natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. uzskata, ka, ņemot vērā ES energoatkarību no tās kaimiņiem un no tās izrietošos draudus, Eiropas Komisijai ir jāatjauno centieni nodrošināt enerģijas vajadzības, projektējot jaunus cauruļvadu tīklus un ieguldot pašreizējos, ceļot jaunas glabātavas un veidojot alternatīvus piegādes maršrutus, piemēram, lai varētu veikt sašķidrinātas gāzes pārvadi no ostām uz iekšzemi;
10. considers it particularly vital, given the EU’s dependence on its neighbours for its energy supply and the resulting risks, that the European Commission renews its efforts to secure the energy needs by designing, and investing in, new and existing pipeline networks - for example for the transmission of liquefied gas from the ports to the hinterland - building new storage facilities and creating alternative routes for supply.
11. mudina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Transporta tīkla plānošana, ievērojot pamatoto uzsvaru uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem, turpmāk notiek efektīvāk attiecībā uz sociālo un teritoriālo kohēziju, izvairoties no infrastruktūras piesātinājuma un sabrukuma reģionos, kuri jau ir blīvi apdzīvoti, un ir vairāk orientēta uz teritorijas labāku struktūru kopumā, ņemot vērā tādu plašāku apgabalu potenciālās iespējas, kuri ir mazapdzīvoti vai kuros iedzīvotāju skaits ievērojami samazinās;
11. urges the Commission to ensure that future TEN-T planning, bearing in mind the emphasis that is rightly being laid on rail freight transport, is made more efficient in terms of social and territorial cohesion, avoiding the saturation and collapse of infrastructure in already densely populated areas, and oriented more sensibly towards better structuring of the territory as a whole, taking into account the potential opportunities for the extensive areas which are sparsely populated or undergoing outright depopulation;
12. uzsver, ka perifērie reģioni un reģioni ar neizdevīgu novietojumu (kalnu reģioni, salas, mazapdzīvoti apgabali, attālākie reģioni un nomaļas robežpilsētas) ir ārkārtīgi neizdevīgā stāvoklī, jo tiem ir ierobežota piekļuve Eiropas Transporta tīkla koridoriem; iesaka dalībvalstīm uzlabot vietējos starpsavienojumus, lai mazinātu izmaksas, kuras ir saistītas ar atrašanos perifērijā, un nodrošināt, ka Eiropas Transporta tīkls aptver visu ES teritoriju; šajā sakarā vērš uzmanību uz to, ka starptautiskiem ceļu savienojumiem ir prevalējoša nozīme vietējā un reģionālajā attīstībā;
12. emphasises that peripheral regions and regions with geographical handicaps (mountain regions, islands, sparsely populated areas, the outermost regions, and remote border towns) are strongly penalised by their limited access to TEN-T corridors; recommends that Member States improve local interconnections in order to minimise the costs associated with a peripheral situation and that they ensure that the TEN-T networks cover the whole of EU territory; draws attention in this context to the overriding importance of transnational road links for local and regional development;
13. norāda uz Eiropas Transporta tīkla lielo nozīmi attiecībā uz attālākiem reģioniem, jo šiem reģioniem ir pilnīgi jāpaļaujas uz transporta līdzekļiem, lai panāktu ekonomikas attīstību un to pieejamību;
13. points to the crucial importance of the TEN-T for the outermost regions, given that those regions have to rely totally on means of transport in order to attain economic development and accessibility;
14. uzskata, ka reāla augšupēja pieeja, ar kuru lēmumu pieņemšanas un plānošanas procesā ir pilnīgi iesaistītas reģionālās un vietējās varasiestādes, uzņēmumi, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un vietējie iedzīvotāji, ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu Eiropas Transporta tīkla projektu ātru īstenošanu un to noturību ilgtermiņā; prasa iepriekš minētos nosacījumus vienādi piemērot pilnīgi visiem finanšu pasākumiem un finansējuma avotiem, kurus izmanto Eiropas Transporta tīklā;
14. is of the opinion that a real bottom-up approach fully involving regional and local authorities, business, stakeholders of civil society and local populations in the decision-making and planning process is a prerequisite to ensuring fast implementation of TEN-T projects and their durability in the long term; calls for the above conditions to apply equally to the entire range of financing arrangements and sources of funding used for TEN-T;
15. uzskata, ka informācija par Eiropas Transporta tīkla finansējuma izlietojumu un par šī finansējuma priekšrocībām bieži vien pilsoņiem nav viegli pieejama; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis sagatavot pasākumus, kas palielinātu pārredzamību attiecībā uz šo fondu sadali un sasniegtajiem rezultātiem.
