natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Standarta tarifi, norādot sniegtos pakalpojumus un katra tarifa elementa saturu (piemēram, maksa par piekļuvi, visu veidu maksājumi par lietošanu, maksa par tehnisko apkopi).
Standard tariffs , indicating the services provided and the content of each tariff element (e.g. charges for access, all types of usage charges, maintenance charges) .
Iekļauj arī detalizētu informāciju par piemērotajām standarta atlaidēm, īpašiem tarifu režīmiem, tarifu režīmiem noteiktām grupām un visas papildu maksas, kā arī maksājumus par galiekārtu .
Details of standard discounts applied , special and targeted tariff schemes and any additional charges , as well as costs with respect to terminal equipment , shall also be included .
Precizējums, kā arī iekļauti maksājumi par galiekārtu.
Clarification, and to include costs related to terminal equipment
III pielikums – tabula – 2. un 3. sleja
Annex III – table – columns 2 and 3
VI pielikums – 1. punkts
Annex VI – point 1
Kopējais kodēšanas algoritms un vaļēja uztveršana
Common scrambling algorithm and free-to-air reception
Visam patērētāju aprīkojumam, kas paredzēts tradicionālo ciparu televīzijas signālu uztveršanai (piemēram, apraide ar zemes, kabeļu vai satelītu pārraidi, kas galvenokārt paredzēta uztveršanai noteiktā atrašanās vietā, kā DVB-T, DVB-C vai DVB-S) , kas ir pārdošanā vai nomā, vai citādi padarīts pieejams Kopienā, kas var atkodēt ciparu televīzijas signālus, jāspēj:
All consumer equipment intended for the reception of conventional digital television signals (i.e. broadcasting via terrestrial, cable or satellite transmission which is primarily intended for fixed reception, such as DVB-T, DVB-C or DVB-S) , for sale or rent or otherwise made available in the Community, capable of descrambling digital television signals, is to possess the capability to:
- atkodēt šādus signālus saskaņā ar kopēju Eiropas kodēšanas algoritmu, kā administrējusi atzīta Eiropas standartu organizācija, šobrīd ETSI ;
– allow the descrambling of such signals according to a common European scrambling algorithm as administered by a recognised European standards organisation, currently ETSI;
- skaidri parādīt pārraidītos signālus ar noteikumu, ka, ja šāds aprīkojums ir nomāts, nomnieks pilda attiecīgā nomas līguma noteikumus.
– display signals that have been transmitted in the clear provided that, in the event that such equipment is rented, the rentee is in compliance with the relevant rental agreement.
Lai precizētu pielikumu nolūkā nodrošināt, ka tehniskās specifikācijas nerada šķērsli tādiem jauniem pakalpojumiem kā IPTV vai mobilā TV.
To clarify the Annex with a view to ensuring that the technical specifications do not act as an obstacle to new services such as IPTV or mobile TV.
Direktīva plašākā kopskatā
The Directive in Context
Komisijas ierosinātie grozījumi 2002. gada elektronisko sakaru tiesību aktu paketē par patērētāju tiesību aspektiem ir viens no trim tiesību sistēmas reformas ierosinājumiem par pašreizējās regulatīvās struktūras grozīšanu, kas stājās spēkā 2002. gadā.
The Commission proposal for Amendments to Consumer Rights aspects of the 2002 Electronic Communications Legislative package is one of three legislative reform proposals to amend the current regulatory framework which entered into force in 2002.
Reformu lielākā daļa ietekmē Vispārējo pakalpojuma direktīvu līdz ar nedaudzām izmaiņām Direktīvā par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju un vienu mazāk nozīmīgu grozījumu Regulā par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā.
The bulk of the reforms affect the Universal Services and Users’ Rights Directive, with a smaller number of changes to the E-Privacy Directive, and one minor change to the Consumer Protection Co-operation Regulation.
Ar šo ir saistīti vēl divi papildu ierosinājumi reformai, kas attiecas uz izmaiņām pārējās trijās elektronisko sakaru (Atļauju izsniegšanas, Piekļuves un Pamata) direktīvās
There are two additional related reform proposals which cover changes to the other three Electronic Communication Directives (Authorisation, Access and Framework)
Ierosinājums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem un Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektroniskajiem komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu, un Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (COM(2007) 697, galīgā redakcija). un ierosinājumu par Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādes (Iestādes) radīšanu
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2002/21/EC on a common regulatory framework for electronic communications networks and services, 2002/19/EC on access to, and interconnection of, electronic communications networks and services, and 2002/20/EC on the authorisation of electronic communications networks and services (COM(2007) 697 final) and the proposed creation of a European Electronic Communications Market Authority (Authority)
Ierosinājums par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, kas izveido Eiropas Elektronisko sakaru tirgus iestādi (COM(2007) 699, galīgā redakcija). .
