natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzsver — lai Bali rīcības plāns nezaudētu ticamību, rūpnieciski attīstītajām valstīm steidzami jāierosina galvenās saistības, kas attiecībā uz klimatu iekļaujamas partnerattiecību nolīgumos ar lielākajām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnu un Indiju, un kas sekmētu ciešu sadarbību enerģētikas politikas reformu jomā, veiktspējas palielināšanu, kā arī atbalstu ieguldījumiem energoefektivitātes un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās;
Stresses that, in order to maintain the credibility of the Bali Action Plan, developed countries must urgently deliver major commitments to enter into climate partnerships with major emerging economies like China and India to promote close cooperation on energy policy reform, capacity building, support to investments in energy efficiency and low-carbon technology;
pauž nožēlu, ka nebija iespējas iekļaut nepārprotamu norādi uz nepieciešamību vienoties par obligātiem emisiju samazinājumiem aviācijas un jūras transporta nozarē; atzīmē — Bali konferencē saņemtais pilnvarojums nenozīmē, ka nav iespējams noteikt obligātus pasākumus aviācijas un jūras transporta nozarei; vēlreiz prasa, lai aviācijas un jūras transporta emisijas tiek iekļautas starptautiskajās saistībās attiecībā uz SEG emisiju samazināšanu laikposmā pēc 2012. gada, kuru izpildi kontrolē UNFCCC , jo ne Starptautiskajai civilās aizsardzības organizācijai ( ICAO ), ne Starptautiskajai jūrniecības organizācijai (SJO) līdz šim nav izdevies efektīvi risināt šo jautājumu;
Regrets that it was not possible to include a clear reference to the need to agree on binding emission cuts in aviation and maritime transport; notes that the Bali mandate does not exclude binding measures for aviation and maritime transport; reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012 period under the auspices of UNFCCC, as ICAO and the IMO have not proved efficient in dealing with the issue;
uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai visas lielākās starptautiskajā tirdzniecībā iesaistītās nozares pildītu visas tās saistības un kritērijus, kas pasaules mērogā noteikti attiecībā uz klimatu, tā garantējot, ka tiek sasniegts kopīgais mērķis klimata pārmaiņu jomā un tiek novērsti vispārēji konkurences kropļojumi;
Stresses the importance of having all major sectors involved in international trade engaged in all worldwide climate commitments and benchmarks, in order to guarantee that the global target for climate change is achieved and prevent the global distortion of competition;
prasa steidzami pārskatīt ES politiku attiecībā uz biodegvielu, īpašu uzmanību pievēršot katra biodegvielas veida dzīvescikla ilgtspējībai SEG emisiju samazināšanas ziņā; uzsver — veidojot un īstenojot stratēģijas attiecībā uz biodegvielu kā vienu no energoresursu veidiem, ir pilnībā jāņem vērā jebkurš iespējamais kaitējums videi, sabiedrībai un ekonomikai un pret to jānodrošinās; tāpēc aicina Komisiju ierosināt stingrus standartus un precīzus kritērijus, kas piemērojami biodegvielas ražošanai;
Calls for an urgent review of EU biofuels policy, with particular emphasis on the lifecycle sustainability of each biofuel in terms of GHG reductions; underlines that developing and implementing biofuel strategies as an energy option should fully account for and safeguard against any associated negative environmental, social and economic impact; calls on the Commission therefore to propose robust standards and clear criteria for biofuel production;
uzsver — Eiropas Parlaments gaida, kad Komisija un KĀDP Augstais pārstāvis iesniegs Eiropadomes 2007. gada jūnija sanāksmē prasīto ziņojumu par klimata pārmaiņu ietekmi uz starptautisko drošību Eiropadomes 2007. gada jūnija sanāksmes prezidentūras secinājumi, 41. punkts. ; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš galvenajām jomām, piemēram, pasākumiem klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai, pielāgošanās pasākumiem un to iekļaušanai visās politikas jomās, jo klimata pārmaiņas varētu būt galvenais iemesls stāvokļa destabilizācijai nabadzīgākajās valstīs;
