natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas mantojuma zīmes atlases un pārraudzības procedūru, kas izklāstīta 6. līdz 15. pantā, sāk [trešajā gadā pēc šā lēmuma stāšanās spēka gada].
The selection and monitoring procedure for the European Heritage Label as laid down in Articles 6 to 15 shall start in [the third year following the entry into force of the present Decision].
Jaunā Eiropas Savienības mantojuma zīme ir atvasināta no starpvaldību Eiropas mantojuma zīmes.
The new European Union Heritage Label derives from the intergovernmental European Heritage Label.
Tomēr tas ir ES pasākums, kas balstīts uz jauniem, vienotiem, skaidriem un pārredzamiem kritērijiem, vienotu pieteikumu un jaunu logo un kas skaidri nošķirts no starpvaldību iniciatīvas.
Nevertheless, it is an EU Action based on new, common, clear and transparent criteria, common application and new logo, well differentiated from the intergovernmental initiative.
Objekti, kuriem jau piešķirta Eiropas mantojuma zīme, saglabās to, un pret tiem būs tāda pati attieksme kā pret citiem objektiem, kuri pretendē uz ES mantojuma zīmes piešķiršanu.
The sites awarded with the EHL will preserve it and will be treated equally to all other candidates for the EUHL.
Tas nemazinās vecās starpvaldību zīmes vērtību un piešķirs lielāku atzīšanu jaunajai zīmei.
This will not diminish the value of the old intergovernmental label and will give stronger credit to the new one.
[Gads n]
[Year n]
Lēmuma pieņemšana
Adoption of the Decision
[Gads n+1]
[Year n+1]
To objektu atkārtota novērtēšana, kam valdību iniciatīvā jau piešķirta Eiropas mantojuma zīme
Re-evaluation of the sites already awarded the European Heritage Label in the framework of the intergovernmental initiative
Gatavošanās darbi
Preparatory work
[Gads n+2]
[Year n+2]
Dalībvalstis, kas nepiedalījās valdību iniciatīvā, pirmoreiz iesniedz kandidātobjektus
First submission of sites by the Member States which did not participate in the intergovernmental initiative
Dalībvalstu veikta priekšatlase
Pre - selection by the Member States
[Gads n+3]
[Year n+3]
Zīmes galīga piešķiršana objektiem
Final designation of the sites
[Gads n+4]
[Year n+4]
[Gads n+5]
[Year n+5]
Zīmes galīga piešķiršana objektiem un pārraudzība
Final designation of the sites and monitoring
[Gads n+6]
[Year n+6]
Eiropas mantojuma zīmes novērtēšana
Evaluation of the European Heritage Label
[Gads n+7]
[Year n+7]
[Gads n+8]
[Year n+8]
[Gads n+9]
[Year n+9]
[Gads n+10]
[Year n+10]
[Gads n+11]
[Year n+11]
[Gads n+12]
[Year n+12]
[Gads n+13]
[Year n+13]
Sk. pamatojumu 10. panta 2. punkta grozījumam.
See justification for amendment to Article 10, paragraph 2.
Kopējas Eiropas identitātes veidošanās un pieaugošā interese par Eiropas Savienību un tās rašanos ir uzdevumi, kas jāveic Eiropas iestādēm, cenšoties panākt plaša mēroga kohēziju un solidaritāti.
The formation of a joint European identity and the growth in interest in the European Union and its genesis are challenges with which the European institutions are faced in their bid to achieve broad cohesion and solidarity.
Protams, ir arī citas radikālākas un konkrētākas iespējas palielināt Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas Savienībai un tās vadītājiem (nesenā finanšu krīze parādījusi, ka vēl ļoti daudz ir jāveic tieši pārvaldības augstākajos līmeņos); tomēr zināšanas par mūsu kontinenta vēsturi, daudznacionālā, pašreiz jau kopējā kultūras mantojuma pārzināšana un jaunās paaudzes labāka izglītošana par idejām un cilvēkiem, kuru darbības rezultātā sāka veidoties Eiropas Savienība, var pašreiz veicināt nesaskaņu pārvarēšanu starp ES un tās pilsoņiem.