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the European Electronic Communications Market Authority (COM(2007) 699 final) .
Tāpēc referents ir cieši sadarbojies ar referentiem par šiem reformu ierosinājumiem, lai nodrošinātu konsekventu regulatīvu pieeju.
Your Rapporteur has therefore collaborated closely with the Rapporteurs of these reform proposals, to ensure a consistent regulatory approach.
Juridiskā un iekšējā tirgus komiteja savā 2001. gada ziņojumā (par ko referents arī bija atbildīgs) grozīja un pieņēma sākotnējo ierosinājumu Direktīvai par vispārējo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Vispārējo pakalpojuma direktīva), pievienojot vairākus papildu nosacījumus, lai veicinātu patērētāju aizsardzību un sakaru pakalpojumu pieejamību lietotājiem ar invaliditāti.
In its 2001 Report (for which your Rapporteur was also responsible), the Legal Affairs and Internal Market Committee amended and approved the original proposal for a Universal Services and Users’ Rights Directive, adding a number of additional provisions to enhance consumer protection and access to communications services for disabled users.
Referents tāpēc atzinīgi vērtē šajā reformas ierosinājumā veiktos turpmākos uzlabojumus, kas papildina komitejas sākotnējo nostāju.
The Rapporteur therefore welcomes the further enhancements made in this reform proposal which reinforce the line that the Committee previously followed.
Ierosinājums grozīt Vispārējo pakalpojuma direktīvu nemaina pašreizējo vispārējā pakalpojuma jēdziena izpratni Eiropas Savienībā, par ko atsevišķas apspriedes notiks 2008. gadā.
This proposal to amend the Universal Services and Users’ Rights Directive does not alter the current scope or concept of universal service in the European Union, which will be subject to a separate consultation in 2008.
Referents tāpēc nav ierosinājis nekādas izmaiņas šajās jomās.
Your Rapporteur has, therefore, not proposed any changes in these areas.
Pašreizējam ierosinājumam ir šādi divi mērķi, kas jāņem vērā, to vērtējot:
The two objectives of the current proposal, against which it should be considered, are as follows:
1) stiprināt un uzlabot patērētāja aizsardzību un lietotāja tiesības elektronisko sakaru nozarē, cita starpā sniedzot patērētājiem vairāk informācijas par cenām un piegādes nosacījumiem, un veicināt elektronisko sakaru pieejamību un lietošanu, tostarp pakalpojumus lietotājiem ar invaliditāti;
1) Strengthening and improving consumer protection and user rights in the electronic communication sector, through – among other aspects – providing consumers with more information about prices and supply conditions, and facilitating access to and use of e-communications, including services for disabled users.
2) stiprināt indivīdu privātās dzīves un personas datu aizsardzību elektronisko sakaru jomā, it sevišķi pieprasot jaunu paziņojumu par patērētāju datu aizsardzības pārkāpumiem un uzlabojot izpildes mehānismus.
2) Enhancing the protection of individuals’ privacy and personal data in the electronic communication sector, in particular through a new data breach notification requirement and improved enforcement mechanisms.
Par šiem jautājumiem referents ir cieši sadarbojies ar Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju, uz ko attiecas Parlamenta Reglamenta 47. pantā noteiktais statuss, jo tā ir atbildīga par datu aizsardzības tiesību aktu ierosinājumiem.
In these aspects, your Rapporteur has worked closely with the Civil Liberties, Justice and Home Affairs Committee, which has the status of associated Committee under Rule 47 of Parliament's Rules of Procedure, as it is directly responsible for data protection legislative proposals.
Tāpēc pašreizējā posmā referents nav ierosinājis grozījumus par šiem jautājumiem ziņojuma projektā.
Your Rapporteur has therefore not, at this stage, proposed amendments on these issues in his draft Report.
