades Attīstības Mērķu sasniegšanai;
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
tā kā Pasaules Banka lēš, ka katru gadu būs nepieciešami 10-40 miljardi ASV dolāru, lai nepieļautu klimata ietekmi uz attīstību visnabadzīgākajās valstīs, un tā kā ieguldījumi specializētos pielāgošanās fondos pašlaik ir paredzēti tikai 150-300 miljoni ASV dolāru gadā,
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between $150 and $300 million per year,
tā kā ir jāsagatavojas saistošiem emisiju samazināšanas mērķiem, lai nodrošinātu nepieciešamos stimulus straujiem ieguldījumiem tālākā attīstībā un ieviešanā energotaupības, resursu efektīvas izmantošanas un atjaunojamo, kā arī zemu emisiju enerģiju tehnoloģiju jomā;
whereas binding emission reduction targets need to be mapped out to provide necessary incentives for rapid investment in the further development and deployment of energy-saving, resource-efficient, renewable and low-emission technologies,
tā kā ir absolūti nepieciešams plašs starptautisks nolīgums par emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķiem, lai zemu SEG emisiju tehnoloģijām, kā arī energoefektivitātei nodrošinātu ieguldījumu drošību un lai novērstu ieguldījumus nesaderīgā enerģijas infrastruktūrā;
whereas a broad international agreement on long-term targets for emissions reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
mudina Eiropas Savienību nostiprināt vadošo lomu un censties panākt konkrētu sadarbību Bali Klimata konferencē un turpmāk, kā arī lai šajā sanāksmē vienotos par nepieciešamajām sarunu pilnvarām, izveidojot reālu pamatu plašākam starptautiskam klimata nolīgumam par laiku pēc 2012. gada, kurš atbilstu mērķim ierobežot klimata pārmaiņas par 2°C salīdzinājumā ar temperatūru pirms rūpniecības laikmeta; uzskata, ka Eiropas Savienība var apstiprināt savu vadošo lomu, nosūtot uz Bali vairākus valstu vadītājus, un tas vienlaikus apstiprinātu arī to, ka klimata pārmaiņas ir daudzpusēja problēma, ko nevajadzētu apspriest tikai vides jautājumu ministriem vien;
Urges the European Union to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial times; considers that the European Union can assert its leading role by sending a number of heads of government to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should not only be debated by environment ministers;
uzskata, ka sistēma šajā jomā jābalsta uz UNFCCC un Kioto protokola pamatprincipiem un mehānismiem, ņemot vērā kopīgos, bet atšķirīgos pienākumus; uzskata, ka Bali sarunu pilnvaru pamatā jāparedz šādi elementi:
Considers that a future regime should build on key principles and mechanisms of the UNFCCC and Kyoto Protocol taking into account common but differentiated responsibilities; deems that the Bali mandate should be based on the following elements:
- ilgtermiņa mērķis ierobežot vidējo globālo temperatūras pieaugumu zem 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta, kas nozīmē globālo SEG emisiju samazinājumu vismaz par 50 % līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni,
– a long-term goal of limiting average global temperature increase to below 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
– saistoši mērķi visām rūpnieciski attīstītajām valstīm,
– binding targets for all industrialised countries,
– plašāka līdzdalība emisiju samazināšanas centienos , jo īpaši no jaunās tirgus ekonomikas valstu puses, nosakot taisnīgus un proporcionālus mērķus,
– broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
– globāla emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēma,
– global 'cap and trade' system,
– pastiprināti pielāgošanās finanšu mehānismi, īpašu uzmanību pievēršot ūdens resursu jautājumiem,
– strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
– efektīvi stimuli, tostarp piemērotos gadījumos tirgus instrumenti, mežu izciršanas un ar zemes izmantošanu saistīto emisiju apturēšanai, tostarp veicinot ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses,
– effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
– finanšu, kā arī cita veida instrumenti tīrāku tehnoloģiju attīstībai, nodošanai un ieviešanai,
– financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
- nolīguma noslēgšana vēlākais līdz 2009. gadam;
– agreement by 2009 at the latest;
uzsver, ka emisiju samazināšanas un resursu ilgtspējīgas izmantošanas saistībām jābūt atbilstīgām ilgtermiņa mērķim; uzskata, ka pamatojoties uz jaunākajiem atzinumiem, ir absolūti obligāti nākamajos desmit gados uzturēt globālo emisiju — CO2 ekvivalenta koncentrācijas robežu atmosfērā zemāku par 450 ppm un, ka SEG emisijas jāturpina samazināt līdz tādam līmenim, kad tās spēs pietiekami absorbēt dabiskie rezervuāri;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which is sustained by the absorption capacity of natural sinks;
