natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. aicina Komisiju ierosināt veidus, kā optimizēt oglekļa emisiju samazināšanu, aizstājot ražojumus un būvmateriālus, kuru izgatavošana rada lielas oglekļa emisijas, un optimizējot oglekļa piesaisti, palielinot koksnes izmantošanu; uzskata, ka mežu iekļaušana Kopienas ES ETS palielina mežsaimniecības nozares ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanā, šai nozarei nodrošinot piekļuvi oglekļa kreditēšanas tirgus mehānismiem;
Calls on the Commission to propose ways of optimising the reduction of carbon emissions by means of substitution of products and construction materials whose production involves massive carbon emissions and optimising carbon sequestration by means of increased use of wood; considers that the inclusion of forests in the Community’s EU ETS maximises the contribution made by the forestry sector to combating climate change, by giving forestry access to the ‘carbon credit’ market mechanisms;
17. uzskata, ka mežu īpašniekiem īpaša uzmanība būtu jāpievērš savvaļas sugām, kuras dabiski iederas īpašajos biotopos, ko veido meži, jo tas palīdz saglabāt bioloģisko daudzveidību;
Considers that forest owners should pay particular attention to the wildlife species that naturally colonise the special habitats formed by forests, as these help preserve biodiversity;
20. uzskata, ka Eiropas Savienība var atbalstīt, koordinēt un papildināt dalībvalstu pasākumus, lai noteiktu paraugprakses pamatnostādnes, lai uzlabotu mežu spēju pretoties klimata pārmaiņu ietekmei, un ka šādas pamatnostādnes ir jāpielāgo mežu īpašnieku un vietējo kopienu vajadzībām un tām jābalstās uz ilgtspējīgas pārvaldības principiem; uzsver, ka pārmērīga reglamentēšana samazinās koksnes izstrādājumu konkurētspēju salīdzinājumā ar neatjaunojamiem un energoietilpīgiem materiāliem, piemēram, plastmasu, alumīniju un betonu un tādēļ ES būs grūtāk sasniegt klimata mērķus;
Considers that the EU can support, coordinate and supplement actions taken by the Member States in order to identify best practice guidelines, so as to help ensure that forests are able to withstand the effects of climate change, and that such guidelines should be adapted to the needs of owners and local communities and based on the principles of sustainable management; stresses that excessive regulation will make timber products less competitive compared to non-renewable and energy-intensive materials, such as plastics, aluminium and concrete, and will thus make it more difficult for the EU to reach the climate targets;
25. vērš uzmanību uz papildu grūtībām, ar ko saskaras salas un attālākie reģioni cīņā ar ugunsgrēkiem; prasa nodrošināt īpašu attieksmi pret šiem reģioniem, piemērojot dažādus pieejamos finanšu instrumentus, tostarp Solidaritātes fondu;
Draws attention to the added difficulties faced by islands and the outermost regions in tackling fires; asks for special treatment to be provided for those regions through the various financial instruments available, including the Solidarity Fund;
A. tā kā augoši koki izolē no atmosfēras oglekli un ir nozīmīgs oglekļa plūsmu avots un krātuve un tā kā pieaug Eiropas mežu platība, tiek lēsts, ka šobrīd Eiropā oglekļa daudzums mežu biomasā pieaug ar ātrumu 116 miljoni MT gadā;
A. whereas growing trees sequester carbon from the atmosphere and are a significant source and sink of carbon flows, and since European forests are expanding in area, the carbon in woody biomass in Europe is estimated to be expanding currently at a rate of 116 million MT per year,
B. tā kā saskaņā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisijas ( UNECE ) datiem saglabājas ilgtermiņa tendence pieaugt mežu platībām Eiropas Savienībā;
B. whereas, according to the United Nations Economic Commission for Europe (UNECE), the long-term trend of increasing forest coverage in the European Union is stable,
