natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45. ļoti atbalsta nozīmi, kāda ir bezpeļņas tresta ostām ar vietēju kapitālu, un mudina vietējās, reģiona, valsts un Eiropas iestādes rīkoties, lai nepieļautu to nolaistību, jo sociālās, rekreatīvās un tūrisma priekšrocības, ko ostas sniedz apkārtējām kopienām, pārsniedz to sākotnējo ekonomisko funkciju;
Strongly supports the role of locally owned, non-for-profit trust ports, and urges local, regional, national and European authorities to take steps to protect them from disrepair, as their social, recreational and touristic benefit for the surrounding communities goes beyond their original economic function;
52. mudina Komisiju saskaņā ar Parlamenta 2008. gada 8. maija Rezolūciju par Transatlantisko Ekonomikas padomi
Urges the Commission, in line with the Parliament resolution of 8 May 2008 on the Transatlantic Economic Council
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0192 . turpināt centienus nodrošināt, ka ASV noteikums veikt 100 % ASV paredzēto kravu skenēšanu tiktu mainīts, lai nodrošinātu tādu sadarbību, kas pamatojas uz ,,atzīto uzņēmēju” un drošības standartu, kurus ir apstiprinājusi Pasaules muitas organizācija ( C-TPAT, SAFE ), abpusēju atzīšanu; aicina Komisiju izvērtēt potenciālās izmaksas, kuras uzņēmējiem un ES ekonomikai radītu 100 % ASV paredzēto jūras kravu konteineru skenēšana, kā arī tā potenciālo ietekmi uz muitas darbību;
Texts adopted, P6_TA(2008)0192 . to continue its efforts to ensure that the US regulation to scan 100% of US-bound cargo is changed to ensure cooperation based on the mutual recognition of ‘authorised economic operators’ and of security standards agreed by the World Customs Organisation (C-TPAT, SAFE) framework; calls on the Commission to evaluate the potential costs of the measure regarding the 100% scanning of US-bound maritime cargo containers to business and to the EU economy, as well as its potential impact on customs operations;
Šis paziņojums ir pieņemts pēc plašas apspriešanās, ko Komisija īstenoja par Eiropas ostu politiku.
The present communication is the result of a wide-ranging consultation on European port policy carried out by the Commission.
Šī apspriešanās tika veikta pēc tam, kad šajā jomā tika nesekmīgi piedāvātas divas direktīvas.
The consultation followed on from the unsuccessful submission of two directives in this area.
Paziņojums ir daļa no Eiropas Savienības preču transporta darba kārtības, kas ietver arī paziņojumus par rīcības plānu loģistikas jomā, par dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem, un par jūras transporta maģistrālēm.
The communication is part of the European Union's agenda for freight transport, which also includes communications on a logistics action plan, a priority rail freight network and the motorways of the sea.
Par ostu svarīgumu Eiropā liecina intensīvās debates par abām direktīvām, ko Eiropas Parlaments nesen noraidīja.
The importance of ports in Europe can be seen from the intensity of the debates surrounding the two directives recently rejected by the European Parliament.
Šis svarīgums ir saistīts ne vien ar ekonomiskajiem faktoriem, bet arī ar ostu lomu sabiedrībā.
This importance is linked not only to economic factors, but also to the role of ports in society.
Plašais apspriešanās process, ko Komisija īstenoja, gatavojot šo paziņojumu, liecina par jaunu pieeju, kā arī par tās ieinteresētību attiecībā uz šo nozari.
The wide-ranging consultation process carried out by the Commission when preparing this communication is evidence of the new approach it is adopting and the interest it is taking in this sector.
Ostu nozarē ir vērojama liela izaugsme.
The port sector is expanding rapidly.
Jūras transports ir kritiski svarīgs Eiropas un pasaules tirdzniecībai.
Maritime transport is crucial to European and world trade.
Tāpat arī dažas Eiropas ostas pārvalda trešo valstu iestādes vai uzņēmumi.