15. considers that information on the use of TEN-T funding and on the benefits deriving from it is often not visible enough to citizens; therefore calls on the Commission and the Member States to develop actions increasing transparency as regards the allocation of these funds and on the results achieved.
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS...................9
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality .....9
– ņemot vērā EK līguma 2. pantā, 3. panta 2. punktā, 13. pantā, 137. panta 1. punkta i) apakšpunktā un 141. pantā noteiktos principus,
– having regard to the principles laid down in Articles 2, 3(2), 13, 137(1)(i) and 141 of the EC Treaty,
– ņemot vērā 2000. gada 7. decembrī pasludināto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union proclaimed on 7 December 2000,
OV C 364, 18.12.2000. ,
OJ C 364, 18.12.2000.
– ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī Lisabonā parakstīto Lisabonas līgumu
– having regard to the Lisbon Treaty
OV C 306, 17.12.2007. ,
OJ C 306, 17.12.2007. , signed on 13 December 2007 in Lisbon,
– ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ),
– having regard to the United Nations Convention of 18 December 1979 on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
– ņemot vērā 2008. gada 18. jūnijā Padomes pieņemto ES darba kārtību attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem,
– having regard to the EU Agenda for Action on Millennium Development Goals, adopted by the Council on 18 June 2008,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1325(2000) un 2008. gada 19. jūnijā pieņemto Rezolūciju Nr. 1820(2008) par sievietēm, mieru un drošību,
– having regard to United Nations Security Council Resolutions 1325 (2000), adopted on 31 October 2000, and1820 (2008), adopted on 19 June 2008, on women and peace and security,
– ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2005. gada 23. un 24. maija secinājumus par Eiropas drošību,
– having regard to the Conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 23 and 24 May 2005 on European Security,
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra dokumentu „Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325(2000), kuru pastiprina Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1820(2008), īstenošana EDAP kontekstā”,
– having regard to the Council document of 8 December 2008 entitled “Implementation of UNSCR 1325 as reinforced by UNSCR 1820 in the context of ESDP”,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par dzimumu līdztiesības un integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai veicināšanu krīžu vadībā
– having regard to the Council Conclusions of 13 November 2006 on promoting gender equality and gender mainstreaming in crisis management
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra secinājumus par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (it īpaši saskaņā ar EDAP), kā arī par jebkuras sieviešu diskriminācijas apkarošanu,
– having regard to the Council Conclusions of 8 December 2008 on combating violence against women, particularly in the ESDP framework, and all forms of discrimination against them,
– ņemot vērā 2008. gada 8. decembra „Visaptverošo pieeju ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325(2000) un Nr. 1820(2008) par sievietēm, mieru un drošību īstenošanai ES”,
– having regard to the “Comprehensive approach to the EU implementation of the United Nations Security Council Resolutions 1325 and 1820 on women, peace and security” of 8 December 2008,
– ņemot vērā to, ka turpinās darbs pie Komisijas dienestu darba dokumenta „Ceļā uz ES rīcības plānu dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalībai ES ārējā darbībā” izstrādes,
– having regard to the ongoing work on a Commission Staff Working Paper entitled “Towards an EU Action Plan on Gender Equality and Women's Empowerment in EU External Action”,
– ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un it īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanas gaitu, un rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Ēģipti, Gruziju, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Moldovu, Maroku, Palestīniešu pašpārvaldi, Tunisiju un Ukrainu,
– having regard to the development of the European Neighbourhood Policy (ENP) since 2004, and in particular the Commission's progress reports on its implementation, and to the action plans adopted jointly with Armenia, Azerbaijan, Egypt, Georgia, Israel, Jordan, Lebanon, Moldova, Morocco, the Palestinian Authority, Tunisia and Ukraine,
– ņemot vērā paplašināšanās procesu un Komisijas ziņojumus par progresu,
– having regard to the enlargement process and to the Commission's progress reports,
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par sieviešu līdzdalību starptautiskajā un attīstības politikā un viņu lomu drošības un miera veidošanā, it īpaši 2006. gada 1. jūnija
