natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu.
A decision to revoke shall put an end to the delegation of the power specified in that decision.
Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts.
It shall take effect the day following the publication of the decision in the Official Journal of the European Union or at a later date specified therein.
Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā tiesību akta derīgumu.
It shall not affect the validity of any delegated acts already in force.
196.a pants – 2.b punkts (jauns)
Article 196a – paragraph 2b (new)
196.a pants – 2.c punkts (jauns)
Article 196a – paragraph 2c (new)
196.a pants – 3. punkts
Article 196a – paragraph 3
Ja, minētajam termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā norādītajā dienā.
If, on the expiry of that period, neither the European Parliament nor the Council has objected to the delegated act it shall be published in the Official Journal of the European Union and shall enter into force at the date stated therein.
Deleģēto aktu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
The delegated act shall be published in the Official Journal of the European Union and enter into force before the expiry of that period if the European Parliament and the Council have both informed the Commission of their intention not to raise objections.
196.b pants
Article 196b
Ja īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šo regulu, Komisijai palīdz šīs regulas 195. pantā minētā Komiteja un piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/gggg] [5]. pantā paredzēto procedūru.”
Where implementing acts are adopted pursuant to this Regulation, the Commission shall be assisted by the Committee referred to in Article 195 of this Regulation and the procedure provided for in Article [5] of Regulation (EU) No [xxxx/yyyy] shall apply."
Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja .
The Commission shall be assisted by the Management Committee for the Common Organisation Agricultural Markets.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/20111 nozīmē 1 .
That committee is a committee within the meaning of Regulation (EU) No 182 /2011 1 .
196. pants – 2.b punkts (jauns)
Article 196 b – paragraph 2 (new)
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. pantu Regulā (ES) Nr. 182/2011 1 .
Where reference is made to this paragraph, Article 5 of Regulation (EU) No 182 /2011 shall apply 1 .
1 OV L 55, 28.
1 OJ L 55, 28.2.2011, p.
Laika posmā no 2007. līdz 2009. gadam piena un piena produktu nozarē risinājās ārkārtēji notikumi.
Between 2007-2009, exceptional developments took place in the milk and milk products sector.
Pirmām kārtām tie bija ekstremāli laika apstākļi Okeānijā, kas ievērojami samazināja piegādes, kam sekoja ātrs un ievērojams cenu kāpumu.
Initially, extreme weather conditions in Oceania brought about a significant decline in supplies, leading to rapid and significant increase in prices.
Lai gan pasaules līmenī piegādes sāka atjaunoties un cenas sāka atgriezties normālākā līmenī, sekojošā finanšu un ekonomiskā krīze negatīvi ietekmēja ES piena un piena produktu ražotājus un pastiprināja cenu nestabilitāti.
Yet while world supplies had started their recovery and prices had started to return to more normal levels, the subsequent financial and economic crisis negatively affected EU dairy producers and aggravated price volatility.
Augstākas izejvielu cenas izraisīja pirmām kārtām barības un citu ražošanai nepieciešamo resursu, tostarp enerģijas izmaksu, ievērojamu kāpumu.
Initially feed and other input costs including energy increased significantly as a result of higher commodity prices.
Tādējādi pieprasījuma kritums ES un pasaulē, ES ražošanas apjomiem nemainoties, izraisīja ievērojamu ES cenu kritumu.
Subsequently, a drop in EU and worldwide demand coupled with EU production remaining stable led to a collapse in EU prices.
Straujais piena un piena produktu cenu kritums pilnībā neatsaucās zemākās cenās pienam un piena produktiem patērētāju līmenī.
This sharp decline in dairy commodity prices failed to fully translate into lower dairy prices at consumer levels.
Šī situācija palēnināja cenu atgūšanos un saasināja zemu cenu ietekmi uz piena ražotājiem.
This situation slowed down price recovery and exacerbated the impact of low prices on milk producers.
Ņemot vērā sarežģīto piena tirgus situāciju, 2009. gada oktobrī tika izveidota Augsta līmeņa ekspertu grupa (“ALEG”) ar mērķi apspriest vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumus piena un piena produktu nozarē, ņemot vērā piena kvotu izbeigšanu 2015. gadā.
