natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādēļ Parlaments uzskata, ka būtu jānovērš novēloti maksājumi, vajadzības gadījumā tos veicot arī priekšlaicīgi.
Therefore the Parliament considers that delays should be reduced, if necessary also by frontloading funding.
EP arī uzsvēra, ka maksājumu kavējumus struktūrpolitikas jomā cita starpā izraisa pārāk ierobežojošas procedūras un ka ir svarīgi uzsākt šo procedūru vienkāršošanu.
The EP also emphasised that the delays recorded in implementation of the payments related to structural policy are due in part to overly restrictive procedures, which must be simplified.
Būtu jāatceras arī 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē pieņemtās Eiropas Parlamenta deklarācijas par maksājumiem un kohēzijas politikas īstenošanu, kurās Eiropas Parlaments atkārtoja savu prasību dalībvalstīm pieņemt visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu adekvātu kohēzijas politikas izpildi, tostarp arī termiņu ievērošanu.
One should recall the statements adopted by the European Parliament at the Conciliation meeting of 21 November 2008 on payments and implementation of the cohesion policy in which the European Parliament reiterated its request that the Member States should adopt all the measures required to ensure that the cohesion policy is properly implemented, i.e. also within the foreseen deadlines.
Parlaments ir arī paudis kritiku ar mērķi mazināt nesamaksāto saistību ( RAL ) apjomu kārtējā gadā un nākamajā, neskarot N+1, N+2 un N+3 noteikumu, kas jāpiemēro struktūrfondu gadījumā.
Criticism has also been expressed by the Parliament aiming to reduce the outstanding commitments (RAL) for the current year and next, notwithstanding the rule N+ 1, N+2 and N+3 which is of application for the Structural Funds.
EP kontrole pār pārvaldības un kontroles sistēmām
EP control over the Management and Control Systems.
2008. gada novembrī saskaņošanas sanāksmē pirms budžeta otrā lasījuma Eiropas Parlaments pieņēma arī kopīgu deklarāciju ar Komisiju un Padomi par nepieciešamību pārskatīt pārvaldes un kontroles sistēmas.
In November 2008, on the occasion of the Conciliation for the second reading of the budgetary procedure, the European Parliament also adopted a joint declaration with the Commission and the Council on the need to overview the MCS.
Tas liek Komisijai katru mēnesi ziņot Parlamentam par šo sistēmu attīstību un to apstiprināšanu.
This brought the Commission to monthly report to the Parliament about the evolution on the systems and their approval.
Iestāžu apņemšanās, lai uzlabotu kohēzijas politikas darbību
Interinstitutional engagements in order to improve the functioning of the Cohesion Policy
2009. gada 2. aprīļa trialogā, kurā piedalījās Parlaments, Padome un Komisija, šīs trīs iestādes pieņēma kopīgu deklarāciju par kohēzijas politikas īstenošanu.
During the trialogue held on 2 April 2009 between the Parliament, the Council and the Commission, the three Institutions approved a joint declaration on the implementation of the Cohesion Policy.
Deklarācijā tās „atzīst, ka [..] ekonomikai varētu nākt par labu paātrināta struktūrfondu un kohēzijas fondu (2007.–2013.) īstenošana, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus”.
In the declaration they "recognise that (…) the economy may benefit from accelerating the implementation of structural and cohesion funds within the ceilings of the agreed multiannual financial framework 2007-2013."
Tās arī norādīja, ka „saskaņā ar iedibināto kontroles sistēmu starpposma maksājumi nevar notikt, kamēr nav atzīts, ka pārvaldes un kontroles sistēmas dalībvalstīs atbilst prasībām”.
They also stated that "under the established control framework, interim payments cannot take place until management and control systems in Member States have been judged to be compliant with the requirements".
Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas „cik drīz vien iespējams, lai ļautu Komisijai laicīgi sākt analīzi, [..] iesniegt to pārvaldes un kontroles sistēmu aprakstu, kā arī atbilstības novērtējumus”.