prasa pienācīgi ņemt vērā zinātnieku sabiedrības brīdinājumus par to, ka jau tagad grūti īstenojamais uzdevums ierobežot globālo sasilšanu līdz 2°C pats par sevi nav drošības standarts, jo tas joprojām nozīmē, ka būs nopietna ietekme un sekas;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
atgādina, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm, tostarp arī tām, kas vēl nav ratificējušas Kioto protokolu, ir jāuzņemas klimata pārmaiņu novēršanas vadība pasaules līmenī un jāapņemas samazināt savas emisijas salīdzinājumā ar 1990. gadu vismaz par 30 % līdz 2020. gadam un vismaz par 60 % – 80 % līdz 2050. gadam; uzskata, ka turpmākajās programmās jāparedz pasākumi līdz pat 2050. gadam saskaņā ar ilgtermiņa mērķi atbilstīgi piecu gadu intervāliem vidēja termiņa mērķiem, nosakot un pārskatot saistošos mērķus pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām;
Recalls that industrialised countries , including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
šajā sakarā atzinīgi vērtē 2007. gada 8.-9. marta Eiropadomes pieņemtos ES mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai par 30 % no to 1990. gada līmeņa līdz 2020. gadam ar nosacījumu, ka citas attīstītās valstis uzņemas līdzīgas emisiju samazināšanas saistības un ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstis sniedz ieguldījumu, kas atbilstīgs to atbildībai un attiecīgajām jaudām, un atzīst saistības, kuras uzņēmusies ES un neatkarīgi no globālā nolīguma noslēgšanas par laika posmu pēc 2012. gada samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 20 % no to 1990. gada līmeņa līdz 2020. gadam;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the European Council meeting of 8-9 March 2007 for greenhouse gas emissions to be reduced by 30% from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
uzsver, ka ievērojamu CO2 emisiju samazināšanu var panākt tikai starptautiskā mērogā, iekļaujot lielākos emisiju izdalītājus rūpnieciski attīstītajās valstīs, kā arī nodrošinot nesen industrializēto valstu līdzdalību;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can be achieved only on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
uzskata, ka jaunajām rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāpiekrīt savu emisiju ierobežojumiem atbilstoši savai attīstības pakāpei, savu emisiju daudzumam uz vienu iedzīvotāju, savam emisiju samazināšanas potenciālam un savām tehniskajām un finansiālajām iespējām;
Considers that emerging countries should accept limits on their emissions in accordance with their development stage, their per capita emissions, their emission reduction potential and their technical and financial capacities;
uzskata — nepieciešams, ka ES un citas rūpnieciski attīstītās valstis palīdzētu jaunattīstības valstīm ieviest ilgtspējīgas un efektīvas tehnoloģijas, izmantojot līdzfinansēšanu, tostarp valsts palīdzību attīstības jomā un veiktspējas palielināšanas pasākumus, lai ekonomiski attīstītākās no tām varētu sākt samazināt savas emisijas vai oglekļa intensitāti, cik drīz vien šo valstu attīstība to pieļauj, ne vēlāk kā 2020. gadā;
Considers that the EU and other industrialised nations shoud assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Aid (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon their development permits, at the latest by 2020;
uzsver, ka ir svarīgi respektēt un ievērot pareizas vides politikas principus visos ES projektos, kas saistīti ar attīstības palīdzību trešām valstīm;
Emphasises the importance of respecting and adhering to the principles of sound environmental policy in all EU projects of development aid to third countries;
uzskata, ka ir jāveicina arī tādi risinājumi, kas ļauj sasniegt mērķi līdz 2020. gadam par 30 % samazināt siltumnīcefekta gāzes;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing greenhouse gases by 30% by 2020;
pauž bažas par tropisko mežu izciršanas tempiem, kuras daļa no globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām ir 20 % un negatīvo ietekmi uz globālo dabisko rezervuāru un bioloģiskās daudzveidības absorbēšanas spēju, kā arī uz nabadzīgo kopienu iztiku , un tāpēc aicina plašāk iekļaut atbilstīgus stimulus šīs problēmas risināšanai Eiropas un visas pasaules līdzekļu devēju veiktajā attīstības atbalsta sadalīšanā;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global greenhouse gas emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
uzskata, ka izšķirīgi nozīmīgi būs veidot stratēģisku partnerību ar valstīm, kuras visvairāk skar tropisko mežu izciršana; ir pilnīgi pārliecināts, ka reāliem stimuliem tam, lai neizcirstu mežus, ir jābūt daļai no nākotnes klimata programmas;
Considers that it will be vital to create a strategic partnership with the countries most concerned by tropical deforestation; strongly believes that performance-based incentives for avoidance of deforestation need to be part of the future climate regime;