natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa lēmumu par Eiropas Savienības 2006. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa — Komisija
– having regard to the decision of the European Parliament of 22 April 2008 on discharge in respect of the implementation of the European Union general budget for the financial year 2006, section III – Commission
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību valsts un reģionālā līmenī un pamatu projektiem reģionālās politikas jomā
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the sphere of regional policy
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par struktūrfondu regulējumu 2007.–2013. gadam — pārrunu rezultāti saistībā ar valsts kohēzijas stratēģijām un darbības programmām
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu „Datu pārredzamības iniciatīva un tās ietekme uz kohēzijas politiku”,
– having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘The Data Transparency Initiative and its Impact on Cohesion Policy’,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 3. maija Zaļo grāmatu par Eiropas pārredzamības iniciatīvu ( COM(2006)0194 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 3 May 2006 on the European Transparency Initiative ( COM(2006)0194 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra ziņojumu „20. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2008)” ( COM(2009)0617 /2),
– having regard to the Commission’s communication of 21 December 2009 entitled ‘20th annual report on implementation of the structural funds (2008)’ ( COM(2009)0617 /2),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7–0139/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0139/2010 ),
A. tā kā Komisija 2005. gadā pieņēma Eiropas pārredzamības iniciatīvu un vēlāk 2006. gadā publicēja Zaļo grāmatu, lai uzlabotu ES pārvaldības pārredzamību, atvērtību un atbildību, un tā kā publiskas informācijas sniegšana par ES līdzekļu saņēmējiem ir Eiropas pārredzamības iniciatīvas stūrakmens;
A. whereas the European Transparency Initiative (ETI) was adopted by the Commission in 2005, followed by the publication of the Green Paper in 2006 with the aim of improving the transparency, openness and accountability of EU governance, and whereas providing public information on the recipients of EU funds is a cornerstone of the ETI,
B. tā kā saskaņā ar dalītās pārvaldības sistēmu informācija par ES līdzekļu saņēmējiem tiek pārvaldīta dalībvalstu līmenī un, ņemot vērā, ka Eiropas Savienībai šajā jomā nav konkrētu saistību vai Komisija nav īpaši centusies to reglamentēt, tas, cik lielā mērā šāda informācija tiek publiskota, katrā dalībvalstī būtiski atšķiras, apgrūtinot salīdzināšanu ES mērogā;
B. whereas, under the shared management system, information on beneficiaries of EU funds is managed at Member State level, and whereas, in the absence of a specific EU obligation or a strong ‘steer’ from the Commission, the level to which such information is made public differs substantially from Member State to Member State, making an EU-wide comparison difficult,
C. tā kā informācijas publiskošana par ES līdzekļu saņēmējiem nodrošina sabiedrības līdzdalību saturīgās debatēs par publisko līdzekļu izlietojumu, kas ir būtiskas funkcionējošai demokrātijai;
C. whereas the disclosure of EU fund recipients enables public participation in a meaningful debate about how public money is spent, which is essential for functioning democracies,
D. tā kā nav izveidota saikne starp Eiropas pārredzamības iniciatīvu un stingrāk reglamentēto un saistošo jautājumu par finanšu uzraudzību un revīziju;
D. whereas no link has been established between the ETI and the more regulated and binding issue of financial controls and auditing,
E. tā kā Eiropas pārredzamības iniciatīvai ir būtiska ietekme, nodrošinot pārredzamas partnerības kohēzijas programmas izstrādes cikla sākotnējos un turpmākajos posmos; tā kā noteikumos tomēr nav konkrēti paredzēts nedz tas, cik lielā mērā partneriem vajadzētu iesaistīties dažādajos programmas izstrādes procesos, nedz arī šādas iesaistīšanās kārtība;
E. whereas the ETI should have a significant effect in terms of ensuring transparent partnerships in the upstream and downstream phases of the cohesion programming cycle; whereas, however, the regulations do not spell out the specific extent to which partners should be involved in the different programming processes or specify arrangements for such involvement,
F. tā kā iepriekš netiek sniegta pietiekama informācija par Komisijas lēmumiem attiecībā uz lielu projektu finansēšanu, tādējādi radot pārredzamības trūkumu, un tā kā šī situācija būtu jānovērš,
F. whereas there is insufficient prior information about Commission decisions on the funding of major projects, and thus a lack of transparency, and whereas this should be remedied,
G. tā kā pārredzamības nodrošināšanai būtu jānotiek paralēli struktūrfondu ieguves procedūru vienkāršošanas procesam,
G. whereas the logic of transparency should go hand in hand with the process of simplifying the procedures for obtaining Structural Funds;