Moreover, Member States have been called to "submit the description of their management and control systems and the compliance assessments as soon as possible so as to allow the Commission to rapidly start their analysis".
Nobeigumā visas trīs iestādes norādīja, ka „grozījumi tiesību aktos, ko pieņem likumdevēja iestāde, vienkāršos strukturālu darbību īstenošanu un ļaus izdarīt starpposma maksājumus galvenajiem projektiem, pirms tos oficiāli pieņēmusi Komisija”.
Finally the three institutions noted that "the modifications of the legislation being adopted by the legislative authority will simplify implementation of the structural actions and make interim payments possible for major projects before their formal adoption by the Commission."
Šajā pašā sanāksmē Parlaments un Padome aicināja Komisiju un dalībvalstis veikt turpmāk minētos pasākumus:
On the same occasion the Parliament and the Council called on for the following actions to be undertaken by the Commission and the Member States:
– Komisiju — veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar pastāvošo tiesisko regulējumu, lai ātri novērtētu pārvaldes un kontroles sistēmu kritiskākos aspektus, ļaujot sākt starpposma maksājumus pirms Eiropas Parlamenta 2010. gada budžeta izskatīšanas pirmajā lasījumā;
- the Commission to take the necessary measures, within the existing legal framework, to rapidly assess the most critical aspects of the management and control systems (MCS), enabling starting the interim payments before the European Parliament's first reading of the 2010 budget;
– dalībvalstis — drīzumā iesniegt savus galvenos prioritāros projektus un Komisiju — paātrināt apstiprināšanu, lai to īstenošanai būtu stabila sistēma, par ko panākta vienošanās;
- the Member States to rapidly submit their priority major projects and the Commission to accelerate their approval in order to have a stable and agreed framework for their implementation;
– Komisiju — ziņot par dalībvalstu iesniegtiem prioritāriem galvenajiem projektiem pirms Eiropas Parlamenta 2010. gada budžeta pirmā lasījuma;
- the Commission to report about the Member States' submission of their priority major projects before the European Parliament's first reading of the 2010 budget;
– Komisiju — cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu ātru vienošanos par visiem pārvaldes un kontroles sistēmu atbilstības aspektiem;
- the Commission to cooperate closely together with the Member States in order to have a rapid agreement on all aspects of compliance of the MCS;
– dalībvalstis — panākt, lai visas darbības, ko finansē no ES budžeta, būtu pilnībā īstenotas 2009. gadā, lai tādējādi paātrinātu ekonomikas atveseļošanos un lai radītu stabilu starpposma maksājumu plūsmu;
- the Member States to have all actions financed by the EU budget fully operational in 2009 in order to accelerate the economic recovery and to generate a steady flow of interim payments;
– Komisiju — vēlākais 2009. gada septembrī iesniegt ziņojumu par īstenošanu budžeta procedūras vajadzībām.
- the Commission to present in September 2009 at the latest a report on the implementation for the purpose of the budgetary procedure;
Šajā deklarācijā Parlaments un Padome aicināja „Revīzijas palātu un iestādi, kas sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu, izvērtējot ES līdzekļu pārvaldību, ņemt vērā šo jautājumu, kā arī Komisijas kontroles darbības daudzgadu raksturu”.
In the same declaration, the Parliament and the Council invite the "Court of Auditors and the discharge authority to take this issue into account, as well as the multiannual character of the Commission's control activity, when assessing the management of EU funds".
Beigu secinājumi
Final Conclusions
Kohēzijas politika joprojām ir viena no Eiropas Savienības svarīgākajām prioritātēm, cenšoties novērst reģionu ekonomiskās un sociālās atšķirības, jo līdz ar paplašināšanos attīstības līmeņa atšķirības ES ir ievērojami pieaugušas.
The Cohesion policy remains a key priority for the European Union to fight the economic and social disparities amongst its regions, since after the enlargement the disparities within the EU have increased significantly.
Tomēr, lai panāktu reālas izmaiņas un Eiropas reģionu patiesu kohēziju, Eiropas Parlamentam ir jāveicina ar līdzekļu izlietojumu saistīto procedūru vienkāršošana un racionalizācija.