There certainly are other, more radical and obvious ways to enhance the Europeans' faith in the European Union and its leaders (the recent financial crisis has shown that there is still much to be achieved at the upper levels of the administration); however, knowledge of the history of our continent, familiarity with its multinational, yet common cultural heritage and stepped up education of the younger generation in the ideas and people who led to the building of the European Union, may actually contribute to bridging the gap between the EU and its citizens.
Komisijas priekšlikums tika izstrādāts, balstoties uz Eiropas mantojuma zīmes sākotnējo ideju, kas radās 2005. gadā kā viens no iespējamiem risinājumiem plaisas mazināšanai starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem.
The Commission proposal stems from the original concept of the European Heritage Label which emerged in 2005 as one of the proposed solutions towards closing the gap between the EU and its citizens.
Sākotnēji to 2006. gada aprīlī starpvaldību līmenī ierosināja nedaudzas Eiropas valstis (Francija, Spānija un Ungārija), un tās mērķis bija izmantot mūsu kopīgo mantojumu un vēsturi, lai stiprinātu Eiropas iedzīvotāju piederības sajūtu Eiropai.
Initially launched in April 2006 by a few European states (France, Spain, and Hungary) on an intergovernmental basis, it aimed at making use of our shared cultural heritage and history to strengthen European citizens' sense of belonging to Europe.
Pašlaik kopumā 64 objektiem, kas atrodas 17 ES dalībvalstīs un Šveicē, ir piešķirta kultūras mantojuma zīme.
To-date, a total of 64 sites located in 17 EU Member States and Switzerland have been awarded the label.
Dalībvalstis 2008. gada 20. novembrī lūdza Eiropas Komisiju pārveidot starpvaldību Eiropas kultūras mantojuma zīmi par oficiālu ES pasākumu, kam būtu tāds pats mērķis, bet tiktu saskaņota tā īstenošana un tādējādi nodrošināti arī ilgtermiņa panākumi.
On November 20th, 2008, the Member States asked the European Commission to transform the intergovernmental European Heritage label into a formal action of the EU that would serve the same purpose, but would streamline its functioning and thereby ensure its long-term success.
Plaša apspriešanās ar sabiedrību un ietekmes novērtējums parādījis, ka ar Eiropas mantojuma zīmi varētu labāk panākt tās mērķus, ja tā būtu Eiropas Savienības iniciatīva, ar tādiem pašiem precīzi definētiem kritērijiem, vienlaicīgi nodrošinot stingras pārraudzības sistēmu, kas palīdzētu uzlabot zīmes atpazīstamību un ticamību, novēršot trūkumus, kas rodas ne pārāk stabilas uz rotācijas principu balstītas pārvaldības, nepietiekamas komunikācijas un intereses mazināšanās dēļ iesaistīties šajā iniciatīvā.
A broad public consultation as well as an Impact Assessment showed that the European Heritage Label could better reach its goals if it operated as a European Union initiative, with the same well-defined criteria, along with a strong monitoring system in place that would help step up the Label's visibility and credibility - without the drawbacks inherent in an unstable, rotating administration, poor communication and waning interest in participation.
Lai panāktu tos politiskos mērķus kuru īstenošanai Eiropas mantojuma zīme ir izveidota, priekšlikumā ir norādīts, ka tai būtu vairāk jākoncentrējas uz simbolisko nozīmi un audzinošajām vērtībām, nevis uz objekta estētiskumu, kā to līdz šim paredzējušas citas iniciatīvas kultūras mantojuma jomā, kā arī uz ciešu sadarbību starp to objektu pārvaldītājiem, kuriem šī zīme piešķirta, lai apmainītos ar labāko praksi un ierosinātu kopīgus projektus.