Datu izplatīšana par Kohēzijas fonda līdzekļu saņēmējiem
Disclosure of data on beneficiaries of cohesion funding
3. aicina Komisiju un dalībvalstis padarīt šīs dalībvalstu datubāzes pilnīgi meklējamas un savietojamas, lai atvieglotu publicēto datu aplūkošanu ES mērogā, tajā pašā laikā saglabājot to vietējo nozīmīgumu; uzskata, ka šajā sakarībā steidzami jāpublicē informācija divās valodās (vietējā(-s) valodā(-s) un Komisijas darba valodās);
Calls on the Commission and the Member States to make these Member State databases fully searchable and compatible, so as to facilitate an EU-wide overview of the data presented, while preserving their local relevance; is of the view that, in this respect, there is an urgent need for dual-language versions (local language(s)- one of the Commission working languages);
Pārredzamība un dalītā pārvaldība
Transparency and shared management
10. atzīmē, ka dalībvalstīs pastāvošās atšķirīgās administratīvās kultūras, valsts tiesību aktu un valodas dēļ pārrobežu un starptautisko programmu īstenošanā nākas saskarties ar īpašām grūtībām, kas ietekmē ne tikai kvantitatīvos, bet arī kvalitatīvos šādu iniciatīvu aspektus; tāpēc uzskata, ka vissvarīgāk būtu izstrādāt īpašus noteikumus par pārredzamību darbību koordinācijā un sadarbībā starp dažādām vadošajām iestādēm;
Notes that cross-border and transnational programmes face specific difficulties due to the different administrative culture, national regulations and languages being used in Member States, that affect not just the quantitative, but also the qualitative aspects of such initiatives; considers therefore that development of specific rules regarding transparency in coordination and cooperation among different managing authorities would be most important;
12. uzsver, ka Eiropas Komisijai jāpielāgo prasība par papildu informācijas un datu sniegšanu, nodrošinot papildu tehnisko atbalstu (semināri, piedaloties Komisijas pārstāvjiem un vietējam/reģionālajam personālam, kas atbildīgs par struktūrfondu pārvaldību, labākās prakses apmaiņa starp vadošajām iestādēm, konkrētu pamatnostādņu publicēšana) tiem potenciālajiem atbalsta saņēmējiem, kam nav nepieciešamo tehnisko iespēju; uzskata, ka tikai tādā veidā var garantēt, ka dalībnieku centieni nodrošināt atbilstību papildu prasībām attiecībā uz sniegtajiem datiem un informāciju neradīs līdzekļu novirzi no projektu īstenošanas darbībām kā tādām;
Points out that the requirement for additional information and data has to be matched, on the part of the European Commission, by the provision of additional technical support (workshops with the participation of Commission’s officials and local/regional staff responsible for the management of structural funds, exchange of best practices between Managing Authorities, publication of concrete guidelines) to potential beneficiaries which do not have the necessary technical capacity; considers this the only way to ensure that the participants’ efforts to comply with the additional requirements in terms of data and information provided will not result in a distortion of funds from the project implementation activities as such;
Pārredzamība un partnerība
Transparency and partnership
19. atgādina, ka partnerība var veicināt pārredzamību, atsaucību, efektivitāti un leģitimitāti visos kohēzijas programmas izstrādes un īstenošanas posmos, kā arī var palielināt apņemšanos nodrošināt labus programmu rezultātus un sabiedrības līdzdalību tajā; tāpēc aicina dalībvalstis un vadošās iestādes visos kohēzijas programmas izstrādes un īstenošanas posmos ciešāk iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes un citus attiecīgos partnerus, tostarp dalībvalstu līmenī izmantojot interneta platformu, kas nodrošina pārredzamību attiecībā uz esošajiem fondiem un darbības programmām, kā arī citā veidā veicinot labu praksi, un nodrošināt tiem pilnīgu piekļuvi visai projekta dokumentācijai, lai tādējādi labāk izmantotu to pieredzi, zināšanas un labāko praksi;
Reiterates its view that partnership is a prerequisite for transparency, responsiveness, efficiency and legitimacy in all the phases of cohesion programming and implementation, and can increase commitment to, and public ownership of, programme outputs; calls, therefore, on the Member States and managing authorities fully to involve regional and local authorities and other relevant partners more closely in all the phases of cohesion programming and implementation, including through an internet platform at national level providing visibility for existing funds and operational programmes and through good-practice promotion by other means, and to give them full access to all project documentation, with a view to making better use of their experience, knowledge and best practices;
Pārredzamības uzlabošana, piešķirot ES finansējumu liel iem projektiem
Improving transparency in respect of EU funding of major projects
PUBLISKA INFORMĀCIJA PAR KOHĒZIJAS FONDA LĪDZEKĻU SAŅĒMĒJIEM
PUBLIC INFORMATION ON RECIPIENTS OF COHESION FUNDING
Publiskas informācijas sniegšana par ES līdzekļu saņēmējiem ir Eiropas pārredzamības iniciatīvas stūrakmens.