Referenta pamatpieeja
The main approach taken by your Rapporteur
- skaidras pirmslīguma informācijas prasības;
- Clarified the pre contractual information requirements
- plašāki informācijas un pārredzamības noteikumi;
- Broadened the information and transparency provisions
- pievienoti jauni noteikumi par informāciju, kas jāsniedz patērētājiem par juridiskajiem pienākumiem, izmantojot pakalpojumu (īpaši attiecībā uz autortiesībām), un par aizsardzības pasākumu pieņemšanu;
- Added new provisions for consumers to be given information on their legal obligations in using a service (especially respect of copyright) and the adoption of security safeguards
- papildināti noteikumi par pakalpojumiem lietotājiem ar invaliditāti;
- Reinforced the service provisions for disabled users
- veikti konkrēti grozījumi par neatliekamās palīdzības dienesta numura „112” pieejamību un zvanītāja atrašanās vietu;
- Made detailed amendments related to “112” emergency number availability and caller location
- saprotamākas un vienkāršākas prasības par pakalpojuma kvalitāti;
- Clarified and simplified the quality of service requirements
- skaidrāk noteikta nacionālo regulatoru atbildība par patērētāja tiesību īstenošanu tirgū ik dienas, svītrojot dažas no Komisijas ierosinātajām atbildībām šajās jomās;
- More clearly defined the responsibility of National Regulators for day to day market enforcement of consumer rights, removing some of the proposed Commission responsibilities in these areas.
- svītroti noteikumi par atbalstu „3883” numerācijas telpai, kam tagad paredz ļoti ierobežotu patērētāju pieprasījumu, ņemot vērā pārvietojama „balss pakalpojumu tīkla” attīstību.
- Removed provisions for support of the “3883” numbering space, for which very limited consumer demand is now foreseen with the evolution of nomadic “Voice over Network” services.
Referents atbalsta šos ierosinājumus Komitejai un cer saņemt turpmākus ierosinājumus šīs lietderīgās reformas veicināšanai.
Your Rapporteur commends these proposals to the Committee, and is open to receive further suggestions to enhance these useful reforms.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2002/22/EC on universal service and users´ rights relating to electronic communications networks, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on consumer protection cooperation
Tā dēvētā telekomunikāciju pakete galvenokārt ir pašreizējo tiesību aktu ļoti nepieciešamais atjauninājums.
The so-called telecoms package is a much needed update of mostly existing legislation.
Tā iepazīstina mūs ar virkni dilemmu, īpaši attiecībā uz šajā paketē iekļauto privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē.
In particular for the e-Privacy part of the package this presents us with a number of dilemmas.
Priekšlikumu joma nav pietiekami labi definēta.
The scope of the proposals is not sufficiently well defined.
No vienas puses, Komisija ierosina plašu jomu, kas aptver elektroniskās telekomunikācijas kopumā, bet priekšlikuma citas daļas, šķiet, attiecas uz pamata tradicionālās telefonijas pakalpojumiem.
The Commission suggests on the one hand a wide scope, covering e-telecommunications in general, but other parts of the proposal seem to relate to basic, traditional telephony.
Tam nav īpaši lielas nozīmes, jo pastāv plašs telekomunikāciju pakalpojumu un produktu klāsts, kuri aizvieto vai papildina cits citu un tiek aizvien vairāk sasaistīti un integrēti.
That does not make much sense, as there is a wide range of telecommunications services and products, which replace or complement each other, and which are increasingly connected and integrated.
Turklāt papildus telefona zvaniem vēl ir citi balss sakaru pakalpojumi, piemēram, balss pārraides pakalpojumi, izmantojot interneta protokolu ( VoIP ), un mobilie VoIP , un tos aizvien vairāk lieto vienlaikus no vienas un tās pašas ierīces.
In addition to telephone calls there is other voice communication such as VOIP and mobile VOIP, and increasingly the two are used simultaneously from the same device.
Mobilie telefoni tiek izmantoti arī kā maksāšanas ierīces un navigācijas sistēmas, ar kuru palīdzību notiek sazināšanās ar informācijas tīkliem šajā reģionā.
Mobile phones also serve as payment devices or navigation systems, communicating with information networks about the area.
Iespējams, ka nākotnē biroju sistēmas sazināsies tīmeklī, mūsu ledusskapja radio frekvenču identifikācija (RFID) sazināsies ar lielveikalu, bet mūsu mobilie telefoni uztvers apraižu un ziņu dienestus.
Office systems may be web based in the future, whereas the RFID in our fridge communicates with the supermarket and our mobile phones capture broadcasts or news services.
Turklāt datu glabāšana un piekļuve tiem vairs nav saistītas ar vienu ģeogrāfisku vietu.
Furthermore, data are no longer stored or accessed in a single geographical location.
Pakalpojumu sniedzējiem ir savi centri visā pasaulē, internetam var piekļūt gandrīz no jebkuras vietas, sazināšanās ceļi iet cauri dažādiem kontinentiem.
Providers have their headquarters all over the world, web based systems can be accessed from almost anywhere, communications are routed via different continents.