In October 2009, in light of this difficult market situation for milk, a High Level Expert Group on Milk ("HLG") was set up with the purpose of discussing mid-term and long-term arrangements for the milk and milk products sector, given the expiry of dairy quotas in 2015.
Vienlaikus ievērojot „veselības pārbaudes” rezultātus, ALEG uzdevums bija izstrādāt regulatīvo sistēmu, kas jāievieš, lai veicinātu tirgus un ražotāju ienākumu stabilizāciju un uzlabotu tirgus pārredzamību.
While respecting the outcome of the Health Check, the HLG was to work on a regulatory framework to be put in place which would contribute to stabilising the market and producers' income and enhancing transparency.
ALEG saņēma mutisku un rakstisku ieguldījumu no lielākajām Eiropas ieinteresēto personu grupām piena produktu piegādes ķēdē, kas pārstāv lauksaimniekus, piena pārstrādātājus, piena tirgotājus, mazumtirgotājus un patērētājus.
The HLG obtained oral and written input from major European stakeholder groups in the dairy supply chain representing farmers, dairy processors, dairy traders, retailers and consumers.
Turklāt ALEG saņēma ieguldījumu no pieaicinātajiem akadēmiskajiem ekspertiem, trešo valstu pārstāvjiem, valstu konkurences iestādēm un Komisijas dienestiem.
Furthermore, the HLG received contributions from invited academic experts, third country representatives, National Competition Authorities and the Commission's services.
2010. gada 26. martā notika arī piena un piena produktu ražošanas nozares ieinteresēto personu konference, kas plašākam skaitam piegādes ķēdes dalībnieku deva iespēju paust savus viedokļus.
A dairy stakeholder conference was also held on 26 March 2010 which allowed a wider range of actors in the supply chain to express their views.
ALEG 2010. gada 15. jūnijā sniedza ziņojumu, kurā bija iekļauta piena nozares pašreizējās situācijas analīze un doti vairāki ieteikumi.
The HLG delivered its report on 15 June 2010 which contained an analysis of the current situation in the dairy sector and number of recommendations.
ALEG norādīja, ka piena ražošanas un pārstrādes nozares dalībvalstu starpā ļoti atšķiras.
The HLG noted that the dairy producing and processing sectors are highly differentiated between Member States.
Arī atsevišķās dalībvalstīs pastāv ievērojamas atšķirības starp nozares dalībniekiem un nozares dalībnieku veidiem.
There is also a highly variable situation between operators and types of operators within individual Member States.
Daudzos gadījumos piegādes koncentrācija ir ļoti zema, kas izraisa nelīdzsvarotību lauksaimnieku un piena pārstrādes uzņēmumu spējā aizstāvēt savas intereses piegādes ķēdē.
Concentration of supply is low in many cases with a resulting imbalance in bargaining power in the supply chain between farmers and dairies.
No otras puses, attiecībā uz piena pārstrādes uzņēmumiem apjomi, kas tiks piegādāti sezonas laikā, ne vienmēr ir pienācīgi plānoti.
On the other hand, for dairies, the volume which will be delivered during the season is not always well planned.
Pat attiecībā uz piensaimnieku kooperatīviem (kas pieder lauksaimniekiem, kuriem ir pārstrādes iekārtas, kurās tiek pārstrādāti 58 % no svaigpiena ES), ir iespējams, ka trūkst spējas piedāvājumu pielāgot pieprasījumam, — lauksaimniekiem savam kooperatīvam ir jāpiegādā viss piens un kooperatīvam ir jāpieņem visa piegādātā produkcija.
Even for dairy co-operatives (owned by farmers which possess processing facilities, by which 58% of EU raw milk is processed) there is a potential lack of adaptation of supply to demand: farmers are obliged to deliver all of their milk to their co-operative and the co-operative is obliged to accept the whole delivery.
Visā ķēdē pastāv cenu pārneses problēma, jo īpaši attiecībā uz lauku saimniecību cenām.
There is a problem of price transmission along the chain, in particular as regards farm-gate prices.
Piemēram, 2009. gadā piena piedāvājums nereaģēja uz pieprasījuma samazināšanos.
Conversely, during 2009, the supply of milk did not react to lower demand.