Providing public information on the recipients of EU-funds is a corner stone of the European Transparency Initiative (ETI).
Finanšu regulas 30. panta 3. punktā un 53.b panta 2. punkta d) apakšpunktā ir paredzēts, ka dalībvalstij ir jāsniedz informācija par ES līdzekļu izlietojumu dalītās pārvaldības kontekstā, jo īpaši publicējot līdzekļu saņēmējus.
Articles 30(3) and 53b §2 d) of the Financial Regulation require Member States to provide information on how EU funds under shared management are spent, in particular through the ex-post publication of beneficiaries.
Attiecībā uz struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu saņēmēju publicēšanu šis pienākums ir papildus izklāstīts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1828/2006.
As regards the publication of beneficiaries of the Structural Funds and the Cohesion Fund, this obligation is further specified by Commission Regulation (EC) N° 1828/2006.
Tās 7. panta 1) punkta d) apakšpunktā ir paredzēts publicēt trīs veidu informāciju: a) visu atbalsta saņēmēju sarakstu, b) darbību nosaukumus un c) darbībām piešķirtā publiskā finansējuma summu.
Its Article 7 (1) (d) requires the publication of three categories of information: a) the list of the beneficiaries, b) the names of the operations and c) the amount of the public funding allocated to the operations.
Dalībvalstis un vadošās iestādes ļoti atšķirīgi interpretē Eiropas pārredzamības iniciatīvas obligātās prasības.
There are many differences between Member States and Managing Authorities in the interpretation of these ETI minimum requirements.
Šīs atšķirības izpaužas gan administratīvajās iespējās, gan kultūras un administratīvajās tradīcijās un pieejā.
They reflect differences both in administrative capacities and cultural and administrative traditions and attitudes.
Atšķirīgā pieeja Eiropas pārredzamības iniciatīvas prasībām un to dažādā interpretācija pastāv tāpēc, ka tiesiskais regulējums, kas nosaka pienākumu publicēt datus par līdzekļu saņēmējiem, ir salīdzinoši brīvs.
The different approaches to or interpretations of the ETI minimum requirements are made possible by the relatively loose legal framework enshrining the obligation of publishing data about beneficiaries.
Sevišķi liela neskaidrība pastāv attiecībā uz līdzekļu saņēmēju definīciju un saņēmējiem piešķirtā publiskā finansējuma summu, kas jāpublicē (solītās summas vai patiešām samaksātās summas).
In particular, there is uncertainty about the definition of beneficiaries and the amount of public funding paid to beneficiary to be published (committed amounts vs. amounts effectively paid).
Komisijas līdzdalība ir ierobežota, proti, tā ierosina indikatīvu vienotu standartu attiecībā uz datu publicēšanu un sniedz ES sabiedrībai saites uz dalībvalstu elektroniskajām adresēm Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnēs, kur tiek publicēti prasītie dati par ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļu saņēmējiem.
The Commission limits its role to proposing a common indicative standard for the publication of data and providing the EU public, through its DG REGIO website, with links to Member States’ electronic addresses where the requested data on ERDF and Cohesion Fund beneficiaries are published.
Minētie līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar dalīto pārvaldību, un par šīm saitēm un to saturu atbild tikai dalībvalstis, un tajās ir pieejama vadošo iestāžu sniegtā informācija.
With the afore-mentioned Funds implemented under ‘shared management’, these links and their content is the sole responsibility of the Member States and is based on information provided by the Managing Authorities.
Atšķirības datu sniegšanā un to piekļuves nosacījumos neļauj tos pilnībā salīdzināt ES līmenī.
The variability in the presentation and in the conditions of access to data does not allow a complete comparison at EU level.
Pilnīgi visas dalībvalstis publicē obligāto informāciju (lai gan dažās teritoriālās sadarbības programmās šī prasība nav pilnībā ievērota), bet dažas dalībvalstis izvēlas publicēt arī papildu informāciju (piemēram, projektu mērķus, mērķgrupas Eiropas Sociālā fonda gadījumā utt.), tomēr spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā šāda prasība nav ietverta.