However in order to achieve real changes and real cohesion among the European regions the European Parliament has to urge the simplification and rationalisation of procedures concerning the implementation of the funds.
Sadarbībā ar Eiropas Komisiju Parlamentam būtu jāuzrauga, kādas vērtības un rezultātus nodrošina kohēzijas politika (piemēram, kādā mērā ir pieaudzis IKP vai cik lielā mērā atbalstītajos reģionos ir samazinājies bezdarba līmenis, un vai programma patiešām ir sasniegusi plānošanas posmā izvirzītos mērķus).
In cooperation with the European Commission the Parliament should monitor which values and results were produced by the Cohesion policy. (i.e.: to what extent has the GDP increased, or to what extent has the unemployment rate in the supported region decreased, and whether the program in fact has achieved the objectives set in the planning phase or not).
Mums nepārprotami jānorāda, ka kohēzijas politikai ir ārkārtīgi liela nozīme Eiropas Savienībā, taču vienīgi veiksmīga programmu īstenošana var pamatot turpmāku apropriāciju palielinājumu.
We have to make it clear: Cohesion Policy is of utmost importance for the European Union, however only the real success of programs qualifies for any further increase of the appropriations.
Eiropas iedzīvotāji vēlas redzēt savu līdzekļu izlietojuma rezultātu.
Europeans require results for their money.
DARBA DOKUMENTS Nr. 4 par 2010. gada provizorisko budžeta projektu – III iedaļa – Komisija – sākotnējā analīze
WORKING DOCUMENT NR 4 ON THE PRELIMINARY DRAFT BUDGET 2010 - SECTION III - COMMISSION - FIRST ANALYSIS
Komisija 2009. gada 29. aprīlī iepazīstināja ar 2010. finanšu gada provizorisko budžeta projektu (PBP)
On 29 April, the Commission presented the preliminary draft budget for 2010
COM(2009)300 , kurā paredzētais budžeta kopējais apjoms ir EUR 139,489 miljardi.
COM(2009)300 with a total of EUR 139,489 billion.
Eiropas Komisija uzsver, ka līdzekļus galvenokārt paredzēts izmantot ekonomikas atveseļošanas vecināšanai un ka lielākā daļa līdzekļu (45 %) paredzēta izaugsmes un nodarbinātības pasākumiem.
According to the European Commission it is Economic recovery that is mainly targeted and the biggest share of funds (45%) goes into growth and employment measures.
DFP maksimālais apjoms
Ceiling MFF
2010. gada PBP
PDB 2010
K' 1 KOPĀ
H' 1 TOTAL
no kuriem ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi
from which market related expenditure and direct aids
K' 3 KOPĀ
H' 3 TOTAL
DFP noteiktā vispārējā maksimālā pieļaujamā summa saistību apropriācijām (SA) ir 1,19 % no nacionālā kopienākuma (NKI).
The overall ceiling MFF for commitment appropriations represents 1,19 % of gross national income (GNI).
Maksājumu apropriāciju (MA) maksimālais pieļaujamais apjoms ir EUR 134 155 miljoni jeb 1,14 % no NKI.
The ceiling for payment appropriations is EUR 134 155 million, or 1,14 % of GNI.
Kopumā 2010. finanšu gada provizoriskajā budžeta projektā (PBP) SA atvēlēti EUR 138 563,547 miljoni , kas ir 1,18 % no NKI un par 1,54 % vairāk nekā 2009. gada budžetā.
In commitment appropriations, the total for the preliminary draft budget (PDB) 2010 is EUR 138.563,547 million, corresponding to 1,18 % of GNI and plus 1,54 % compared to commitments in the 2009 budget.
Tas nozīmē, ka rezervē paliek EUR 1 754,3 miljoni .
This leaves a margin of EUR 1.754,3 million .
MA kopumā paredzēti EUR 122 322,2 miljoni , kas ir 1,04 % no NKI.
For payment appropriations, the total amounts to EUR 122 322,2 million , corresponding to 1,04 % of GNI.
