natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, priekšnoteikumus tam, lai Padome nolemtu atcelt kontroles uz iekšējām robežām ar šīm dalībvalstīm, ir pārbaudes veikšana, izmantojot novērtēšanas procedūras, lai noteiktu, vai jaunās dalībvalstis ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus visu Šengenas acquis daļu (datu aizsardzība, Šengenas informācijas sistēma, gaisa robežas, sauszemes robežas, jūras robežas, policijas iestāžu sadarbība un vīzas) piemērošanai.
According to Article 4(2) of the Act of Acession, the verification through evaluation procedures that the necessary conditions for the application of all parts of the Schengen acquis (Data Protection, the Schengen Information System, Air Borders, Land Borders, Sea Borders, Police Cooperation and Visas) have been met by the new Member States is a precondition for the Council to decide on the abolition of checks at internal borders with those Member States.
Katras jaunas dalībvalsts novērtēšanai būtu jāsākas pēc tam, kad ir saņemts attiecīgās dalībvalsts pieprasījums (paziņojums par gatavību).
The evaluations for any new Member States should start following a request of the respective Member State (declaration of readiness).
Par novērtēšanu, sākot ar dalībvalstij adresētu anketu par visām Šengenas acquis daļām un beidzot ar turpmākām novērtēšanas vizītēm, ir atbildīga Šengenas novērtēšanas darba grupa ( SCH-EVAL ).
They should be conducted under the responsibility of the Schengen Evaluation Working Group (SCH-EVAL), starting with a questionnaire to the Member State concerning all parts of the Schengen acquis and followed by evaluation visits.
Uz SIS, SIRENE birojiem, konsulātiem, robežām utt. būtu jānosūta ekspertu grupas, kurām būtu jāsagatavo visaptveroši ziņojumi, iekļaujot faktu aprakstus, novērtējumus un ieteikumus, nepieciešamības gadījumā iesakot papildu pasākumus un pārbaudes vizītes.
Teams of experts should be send to the SIS, SIRENE bureaus, Consulates, to the Borders, etc., and should prepare exhaustive reports containing factual descriptions, assessments and recommendations which can require additional measures and follow-up visits.
Gala ziņojumā būtu jānosaka, vai attiecīgā jaunā dalībvalsts pēc tam, kad ir īstenota pilnīga novērtēšanas procedūra, atbilst visiem praktiskas īstenošanas priekšnoteikumiem.
The final report should establish whether the new Member State concerned, after being subject to a full evaluation procedure, fulfils all the preconditions for the practical application.
Šis lēmuma projekts par noteikumu, kas saistīti ar Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), īstenošanu Bulgārijā un Rumānijā ir pirmais solis ceļā uz to, lai atceltu kontroles uz ES iekšējām robežām ar Bulgāriju un Rumāniju.
The present draft decision concerning the application of the provisions relating to the Schengen Information System (SIS) in Bulgaria and Romania is a very first step towards lifting checks at the EU internal borders to Bulgaria and Romania.
Uz robežu atcelšanu attieksies atsevišķs Padomes lēmums, kuru pieņems vēlāk, pēc turpmākajiem novērtējumiem.
The lifting of borders will be subject to a separate Council decision at a later state, following further evaluations.
Padome ir iesniegusi Eiropas Parlamentam šo lēmuma projektu par noteikumu, kas saistīti ar SIS, īstenošanu Bulgārijā un Rumānijā.
The Council referred the present draft decision concerning the application of the provisions relating to the Schengen Information System (SIS) in Bulgaria and Romania to the European Parliament.
Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās aktu šos noteikumus piemēro tikai atbilstoši Padomes lēmumam, pēc apspriedēm ar Parlamentu un pēc tam, kad, izmantojot Šengenas novērtēšanas mehānismu, ir pienācīgi pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi īstenošanas nosacījumus.
In accordance with the 2005 Act of Accession, these provisions shall only apply pursuant to a Council Decision, after consulting Parliament and after verification in accordance, through the Schengen evaluation mechanism, that the conditions for the application have been met in the Member State concerned.
Šengenas novērtēšanas darba grupa Padomē ir pārbaudījusi, vai Bulgārija un Rumānija nodrošina pieņemamu drošības līmeni, un ir izdarījusi kopumā pozitīvus secinājumus.
The Schengen Evaluation Working Group within the Council has verified whether Bulgaria and Romania ensure satisfactory levels of data protection and came to an overall positive conclusion.
Tādējādi lēmuma projekta mērķis ir noteikt datumu, pēc kura tiks piemēroti noteikumi saistībā ar Šengenas informācijas sistēmu.
As a consequence, the draft decision aims at setting a date from which the provisions relating to the Schengen Information System will apply.