C. tā kā Eiropas mežu un citu meža zemju kopējā platība ir 177 miljoni hektāru, aizņemot 42 % no tās sauszemes teritorijas;
C. whereas Europe has a total area of forests and other wooded land of 177 million hectares, covering 42% of its land area,
D. tā kā Eiropā ievērojami atšķiras dažādo mežu reģionu dabas apstākļi — no subarktiskā līdz Vidusjūras klimatam un no Alpu joslas līdz zemienēm, ieskaitot applūstošos līdzenumus un deltas;
D. whereas the diversity of natural conditions in the various forest regions in Europe is huge, ranging from sub-arctic to Mediterranean and from alpine to lowland, including flood plains and deltas,
E. tā kā meži nodrošina iztiku miljoniem strādnieku, uzņēmēju un mežu īpašnieku un dod ievērojamu ieguldījumu saimnieciskajā izaugsmē, darba vietu radīšanā un labklājības veidošanā;
E. whereas forests provide a livelihood for millions of workers, entrepreneurs and forest owners, and contribute significantly to economic growth, jobs and prosperity,
F. tā kā 2005. gadā šīs nozares apgrozījums bija aptuveni 380 miljardi eiro, kas atbilst apmēram 9 % IKP Eiropā;
F. whereas in 2005 the sector had a turnover of approximately EUR 380 billion, equivalent to some 9% of GDP in Europe,
G. tā kā meža ilgtspējīga apsaimniekošana, ieskaitot mežu aizsardzību, ir izšķiroši svarīga, lai saglabātu mežu dažādību, veselību un noturīgumu;
G. whereas sustainable forest management, including forest protection, is crucial for keeping forests diverse, healthy and resilient,
H. tā kā aktīvi un ilgtspējīgi apsaimniekoti meži ir viens no iedarbīgākajiem veidiem, kā uzglabāt CO 2 no atmosfēras;
H. whereas actively and sustainably managed forests constitute one of the most effective means of storing CO 2 from the atmosphere,
I. tā kā mežu nozare ir īpaši nozīmīga lauku apgabalos un 350 000 uzņēmumi uz mežiem balstītajā rūpniecībā nodarbina apmēram 3 miljonus cilvēku, t. i., 8,6 % no kopējā ražošanas darbaspēka Eiropā,
I. whereas the forest sector is especially important in rural areas and the 350 000 enterprises in the forest-based industries employ some 3 million people, i.e. 8.6% of the total manufacturing labour force in Europe,
2. uzskata, ka spēcīga politika cīņai pret klimata pārmaiņām pilnībā ir savienojama ar iecerēm tālāk attīstīt mežrūpniecību kā svarīgu rūpniecības nozari Eiropā; uzskata, ka mežrūpniecība būtu jāattīsta tālāk, lai tā arī nākotnē dotu ieguldījumu noturīgā ekonomikas izaugsmē, jaunu darbavietu radīšanā un cīņā pret klimata pārmaiņām;
Considers that a vigorous policy to combat climate change is entirely compatible with the ambition for further development of the forest industry as an important branch of industry in Europe; considers that the forest industry should be further developed so that it continues in the future to contribute towards sustainable economic growth, the creation of new jobs and the fight against climate change;
4. norāda, ka Eiropas mežsaimniecības iniciatīvām jābūt vērstām gan uz mežu „pielāgošanos” klimata pārmaiņām, gan uzraudzību un to aizsardzības uzlabošanu, jo īpaši, ja tiek skartas augstvērtīgas dzīvotnes;
Points out that European forestry initiatives should be aimed both at ‘adapting’ forests to climate change and at monitoring and improving their protection, especially where, for example, high-quality habitats are concerned;
7. uzsver nepieciešamību palielināt konkurētspēju mežsaimniecības nozarē, kas jāpanāk, izmantojot ieguldījumus inovācijās, pētniecībā un mehānismu izstrādē, ar kuriem izplatīt gūtās zināšanas;
Stresses the need for increased competitiveness in the forestry sector, to be achieved through investment in innovation, research and the development of mechanisms for disseminating knowledge generated;
9. mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās iestādes ievērojami palielināt mežu lomu aizsardzībā pret plūdiem, zemes nogruvumiem, ugunsgrēkiem, bioloģiskās daudzveidības izzušanu un ārkārtējām dabas katastrofām, vienlaikus ņemot vērā pretplūdu aizsardzības aspektus, kad tiek izstrādātas informācijas sistēmas un plānotas finansu atbalsta sistēmas mežiem;
Urges the Commission, the Member States and the regional authorities significantly to enhance the role of forests in protecting against flooding, landslides, fires, loss of biodiversity and extreme weather catastrophes, while at the same time taking flood-defence aspects into account in the development of information systems and in framing financial support systems for forests;
17. atzīst, ka daudzos gadījumos apmežotās platībās var izveidot vēja parkus; uzskata, ka atjaunojamo enerģijas avotu projekti un mežu aizsardzības pasākumi savstarpēji viens otru papildina, nevis ir pretrunā;
Acknowledges that, in many instances, wind parks can be set up in forest areas; considers that measures for renewable-energy source projects and for forest protection are mutually complementary rather than conflicting;
26. norāda, ka Eiropai ir nenoliedzama zinātība mežsaimniecības jomā, kura izriet no senas tradicionālas mežsaimniecības prakses; tomēr aicina uz turpmāku rīcību pētniecībā, apmācībā, saziņā un informācijā attiecībā uz risku, kam klimata pārmaiņas pakļauj mežus un mežsaimniecības nozari, kā arī aicina reģionālās iestādes un dalībvalstis sadarbībā ar ieinteresētajām personām un Komisiju veikt ilgtermiņa plānošanu; uzskata, ka vēl ir jāturpina pētījumi par to, kā dažāda tipa meži absorbē oglekļa dioksīdu;
Notes that Europe possesses undeniable know-how about forestry, which stems from long-standing traditional forestry practices; calls, however, for further action on research, training, communication and information regarding the risks of climate change for forests and the forestry sector, as well as for long-term planning by the regional authorities and the Member States, in cooperation with stakeholders and the Commission; considers that further research on the absorption of CO 2 by different types of forest is still necessary;
28. uzsver, ka mežu pielāgošanās spējām var būt labvēlīga ietekme uz mežu masīviem un mežrūpniecību saistība ar klimata pārmaiņu globālajām sekām; tādēļ aicina palielināt finanšu atbalstu pētījumiem par pielāgošanās spējām;
Stresses that the adaptive capacities of forests can have a positive impact on forest complexes and the forest industry in relation to the global effect of climate change; calls, therefore, for more financial support for research on adaptive capacities;
32. aicina Komisiju apkopot un uzraudzīt rādītājus Eiropas un valstu mērogā par mežiem un to funkcijām (piem., mežu segums, reģenerācijas spējas, ūdens kapacitāte augsnē, erozijas ātrums, mežu atjaunošanas teritorijas utt.);
Calls on the Commission to compile and monitor, at European and national level, indicators relating to forests and their functions (e.g. forest coverage, regenerative capacity, soil water capacity, erosion rates, areas for reafforestion, etcetera);
34. atzīst, ka Vidusjūras reģiona valstīs meži ir ļoti svarīgi sakarā ar to spēju pazemināt temperatūru un līdzsvarot ūdens apriti, un tāpēc uzskata, ka pirms mežu atjaunošanas būtu jāveic zinātniski pētījumi, lai konstatētu, kuras sugas un teritorijas ir vislabāk piemērotas augsnes saglabāšanai un lietusūdens piesaistīšanai;
Recognises that forests are particularly important in Mediterranean countries because of their ability to bring down the temperature and balance the water cycle, and therefore considers that reafforestation should be preceded by scientific studies to identify the varieties and sites best suited to the purposes of soil conservation and rainwater catchment;
36. ņemot vērā agromežsaimniecības koku nozīmi CO 2 izolēšanā, uzskata, ka tie būtu jāvērtē tāpat kā visas neražojošās tradicionālās mežu zemes saistība ar cīņu pret klimata pārmaiņām.