Tas ir par 5,3 % vairāk nekā 2009. gada budžetā.
This is an increase of 5,3 % compared to payments in the 2009 budget.
Lielākais izdevumu palielinājums paredzēts 3.a kategorijā (cīņa pret noziedzību, terorismu un migrācijas plūsmu pārvaldība), attiecīgajām SA palielinoties par 13,5 % un sasniedzot teju EUR 1 000 miljonu.
The part of the budget to receive the biggest boost in spending is Heading 3 A (fight against crime, terrorism and management of migration flows), increasing by 13,5% to almost EUR 1 illion in commitments.
Apakškategorija Nr. 1.a
Heading 1 A
Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai: saistību apjoms — EUR 12 769,410 miljoni, maksājumu — EUR 10 982,271 miljoni.
Competitiveness for growth and employment: commitments EUR 12.769,410 million, payments EUR 10.982,271 million.
Tādejādi rezervē paliek EUR 118,6 miljoni, neņemot vērā apropriācijas saistībā ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, kuram ik gadu jāparedz papildu EUR 500 miljoni.
This leaves a margin of EUR 118,6 million, which does not take into account the appropriations related to the European Globalisation Adjustment Fund, which foresees Euro 500 million per year on top.
Šīs apakškategorijas galvenās programmas ir Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā, konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma, mūžizglītības programma, PROGRESS programma, Eiropas komunikāciju tīkli (TEN) , Marco Polo II un Galileo .
The main programmes of this sub-heading are the 7th Framework Programme for research and technological development, the Competitiveness and Innovation Programme (CIP), the Lifelong Learning Programme, the Progress Programme, the Trans-European Networks (TENs), Marco Polo II and Galileo.
Citas darbības jomas, kas veicina konkurētspējas, ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanu, ir iekšējais tirgus, statistika, krāpšanas apkarošana un nodokļu un muitas savienība.
Other actions contributing to the goals of competitiveness, sustainable growth and employment are internal market, statistics, the fight against fraud, and taxation and the customs union.
Enerģētikas un transporta jomā saistības ir samazinātas, toties maksājumi ir palielināti (attiecīgi par 40 % un 13 %).
As for Energy and Transport, commitments decrease while payments are increased (-40% and + 13% respectively).
Ekonomikas un finanšu jomā un netiešās pētniecības jomā PBP paredzēts palielināt saistības un samazināt maksājumus (attiecīgi par 1 % un 28,8 % pirmajā jomā un par 10 % un 15,3 % otrajā jomā).
While for Economic and financial affairs and for Indirect Research, the PDB foresees an increase in commitments and a decrease of payments, (respectively + 1% and -28,8 % for the former and +10% and - 15,3 % for the latter).
Šai nozarei budžetā paredzēti 59,2 % no 1.a apakškategorijas kopējā finansējuma.
This sector represents the 59,2% of the expenditure for the whole sub-Heading 1 A budget financing.
Komisijas ierosinātā kopējā summa ir EUR 7 565,703 miljoni.
The Commission proposes a global amount of EUR 7.565,703 million.
Paredzēts sagatavot un uzsākt trīs liela mēroga publiskā un privātā sektora partnerības pētniecības un jauninājumu atbalstam, proti:
Three major partnerships between the public and private sectors will be prepared and launched to support research and innovation, i.e.:
– Eiropas videi draudzīgo automobiļu iniciatīva;
– European green cars initiative
– Eiropas energoefektīvo ēku iniciatīva;
– European energy-efficient buildings
– nākotnes rūpnīcu iniciatīva.
– Factories for the future initiative
Komisija gatavojas pievērst uzmanību arī videi draudzīgas enerģijas un energoefektivitātes jautājumiem, kā arī neatkarībai enerģētikas jomā.
The Commission also intend to focus on clean energy, energy efficiency as well as energy independence.
Kodolsintēzes un kodola šķelšanās jomā pie pētniecības uzdevumiem jāmin ražotāju agrīnas iesaistīšanās nodrošināšana kodolsintēzes demonstrācijas pasākumu sagatavošanā un Eiropas rūpniecības iniciatīvas uzsākšana.