Similarly, some European ports are managed by authorities or companies from third countries
Paziņojumam ir sešas galvenās daļas.
The communication is divided into six main parts.
Pirmā attiecas uz ostu darbu un iekšzemes savienojumiem.
The first part examines port performance and hinterland connections.
Starptautiskā tirdzniecība pieaug, taču lielai daļai pašreizējo Eiropas ostu trūkst teritoriju to apkārtnē, tāpēc labākais risinājums ir uzlabot to darbu.
In the face of growing world trade and the lack of space around most existing European ports, the best solution is to improve their performance.
Savienojumam ar iekšzemi ostai ir vitāli svarīga nozīme.
Hinterland connections are of vital importance for ports.
Šī ziņojuma izstrādes laikā referentam bija iespēja doties uz Antverpenes ostu, un šis apmeklējums apstiprināja iekšzemes savienojumu svarīgumu.
While drawing up this report, your rapporteur had the opportunity to visit the port of Antwerp, something which convinced him of the value of overland connections.
Savukārt Komisija jautājumu par darba uzlabošanu paredz atstāt dalībvalstu iestāžu un tirgus apstākļu ziņā.
The Commission intends to leave this question to regional and national authorities and to the market.
Komisija ir iecerējusi šo jautājumu izvērtēt, pārskatot Eiropas transporta komunikāciju tīklu 2010. gadā.
It plans to examine the matter as part of the mid-term review of the trans-European transport network in 2010.
Otrā daļa attiecas uz vides respektēšanu, vienlaikus paplašinot ostu jaudu.
The second part examines how capacity can be expanded while respecting the environment.
Komisija atgādina, ka Eiropas ostas ne vienmēr atrodas vietās, kas ir piemērotas to attīstībai, lai gan jūrniecības nozarē tai ir vitāli svarīga nozīme.
The Commission points out that European ports are not always in the optimum location for development, something which is vital for the maritime sector.
Komisija atzīst, ka dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pastāv juridiskā neskaidrība attiecībā uz šajā jomā pieņemtajiem tiesību aktiem, proti, attiecībā uz „putnu” direktīvu un „dabisko dzīvotņu” direktīvu.
It acknowledges that legal uncertainty is felt in some quarters as regards legislation in this field, particularly the birds and habitats directives.
Lai šo problēmu novērstu, Komisija ir iecerējusi publicēt vadlīnijas par Kopienas ar vidi saistīto tiesību aktu piemērošanu šajā jomā.
In response, the Commission intends to publish guidelines on the application of Community environment legislation to the sector.
Runājot par atkritumu apsaimniekošanu, šo jautājumu Kopienas līmenī regulē Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām kuģu atkritumu uzņemšanai.
The question of the treatment of waste is dealt with at Community level by Directive 2000/59/EC on port reception facilities.
Komisija uzskata, ka šīs direktīvas īstenošana joprojām ir mērķis, kas vēl ir jāsasniedz.
The Commission believes that the implementation of this directive is a target yet to be achieved.
Komisija apspriedīsies ar ieinteresētajām personām un iesniegs priekšlikumu par direktīvas esošā mehānisma pilnveidošanu.
It will consult interested parties and put forward a proposal aimed at improving the existing mechanism of the directive.
Tā sniegs ieguldījumu arī darbā, ko Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) veic saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir ostās samazināt piesārņojošās emisijas.
It will also contribute to the work of the International Maritime Organisation (IMO) on measures aimed at curbing pollutant emissions in ports.
Paziņojuma iedaļā par modernizāciju Komisija norāda uz saziņas uzlabošanu starp kuģiem un krastu, ko tā paredz saistībā ar tādām jaunām tehnoloģijām kā SafeSeaNet , AIS (automātiskā identifikācija) un LRIT (tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas).
In the section on modernisation, the Commission notes the improvement in ship-shore relations expected as a result of new technological systems such as SafeSeaNet, AIS (automatic identification) and LRIT (long-rage identification and tracking).