Pēc tam Bulgārijai un Rumānijai tiks nodoti īsti SIS dati, un tās varēs ievadīt datus un izmanot SIS datus, ievērojot noteiktus ierobežojumus.
Subsequently, real SIS data will be transferred to Bulgaria and Romania, and they will be able to enter data and use SIS data, subject to certain restrictions.
Bulgārijas un Rumānijas novērtēšana Šengenas ietvaros attiecībā uz datu aizsardzību
Schengen evaluation of Bulgaria and Romania with regard to data protection
To, vai Bulgārija un Rumānija pareizi piemēro Šengenas acquis attiecībā uz datu aizsardzību, novērtēja 2009. gada 27.–30. aprīlī, ievērojot Šengenas novērtēšanas darba grupas mandātu.
The correct application by Bulgaria and Romania of the Schengen acquis in respect of data protection was evaluated from 27 to 30 April 2009, in accordance with the mandate of the Schengen Evaluation Working Group.
Attiecībā uz Bulgāriju ekspertu komiteja atzinīgi novērtēja dažādu ministriju iniciatīvas, izstrādājot sistēmu, lai nodrošinātu visaptverošu informāciju datu subjektiem par viņu tiesībām.
As regards Bulgaria, the committee of experts appreciated initiatives by different ministries in order to develop a scheme guaranteeing comprehensive information to data subjects on their rights.
Attiecībā uz Rumāniju ekspertu komiteja atzinīgi novērtēja kopš 2006. gada veiktās pārbaudes iestādēs, kuras izmantos Šengenas Informācijas sistēmu.
As regards Romania, the committee of experts appreciated the inspections, carried out since 2006, of the authorities which will use the Schengen Information System.
Konstatētās nepilnības bija saistītas ar diviem vēl nepieņemtiem tiesību aktiem, ar ko reglamentē ar SIS saistīto personas datu apstrādi, Valsts uzraudzības iestādes telpām un resursiem un periodisku pārbaužu vai izlases pārbaužu veikšanu saistībā ar Šengenas datiem.
Weaknesses detected concerned the pending adoption adoption of two laws regulating the processing of personal data related to the SIS, the premises and resources of the National Supervisory Authority (NSAPDP) and the introduction of periodical or random checks in relation to Schengen data.
Attiecībā uz Valsts uzraudzības iestādes telpām un resursiem ir pielikti ievērojami pūliņi, lai ņemtu vērā ieteikumus.
As regards the premises and resources of the National Supervisory Authority major efforts were made in order to comply with the recommendation.
Rumānija arī paziņoja, ka personas, kas atbildīgas par personas datu aizsardzību, izlases veidā veica iekšējās pārbaudes saistībā ar drošības pasākumu ieviešanu.
Romania also reported that the persons responsible for personal data protection performed random internal controls on the implementation of security measures.
Padome 2010. gada 26. aprīlī secināja, ka nosacījumi datu aizsardzības jomā ir izpildīti un ka nekas netraucē pieņemt Padomes lēmumu par Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu un līdz ar to ievadīt īstus SIS datus, tiklīdz Bulgārija un Rumānija būs tehniski gatavas to veikt.
On 26 April 2010 the Council concluded that the conditions in the area of data protection were fulfilled and that nothing prevents the adoption of a Council Decision on the applications of the provisions of the Schengen acquis relating to the Schengen Information System and thus the loading of real SIS data, as soon as Bulgaria and Romania are technically ready to this end.
Saskaņā ar SISone4ALL rīcības plānu Bulgārijas un Rumānijas piesaistīšanai SIS II sistēmai, sākot ar 2010. gada 9. martu, tiek sagaidīts, ka abas valstis būs tehniski gatavas līdz 2010. gada oktobrim.
According to the SISone4ALL Roadmap for the connection of Bulgaria and Romania to the SIS II, from 9 March 2010, it is expected that both countries will be technically ready by October 2010.
Līdzko Bulgārijai un Rumānijai būs nodoti īstie SIS dati, Šengenas novērtēšanas darba grupa pārbaudīs, vai ar SIS saistītie noteikumi tiek pareizi īstenoti.
Once real SIS data has been transferred to Bulgaria and Romania, the Schengen Evaluation Working Group will verify the correct application of the provisions on the SIS.
Saskaņā ar SISone4ALL rīcības plānu Bulgārijas un Rumānijas piesaistīšanai SIS II sistēmai, sākot ar 2010. gada 9. martu, ir ieplānots, ka ar SIS saistītā novērtēšana Bulgārijā notiks 2010. gada 22.–26. novembrī, savukārt Rumānijā — 2010. gada 29. novembrī–3. decembrī.