Ir skaidrs, ka ar noteikumiem, kas attiecas uz konkrētiem ģeogrāfiskiem reģioniem, ir par maz un tie pat ir šķērslis uzņēmumiem, kuri darbojas atšķirīgos juridiskos režīmos.
It is clear that rules applying to a specific geographical area are no longer sufficient, and that they are an obstacle for businesses operating under different legal regimes.
Vajadzība pēc globāliem noteikumiem kļūst jo dienas, jo neatliekamāka.
The need for global rules is becoming more and more urgent.
Personas dati vairs nav ekonomiskās darbības blakus produkts, bet galvenais produkts.
Personal data are no longer a by product of economic activity, but at the very heart of it.
Dati ir ienesīga uzņēmējdarbības joma.
Data are big business.
Tādēļ liekas, ka ir pareizi, ja šo jautājumu risina saistībā ar Transatlantiskās ekonomikas padomes darbību.
Therefore it seems appropriate to address this issue in the context of the Transatlantic Economic Council.
Treškārt, ir vērojama strauji augoša valdību tendence pieprasīt piekļuvi personas datiem, kuri ir pakalpojumu sniedzēju vai citu pušu (nevalstisko) rīcībā.
Thirdly, there is a rapidly growing trend of governments requiring access to personal data held by service providers or by other (non governmental) parties.
Tomēr režīmi datu aizsardzībai, kas attiecas uz jebkuru vienotu datu kopumu, atšķiras atkarībā no tā, kura puse un kādā nolūkā datus vāc un lieto.
However, the regimes for data protection that apply to any single set of data vary according to what party collects or uses the data and for what purpose.
No lietotāja viedokļa šī dalīšana starp pirmo un trešo pīlāru, kā arī starp dažādiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem ir neizprotama, un uzņēmējiem tā rada tiesisko nenoteiktību, tādējādi mazinot viņu lietotāju uzticēšanos.
From the perspective of the user this division between first and third pillar, and between different European Commission DGs is incomprehensible, and for business this creates legal uncertainty and it may undermine the confidence of their users.
Piemēram, ir grūti izskaidrot pilsoņiem, kādēļ telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējam noteikumi attiecībā uz paziņošanu par pārkāpumiem būs saistoši, turpretī valdībai, ja tā izmantos tieši tos pašus pakalpojumu sniedzēja datus (kā tas ir, piemēram, ar telekomunikāciju datiem atbilstoši Datu saglabāšanas direktīvai), šie noteikumi nebūs saistoši.
Thus it is hard to explain to citizens why a telecoms provider would be subject to rules on breach notification, but if a government uses the very same data held by that provider (as is the case for example with telecoms data under the Data Retention Directive), those rules do not apply.
Ņemot vērā to, ka visu veidu tīkliem un pakalpojumiem ir aizvien pieaugošāka tendence savīties, ir tikpat grūti izskaidrot, kāpēc arī pakalpojumu sniedzējiem no citām nozarēm, piemēram, bankām un kredītkaršu uzņēmumiem, šie noteikumi attiecībā uz paziņošanu par pārkāpumiem nebūs saistoši.
Given the increasingly intertwined nature of all kinds of networks and services, it is equally hard to explain why other sectors than telecoms would not be subject to the same rules for breach notification, such as banks or credit card companies.
Ņemot to vērā, Komisijas nevienādā pieeja šķiet pārāk ierobežota un tādēļ neefektīva.
In view of this the piecemeal approach of the Commission seems too limited and therefore ineffective.
Direktīvas obligātā pārskatīšana jāizmanto datu aizsardzības režīma rūpīgai pārbaudei, ievērojot to, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā atšķirība starp pirmo un trešo pīlāru pazudīs un Eiropas Parlamentam būs visas likumdošanas pilnvaras.
The compulsory review of the Directive should be used for a complete overhaul of the data protection regime, taking account of the fact that after the entry into force of the Lisbon Treaty the difference between the first and third pillar will disappear, and the European Parliament will have full legislative powers.
Ierosinātais pienākums paziņot par pārkāpumiem ir ļoti apsveicams, tomēr 27 dažādu versiju apkopošana vienā režīmā nav vēlama, jo tā rada juridisku nenoteiktību uzņēmējiem un nav pārredzama lietotājiem.
The proposed obligation of breach notification is very welcome, however a patchwork of 27 different versions of the regime is undesirable, as it creates legal uncertainty for business, and it is not transparent for users.
Turklāt būtu prātīgi iegūt informāciju par šādiem režīmiem citās valstīs, īpaši ASV, jo tur ir līdzīga situācija (noteikumi attiecībā uz paziņošanu par pārkāpumiem ir štatu, nevis federālā kompetence).