Underlines that the European Parliament is looking forward to the report by the Commission and the High Representative for the CFSP on the consequences of climate change for international security requested by the June 2007 European Council Presidency conclusions of the June European Council, paragraph 41 ; stresses that special emphasis must be placed on key areas such as mitigation, adaptation and mainstreaming of climate change in all policies, as climate change could be a major factor in destabilisation of the poorest countries;
apzinoties gaidāmajās sarunās risināmo jautājumu vērienīgumu, prasa, lai klimata politika kļūst par vienu no galvenajām prioritātēm un elementiem ES ārējās attiecībās ar ikvienu trešo valsti, reģionālajās konvencijās un ekonomikas organizācijās; turklāt aicina četras prezidentvalstis (Slovēniju, Franciju, Čehijas Republiku un Zviedriju) 2008. un 2009. gadā informēt Eiropas Parlamentu par mērķiem, ko tās noteikušas attiecībā uz klimata politiku, kā arī kopīgi ar Komisiju regulāri ziņot par sarunu procesa virzību;
Conscious of the magnitude of the challenge for the upcoming negotiations, insists that climate policy become a key priority and component in all external relations of the EU with third countries, regional conventions and economic organisations; furthermore calls on the four Presidencies (Slovenia, France, the Czech Republic and Sweden) in 2008 and 2009 to inform the European Parliament of their objectives regarding climate policy, as well as to report regularly, together with the Commission, on progress made in the negotiations;
tā kā vēl nav nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi, mudina Komisiju izvērtēt ražotāju iespējas veicināt savu saimniecisko potenciālu, veidojot novatorisku, „videi draudzīgu” nozari;
Urges the Commission to explore, as long as a level playing field does not exist, possibilities for industry to enhance its economic opportunities by developing an innovative 'climate-friendly' industry;
prasa, lai visas attiecīgās Parlamenta pastāvīgās un pagaidu komitejas un delegācijas cieši sadarbojas ar klimata pārmaiņām saistītu jautājumu risināšanai, tā garantējot konsekventu un saskaņotu pieeju visās klimata pārmaiņu politikas jomās, proti, vides, rūpniecības, enerģētikas un transporta, lauksaimniecības, pētniecības un izstrādes jomā un jo īpaši tirdzniecības un ieguldījumu politikas jomā, kā arī īstenojot iniciatīvas klimata pārmaiņu jomā noteikto mērķu sasniegšanai; prasa ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus regulāri risināt parlamentu sadarbības delegāciju līmenī un īstenojot Transatlantisko likumdevēju iestāžu dialogu;
Calls for all of its relevant standing and temporary committees and delegations to work closely together on climate change, so as to guarantee a coherent and coordinated approach in all its policies, namely, environmental, industrial, energy and transport, agriculture, research and development and, in particular, trade and investment policy, as well as other initiatives with regard to climate-change targets; calls for climate-change issues to be regularly raised at interparliamentary delegation level and in the context of the Transatlantic Legislative Dialogue;
atzīst, ka uzticēšanās ES īstenotam sarunu procesam ir atkarīga no tā, cik sekmīgi ES izdosies samazināt pašai savu emisiju apjomu, kā arī izstrādāt un citām valstīm nodot zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas; tāpēc prasa visos līmeņos — vietējā, valsts un Eiropas līmenī — īstenot politiku un pasākumus, kas nodrošinās, ka ES līdz 2020. gadam vismaz par 30 % samazina savu siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu, ja vien citas rūpnieciski attīstītās valstis arī uzņemas līdzīgas emisiju samazināšanas saistības un ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstis sniedz ieguldījumu, kas atbilstīgs to pienākumu un attiecīgās veiktspējas apjomam; atzīst saistības, ko ES uzņēmusies, proti, neatkarīgi no tā, vai tiks noslēgts vispārējs nolīgums laikposmam pēc 2012. gada, līdz 2020. gadam vismaz par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu; prasa īstenot politiku un pasākumus, kas gan valsts, gan ES līmenī veicinās finansējumu pētniecībai, izstrādei un jauninājumiem SEG emisiju samazināšanai;