While no Member State publishes less than the minimum requirements (although some territorial cooperation programmes do not fully comply), other Member States choose to publish additional information (e.g. objectives of the projects, target groups in case of ESF etc.), but this is not a requirement prescribed in the current legal framework.
PROGRAMMU IZSTRĀDES UN IEVIEŠANAS PĀRREDZAMĪBA
TRANSPARENCY OF PROGRAMME DESIGN AND DELIVERY
1) Dalītā pārvaldība
1) Shared management
Padomes Regulas Nr. 1083/2006 69. pantā ir paredzēts, ka „dalībvalsts un darbības programmas vadošā iestāde nodrošina informāciju par darbībām un līdzfinansētām programmām un to publicitāti.
Article 69 of Council Regulation N° 1083/2006 states that the “Member State and the Managing Authority for the Operational Programme shall provide information on and publicize operations and co-financed programmes.
Informācijas mērķauditorija ir Eiropas Savienības pilsoņi un atbalsta saņēmēji, lai uzsvērtu Kopienas nozīmi un nodrošinātu fondu atbalsta pārskatāmību”.
The information shall be addressed to European Union citizens and beneficiaries with the aim of highlighting the role of the Community and ensure that assistance from the Funds is transparent”.
Komisijas Regulas Nr. 1828/2006 sadaļā „Informācija un publicitāte” ir sīki noteikti publicitātes prasību aspekti.
The information and publicity section of Commission Regulation N° 1828/2006 defines the detailed aspects of publicity requirements.
Visas struktūrfondu līdzfinansētās darbības programmas ir jāietver komunikācijas plānā, ko sagatavojusi vadošā iestāde vai dalībvalsts un kas iesniegts Komisijai komentāru sniegšanai un apstiprināšanai.
All Operational Programmes co-financed by the Structural Funds must be covered by a Communication Plan prepared by the Managing Authority or the Member State and submitted to the Commission for comments and approval.
Komunikācijas plānā nosaka katras darbības programmas veicināšanas pasākumus un to, kā jāīsteno ES norādījumi par redzamību.
The Communication Plan defines the promotion activities for each Operational Programme and determines how the EU visibility guidelines are implemented.
Komunikācijas plānā ietilpst Eiropas pārredzamības iniciatīvas obligātās prasības saistībā ar informācijas sniegšanu par saņēmējiem, lai gan starp Eiropas pārredzamības plānu un komunikācijas plānu nepastāv formāla saistība.
Presentation of the ETI minimum data requirements on publication of beneficiaries forms part of the Communication plan, although there is no formal linkage between the ETI and the Communication Plan.
Veicot informēšanas pasākumus, par programmām atbildīgajām iestādēm ir jāpiedalās atbalsta saņēmēju un iesaistīto iestāžu vadībā un apmācībā attiecībā uz programmu īstenošanu.
Among their information activities, programme authorities are required to invest in guidance and training of beneficiaries and the bodies involved in implementing programmes.
Arī Komisija nodrošina vadību un apmācību, taču, lai palielinātu ietekmi, šī informācija ir jānodod tālāk līdzekļu saņēmējiem.
The Commission too provides guidance and training, but if it is to have an impact, this information needs to be passed on down the chain of beneficiaries.
Īstenošanas regulā ir paredzēta ES saziņas darbinieku tīkla izveide, piešķirot tiem atbildību vadošās iestādes līmenī.
The implementing Regulation requires the creation of an EU network of communication officers with designated responsibility at Managing Authority level.
Šajā sakarībā Eiropas Reģionālās attīstības fondam tika izveidots INFORM tīkls.
On that basis the INFORM network was established for the ERDF.
Saskanību ES līmenī nodrošina arī konsultatīva struktūra, kas ar Fondu koordinācijas komitejas ( COCOF ) starpniecību vairākas reizes gadā organizē sanāksmes.
Coherence at EU level is also provided by a consultative structure through the Coordination Committee of the Funds (COCOF) holding meetings several times a year.
Tā uzlabo informācijas apmaiņu starp dažādiem struktūrfondiem un stimulē valsts sadarbību, veicinot ES struktūrfondu sniegto atbalstu.
It enhances the exchange of information between the different structural funds and stimulates national cooperation in promoting EU structural funding support.
Izveidojot šos tīklus un izmantojot to partneru spiedienu, Komisija pieņem pieeju, kuras pamatā ir Eiropas pārredzamības iniciatīvas veicināšana, nevis uzspiešana vadošajām iestādēm, savukārt par publicēto datu precizitātes nodrošināšanu ir atbildīgas dalībvalstis.
Through the arrangement of these networks and their peer pressure the Commission adopts a promotional approach towards ETI rather than imposing the regulation on Managing Authorities, while it is responsibility of the Member States to guarantee the accuracy of published data.