Savā ziņojumā par iniciatīvu attiecībā uz mazo kabotāžu ( 2004/2161(INI) ) Eiropas Parlaments aicināja samazināt administratīvās formalitātes, nekaitējot drošības aspektiem, kā arī muitas kontrolei.
In its own-initiative report on short-sea shipping ( 2004/2161(INI) ), the European Parliament recommended that administrative formalities should be cut back without compromising safety and customs controls.
Arī Komisija vēlas samazināt administratīvās formalitātes un vienkāršot mazās kabotāžas procedūras.
The Commission also wishes to cut red tape and simplify procedures for short-sea shipping.
Pašlaik Eiropas Savienībā jūras transports starp Savienības dalībvalstīm ir pakļauts muitas uzraudzībai, jo Eiropas ostas pieder Savienības ārējai robežai.
At present, maritime transport between Member States of the European Union is subject to customs inspection, since EU ports are part of the Union's external frontier.
Tāpēc jūras transports ir neizdevīgākā situācijā, salīdzinot ar citiem transporta veidiem, tā kā uz tiem Savienības iekšienē neattiecas tādi paši nosacījumi.
Maritime transport is therefore at a disadvantage compared to other transport modes, which are not subject to the same conditions within the Union.
Komisija paredz 2008. gada oktobrī publicēt normatīvo priekšlikumu par Eiropas jūras transporta satiksmes telpas izveidošanu, kurā nav šķēršļu.
The Commission intends to publish a legislative proposal on the creation of a European maritime transport space without barriers in October 2008.
Šāda normatīvā priekšlikuma mērķis būs vienkāršot administratīvos pasākumus un, kad tas būs iespējams, atbrīvot no šiem pasākumiem kuģus, kas pārvadā preces, kuras ir atmuitotas visai Kopienai.
The aim of the legislative proposal is to simplify administrative procedures and, where possible, grant exemption from these procedures to vessels transporting Community-cleared goods.
Komisija jau ir ierosinājusi izveidot bezpapīra muitas un tirdzniecības vidi, kā arī paredzēt visu nepieciešamo ziņu sniegšanu vienviet.
The Commission has already proposed the creation of a paperless environment for customs and trade, including a single window for the submission of data.
Komisija arī vēlas uzlabot kuģu administratīvo apstrādi.
The Commission also wishes to improve the administrative processing of vessels.
Tā ir paredzējusi 2009. gadā publicēt politikas dokumentu par „e-jūras” pakalpojumu izvēršanu.
In 2009 it intends to publish a policy document on the deployment of 'e- maritime services'.
Tā cer, ka tehnoloģiskais progress informācijas un komunikācijas jomā izraisīs Eiropas ostu efektivitātes palielināšanos.
It hopes that technological progress in the information and communication sector will improve the efficiency of European ports.
Tādējādi Komisija 2009. gadā izstrādās indikatoru sistēmu visiem transporta veidiem.
By 2009, the Commission intends to develop a series of generic indicators for all modes of transport.
Šie indikatori būs praktiski rīki, ar kuriem varēs veicināt pakalpojuma kvalitātes analīzi, kā arī novērtēt šī transporta veida ietekmi uz vidi.
These will be practical tools to encourage analysis of service quality, but also to gauge the impact of the mode of transport concerned on the environment.
Paziņojuma ceturtajā daļā ir aplūkotas Eiropas ostu darbības un noteikumi, kas tās reglamentē.
The fourth section of the communication examines port activities in Europe and the rules governing them.
Mērķis ir panākt, lai Eiropā būtu vienlīdzīgi noteikumi — pretēji tam, kā ir pašlaik.
The aim is to create a level playing-field in Europe, unlike the current situation.
Šajā sakarībā ir vēlreiz jāuzsver atšķirības, kas pastāv Eiropas ostu nozarē un kas izpaužas veidā, kā šo nozari pārvalda dalībvalstu iestādes.
Here again emphasis should be placed on the diversity of the port sector in Europe, a diversity which also extends to management of the sector by the Member States' authorities.