Considers that, given their importance in CO2 sequestration, agroforestry trees should be considered in the same way as non-productive traditional woodlands in relation to the fight against climate change.
Reģionālās attīstības komitejas atzinums .........................................................9
OPINION of the Committee on Regional Development ....................................9
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2011)0010 – C7-0023/2011 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2011)0010 – C7‑0023/2011 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A7-0114/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinion of the Committee on Regional Development ( A7-0114/2011 ),
4. ir gatavs izskatīt kopējo situāciju maksājumu jomā 2010. gada budžeta izpildes kontekstā;
Is ready to consider the overall situation of payments in the context of the outturn of the 2010 Budget;
(2011. gada xxx)
of xxx
(2) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fonda līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 miljards gadā.
(2) The Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 allows the mobilisation of the Fund within the annual ceiling of EUR 1 billion.
(4) Polija, Slovākija, Ungārija, Čehija, Horvātija un Rumānija ir iesniegušas pieteikumus Fonda izmantošanai saistībā ar zemes nogruvumu un stipru plūdu izraisītiem postījumiem,
(4) Poland, Slovakia, Hungary, the Czech Republic, Croatia and Romania submitted their application to mobilise the Fund, concerning disaster caused by landslides and heavy flooding.
Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 182 388 893 saistību un maksājumu apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the European Union Solidarity Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 182 388 893 in commitment and payment appropriations.
(Vieta un datums)
Done at,
Pamatojoties uz 26. punktu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, Komisija ierosina piešķirt Polijai, Slovākijai, Ungārijai, Čehijai, Horvātijai un Rumānijai Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (turpmāk „Fonds”) līdzekļus.
The Commission proposes to mobilise the European Union Solidarity Fund in favour of Poland, Slovakia, Hungary, the Czech Republic, Croatia and Romania on the basis of point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management (IIA).
Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu Fonda izmantošanas maksimālais apjoms ir EUR 1 miljards gadā.
The IIA allows the mobilisation of the Solidarity Fund within the annual ceiling of EUR 1 billion.
Līdztekus priekšlikumam piešķirt Polijai, Slovākijai, Ungārijai, Čehijai, Horvātijai un Rumānijai Fonda līdzekļus Komisija ir iesniegusi budžeta grozījuma projektu (2011. gada 14. janvāra budžeta grozījuma Nr. 1/2011 projekts), lai 2011. gada budžetā iekļautu attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas, kā noteikts Iestāžu nolīguma 26. punktā.
In parallel to the proposal to mobilise the Solidarity Fund in favour of Poland, Slovakia, Hungary, the Czech Republic, Croatia and Romania, the Commission has presented a draft amending budget (DAB No 1/2011 of 14 January 2011) in order to enter in the 2011 budget the corresponding commitment and payment appropriations as foreseen in point 26 of the IIA.
Polija pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai iesniedza pēc 2010. gada maijā un jūnijā notikušajiem plūdiem, kas skāra lielu daļu valsts teritorijas virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem lielāko upju — Vislas, Odras un Vartas — plūšanas virzienā.
Poland applied for assistance from the Solidarity Fund after in May and June 2010 two consecutive flood waves affected a large part of the Polish territory coming from the south to the north moving downstream the main rivers Vistula, Oder and Warta.
Plūdi skāra gandrīz visas Polijas vojevodistes, nodarot būtisku kaitējumu lauksaimniecībai, sabiedriskajai infrastruktūrai, privātpersonu īpašumam, transporta tīkliem un kultūrvēsturiskajam mantojumam.
The floods hit almost all provinces ('voivodeships') of Poland causing significant damages to the farming sector, to public infrastructure and private assets, to transport networks and to cultural heritage sites.
Polijas varas iestādes kopējos tiešos zaudējumus novērtējušas EUR 2 998 989 248 apmērā.
The Polish authorities estimated the total direct damage at EUR 2 998 989 248.
Šī summa ir 0,8468 % no Polijas nacionālā kopienākuma (NKI).
This amount represents 0,8468 % of Poland's Gross National Income (GNI).