In the field of nuclear fusion and fission, research will include ensuring early industry participation in the preparation of demonstration actions for fusion, and the launching of a European Industrial Initiative.
Komisija plāno veikt turpmākus pasākumus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, lai sekmētu videi draudzīgāku Eiropas transporta sistēmu un Eiropā attīstītu un ieviestu uz zināšanām balstītu bioekonomiku.
The Commission intends to conduct further actions under FP7 towards the greening of European transport systems, in the development and implementation of a European Knowledge Based Bio-Economy (KBBE).
Septītās pamatprogrammas sadarbības programmā paredzēts sniegt atbalstu piecām ilgtermiņa publiskā un privātā sektora partnerībām, kuras tiktu īstenotas kā kopīgas tehnoloģiju ierosmes
The Cooperation Programme of FP7 foresees support for five long-term public-private partnerships in the form of Joint Technology Initiatives (JTIs)
Četras no tām Padome apstiprināja 2007. gada decembrī, proti, kopuzņēmumu Clean Sky , novatorisku medikamentu ierosmes kopuzņēmumu (IMI) ; kopuzņēmumu ARTEMIS (integrētās datorsistēmas) un kopuzņēmumu ENIAC (Tehnoloģiju platforma nanoelektronikas jomā).
Four of these were approved by the Council in December 2007 – Clean Sky Joint Undertaking; Innovative Medicines Initiative (IMI) Joint Undertaking; ARTEMIS Joint Undertaking (Embedded Computing Systems); and ENIAC Joint Undertaking (European Technology Platform on Nanoelectronics).
Piekto partnerību jeb kopuzņēmumu — kurināmā elementu un ūdeņraža jomā — apstiprināja 2008. gada maijā.
The fifth – Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking – was approved in May 2008.
Savukārt 2009. gada 1. janvārī par Kopienas struktūru kļuva arī kopuzņēmums SESAR , kurš nodarbojas ar Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecību. saskaņā ar EK līguma 171. pantu.
The SESAR Joint Undertaking, which has become a Community body as from 1 January 2009, is responsible for the SESAR (Single European Sky - Air Traffic Management Research). under article 171 TEC.
Konkurētspēja un jauninājumi
Competitiveness and innovation (CIP)
Šai nozarei paredzēti 4,1 % no 1.a apakškategorijas budžeta kopējā finansējuma.
This sector represents 4,1% of the expenditure for the whole sub-Heading 1 A budget financing.
Komisijas ierosinātā kopējā summa PBP ir EUR 524,980 miljoni.
In the PDB the Commission proposes a global amount of EUR 524,980 million.
Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā iekļautas trīs programmas: uzņēmējdarbības un jauninājumu programma, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programma un programma "Saprātīga enerģija Eiropai".
The Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP ) comprises three specific programmes: the Entrepreneurship and Innovation Programme (EIP), the Information and Communications Technologies Policy Support programme (ICT-PSP) and the Intelligent Energy-Europe Programme.
Saistībā ar vides un drošības novērošanas globālās sistēmas (GMES) iniciatīvu turpināsies pakāpeniska pāreja no pētniecības uz operatīvo darbību, kuru uzsāka 2008. gadā.
The initiative on Global Monitoring for Environment and Security (GMES) will continue the gradual move from research to operational services, which has started in 2008.
Ilgtspējīgu ES transporta un enerģijas tīklu veicināšana
Promoting sustainable EU networks for transport and energy
Šai nozarei paredzēti 16 % no 1.a apakškategorijas kopējā finansējuma.
This sector represents 16% of the expenditure for the whole sub-Heading 1 A budget financing.
Komisijas ierosinātā kopējā summa PBP ir EUR 2 043,340 miljoni.
In the PDB the Commission proposes a global amount of EUR 2.043,340 million.
Transports — Eiropas komunikāciju tīklu programma transporta jomā laikā no 2007. līdz 2013. gadam koncentrēsies uz 30 prioritārajiem projektiem, taču galvenā uzmanība tiks pievērsta pārrobežu sadaļām un vājo punktu novēršanai.