In order to achieve its political goal, the new European Heritage Label, as proposed, should focus on symbolism and/or educational value, rather than on the beauty of a site - as other initiatives in the field of cultural heritage already do - and should insist on close cooperation among the labelled sites so as to share best practices and initiate common projects.
Referentes nostāja
The Rapporteur's position
Dalībvalstu lēmums padarīt Eiropas kultūras mantojuma zīmi par ES iniciatīvu ne tikai palīdzēs palielināt tās atpazīstamību, prestižu un ticamību, bet arī veicinās jau ilgi loloto ideālu īstenošanu par saliedētību un solidaritāti starp Eiropas iedzīvotājiem.
The decision of the Member States to place the European Heritage Label within the framework of the EU will not only help increase its visibility, prestige and credibility, but will contribute to achieving long-sought ideals of cohesion and solidarity among European citizens.
Referente sākotnēji aizstāvējusi ideju par zīmi, kas sniegtos pāri Eiropas Savienības robežām un kuru varētu izmantot kā vērienīgu līdzekli ārpolitikas īstenošanai, jo Eiropas kultūras nozīme pasaules mērogā ir plaši atzīta.
The rapporteur originally expressed the idea of a label which would extend beyond the borders of the European Union and which could be used as an ambitious means serving outwards-oriented politics, owing to the widely recognised contribution of European culture to the world.
Tomēr pašlaik šķiet, ka reālāk ir uzskatīt zīmi par instrumentu, lai padziļinātu Eiropas Savienības saliedētību ar dalībvalstīm un to iedzīvotājiem, pirms tiek mēģināts izmantot to kā apbalvojumu ārpus Eiropas Savienības par tādu ieguldījumu vēstures attīstībā un cilvēces mantojumā, kas iegūts no vērtībām, kas radušās un ieguvušas nozīmi mūsu kontinentā.
However, it seems more realistic for the time being to treat the label as a tool for deepening European Union cohesion among Member States and their people, before any attempt is made at using it as an award beyond the EU's borders towards any contribution to human history and heritage originating from the values once born and applied in our continent.
Tomēr dažus priekšlikuma punktus būtu nepieciešams uzlabot un precizēt.
A number of points in the proposal should require, however, further improvement and clarification:
I. EIROPAS SAVIENĪBAS MANTOJUMA ZĪME
I. EUROPEAN UNION HERITAGE LABEL
Tā ir jauna iniciatīva, kurai raksturīgi konkrētāki kritēriji un precīzi definēta pārraudzības sistēma, un jauns nosaukums jaunai zīmei un jauns logo atšķirtu to no priekšteces.
As a new action, with more concrete criteria and a well-defined monitoring system, a new name for a new label and a new logo would differentiate the latter from its forerunner.
Ar šo ieteikumu būtu iespējams ne tikai nodrošināt nepieciešamo laika periodu, lai pārbaudītu iniciatīvu un tās īstenošanu, bet arī apskatītu jautājumu par pārejas noteikumiem, kas aprakstīti turpmāk.
This suggestion, apart from affording time for testing the action and its implementation, helps to deal with the issue of the transitional provisions, described below.
OBJEKTU SKAITS — ATLASES ĪSTENOŠANA REIZI DIVOS GADOS
NUMBER OF SITES: SELECTION EVERY 2 YEARS
Zīmes piešķiršana ik gadu maksimāli 27 objektiem ne tikai dramatiski palielinātu to objektu skaitu, kuriem zīme piešķirta, bet arī pavisam droši radītu risku, ka mazinātos zīmes prestižs.
A yearly award of the Label to a maximum of 27 sites per annum would not only dramatically multiply the number of sites bearing it in the early years, but would run a definite risk of lowering the Label's prestige.
Turklāt tas ietekmētu pārraudzības procedūras kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz Eiropas žūriju, kuras uzdevums būs pārskatīt dalībvalstu publiskotos pārraudzības ziņojumus un sniegt ieteikumus.