According to the SISone4ALL Roadmap for the connection of Bulgaria and Romania to the SIS II of 9 March 2010, the evaluation on SIS is scheduled for Bulgaria to take place between 22 and 26 November 2010 and for Romania between 29 to 3 December 2010.
Bulgārija un Rumānija pieteikums pievienoties SISOne4ALL , nevis SIS II
Bulgaria and Romania applying to join SISOne4ALL instead of SISII
Ņemot vērā ievērojamās kavēšanās SIS II izstrādē, Bulgārija un Rumānija nolēma negaidīt SIS II darbības sākumu (pagaidām vēl joprojām bez noteikta grafika), bet pieteikties, lai pievienotos SISOne4ALL , kas darbojas pašreiz.
Due to the enormous delays in the development of the SISII, Bulgaria and Romania decided not to wait until the start of operations of the SISII (currently, still without a concrete timetable), but to apply to join the current SISOne4ALL.
Tomēr pašreizējā SIS1+RE ir pieejamas tikai divas vietas, kuras ir rezervētas Apvienotajai Karalistei un Īrijai.
Nevertheless, on the actual SIS1+RE there are only two slots available, but already reserved for UK and Ireland.
Lai jebkura jauna valsts varētu pievienoties SIS1+RE , jautājumu par vietu trūkumu būtu jāatrisina līdz šā gada augusta beigām, tehniski atjauninot pašreizējo sistēmu, un sistēmai būtu jābūt laicīgi sagatavotai, lai abas šīs valstis varētu pievienoties SIS, ievērojot pašreizējo grafiku.
This problem of unavailability of slots is expected to be solved by the end of August of this year, in order to allow any new country to join the SIS1+RE through the technical upgrade which is being made on the actual system and should be ready in time to allow these two countries to connect to the SIS respecting the current timetable.
Šengenas novērtēšanas mehānisma pārskatīšana
Revision of the Schengen evaluation mechanism
Komisija 2009. gada martā iesniedza priekšlikumus, lai mainītu Šengenas novērtēšanas mehānismu, proti, COM(2009)102, pamatojoties uz EK līguma 66. pantu, un COM(2009)105, pamatojoties uz tā saukto trešo pīlāru un uz ES līguma 30. un 31. pantu.
In March 2009, the Commission had submitted proposals in order to amend the Schengen evaluation mechanism, COM(2009)102 , based on Article 66 EC, and COM(2009)105, based on the so-called third pillar, on Articles 30 and 31 EU Treaty.
Parlaments 2009. gada 20. oktobrī noraidīja Komisijas priekšlikumus, kā arī aicināja Komisiju tos atsaukt un iesniegt jaunus.
On 20 October 2009 Parliament rejected the Commission proposals, called on the Commission to withdraw them and to submit new proposals.
Parlaments uzskatīja, ka priekšlikumu juridiskajos pamatos, ko ieteica Komisija, nav pietiekami ņemta vērā Parlamenta loma saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
Parliament argued that the legal bases for the proposals, as suggested by the Commission, did not sufficiently take into account Parliament's role in the area of freedom, security and justice.
Ņemot vērā, ka novērtēšana cita starpā attiecās uz SIS, VIS , Šengenas Robežu kodeksu un Vīzu kodeksu — instrumentiem, ko pieņēma koplēmuma procedūrā —, Komisijai būtu jāiesniedz jauni priekšlikumi.
As the evaluation covered the SIS, the VIS, the Schengen Borders Code and the Visa Code, among others, instruments which were adopted under co-decision, the Commission should submit new proposals.
Uz jaunajiem priekšlikumiem būtu jāattiecas koplēmuma procedūrai, un ar tiem varētu izveidot novērtēšanas mehānismu, grozot atsevišķus instrumentus.
The new proposals should come under the co-decision procedure and may establish the evaluation mechanism through amending the specific instruments.
Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, trešā pīlāra priekšlikums zaudēja spēku.
With the entry into force of the Treaty of Lisbon, the third-pillar proposal lapsed.
Tomēr otrs priekšlikums (COM(2009)102) palika nepieņemts.
However, the other proposal COM(2009)102 remained pending.
Komisija to vēl nav atsaukusi.
The Commission has not withdrawn it yet.
Tās 2009. gada 2. decembra „omnibus” paziņojumā Komisija ieteica atbilstoši Lisabonas līgumam par jauno juridisko pamatu padarīt Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu
In its "omnibus" communication of 2 December 2009 the Commission suggested Article 74 TFEU as the new legal basis under the Treaty of Lisbon
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām”, COM(2009)665 galīgā redakcija, 2.12.2009, ar pielikumiem. .