Tā dažās lielākajās piena ražotājās dalībvalstīs, reaģējot uz zemākām cenām, lauksaimnieki pat palielināja ražošanu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.
Indeed, in some large producer Member States, in reaction to lower prices farmers produced more than in the previous year.
Oficiālu rakstisku līgumu izmantošana, kuros iekļauti pat pamatelementi un kas noslēgti vēl pirms piegādes, nav plaši izplatīta prakse.
The use of formalised, written contracts containing even basic elements made in advance of delivery is not widespread.
Tomēr pēc kvotu atcelšanas šādi līgumi varētu palielināt piena produktu ķēdē iesaistīto dalībnieku informētību un atbildību, lai labāk ņemtu vērā tirgus signālus, uzlabotu cenu pārnesi un piedāvājumu pielāgotu pieprasījumam, kā arī dažkārt palīdzētu izvairīties no negodīgas komercdarbības prakses.
However, after the abolition of quotas they could serve to increase awareness and reinforce the responsibility of the operators in the dairy chain to take into account market signals, improve price transmission and adapt supply to demand, as well as help to avoid unfair commercial practices.
Ņemot vērā, ka nav ES tiesību aktu par šādiem līgumiem, dalībvalstis var savās saistību tiesību sistēmās noteikt šādu līgumu izmantošanu par obligātu ar nosacījumu, ka, to darot, tiek ievēroti ES tiesību akti un jo īpaši ka tiek nodrošināta iekšējā tirgus un tirgus kopējās organizācijas pienācīga darbība.
In the absence of EU legislation on such contracts, Member States may, within their own contract law systems, make the use of such contracts compulsory provided that in doing so EU law is respected and in particular the proper functioning of the internal market and the common market organisation.
Lai panāktu, ka šādi līgumi atbilst pienācīgiem obligātajiem standartiem, ES līmenī būtu jāparedz daži šo līgumu izmantošanas pamatnoteikumi, kuros būtu izklāstīts vispārējais satvars, vienlaikus saglabājot augstu elastības pakāpi.
In order to ensure appropriate minimum standards for such contracts, some basic conditions for their use should be laid down at EU level which would outline a general framework while maintaining a high degree of flexibility.
Dalībvalstu līmenī šādu līgumu noslēgšanai jāpaliek brīvprātīgai izvēlei, lai gan visiem piena ražotājiem vajadzētu būt iespējai pieprasīt līgumu, kas atbilst šajā priekšlikumā izklāstītajiem obligātajiem nosacījumiem, ja viņi to vēlas.
Contracts should remain voluntary at member state level, although all producers should be able to request a contract which complies with the minimum conditions set out in the proposal if they so wish.
Tā kā dažu piensaimniecības kooperatīvu statūtos vai saistītajos nolīgumos var būt paredzēti līdzīgi noteikumi, vienkāršības apsvērumu dēļ tie būtu jāizslēdz no prasības par līgumu noslēgšanu.
As some dairy co-operatives may have rules with similar effect in their statues or related agreements, in the interests of simplicity they should then be exempted from a requirement for contracts.
Ražotāju spēja aizstāvēt savas intereses
Bargaining power of producers
Lai nodrošinātu ražošanas racionālu attīstību un arī lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni piena ražotājiem, ir jāpastiprina viņu spēja aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, kas nodrošinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē.
In order to ensure the rational development of production and so to ensure a fair standard of living for dairy farmers, their bargaining power vis-à-vis processors should be strengthened which should result in a fairer distribution of value-added along the supply chain.
Lai saglabātu efektīvu konkurenci piena tirgū, ir jānosaka, ka šādai iespējai būtu piemērojami attiecīgi kvantitatīvie ierobežojumi.
In order to maintain effective competition on the dairy market, this possibility should be subject to appropriate quantitative limits.
Lai nodrošinātu līdzsvarotu pieeju, valsts konkurences institūcijas var iejaukties, ja tās uzskata, ka kāda ražotāju organizācija ir ieņēmusi pārāk dominējošu stāvokli, kas kaitē godīgai konkurencei, pat ja kādas konkrētas ražotāju organizācijas spējas aizstāvēt savas intereses nav pārsniegušas šajā priekšlikumā pieļautās procentuālās robežas.