Recognises that the credibility of EU negotiations relies on the success of our domestic reduction efforts and on the development and transfer of low-carbon technologies to other countries; calls therefore for policies and measures at all levels, local, national and European, which will ensure that the EU achieves domestic reductions in greenhouse gas emissions of at least of 30% from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities; acknowledges the obligation accepted by the EU - irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 - to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020; calls for policies and measures that will support the spending of more funds both at national and EU level on R&D and innovation in GHG reduction;
aicina ES — vienu no ietekmīgākajiem starptautisko procesu dalībniekiem un jaunattīstības valstu partneriem — izmantot savas pilnvaras un ietekmi, lai starptautiskā līmenī ieviestu konsekventus mērķus klimata pārmaiņu jomā;
Calls on the EU to use its power and influence, as a major actor in the international arena and partner of the developing world, in order to introduce coherent climate-change objectives at international level;
uzsver, ka galvenokārt rūpnieciski attīstītās valstis ir vēsturiski atbildīgas par saražotajām SEG emisijām, un tāpēc aicina tās pielikt vairāk pūļu, lai izvairītos no dabas katastrofām un sabiedriskiem nemieriem un nepieļautu to izplatību, kas varētu kļūt par realitāti, ja netiek apturēta globālā sasilšana;
Emphasises the historical responsibility of mainly industrialised countries as foremost producers of GHG and therefore calls on them to make a greater commitment to avoid and limit scenarios of natural disasters and social unrest which would follow unless global heating is limited;
atzīmē ASV valdības iniciatīvu rīkot vēl piecas to valstu sanāksmes, kas ir pasaulē lielākie emisiju avoti; prasa, lai Komisija un attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka to līdzdalība ir atkarīga no sanāksmju rīkotāju priekšlikumiem attiecībā uz emisiju samazināšanas īstermiņa mērķiem, kas atbilst UNFCCC mērķiem; prasa, lai valstis, kas ir pasaulē lielākie emisiju avoti, saskaņo savu rīcību ar UNFCCC noteikto;
Notes the initiative taken by the US administration to convene a further five meetings of the world's major emitters; calls for the Commission and the Member States concerned to make their participation conditional on concrete proposals from the hosts for short-term emission reduction targets which are consistent with the aims and objectives of the UNFCCC; calls for the world's major emitters to coordinate their efforts with those of the UNFCCC;
atzīmē, ka Pušu konference (sanāksme) Poznaņā tiks rīkota vienlaikus ar Eiropadomes sanāksmi; aicina Padomi pārcelt Eiropadomes sanāksmi uz citu dienu, lai valstu un valdību vadītāji varētu piedalīties COP/MOP sanāksmē un lai nodrošinātu valdību nedalītu uzmanību COP/MOP ;
Notes that the Conference/Meeting of the Parties in Poznan will take place simultaneously with the European Council; calls on the Council to reschedule the European Council in order to enable Heads of State and Government to attend the COP/MOP and to ensure that the COP/MOP receives the full attention of governments;
ir pārliecināts — lai sasniegtu iepriekšminētos mērķus, būs jāiesaista plašsaziņas līdzekļi, kuru ieguldījumam būs izšķiroša nozīme, sniedzot sabiedrībai tik nepieciešamo informāciju par tuvākajā un vidējā termiņā gaidāmajām klimata pārmaiņām;
Is convinced that if the above objectives are to be attained it will be necessary to involve the media, whose role will be vital in creating the necessary mass awareness of the climate changes to come in the short and medium term;
atbilstīgi tam, kas Bali pārrunāts, tiekoties ar parlamentu pārstāvjiem no visas pasaules, uzskata, ka Eiropas Parlaments var dot nozīmīgu ieguldījumu kā klimata pārmaiņām veltīta pastāvīga parlamentu sadarbības foruma koordinators un ka Parlamentam to vajadzētu darīt; tāpēc aicina attiecīgās Parlamenta struktūras apsvērt šādu iespēju;
Believes, in line with what was discussed in Bali with parliamentary representatives from all over the world, that the European Parliament can and should play an important role as coordinator of a permanent interparliamentary forum on climate change; calls therefore on its own relevant bodies to consider this possibility;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām Konvencijas pusēm, kas nav ES dalībvalstis, un Konvencijas izpildes novērotājiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UNFCCC, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties to the Convention and observers associated with it.