– having regard to its previous resolutions on women's empowerment in international and development policy and their role in security and peace, in particular that of 1 June 2006
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0103 rezolūciju,
Texts adopted, P6_TA(2008)0103 . ,
– ņemot vērā rezolūcijas par EKP, ES paplašināšanās stratēģiju un ES kaimiņvalstīm un reģioniem,
– having regard to its resolutions on the ENP, on the EU's enlargement strategy and on the neighbouring countries and regions of the EU,
– ņemot vērā rezolūcijas par ārējās palīdzības instrumentiem,
– having regard to its resolutions on external assistance instruments,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0225/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0225/2009 ),
A. tā kā tādiem aspektiem kā sieviešu cilvēktiesību īstenošana, sieviešu līdzdalība un pārstāvniecība ir svarīga nozīme ne tikai, risinot problēmas, kas saistītas ar dzimumu nelīdztiesību, un ieviešot faktiskas dzimumu līdztiesības dimensiju ES ārējās attiecībās, bet tie ir būtiski arī ES ārpolitikas sekmīgā īstenošanā, tostarp tādās jomās kā atbalsts, attīstība, paplašināšanās, kaimiņattiecību politika, konfliktu risināšana, drošība un miera veidošana un starptautiskā tirdzniecība;
A. whereas the realisation of women's human rights, women's empowerment and agency is not only important for addressing gender inequality and implementing a true gender dimension in the EU's external relations but essential to the successful implementation of the EU's external policies, including in the areas of aid, development, enlargement, neighbourhood policy, conflict resolution, security and peace-building and international trade,
B. tā kā apņemšanās veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalību ārpolitikā praktiski vēl aizvien netiek pārliecinoši īstenota, ņemot vērā to, ka dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai nav piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi, un tā kā pašreizējo politikas dokumentu īstenošana ir visai pieticīga, lai gan ES dalībvalstis piedalās visu nozīmīgāko starptautisko dokumentu sagatavošanā par dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām un ES līmenī ir izstrādāti vairāki politikas dokumenti;
B. whereas although the EU Member States are party to all major international frameworks on gender equality and women's rights, and although a number of policy documents exist at the EU level, the practical commitment to furthering gender mainstreaming and women's empowerment in external policies is still weak, the implementation of the existing policy documents is modest and the budgetary resources earmarked specifically for gender issues are insufficient,
C. tā kā galvenajām ES iestādēm, t. i., Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam, nepietiek darbinieku, kuriem izvirzīto dzimumu līdztiesības mērķu īstenošana ārpolitikas un paplašināšanās jomā būtu noteikta kā atsevišķs uzdevums, turklāt vairākumam darbinieku, kas atbild par dzimumu līdztiesības jautājumiem, ir jāapvieno šis uzdevums ar vismaz vēl vienu pienākumu, bet dažkārt — diviem citiem pienākumiem, lai gan dzimumu līdztiesības veicināšana pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies;
C. whereas despite considerable improvements in the promotion of gender equality over the recent years, the main EU institutions – that is to say, the European Parliament, the Council and the Commission – do not have enough staff appointed specifically to implement the declared gender objectives in the areas of external policy and enlargement, and most of the existing staff responsible for gender issues have to combine that activity with at least one, and sometimes two, other sets of duties,
D. tā kā ES ir vajadzīga holistiska un saskaņota pieeja jautājumā par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai,
D. whereas the EU needs a holistic and coherent approach to gender mainstreaming,
1. atzīst, ka ES iestādes ir piešķīrušas arvien lielāku nozīmi integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalībai, taču uzsver, ka vēl daudz darāms, lai politiskās saistības īstenotu praktiski, un akcentē pienācīga finansējuma un par dzimumu līdztiesības mērķu īstenošanu atbildīgā personāla nozīmi;
Recognises that the EU institutions have attached increasing importance to gender mainstreaming and women's empowerment but underlines that much remains to be done to put the political commitments into practice, and stresses the importance of adequate funding and of staff responsible for implementing gender objectives;
9. mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt politiskās pieejas saskaņotību; prasa pašreizējās atšķirīgās politikas pamatnostādnes ietvert ES konsensā par dzimumu līdztiesību, aptverot gan iekšpolitiku, gan ārpolitiku;
Calls on the Commission and the Member States to promote coherence in their policy approach; asks that the existing diverse policy frameworks be collated into an EU Consensus on Gender, covering both internal and external policies;