In addition, this would impact the quality of the monitoring procedure, especially by the European panel, whose task will be to review the monitoring reports published by Member States and issue recommendations.
Referente uzskata, ka objektu atlase reizi divos gados nodrošinātu gan pašas procedūras, gan atlasīto objektu labāku kvalitāti, un būtu vairāk laika priekšatlases veikšanai (dalībvalstu līmenī) un tai sekojošai atlasei (Eiropas līmenī), vienlaicīgi atvieglojot objektu pārraudzību.
The rapporteur believes that a bi-annual selection of sites would ensure better quality both of the process and of the selected sites, that it would give more time for the pre-selection (at the Member State level) and the following selection (at the European level), while facilitating site monitoring.
STARPTAUTISKI OBJEKTI
TRANSNATIONAL SITES
Referente piekrīt viedoklim, ka, ņemot vērā zīmes simbolisko vērtību Eiropas integrācijas atbalstīšanā, priekšroka dodama starptautiskiem objektiem, jo tie veicina kopību, tīklu veidošanu un mudina dalībvalstis vai reģionus iesaistīties sadarbībā.
The rapporteur agrees that owing to the symbolic value of the label as a contributory vehicle towards European integration, transnational sites should be favoured since they promote commonalities; they promote networking, and encourage co-operation and collaboration between States or regions.
Tālab starptautiskiem objektiem visās dalībvalstīs parasto „kvotu” ietvaros būtu jāpiešķir prioritārs stāvoklis.
Therefore, transnational sites should feature prominently in all Member States' ordinary 'quota' of two proposed sites per year.
Praktisku apsvērumu dēļ viena dalībvalsts kļūs par „koordinatori” un par „starpnieci” apspriedēs ar Eiropas žūriju un Komisiju.
For practical reasons, a Member State will be the 'coordinator' and will be the contact point in discussions with the European panel and the Commission.
ATTEIKŠANĀS NO PĀREJAS NOTEIKUMIEM
NO TRANSITIONAL PROVISIONS
Referente uzskata, ka jaunā zīme ir ne tikai agrākās zīmes transformācija, bet atzīstama arī par iespēju izveidot iniciatīvu, kuras pamatā ir pieredze, kas gūta starpvaldību iniciatīvu rezultātā.
The rapporteur envisions the new label not merely as a transformation of the old one, but as a chance for creating an action based on the experience accumulated during its existence as an intergovernmental initiative.
Jaunie, konkrēti definētie kritēriji, tīklu veidošanās, žūrija un jaunās iniciatīvas pārraudzība izvirza tādas jaunas koncepcijas priekšnoteikumu, kuru nevarētu uzskatīt par identisku iepriekšējai.
The new well-defined criteria, the networking, the panel and the monitoring of the new action imply a different concept, which should not be seen as identical with the previous one.
Lai saglabātu vecās zīmes un veicinātu jaunās zīmes prestižu, nebūtu nepieciešami pārejas noteikumi.
In order to preserve the prestige of the old label and promote the prestige of the new one, no transitional provisions should be needed.
Turklāt, piešķirot objektiem saprātīgu skaitu zīmju, veicinātu labāku atlases un pārraudzības procedūru pārvaldību.
In addition, a more reasonable number of labelled sites will help keep selection and monitoring procedures manageable.
Atlasīto objektu skaitam vienmēr vajadzētu būt saprātīgam un reprezentatīvam.
The number of sites covered each time should stay both reasonable and representative.
Ja tiek noteikts pārejas periods, iniciatīvā līdz pirmā četru gadu perioda beigām varētu piedalīties vairāk nekā 100 objekti.
If the transitional period occurs, then more than hundred sites could potentially be participating in the initiative by the end of the first 4-year period.
Salīdzinājumam jāmin, ka UNESCO pasaules mantojuma sarakstā ir iekļauti vairāk nekā 330 objekti no 27 ES dalībvalstīm; tomēr pagāja vairāk nekā 30 gadi, kamēr tika sasniegts šis skaits.