par vairāku Eiropas Kopienas valstu pilsoņu dubultpilsonības veicināšanu
on the promotion of dual nationality amongst citizens of different Community countries
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par vairāku Eiropas Kopienas valstu pilsoņu dubultpilsonības veicināšanu
Motion for a European Parliament resolution on the promotion of dual nationality amongst citizens of different Community countries
tā kā noteiktas Eiropas Savienības valstis savas valsts līmenī ir uzņēmušās veikt iniciatīvas, lai atvieglotu dubultpilsonības piešķiršanu saviem pilsoņiem;
having regard to the various initiatives which certain EU countries are pursuing at national level with a view to granting their citizens dual nationality,
tā kā saskaņā ar minēto noteikti Eiropas Savienības pilsoņi varēs izmantot gan piedzimstot iegūto pilsonību, gan vēl vienu, pieņemto pilsonību;
whereas such initiatives would enable certain Community citizens to hold both their own original nationality and also their nationality of adoption,
ņemot vērā to, ka miljoniem Eiropas Savienības pilsoņu ir nolēmuši dzīvot citā Eiropas Savienības valstī, kas nav viņu izcelsmes valsts;
whereas millions of Community citizens have decided to take up residence in an EU country other than their country of origin,
tā kā mītnes zemes pilsonības iegūšana ievērojami palīdzētu pilsoņiem, kuri pārceļas uz dzīvi citā Eiropas Savienības valstī, pielāgoties un iekļauties šīs valsts sabiedrībā un kopienā, tādējādi aizdzenot no sevis sociālās un emocionālās atstumtības rēgu,
whereas holding the nationality of their adopted country would greatly help citizens who move to another Community country to adapt and to feel part of that country's society and community and to banish the spectre of social and emotional exclusion,
pieprasa, lai Eiropas Savienība veicina tādu noteikumu pieņemšanu valstu un Eiropas Savienības līmenī, kas dod iespēju Eiropas Savienības pilsoņiem, kuri atbilst noteiktiem kritērijiem, iegūt Eiropas Savienības dubultpilsonību;
Calls upon the European Union to promote the adoption of national and Community rules which will make it possible for Community citizens who meet certain criteria to hold dual Community nationality;
pieprasa, lai Eiropas Savienības dubultpilsonības mērķis būtu pieteikuma iesniedzēju pielāgošanās un sociālā komforta palielināšana;
Calls for dual Community nationality to help increase the level of adaptation and social ease of those who aspire thereto;
ierosina, pieņemot šos tiesību aktus, darīt visu iespējamo, lai panāktu to pilsoņu pilnīgu integrāciju, kuriem piešķir Eiropas Savienības dubultpilsonību.