Lai gan decentralizētā līdzekļu piešķiršanas sistēmā informācijas izplatīšana ir labas pārvaldības un uzraudzības būtisks elements, kas palīdz novērst problēmas un veicināt atbilstību, tomēr nav izveidota saikne starp datu pārredzamības iniciatīvu un lielākā mērā reglamentēto un saistošo finanšu kontroli un revīziju.
Although in a decentralised delivery system dissemination of information is an essential element of good management and control and helps to prevent problems occurring and to foster compliance, no link is established between the data transparency initiative and the more regulated and binding issue of financial controls and auditing.
Eiropas pārredzamības iniciatīvai būtu jārada būtiska ietekme uz pārredzamas partnerības noteikumiem programmas izstrādes procesa sākotnējos un turpmākajos posmos.
ETI should have an important effect on the rules for a transparent partnership in the upstream and downstream phases of the programming process.
Partnerība un jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana kohēzijas politikas programmas izstrādes sistēmā var palīdzēt no vairākiem darbības aspektiem.
Partnership and, in particular, the involvement of civil society organisations in the programming system of cohesion policy can serve a range of functions.
Pirmkārt, tā var uzlabot programmu atbilstību vajadzībām, efektīvāk savietojot stratēģijas ar politikas vajadzībām un palīdzot izpildīt un uzlabot nosacījumus, kuri jāņem vērā, proti, attiecībā uz vides aizsardzību, dzimumu līdztiesību, sociālo iekļaušanu, invalīdu vajadzībām utt.
First, it can improve the responsiveness of programmes, by better aligning strategies with policy needs and helping to implement and ameliorate conditions, which should be taken into account: environmental protection, gender equality, social inclusion, needs of the disabled, etc.
Otrkārt, tā var palielināt programmu efektivitāti, ļaujot vadošām iestādēm piekļūt vietējām zināšanām, ko izmanto darbību plānošanas uzlabošanai, tādējādi uzlabojot līdzekļu izmantojumu un projektu kvalitāti.
Second, it can increase the effectiveness of programmes by allowing Managing Authorities to access ‘place-based’ knowledge which is used to improve the targeting of interventions, consequently improving the absorption of funds and project quality.
Un, treškārt, tā var dot labumu atbildības uzlabošanā, jo partneri darbojas kā programmas informācijas pārnesēji un pavairotāji savai mērķauditorijai (tādējādi palielinot pārredzamību un nodrošinot vairāk informācijas) un liek programmu izpildiestādēm uzņemties atbildību par savu rīcību un sasniegtajiem rezultātiem.
And third, it can contribute to improved accountability, insofar as the partners act as a transmitter and multiplier of programme information to their constituencies (thus increasing transparency and information) and hold programme authorities to account for the action taken and the results achieved.
Tādējādi partnerība veicina sabiedrības līdzdalību atbalstītajos projektos un ES kohēzijas politikas leģitimitāti.
Thus partnership contributes to enhancing the feeling of public ownership of supported projects and legitimacy of EU cohesion policy.
Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 ir noteikts, ka partnerībai ir jāaptver dažādi programmu izstrādes un ieviešanas posmi — sākot ar sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību un beidzot ar darbības programmu novērtēšanu.
Article 11 of Council Regulation (EC) N° 1083/2006 requires partnership to cover the various stages of programme design and delivery: from the preparation, to the implementation, monitoring and evaluation of operational programmes.
Tomēr, ja neņem vērā Regulas preambulu un konkrēto pantu par partnerības principu, partneri vai partnerība reglamentējošo dokumentu funkcionālajās iedaļās ir pieminēti ļoti reti.
However, beyond the preamble to the Regulation and the specific article on the partnership principle, there is very little mention of partners or partnership throughout the operational sections of the regulatory texts.
Komisija nav sniegusi precīzas un oficiāli saistošas norādes vai vadlīnijas par to, kā partnerības princips būtu jāīsteno praksē.
No precise and formally binding instructions or guidance have been provided by the Commission on how the partnership principle should be applied in practice.
Faktiski tas ļauj iestādēm un dalībvalstīm interpretēt to, kā būtu jāīsteno 11. pants, tāpēc partnerības principa īstenošana balstās uz vietējām tradīcijām un ierasto praksi.
This leaves the actual interpretation on how to comply with Article 11 to the authorities of the Member States and thus the implementation of the partnership principle reliant on domestic traditions and practices.
Komisijas loma šķiet pārāk pasīva, piedaloties vien kā novērotājai.
The Commission’s role seems to be too passive and observational.