21. uzsver vajadzību izmantot ES partnerību ar ANO, ņemot vērā tās visā pasaulē gūto pieredzi dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības veicināšanā, lai pastiprinātu ES politikas un atbalsta efektivitāti un ietekmi un nodrošinātu partnervalstīm saskaņotu ārējo atbalstu, lai palīdzētu tām pildīt attiecīgās saistības;
Underlines the need to capitalise on the EU's partnership with the United Nations, drawing on the latter's global expertise in advancing gender equality and empowerment of women, with a view to enhancing the effectiveness and impact of EU policies and aid, and to ensure coherence of external support for partner countries to help them fulfil their relevant obligations;
22. uzskata, ka Komisijā un Padomē pašlaik nepietiek cilvēkresursu darbam ar dzimumu jautājumiem; aicina šīs iestādes nodrošināt par ES ārējo darbību atbildīgās struktūras ar lielāku skaitu darbinieku, kas konkrēti atbildētu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalību;
Considers that the number of personnel currently working on gender issues within the Commission and the Council is inadequate; calls on those institutions to allocate more staff to the structures in charge of the EU's external action with specific responsibility for gender mainstreaming and women's empowerment;
25. norāda, ka pašreiz lielas pūles tiek veltītas tam, lai iekļautu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai EDAP kultūrā, inter alia , šajā politikā izstrādājot kvantitatīvo dimensiju integrētajai pieejai dzimumu līdztiesībai (piemēram, ar aptaujām, veidojot kontrolsarakstus, veicot vīriešu un sieviešu uzskaiti EDAP operācijās u. c.); tomēr uzsver, ka jāizstrādā kvalitatīva konceptuāla sistēma, lai saprastu sociālekonomisko kontekstu, kādā EDAP misijas tiek izvietotas (piemēram, konfliktu zonās), kā arī pauž bažas par operāciju un programmu īstenošanu no dzimumu līdztiesības viedokļa;
Notes that a great deal of effort is currently being made to mainstream a gender-sensitive approach into the culture of the ESDP, inter alia by developing the quantitative dimension of gender mainstreaming within that policy (e.g. through questionnaires, the development of check-lists, counting the number of men and women in ESDP operations, etc); however, stresses the need to develop the qualitative conceptual framework required in order to understand the socio-economic context in which ESDP missions are deployed (i.e. areas of conflict) and gender-sensitive concerns in the implementation of operations and programmes;
28. ir pārliecināts, ka EDAP misiju plānošanā jāparedz vietējo sieviešu organizāciju līdzdalība miera uzturēšanas procesā, lai šīs organizācijas varētu sniegt savu īpašo ieguldījumu un būtu iespējams apzināt to, kā konfliktu apstākļi ietekmē sievietes;
Is convinced that ESDP mission planning should take account of the inclusion of local women's organisations in the peace process, so as to build on the specific contribution which they can make and to recognise the particular ways in which women are affected by conflicts;
par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/ valsts nostiprināšanā
on Gender mainstreaming in EU external relations and peace-building / nation-building
2. atzīmē pašreizējos centienus iekļaut integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai EDAP ārējo attiecību politikas virzienos, tostarp kvantitatīvas dimensijas attīstīšanu integrētā pieejā dzimumu līdztiesībai (piemēram, ar aptaujām, kontroles sarakstiem, vīriešu un sieviešu uzskaiti); tomēr uzsver, ka ir jāattīsta arī tās kvalitatīvā dimensija, liekot uzsvaru uz sociālekonomisko kontekstu, kādā EDAP misijas ir izvietotas, un to, kā dzimumu līdztiesības perspektīva var aktīvi uzlabot ES politikas virzienu un misiju efektivitāti un panākumus;
Notes that much effort is under way to mainstream a gender‑sensitive approach into the policies of external relations and the European Security and Defence Policy (ESDP), including through developing the quantitative dimension of gender mainstreaming (such as through questionnaires, check‑lists, counting the number of men and women ); stresses, however, the need to develop also its qualitative dimension, by focusing on the socio‑economic context in which ESDP missions are deployed and on how a gender perspective can actively contribute to the effectiveness and success of EU policies and missions;
5. atzinīgi vērtē, ka atbilstīgi Padomes 2006. gada novembra secinājumiem
Welcomes the appointment of a gender adviser to nearly all ESDP missions, in line with the November 2006 Council conclusions
Eiropas Savienības Padomes Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) secinājumi — Sekretariāta dokuments (14884/1/06 Rev1) par dzimumu līdztiesības veicināšanu un dzimumu līdztiesības aspekta iesaistīšanu krīzes pārvaldīšanā.