Recommends the use of legislative generosity in order to bring about the full integration of citizens who acquire dual Community nationality.
par noteikumiem raksturīgiem nepārtikas produktiem
on regulation of non-food typical products
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par noteikumiem raksturīgiem nepārtikas produktiem
Motion for a European Parliament resolution on regulation of non-food typical products
tā kā raksturīgi produkti ir pamatinstruments Eiropas uzņēmumu konkurētspējas paaugstināšanai;
whereas typical products represent an essential means of enhancing the competitiveness of European undertakings,
tā kā ar to piedāvājumu bieži saistītais priekšstats par kvalitāti var atsvērt negatīvo ietekmi, kas saistīta ar to ražošanu, jo šajā ziņā izdevīgākā stāvoklī atrodas preces, kas nāk no ārpus Eiropas tirgiem, bet īpaši no Āzijas tirgiem;
whereas the image of quality often associated with such products can potentially reduce the adverse effects of the production cost advantage of goods from non-European, and in particular Asian, markets,
atzinīgi vērtē ciešo saikni ar vietējo vidi, kuras simbols ir šie produkti;
having regard to the close link between such products and their regions of origin;
tā kā raksturīgie produkti ir efektīvs līdzeklis, kas saista ieinteresēto reģionu sociāli ekonomisko attīstību ar to īpatnību saglabāšanu;
whereas typical products are an effective means of combining socio-economic development with the protection of the specific features of the regions concerned,
konstatē, ka visas dalībvalstis ņem vērā raksturīgos nepārtikas produktus, taču ievērojot atšķirīgu atzīšanas un aizsardzības kārtību;
whereas all EU Member States take account of non-food typical products, although their recognition and protection procedures vary considerably,
ir pārliecināts, ka Kopienas līmeņa regulējums ļautu vienādot dažādās aizsardzības sistēmas, nodrošināt efektīvāku aizsardzību pret viltošanu un krāpšanos ar izcelsmi, panāktu aizsargātajiem produktiem lielāku uzticamību tirgū, kā arī ļautu pabeigt intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektu īstenošanu saistībā ar Lisabonas un PTO nolīgumiem;
whereas Community regulations would make it possible to standardise the scope of the various protection systems, guarantee more effective protection against imitations and counterfeit products, guarantee greater credibility for protected products on the market and fully implement the Lisbon and TRIPS Agreements,
vērtē iespēju izveidot „raksturīgu ģeogrāfisku nosaukumu” raksturīgiem nepārtikas produktiem pēc aizsargāta cilmes nosaukuma (ACN) vai aizsargātas ģeogrāfiskās norādes (AĢN) parauga pārtikas un lauksaimniecības nozarē,
whereas consideration is being given to whether to introduce a 'Typical Geographical Designation' for non-food typical products, by analogy with PDOs and PGIs in the agri-food sector,
aicina Komisiju un Padomi izskatīt iespēju noteikt Eiropas līmeņa ģeogrāfisko norāžu regulējumu raksturīgiem nepārtikas produktiem.
Calls on the Commission and the Council to consider the need for European legislation on geographical indications for non-food typical products.
par ES Rīcības kodeksu par ieroču nodošanu — Padomes nespēja pieņemt kopēju nostāju un pārveidot kodeksu par juridiski saistošu instrumentu
on the EU Code of Conduct on Arms Transfers - failure of the Council to adopt the Common Position and transform the Code into a legally binding instrument
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES Rīcības kodeksu par ieroču nodošanu — Padomes nespēja pieņemt kopēju nostāju un pārveidot kodeksu par juridiski saistošu instrumentu
European Parliament resolution on the EU Code of Conduct on Arms Transfers - failure of the Council to adopt the Common Position and transform the Code into a legally binding instrument
tā kā 2008. gadā Eiropas Savienības Rīcības kodeksam par ieroču eksportu būs desmitā gadadiena;
whereas in 2008 the European Union Code on Arms Exports will celebrate its tenth anniversary,