For purposes of comparison, there are about 330 sites from the EU-27 on the UNESCO World Heritage List; however, it took more than 30 years to reach this number.
V. EIROPAS ŽŪRIJAS LOMA
V. THE ROLE OF THE EUROPEAN PANEL
Tika izvirzīts jautājums palielināt Eiropas žūrijas lomu Eiropas mantojuma zīmes piešķiršanā vai anulēšanā attiecībā uz konkrētiem objektiem.
A question was raised as to whether it would be possible to step up the role of the European panel within the process of awarding or withdrawing the EHL from specific sites.
Šis jautājums netieši saskaras ar vispārīgāku juridisku jautājumu, proti, vai ES likumdevējs ar likumpamatoto aktu starpniecību var radīt lēmumu pieņemšanas pilnvaru subjektus, kas nav paredzēti Līgumos.
Indirectly this question touches upon a more general legal question as to whether the EU legislator can create, through secondary legislation, entities with decision-making power, not provided for by the Treaties.
No Līguma (pilnvaru piešķiršanas princips , ES līguma 5. pants) un no Tiesas attiecīgās judikatūras nepārprotami izriet, ka ES likumdevējs var darboties tikai Līgumā paredzēto pilnvaru robežās, kā arī vienīgi ievērojot Līguma noteikto iestāžu sistēmu.
It is ostensible from the Treaty (the principle of attribution of competences, Article 5 TEU) and also from well-established case-law of the Court of Justice, that the EU legislator can only act within the limits of competences provided for by the Treaty and also only within the institutional framework provided for by the Treaty.
ES līguma 17. pantā paredzēts, ka Komisijas pienākumos ietilpst „programmu vadība”, kā arī tā „veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos”, savukārt LESD 291. pantā paredzēts, ka gadījumos, ja ir nepieciešami vienādi nosacījumi juridiski saistošo aktu īstenošanai, šādas īstenošanas pilnvaras piešķir Komisijai.
Article 17 TEU provides that the Commission, among its functions, "manages programmes" as well as it "exercise[s] coordinating, executing and management functions" as laid down in the Treaties, while Article 291 TFEU provides that in cases where uniform conditions for implementing legally binding acts are needed, those implementing powers are conferred on the Commission.
Rezultātā žūriju nevar iesaistīt procedūrā par zīmes piešķiršanu vai atņemšanu objektiem.
Consequently, the panel may not be involved in the process of awarding to, or withdrawing the label from, sites.
EIROPAS PARLAMENTA LOMAS PASTIPRINĀŠANA
A STRONGER ROLE FOR THE EUROPEAN PARLIAMENT
Šā paša iemesla dēļ ir juridiski sarežģīti Eiropas Parlamentam piešķirt plašākas pilnvaras attiecībā uz zīmes piešķiršanu vai anulēšanu papildus tā līdzdalībai, kas aprakstīta priekšlikumā.
For the same reason it is legally difficult for the European Parliament to be given more power, either in the designation or the withdrawal of the label, apart from its participation as described in the proposal.
Lai uzlabotu EP iesaistīšanos atlases procedūrā, to varētu lūgt sniegt atzinumu par priekšatlasē izvēlētajiem objektiem vai arī agrākā posmā labāk informēt to par šo iniciatīvu.
The ways to improve involvement of the EP in the selection process would be either by asking the EP to give an opinion on preselected sites, or by being better informed on this initiative in an early stage.
Pirmās iespējas trūkums ir tāds, ka tās izmantošana paildzinātu procedūru.
A downside of the first option is that it would slow down the process.
Referente uzskata, ka Komisijai būtu pilnībā jāpublisko priekšatlasē izvēlēto objektu saraksts un jāinformē par to Eiropas Parlaments un Padome.
The rapporteur believes that the Commission should publish a full list of preselected sites and inform the European Parliament and the Council about it.