Tā kā aprēķinātie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz slieksni, kas noteikts, lai varētu izmantot Fonda līdzekļus, — EUR 2,124 miljardus jeb 0,6 % no valsts NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem, — šī katastrofa uzskatāma par „lielu dabas katastrofu” un līdz ar to ietilpst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas jomā.
As the estimated total direct damage exceeds the normal threshold for mobilising the Solidarity Fund of EUR 2.124 billion (i.e. 0,6 % of GNI based on 2008 data) the disaster qualifies as a “major natural disaster” and falls thus within the main field of application of Council Regulation (EC) No 2012/2002.
Slovākija pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai iesniedza pēc tam, kad 2010. gada maijā un jūnijā valsts centrālo un austrumu daļu skāra vēl nepieredzēti smagas lietusgāzes.
Slovakia applied for assistance from the Solidarity Fund after in May and June 2010 the central and eastern parts of Slovakia were hit by record heavy rainfall.
Šo plūdu rezultātā izmirka lielas platības, notika zemes nogruvumi un tika nodarīts nopietns kaitējums sabiedriskajai un privātajai infrastruktūrai, autoceļu un dzelzceļu tīkliem, lauksaimniecībai un uzņēmējdarbībai.
Areas were drenched, slopes slid and the wide-spread flooding caused severe damage to public and private infrastructure, to road and train networks, agriculture and businesses.
Slovākijas varas iestādes kopējos tiešos zaudējumus novērtējušas EUR 561 133 594 apmērā.
The Slovak authorities estimated the total direct damage at EUR 561 133 594.
Šī summa ir 0,8902 % no Slovākijas NKI.
This amount represents 0,8902 % of Slovakia's GNI.
Tā kā aprēķinātie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz slieksni, kas Slovākijai piemērojams 2010. gadā, lai varētu izmantot Fonda līdzekļus, — EUR 378,205 miljonus jeb 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem, — šī katastrofa uzskatāma par „lielu dabas katastrofu” un līdz ar to ietilpst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas jomā.
As the estimated total direct damage exceeds the normal threshold for mobilising the Solidarity Fund applicable to Slovakia in 2010 of EUR 378.205 million (i.e. 0,6 % of GNI based on 2008 data) the disaster qualifies as a “major natural disaster” and falls thus within the main field of application of Council Regulation (EC) No 2012/2002.
Ungārija pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai iesniedza pēc mēnesi ilgušām gandrīz nepārtrauktām lietusgāzēm 2010. gada maijā un jūnijā, kuras izraisīja nopietnus plūdus, plašā teritorijā nodarot kaitējumu lauksaimniecībai, dzīvojamām ēkām, uzņēmējdarbībai, ceļu tīklam un citai infrastruktūrai un īpaši smagi skarot valsts ziemeļaustrumu un centrālo daļu.
Hungary applied for assistance from the Solidarity Fund following one month of near-continuous rainfall in May and June 2010 leading to severe flooding causing widespread damage to the agricultural sector, residential properties and businesses, to the road network and other infrastructure with the north-eastern and central parts of the country being particularly badly affected.
Ungārijas varas iestādes kopējos tiešos zaudējumus novērtējušas EUR 719 343 706 apmērā.
The Hungarian authorities estimated the total direct damage at EUR 719 343 706.
Šī summa ir 0,7307 % no Ungārijas NKI.
This amount represents 0,7307 % of Hungary's GNI.
Tā kā aprēķinātie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz slieksni, kas Ungārijai piemērojams 2010. gadā, lai varētu izmantot Fonda līdzekļus, — EUR 590,710 miljonus jeb 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem, — šī katastrofa uzskatāma par „lielu dabas katastrofu” un līdz ar to ietilpst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas jomā.
As the estimated total direct damage exceeds the normal threshold for mobilising the Solidarity Fund applicable to Hungary in 2010 of EUR 590.710 million (i.e. 0,6 % of GNI based on 2008 data) the disaster qualifies as a “major natural disaster” and falls thus within the main field of application of Council Regulation (EC) No 2012/2002.