tā kā 2005. gada 30. jūnijā Padomes darba grupa ieroču jautājumos ( COARM ) tehniskā līmenī vienojās par kopēju nostāju, kuras tekstu noteica Rīcības kodekss par ieroču nodošanu, kā pārskatīšanai bija nepieciešams ilgs laiks, lai to pārveidotu par efektīvu instrumentu, ar ko kontrolēt ES uzņēmumu ieroču eksportu no ES;
whereas on 30 June 2005, the COARM (Council Working Group on Arms) agreed at technical level on the text for a Common Position which was the result of a long-lasting process to revise the EU Code of Conduct on Arms Transfers with the aim of transforming the Code into an efficient instrument to control arms exports from EU territory and by EU companies,
tā kā līdz ar kopējās nostājas pieņemšanu minētais kodekss visām ES dalībvalstīm kļūs par juridiski saistošu ieroču eksporta kontroles instrumentu;
whereas the adoption of this Common Position will make the Code a legally binding arms export control instrument for all EU Members,
tā kā Parlaments vairākas reizes ir ļoti atzinīgi vērtējis minēto kopējo nostāju, it īpaši 2007. gada 18. janvāra rezolūcijā Eiropas Parlamenta rezolūcija par Padomes Septīto un Astoto ikgadējo ziņojumu par Eiropas Savienības Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu 8. operatīvo noteikumu ( P6_TA(2007)0008 ). ;
whereas Parliament has strongly welcomed this Common Position on several occasions, in particular in its resolution of 18 January 2007 European Parliament resolution on the Council's Seventh and Eighth Annual Reports according to Operative Provision 8 of the European Union Code of Conduct on Arms Exports ( P6_TA(2007)0008 ). ,
tā kā no 2005. gada Padomei nav izdevies pieņemt šo kopējo nostāju politiskā līmenī, atstājot šo jautājumu neatrisinātu;
whereas the Council has since 2005 failed to adopt this Common Position at the political level, leaving the issue unresolved,
tā kā šis jautājums kļūst arvien delikātāks šādu iemeslu dēļ:
whereas this issue is becoming more and more delicate owing to the following reasons:
o ES Reformu līgums un Eiropas drošības stratēģija liek ES, risinot stratēģiski un cilvēciski nozīmīgus jautājumus, visas pasaules mērogā rīkoties atbildīgi;
o the EU Reform Treaty and the European Security Strategy commit the EU to acting as a globally responsible actor in the domain of strategic and humanitarian interests;
o tiek sagatavotas vairākas iniciatīvas, lai saskaņotu valstu bruņojuma iepirkuma politiku un noteikumus par ieroču nodošanu un tirdzniecību Kopienā;
o several initiatives are underway to harmonise national arms procurement policies and intra-Community arms transfers and sales;
o tā kā, neraugoties uz Padomes darba grupas ieroču jautājumos grūto darbu uzlabot kodeksu un saskaņot tā piemērošanu, šī darba efektivitāti apdraud smagas apsūdzības un ziņojumi par ieroču eksportu no ES dalībvalstīm uz valstīm, kur notiek konflikti vai kur tie tikko norimuši un kur nestabilitāte un cilvēktiesību pārkāpumi rada šaubas par rīcības kodeksa ievērošanu;
o while, despite the hard work and positive efforts of COARM representatives to further improve the Code and its harmonious application, this work is being undermined by the disturbing allegations and reports on arms export deals initiated by the EU Member States with countries in a conflict or post-conflict period, where instability and human rights situations raise doubts about compliance with the Code of Conduct,
tā kā nespēja panākt plašāku vienošanos ir pretrunā Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vadošajai lomai tādu vairāku pasaules mēroga līgumu un citu instrumentu veicināšanā, kas paredzēti valstu un privātpersonu veiktas ieroču nodošanas kontrolei,
whereas failure to reach broader agreement runs contrary to the leadership role which the European Union and its Member States are taking in the promotion of several global treaties and other instruments to control public and private arms transfers,
uzskata pašreizējo politisko strupceļu šīs kopējās nostājas pieņemšanā par satraucošu, it īpaši ņemot vērā Rīcības kodeksa par ieroču nodošanu desmito gadadienu;
Finds the current political impasse on the non-adoption of this Common Position disturbing and worrying in the light of this years' tenth anniversary of the European Union Code on Arms Exports;