Furthermore, it would be wise to draw on the experience with such regimes in other countries, notably the US as they are in a similar situation (breach notification rules being a matter for the states rather than a federal competence).
Izmantojot procedūru attiecībā uz paziņošanu par pārkāpumu, kas var izraisīt kaitējumu, lietotāji ir laikus un pilnībā jāinformē, nevis bieži jāsūta apšaubāmi brīdinājumi, tādā veidā veltīgi ceļot viltus trauksmi.
The notification procedure must be such that users are fully and timely informed in case of a breach that is potentially harmful, but without sending false alerts so often that it becomes "crying wolf".
Komisijai ir nepieciešamas pilnvaras, kas ļautu tai izmantot nepieciešamās tehniskās ieviešanas pilnvaras.
The Commission must have the necessary powers to take the necessary technical implementing powers.
Ņemot vērā tehnoloģiju straujo attīstību, procedūrām jābūt vienkāršām un ātrām.
In view of rapid technological developments the procedures should be simple and quick.
Tomēr daži aspekti nav tikai tehniski, un tiem arī turpmāk jāpiemēro demokrātiskā pārbaude.
However, certain aspects are not purely technical, and should remain subject to democratic scrutiny.
Jānosaka, kurus aspektus var mainīt Komisija un kuriem aspektiem vajadzīga Parlamenta iesaistīšanās.
It must be established which aspects can be changed by the Commission, and which need parliamentary involvement
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Direktīvas priekšlikums – normatīvs grozījumu akts
Proposal for a directive – amending act
(32) Izstrādājot detalizētus noteikumus par formātu un kārtību, kādā jāpaziņo par drošības pārkāpumiem, pienācīgi jāņem vērā apstākļi, kādos noticis pārkāpums, tostarp tas, vai personas dati ir bijuši aizsargāti ar šifrēšanu vai ar citiem līdzekļiem, ar kuru palīdzību var efektīvi ierobežot identitātes viltošanas vai cita veida ļaunprātīgas izmantošanas iespējamību.
(32) In setting detailed rules concerning the format and procedures applicable to the notification of security breaches, due consideration should be given to the circumstances of the breach, including whether or not the personal data had been protected by encryption or other means, effectively limiting the likelihood of identity fraud or other forms of misuse.
Turklāt, izstrādājot šādus noteikumus un kārtību, jāņem vērā tiesībaizsardzības iestāžu likumiskās intereses gadījumos, kad priekšlaicīga atklāšana varētu nevajadzīgi kavēt pārkāpuma apstākļu izmeklēšanu.
Moreover, such rules and procedures should take into account the legitimate interests of law enforcement authorities in cases where early disclosure could unnecessarily hamper the investigation of the circumstances of a breach.
Noteikumiem un kārtībai nevajadzētu traucēt tiesībaizsardzības iestādēm īstenot pārkāpuma apstākļu izmeklēšanu.
The rules and procedures should not hamper the investigation by law enforcement authorities of the circumstances of a breach.
Tā kā gala iekārtas ir vājākais tīkla posms, tām jābūt labi aizsargātām.
The terminal equipment is the weakest link in a network and, hence, should be well protected.
Tiešajiem lietotājiem ir jāapzinās riski, ar kādiem viņi sastopas internetā, lejupielādējot datus un izmantojot programmatūru vai datu nesējus.
End-users should understand the risks they face while surfing the internet, when they download and use software or data storage media.
Viņiem ir jāapzinās ar lietošanu saistītie riski un attiecīgi jārīkojas, lai aizsargātu savas gala iekārtas.
End-users should be aware of the risks that are present and act accordingly to protect their terminal equipment.
Dalībvalstīm ir jāveicina izpratnes veidošana šajā jomā.
Member States should stimulate the awareness raising in this area.
(34) Programmatūra, ar kuras palīdzību trešas personas labā slepeni uzrauga lietotāja darbības un/vai iejaucas lietotāja termināliekārtu darbībā (tā sauktā „spiegprogrammatūra”), ir nopietns drauds lietotāju privātās dzīves neaizskaramībai.
(34) Software that surreptitiously monitors actions of the user and/or subverts operation of the user’s terminal equipment for the benefit of a third party (so-called “spyware”) poses a serious threat to users’ privacy.
Dalībvalstīm vajadzētu mudināt tiešos lietotājus veikt vajadzīgos pasākumus savu gala iekārtu aizsardzībai pret vīrusiem un spiegprogrammatūru.
Member States should encourage end-users to take the necessary steps to protect their terminal equipment against viruses and spy ware.
Sk. grozījuma Nr. 10 pamatojumu.
Same as am 10.