Arī attiecībā uz šo jautājumu Komisija 2008. gada oktobrī pieņems pamatnostādnes par valsts atbalstu ostām.
In this connection, the Commission will also adopt guidelines on state aids to ports in October 2008.
Tomēr Komisijai nav nodoma iejaukties šajā nozarē, lai saskaņotu ostu dažādo praksi attiecībā uz kravu apstrādes pakalpojumiem un tehniskajiem navigācijas pakalpojumiem.
Nevertheless, the Commission does not intend to intervene to harmonise the different practices adopted by ports with regard to cargo handling and technical-nautical services.
Komisija atgādina Līguma noteikumus un noteikumus par konkurenci un iekšējo tirgu, kuri attiecas uz visai tautsaimniecībai svarīgiem pakalpojumiem, kā arī noteikumus par iekšējo tirgu, jo īpaši tos, kuri attiecas uz dibinājumbrīvību un pakalpojumu brīvu sniegšanu.
The Commission recalls the provisions of the Treaty and the conditions governing competition and the internal market, to which services of general economic interest are subject, as well as the rules on the internal market, particularly those relating to freedom of establishment and the freedom to provide services.
Ar mērķi palielināt ostu nozares pārredzamību Komisija ir paredzējusi uz visām tirdzniecības ostām bez izņēmumiem attiecināt noteikumus, ko paredz direktīva par pārredzamību (2006/111/EK).
With the aim of increasing transparency in the port sector, the Commission intends to extend the provisions on transparency laid down in Directive 2006/11/EC to all merchant ports without exception.
Pašlaik minētā direktīva attiecas tikai uz tām ostām, kuru ieņēmumi pārsniedz 40 miljonus eiro gadā.
At present, the directive applies only to ports whose annual income is above EUR 40 million per year.
Ostu koncesiju jomā Komisija uzsver to, ka uz tām attiecas Līguma noteikumi un principi.
The Commission emphasises that port concessions are subject to the rules and principles of the Treaty.
Tā šajā sakarībā piemin Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kas nosaka, ka koncesijas ir pakļautas pārredzamības un konkurences pienākumiem saistībā ar koncesijas piešķiršanu un ka piešķiršanas procedūras var kontrolēt attiecībā uz objektivitāti/neitralitāti.
In this connection, it mentions the case law of the Court of Justice of the European Communities, under which concessions are subject to transparency and competition requirements when they are granted and award procedures may be checked for impartiality/neutrality.
Lai šajā jomā nodrošinātu konkurenci, koncesiju ilgums jānosaka tādā veidā, lai neierobežotu brīvu konkurenci.
Competition in this area requires that the duration of concessions should be fixed so as not to restrict free competition.
Tomēr ir jāmazina risks, ko uzņemas koncesionārs, un tam jādod iespēja nodrošināt pamatotu peļņu.
Nevertheless, a concessionaire should be able to pay off his investment and secure a reasonable return on it.
Svarīgs ir jautājums, kas saistīts ar koncesiju pagarināšanu.
The question of the renewal of concessions is an important one.
Ir skaidrs, ka ir nepieciešama konkurence, taču koncesiju, kurai beidzies termiņš, ostas iestādes pilnīgi dabīgi vēlēsies pagarināt saskaņā ar vienkāršotu administratīvo procedūru.
Of course there is a need for competition, but port authorities would naturally like to renew an expired concession under a simplified administrative procedure.
Turklāt Komisija vēlas palīdzēt izplatīt pārredzamības labas prakses piemērus saistībā ar ostu nodevām un apkopot informāciju par problēmām, kas Eiropas ostām radušās ar trešo valstu ostām.
In addition, the Commission wishes to help disseminate best practice as regards the transparency of port charges and take stock of problems encountered by European ports with third country ports.
Kā jau minēts, uz kaimiņvalstu ostām bieži vien neattiecas tādi paši noteikumi un prasības kā uz Eiropas ostām, un šis apstāklis tām var radīt noteiktas priekšrocības, salīdzinot ar Eiropas ostām.