In order to ensure a balanced approach, national competition authorities may intervene if they believe that any producer organisation has become too dominant to the detriment of fair competition, even if the bargaining power of a particular producer organisation has not exceeded the permitted percentage limits allowed for in the proposal.
Tas būs jo īpaši svarīgi, lai aizsargātu mazos pārstrādātājus un MVU.
This will be especially relevant in order to protect small processors and SMEs.
Starpnozaru organizācijas
Interbranch organisations
Starpnozaru organizācijām var būt lietderīga loma dialoga veicināšanā starp piegādes ķēdes dalībniekiem un labākās prakses un tirgus pārredzamības sekmēšanā.
Interbranch organisations can play a useful role in facilitating dialogue between actors in the supply chain, and in promoting best practice and market transparency.
Šādi noteikumi būtu jāpiemēro arī piena un piena produktu nozarē, vienlaikus paredzot noteikumus, kas precizē šādu organizāciju statusu saskaņā ar konkurences tiesībām, vienlaikus nodrošinot, ka šie noteikumineizkropļo konkurenci vai iekšējo tirgu, vai neietekmē tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību.
Such rules should equally be applied in the milk and milk products sector, along with the provisions clarifying the position of such organisations under competition law whilst ensuring that they do not distort competition or the internal market or affect the good functioning of the common market organisation.
Tomēr noteikumiem, kas attiecas uz nozaru organizācijām piena nozarē, nevajadzētu būt tik tālejošiem, kā tie ir citās nozarēs (piemēram, augļu un dārzeņu nozarē).
However, rules pertaining to interbranch organisations in the dairy sector should not be as far reaching as they are in other sectors (such as the fruit and vegetable sector).
Lai ņemtu vērā tirgus attīstību, jo īpaši laikā pēc kvotu atcelšanas, Komisijai ir nepieciešama savlaicīga informācija par piegādātā svaigpiena apjomiem.
In order to follow developments in the market, specifically in the post quota era, the Commission needs timely information on volumes of raw milk delivered.
Tomēr ir vajadzīgs noteikums, lai nodrošinātu, ka pārstrādātāji šādu informāciju dalībvalstīm sniedz regulāri un ka dalībvalstis to nodod Komisijai analizēšanai.
However, provision should be made to ensure that processors deliver such information to the Member States on a regular basis which should then be communicated to the Commission for analysis.
Tā kā šādu datu nodošana būs ļoti svarīga, lai novērtētu ES piena ražošanu, ir jāņem vērā šīs informācijas komerciālā konfidencialitāte.
While the transmission of such data will prove to be very important in order to assess EU milk production, the commercially sensitive nature of this information should always be respected.
ES piena ražošanas un piegādes analīzi vajadzētu veikt, lai mudinātu visus piena piegādes ķēdes dalībniekus reaģēt uz tirgus signāliem, kas dotu labumu visiem šajā ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem.
The overarching aim of analysing global EU milk production and supply should be to encourage all actors in the dairy supply chain to respond to market signals, for benefit of all actors operating within the chain.
Eiropas piena nozare pārdzīvos ievērojamas pārmaiņas pēc tam, kad 2015. gadā tiks atceltas kvotas.
Europe's dairy sector will experience a major shift after the expiration of quotas 2015.
Lai nodrošinātu šās nozares stabilitāti nākotnē, ir jāuzlabo ražotāju spēja aizstāvēt savas intereses.
In order to secure a stable future for the sector, the bargaining power of producers needs to be improved.
Cerams, ka to var sasniegt, izmantojot līgumus un mudinot ražotājus apvienoties ražotāju organizācijās.
Hopefully this can be achieved through the use of contracts and by encouraging producers to organise themselves into producer organisations.
Vajadzētu veikt pasākumus pārredzamības uzlabošanai un vispusīgi analizēt datus par ES piena ražošanu, lai aizstātu relatīvo stabilitāti, ko reiz sasniedza, regulējot piegādi.
Measures to improve transparency and comprehensive data analysis of EU milk production should go some way to replace the relative stability which was once achieved by supply management.
Eiropai vajadzētu lūkoties uz tādām valstīm kā Šveice, kas kvotas atcēla 2009. gadā, lai saprastu šīs jaunās sistēmas potenciālo ietekmi un paredzētu jebkādus negatīvus faktorus.