Transport - The Trans-European Networks (TEN) for transport will concentrate, between 2007 and 2013, on 30 priority projects giving particular attention to projects on cross-border sections and aiming to eliminate bottlenecks.
Parējās prioritātes Eiropas transporta tīkla programmas finansēšanā no Kopienas līdzekļiem būs šādas: Eiropas dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēma (ERTMS) , upju informācijas dienesti (RIS) , intelektiskās transporta sistēmas (ITS) un Eiropas komunikāciju tīklu aizdevumu garantijas instruments.
The other priorities for Community funding within the TEN-T programme will be: European Railway Traffic Management System (ERTMS), River Information Services (RIS), Intelligent Transport Systems (ITS), and a TEN loan guarantee instrument.
Iekšzemes, gaisa un jūras transporta jomā svarīgākie jautājumi ir Marco Polo programma, NAIADES programma, Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) darbības paplašināšana un Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) darbības, jo šī aģentūra ir atbildīga par Eiropas sistēmas identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos (LRIT) datu centra darbības pilnveidošanu.
In the field of Inland, Air and Maritime Transport, the major issues are the Marco Polo programme, the NAIADES programme, the extension of the work of the European Aviation Safety Agency (EASA), the activities of European Maritime Safety Agency (EMSA) which is in charge of developing the European Long Range Identification and Tracking (LRIT) Data Centre.
Komisija arī paredz turpināt darbu pie ES satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un GALILEO ) īstenošanas, kā tas paredzēts finanšu plānā.
The Commission also foresees to continue the implementation of the EU satellite navigation programmes (EGNOS and GALILEO) as set in the financial programming.
Enerģētikas politika — 2010. gadā paredzēts pieņemt jauno enerģētikas plānu laika posmam no 2010. līdz 2014. gadam un turpināt īstenot jauno enerģētikas politiku, kuras mērķis ir cīnīties pret klimata pārmaiņām un palielināt ES energoapgādes drošību un konkurētspēju.
Energy Policy - 2010 will see the adoption of a new energy plan for the period 2010-2014 and the further implementation of the new energy policy which aims at combating climate change and boosting the EU's energy security and competitiveness.
Turklāt 2010. gadā arī paredzēts sākt īstenot tiesību aktu kopumu enerģijas iekšējā tirgus jomā, un šajā gadā darbu uzsāks jaunā Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER) .
2010 will also be the first year of implementation of the Internal Energy Market Package and will be the first year of existence of the new Community regulatory agency (European Agency for the Cooperation of the Energy Regulators - ACER).
Trialoga sanāksmē 2009. gada 2. aprīlī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās, ka daļa no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna būs arī enerģētikas jomas projektu finansēšana.
At the trialogue meeting of 2 April 2009 the European Parliament, the Council and the Commission agreed on the financing of energy projects as part of the European Economic Recovery Plan.
Enerģētikas nozares projektu finansēšanai būs pieejami EUR 3 980 miljoni saskaņā ar finanšu shēmas 1.a apakškategoriju, no kuriem EUR 2 000 miljoni būs pieejami 2009. gadā un EUR 1 980 miljoni — 2010. gadā.
EUR 3 980 million will be made available for the financing of energy projects under heading 1 A of the financial framework, of which EUR 2 000 million in 2009 and EUR 1 980 million in 2010.
Tomēr 2010. gadam paredzētais finansējums vēl nav nodrošināts.
The financing of the 2010 amount is not yet secured.
Izglītības un apmācības kvalitātes uzlabošana
Improving the quality of education and training
Šai nozarei paredzēti 8,6 % no 1.a apakškategorijas kopējā finansējuma.
This sector represents 8,6% of the expenditure for the whole sub-Heading 1 A budget financing.
Komisijas ierosinātā kopējā summa PBP ir EUR 1 102,078 miljoni.
In the PDB the Commission proposes a global amount of EUR 1.102,078 million.
Mūžizglītības programmas
The Lifelong Learning Programme