As mentioned above, ports in neighbouring countries are frequently not subject to the same rules and requirements as European ports, which can give them an advantage over the latter.
Piektajā daļā ir aplūkotas attiecības starp ostām un pilsētām.
The fifth part of the communication deals with relations between ports and cities.
Komisija atgādina, ka tā ir ierosinājusi rīkot Eiropas jūras dienu.
The Commission points out that it has proposed holding a European maritime day.
Turklāt Komisija vēlas ierosināt „atvērto durvju” dienu, lai aicinātu sabiedrību iepazīties ar ostām un labāk izprast to nozīmi savā valstī.
It also wants to propose an 'open day' to invite the public to explore ports and gain a better understanding of their role in society.
Komisija noskaidros finansējuma avotus, lai veicinātu ostu integrāciju pilsētās, ar kurām tās ir saistītas.
The Commission will examine possible sources of finance for improving the integration of ports with the cities to which they are linked.
Komisija paredz arī izvērtēt pastāvošo drošības pasākumu ietekmi, lai nodrošinātu līdzsvaru starp šiem pasākumiem un ostu teritoriju pieejamību.
It also plans to assess the impact of current safety measures and strike a balance between the need for such measures and the need to keep port areas accessible.
Visbeidzot, paziņojuma pēdējā daļā, Komisija pievēršas darbam ostās.
Finally, in the last part of the communication, the Commission examines work in ports.
Tā ir iecerējusi ostu nozarei aicināt izveidot Eiropas nozaru dialoga komiteju.
It plans to encourage the setting up of a European sectoral dialogue committee for ports.
Komisija uzņemsies arī izveidot savstarpēji atzītu apmācības sistēmu ostu darbinieku sagatavošanai.
It will also draw up a mutually recognisable framework for the training of port workers.
Attiecībā uz arodveselību un darba drošību Komisija atgādina pastāvošos noteikumus, kā arī savus iepriekšējos paziņojumus par šo tematu.
With regard to health and safety at work, the Commission points to the existing rules in this area and its previous communications on the subject.
Tā sekos tam, kā tiek ievēroti pastāvošie noteikumi, kā arī statistikas vākšanai par nelaimes gadījumiem, šim nolūkam izmantojot Eurostat .
It will ensure that existing rules are monitored and that accident statistics are collected by Eurostat.
Referenta atzinums — galvenie aspekti
Rapporteur's Opinion - Key Points
Referents Komisijas paziņojumu vērtē atzinīgi.
Your rapporteur welcomes the Commission communication.
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikumā jo īpaši tiek uzsvērts šīs nozares svarīgums Eiropā, kā arī tajā pastāvošās atšķirības.
The European Parliament's motion for a resolution highlights both the importance of this sector to Europe and its diversity.
Attiecībā uz pamatnostādņu publicēšanu par Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu šajā nozarē referents norāda, ka ir svarīgi, lai būtu kopējs redzējums attiecībā uz vidi un ostu attīstību.
With regard to the publication of guidelines for the implementation of Community environment legislation in this sector, the report underlines the importance of taking a common approach to the environment and port development.
Pievēršoties vides politikai no likumdevēja perspektīvas, ir nepieciešams ņemt vērā ostu nozares īpašo raksturu.
The specific nature of the port sector needs to be taken into account by the legislator when considering environment policy.
Savienojumiem ar iekšzemi ostām un to attīstībai ir ļoti svarīga nozīme.
Hinterland connections are of considerable importance to ports and their development.
Osta, kas atrodas labā vietā, nespēs realizēt savu potenciālu, ja tai nebūs labu savienojumu.
A port in a good location cannot fulfil its potential unless it has good connections.
Turklāt pret jūras transportu jāizturas tāpat kā pret citiem transporta veidiem.
In addition, maritime transport must be treated in the same way as other transport modes.
Tāpēc referents aicina Komisiju tās priekšlikumā par jūras transportu bez šķēršļiem šai nozarei nodrošināt vienlīdzīgus apstākļus.