Europe should look to countries such as Switzerland, which abolished quotas in 2009, in order to understand the potential impact of the new system and to anticipate any negative effects.
par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020)
on mobility and inclusion of people with disabilities and the European Disability Strategy 2010-2020
Referents: Ádám Kósa
Rapporteur: Ádám Kósa
PASKAIDROJUMA RAKSTS.................................................................................................24
EXPLANATORY MEMORANDUM.......................................................................................24
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ATZINUMS 28
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 28
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ATZINUMS.................35
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...35
Lūgumrakstu komitejas ATZINUMS.........................................................................40
OPINION of the Committee on Petitions ...............................................................40
par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010-2020)
on mobility and inclusion of people with disabilities and the European Disability Strategy 2010-2020
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights, the European Convention on Human Rights, the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the Universal Declaration of Human Rights and the European Convention on Human Rights,
– ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām ( UN CRPD ) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par Eiropas Kopienas secinājumiem par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (UN CRPD), and its entry into force on 21 January 2011, in accordance with Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 on the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities
– ņemot vērā Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām
– having regard to the Community Charter of the Social Fundamental Rights of Workers
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2., 10., 19. un 168. pantu
– having regard to Articles 2, 10, 19 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union
OV C 83/47, 30.03.2010. ,
OJ C 83/47, 30.03.2010. ,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes Direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas ( COM(2008)0426 ) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa normatīvo rezolūciju attiecībā uz to
– having regard to the Commission proposal for a Council Directive on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation ( COM(2008)0426 ) and Parliament’s legislative resolution of 2 April 2009 thereon
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Padomes 1998. gada 4. jūnija Ieteikumu 98/376/EK par personu ar invaliditāti stāvvietas karti
– having regard to Council Recommendation 98/376/EC of 4 June 1998 on a parking card for people with disabilities
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” ( COM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission Communication of 26 August 2010 entitled ‘A digital agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– ņemot vērā Komisijas 2000. gada 12. maija paziņojumu „Ceļā uz Eiropu bez šķēršļiem personām ar invaliditāti” ( COM(2000)0284 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 May 2000 entitled ‘Towards a Barrier-Free Europe for People with Disabilities’ ( COM(2000)0284 ),
– ņemot vērā Komisijas 2001. gada 25. septembra paziņojumu „e-Eiropa 2002: publisku tīmekļa vietņu pieejamība un saturs” ( COM(2001)0529 ),
– having regard to the Commission Communication of 25 September 2001 entitled ‘eEurope 2002: Accessibility of public websites and their content’ ( COM(2001)0529 ),
– ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2001. gada 22. maija Starptautisko klasifikāciju par funkcionalitāti, invaliditāti un veselību ( ICF ) (Pasaules Veselības asamblejas ( WHA ) rezolūcija 54.21),
– having regard to the World Health Organisation’s international classification of functioning, disability and health (ICF) of 22 May 2001 (World Health Assembly resolution (WHA) 54.21),
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 30. novembra paziņojumu „Vienlīdzīgas iespējas cilvēkiem ar invaliditāti: Eiropas rīcības plāns” ( COM(2003)0650 ),
– having regard to the Commission Communication of 30 November 2003 entitled ‘Equal opportunities for people with disabilities: A European action plan’ ( COM(2003)0650 ),
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 24. janvāra paziņojumu „Tiecoties pēc juridiski saistoša ANO instrumenta personu ar invaliditāti tiesību un cieņas veicināšanai un aizsardzībai” ( COM(2003)0016 ),
– having regard to the Commission Communication of 24 January 2003 entitled ‘Towards a United Nations legally binding instrument to promote and protect the rights and dignity of persons with disabilities’ ( COM(2003)0016 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. marta paziņojumu „Zaļā grāmata „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām”” ( COM(2005)0094 ),
– having regard to the Commission Communication of 16 March 2005 entitled ‘Green Paper on confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra paziņojumu „Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas Rīcības plāns 2008.–2009. gadam” ( COM(2007)0738 ),
– having regard to the Commission Communication of 26 November 2007 entitled ‘Situation of disabled people in the European Union: the European Action Plan 2008-2009’ ( COM(2007)0738 ),