Tas nodrošinātu Eiropas Parlamentam pietiekami ilgu laiku reaģēšanai, ja būtu nepieciešams risināt attiecīgos jautājumus.
That would afford the European Parliament enough time to react should any issues emerge.
Referente piekrīt ietekmes novērtējumā paustajam viedoklim, ka „ ar (agrāko) zīmi vien nevarēja mazināt plaisu starp iedzīvotājiem un ES ” un „ tā bija paredzēta pieticīgākiem uzdevumiem, nodrošinot tikai vienu no ieguldījumiem citu iniciatīvu starpā, lai risinātu to pašu problēmu ”.
The rapporteur shares the view expressed in the Impact Assessment that " the (old) Label alone could not fill the gap between citizens and the EU" but "it was meant more modestly to be one contribution alongside other initiatives aimed at addressing the same problem" .
Viņa piekrīt arī piezīmēm šajā tekstā par „vilšanos izraisošajiem Eiropas Parlamenta 2009. gada jūnija vēlēšanu rezultātiem”; savukārt rezultāti, kas iegūti no vairākiem Eirobarometra pārskatiem „ liecina, ka iepriekšējos gados nav uzlabojusies ES tēla uztvere, bet gluži pretēji to Eiropas pilsoņu skaits, kuriem ir pozitīvs priekšstats par ES (45 %), sasniedzis viszemāko līmeni kopš 2005. gada rudens ”.
She also agrees with the remarks of the same text about "the disappointing turnout in the European elections in June 2009", and the results demonstrated by a number of Eurobarometer surveys "showing that the perception of the image of the EU has not improved over the past few years, but on the contrary the number of Europeans who have a positive image of the EU (45%) is at its lowest level since the autumn of 2005".
Eiropas iestādēm vēl daudz jāveic arī būtiskākos jautājumos, lai uzlabotu šo situāciju.
There is still much left to be done by the European institutions on more crucial issues in order to alter these facts.
Ideja par Eiropas Savienības mantojuma zīmi, kuras ieviešanas mērķis ir uzlabot Eiropas iedzīvotāju izpratni par kopējo mantojumu (sniedzot zināšanas par vēsturi un iesaistot pasākumos, kas veicina starpkultūru dialogu), un apzināšanās, ka ES veidošana ir process, kas vēl aizvien turpinās, ir pareizā nostāja.
The idea of a European Union Heritage Label that aims to increasing the European citizens´ sense of sharing a common heritage (through knowledge of history and participation in actions supporting intercultural dialogue) and envisioning the building of the EU as a still in-progress process is a step in this direction.
Vērtības kā, piemēram, demokrātija un brīvība, kas sakņojas Eiropas kultūras pagātnē, ir tikpat svarīgas kā pārredzamība un solidaritāte, un tagad šīs vērtības ir īpaši vajadzīgas, ja mums jāpārvar plaisa starp Eiropas iestādēm un ES dalībvalstu iedzīvotājiem un ja mēs vēlamies to darīt.
Values such as democracy and freedom going back to the European cultural past are as important as transparency and solidarity and are every bit as much in need today, as we need and wish to fill in the gap between the European institutions and the citizens of the Member States of the EU.
par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos
on human rights and social and environmental standards in international trade agreements
ĀRLIETU KOMITEJAS ATZINUMS......................................................................................15
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS.................................................17
ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS.................................................................................20
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT......................................................22
NODARBINĀTĪBAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATZINUMS...............................24
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..............25
VIDES, SABIEDRĪBAS VESELĪBAS UN PĀRTIKAS NEKAITĪGUMA KOMITEJAS ATZINUMS 28
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY 29
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................32
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................33
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., 6. un 21. pantu,
– having regard to Articles 2, 3, 6 and 21 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Līguma par ES darbību 153., 191., 207. un 218. pantu,
– having regard to Articles 153, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12., 21., 28., 29., 31. un 32. pantu,
– having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 31 and 32 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,