Your rapporteur therefore calls on the Commission to ensure equal conditions for the sector in its proposal on maritime transport without barriers.
Mazā kabotāža Eiropā nedrīkst būt neizdevīgā situācijā, un precēm, kuras ir atmuitotas Kopienai, nevajadzētu piemērot jaunu muitas pārbaudi Eiropā.
Short-sea shipping in Europe should not be placed at a disadvantage and Community-cleared goods should not be subject to further customs inspection in Europe.
Attiecībā uz tehnoloģiju ziņojumā ir uzsvērta jauno tehnoloģiju lielā nozīme šajā nozarē.
The report highlights the important role of new technologies in this sector.
Jaunās tehnoloģijas var palīdzēt ostām pārvarēt spiedienu, ko rada konkurence ar trešām valstīm un teritoriju trūkums to attīstībai, kā arī palielināt to efektivitāti un rentabilitāti.
These technologies can help ports to overcome competitive pressures from third countries and the lack of space for expansion and thus enhance their efficiency and profitability.
Konkurence ar trešo valstu ostām rada noteiktas bažas, jo uz tām neattiecas tādi paši pienākumi un noteikumi, ko paredz mūsu Kopiena, un tās tāpēc var gūt priekšrocības no tā apstākļa, ka pastāv mazāk stingrs tiesiskais regulējums attiecībā uz valsts atbalstu un vidi.
Competition with third country ports is a source of concern, since the latter are not subject to the same obligations and rules as those in the Union and may therefore enjoy an advantage as a result of less stringent provisions on state aids or the environment.
2. uzsver vajadzību veidot integrētu Eiropas politiku, kas, attīstot iestāžu, nozaru un reģionu partnerību, veicinās reģionu konkurētspēju un teritoriālo kohēziju visā teritorijā, ņemot vērā sociālos, vides, ekonomiskos un drošības aspektus;
Stresses the need to develop an integrated European policy to boost regional competitiveness and territorial cohesion, taking account of social, environmental, economic and security aspects at all territorial levels, by organising interinstitutional, intersectoral and multi-territory partnerships;
5. atgādina, ka ES galvenās ostas kopumā ir labi aprīkotas un efektīvas, bet tomēr aprīkojuma un tehnoloģiju jomā ir ievērojamas atšķirības starp jaunajām un vecajām dalībvalstīm;
Recalls that the EU's main ports are generally well equipped and efficient but that there remain nevertheless considerable differences in terms of equipment and technology between the ports of the new and the old Member States;
8. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Kopienas līmenī noteikt kopīgas prasības ostu darbinieku profesionālajai izglītībai, lai uzlabotu viņu mobilitāti, ieviešot kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un ostu saskaņotu attīstību;
Welcomes the Commission proposal to establish, at Community level, a series of common requirements as regards professional training for port workers with a view to enhancing their mobility by means of the mutual recognition of their qualifications and the harmonious development of ports;
10. uzsver nepieciešamību iesaistīt ostu un pašvaldību iestādes plānu izstrādē, lai nodrošinātu upju baseinu un jūras ostu ūdens kvalitāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā
Underlines the need to involve port and local authorities in drawing up plans to manage the water quality of river basins and maritime ports in accordance with Framework Directive 2006/60/EC of the European Parliament and the Council of 23 October 2000 establishing a framework for a Community policy in the field of water
11. prasa izveidot Kopienas tīklu paraugprakses apmaiņai starp ES ostām; aicina ES dalībvalstu un trešo valstu reģionālās organizācijas, piemēram, Melnās jūras ekonomiskās sadarbības organizāciju pieņemt atbilstošas procedūras un praksi, kas atvieglinātu reģionālo tirdzniecību un samazinātu izmaksas;
Calls for the establishment of an EU-wide network for the exchange of best practices among EU ports; calls upon regional organisations that include EU and non-EU members, such as the Organisation of the Black Sea Economic Cooperation (BSEC), to adopt compatible procedures and practices in order to facilitate regional trade and save costs;