Conclusions of the General Affairs and External Relations Council (GAERC) of the Council of the European Union – Secretariat document (14884/1/06 Rev1) on promoting gender equality and gender mainstreaming in crisis management.
www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/gena/91617.pdf gandrīz visās EDAP misijās ir iecelts padomnieks dzimumu līdztiesības jautājumos; tomēr uzsver, ka to darbu var kavēt konkrētas ES politikas trūkums, jo īpaši neinformētība par dzimumu līdztiesības jautājumiem un/vai nevēlēšanās atzīt šās problēmas nozīmību, kā arī budžeta pozīciju trūkums dzimumu līdztiesības jomā EDAP misiju finansēšanai; aicina nodrošināt pietiekamus finanšu resursus un pilnas slodzes personālu, kā arī norāda, ka jāvelta uzmanība dzimumu līdztiesības jautājumiem visos lēmumu pieņemšanas līmeņos gan Briselē, gan operāciju norises laikā;
www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/gena/91617.pdf ; nevertheless underscores that their work may be undermined by lack of a concrete EU gender policy – particularly a lack of gender awareness and/or an unwillingness to consider its importance - and the lack of gender-specific budget lines in the financing of ESDP missions; calls for the provision of adequate financial resources and of full-time staff allocated and points out that gender issues should be represented on all command levels, both in Brussels and in the theatre of operations;
8. atzīmē, ka no ģenerālsekretāra un augstā pārstāvja Javier Solana ieceltajiem 16 ES pārstāvjiem un sūtņiem tikai divas ir sievietes; atgādina Padomes apņemšanos uzlabot dzimumu līdzsvaru EDAP operācijās, tostarp augstākās vadības līmenī, un aicina dalībvalstis izvirzīt vairāk sieviešu kandidātu gaidāmajām kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un EDAP misijām, jo īpaši ES īpašā pārstāvja un misijas vadītāja amatam;
Notes that women currently hold only two out of the 16 positions of EU Representatives and Envoys appointed by the SG/HR Javier Solana; recalls the Council’s commitment to improve the gender balance in ESDP operations, including at the senior management level, and calls on the Member States to nominate more female candidates for upcoming Common Foreign and Security Policy (CFSP)/ESDP assignments, especially for the posts of EU Special Representative and Head of Mission;
10. pauž gandarījumu par to, ka dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības ir pastāvīgi ņemtas vērā valsts un reģionālajos stratēģijas dokumentos un valsts indikatīvajās programmās , bet tajā pašā laikā pauž nožēlu, ka dzimumu līdztiesības jautājumu bieži min kā transversālu, nenorādot īpašus pasākumus, konkrētus mērķus un termiņus vai piešķirtos līdzekļus; norāda uz nepieciešamību ietvert plānošanā visaptverošu pieeju sievietēm konfliktu zonās un miera nostiprināšanā un aicina Komisiju iekļaut dzimumu dimensiju atbalsta attīstības sadarbībai nozares jomās, piemēram, tieslietās, pārvaldē, veselībā un izglītībā; stingri prasa iekļaut turpmākajās stratēģijās ar dzimumu līdztiesību saistītus pasākumus un mērķus;
Is satisfied that gender equality and women’s rights are systematically referred to in Country and Regional Strategy Papers and in National Indicative Programmes but, at the same time, regrets that gender is often mentioned as a cross‑cutting issue, without any indication of specific actions, defined goals and timelines or allocated budgets; points out the need to incorporate in the programming a comprehensive approach for women in conflict areas and peace‑building and invites the Commission to mainstream the gender dimension within sectoral areas of its development cooperation assistance, such as justice, governance, health and education; calls strongly for gender-specific activities and targets to be included in future strategies;
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0887 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0887 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6-0512/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 71(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0512/2008 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A6-0226/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0226/2009 ),