Čehija pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai iesniedza pēc tam, kad tās teritoriju 2010. gada maijā un jūnijā skāra stipras lietusgāzes.
The Czech Republic applied for assistance from the Solidarity Fund after its territory was hit by severe torrential rains during May and June 2010.
Šīs lietusgāzes izraisīja divus savstarpēji saistītus plūdu viļņus, kas skāra valsts ziemeļaustrumu daļu, nodarot kaitējumu dzīvojamām ēkām, uzņēmumiem, ceļu tīklam un citai infrastruktūrai.
These rains resulted in two interconnected waves of floods which affected the North-Eastern part of the territory causing damages to residential properties and businesses, to the road network and other infrastructure.
Čehijas varas iestādes kopējos tiešos zaudējumus novērtējušas EUR 204 456 041 apmērā.
The Czech authorities estimated the total direct damage caused by the disaster at EUR 204 456 041.
Tā kā šī summa ir mazāka par EUR 824 029 miljoniem jeb 0,6 % no Čehijas NKI, šī katastrofa saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 noteikumiem nav uzskatāma par „lielu dabas katastrofu”.
As this amount is below the threshold of EUR 824.029 million (i.e. 0,6 % of the Czech Republic's GNI) the disaster does not qualify as a “major natural disaster” under the terms of Council Regulation (EC) No 2012/2002.
Tomēr Čehiju skāra tie paši postošie plūdi, kas nodarīja būtisku kaitējumu Polijā un Slovākijā.
However, the Czech Republic was affected by the same flooding disaster which led to the major disaster in Poland and Slovakia.
Tādēļ tika konstatēta atbilstība Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punktā izklāstītājiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem palīdzību no Fonda izņēmuma kārtā var saņemt arī lielas katastrofas skartas valsts kaimiņvalsts.
Therefore, the condition set out in Article 2(2) second subparagraph of Council Regulation (EC) No 2012/2002, whereby a country affected by the same major disaster as a neighbouring country may exceptionally benefit from Solidarity Fund aid, was found to be met.
Horvātija pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai iesniedza pēc intensīva lietus ar krusu un negaisu 2010. gada maijā un jūnijā, kas izraisīja nopietnus plūdus valsts austrumu un centrālajā daļā.
Croatia applied for assistance from the Solidarity Fund following intense rain with hail and thunderstorms in May and June 2010 causing severe floods that struck eastern and central parts of the country.
Šī katastrofa radīja būtisku kaitējumu lauksaimniecībai, sabiedriskajam un privātīpašumam un transporta infrastruktūrai.
The disaster caused significant damages to the agriculture sector, public and private property and the transport infrastructure.
Horvātijas varas iestādes kopējos tiešos zaudējumus novērtējušas EUR 153 039 303 apmērā.
The Croatian authorities estimated the total direct damage caused by the disaster at EUR 153 039 303.
Tā kā šī summa ir mazāka par EUR 275 804 miljoniem jeb 0,6 % no Horvātijas NKI, šī katastrofa saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 nav uzskatāma par „lielu dabas katastrofu”.
As this amount is below the threshold of EUR 275.804 million (i.e. 0,6 % of Croatia's GNI) the disaster does not qualify as a “major natural disaster” according to Council Regulation (EC) No 2012/2002.
Tomēr Horvātiju skāra tie paši postošie plūdi, kas nodarīja būtisku kaitējumu Ungārijā.
However, Croatia was affected by the same flooding disaster which led to the major disaster in Hungary.
Tā kā Horvātija ir uzsākusi sarunas par pievienošanos ES, tā var saņemt atbalstu no Fonda.
As a country in the process of negotiating its accession to the EU Croatia is eligible for EU Solidarity Fund assistance.
Rumānija pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai iesniedza pēc tam, kad 2010. gada maijā un jūnijā tās teritorijas lielāko daļu skāra stipri plūdi un zemes nogruvumi.
Romania applied for assistance from the Solidarity Fund after in June and July 2010 the major part of the Romanian territory was affected by heavy flooding and land slides.