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures", COM( 2009)665 final, 2.12.2009, with annexes. .
Parlaments 2009. gada 25. novembrī rezolūcijā par Stokholmas programmu apstiprināja tā nostāju, proti, ka ir jāpārskata Šengenas novērtēšanas mehānisms, lai pienācīgi ņemtu vērā Parlamenta lomu atbilstoši Lisabonas līgumam saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu
On 25 November 2009, in its resolution on the Stockholm Programme, Parliament confirmed its position that there is a need to revise the Schengen evaluation mechanism in a way which would take into account Parliament's role in the Area of Freedom, Security and Justice under the Treaty of Lisbon in an adequate manner
Rezolūcijas 13. un 148. punkts. .
Paragraphs 13 and 148. .
B. Referenta nostāja
B. Position of the Rapporteur
Referents atgādina, ka Eiropas Parlamentam un jo īpaši LIBE komitejas locekļiem pirms pamatota atzinuma sniegšanas jābūt piekļuvei novērtējuma ziņojumiem un citai būtiskai informācijai par jebkādu sniegto ieteikumu īstenošanu.
The Rapporteur recalls that the European Parliament and in particular the Members of the LIBE Committee must have access to the evaluation reports and all the other relevant information concerning the implementation of any possible recommendations made, before giving a reasoned and motivated opinion.
Referents sagaida, ka Padome saistībā ne tikai ar šo novērtējumu par datu aizsardzību, bet arī ar citiem novērtējumiem, kas tiks veikti atlikušajās jomās, varēs nodrošināt, ka Eiropas Parlamentam tiek sniegta visa vajadzīgā un pieejamā informācija, lai tas varētu pieņemt pareizu lēmumu un īstenot nepieciešamo demokrātisko uzraudzību.
He expects that the Council, not only for the present evaluation on data protection, but also for the other evaluations that will take place on the remaining domains, should be able to ensure that the European Parliament is provided with all the information required and available in order to be able to provide a proper decision and to exercise the necessary democratic scrutiny.
Ieteiktā grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka Eiropas Parlaments tāpat kā Padome tiek informēts par turpmākajiem Bulgārijas un Rumānijas veiktajiem pasākumiem saistībā nepilnībām, ko eksperti noteikuši, veicot novērtējumu par datu aizsardzību.
The amendment proposed seeks to make sure that European Parliament is kept informed, like the Council, of the follow-up given by Bulgaria and Romania to the shortcomings identified by the experts in the course of the evaluations on data protection.
Referents izmanto šo izdevību, lai atgādinātu nepieciešamību uzveidot vienkāršu, efektīvu un pārredzamu novērtēšanas mehānismu, kas papildinātu pašreizējo Šengenas novērtēšanas mehānismu un ļautu saglabāt Šengenas zonu kā brīvas pārvietošanās zonu.
The Rapporteur takes this opportunity to recall the need for the establishment of a simple, effective and transparent evaluation mechanism, which should complement the actual Schengen evaluation and enable the Schengen area to be preserved as an area of free movement.
Ņemot vērā, ka šajā gadījumā tiek skarta Šengenas zonas un tās pilsoņu drošība, visiem attiecīgajiem dalībniekiem būtu cieši jāiesaistās tādas jaunas novērtēšanas sistēmas izveidē, kura ļautu garantēt drošību un stiprināt savstarpējās uzticības principu, kas ir svarīgs Šengenas zonas saglabāšanai.
Since the security of the Schengen area and its citizens is at stake, all relevant players should be deeply involved in the establishment of the new evaluation system, which will make possible to guarantee security and strengthen the principal of mutual trust - essential to maintain the Schengen area.
Komitejas locekļi , kas bija klāt galīgajā balsošanā
Members present for the final vote
par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2010 projektu, III iedaļa — Komisija
on Council's position on draft amending budget No 4/2010 of the European Union for the financial year 2010, Section III – Commission
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS....................................................................................9
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE...........................................................................8
par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2010 projektu, III iedaļa — Komisija
on Council's position on Draft amending budget No 4/2010 of the European Union for the financial year 2010, Section III – Commission
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310. un 314. pantu un Euratom līguma 106.a pantu,
– having regard to Articles 310 and 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Article 106a of the Euratom Treaty,
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2009. gada 17. decembrī
– having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2010, as finally adopted on 17 December 2009
– ņemot vērā 2010. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 16. aprīlī ( COM(2010)0169 ),
– having regard to Draft amending budget No 4 to the general Budget 2010 , which the Commission presented on 16 April 2010 ( COM(2010)0169 ),
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. jūnijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2010 projektu (10930/2010 – C7‑0153/2010 ),
– having regard to Council's position on Draft amending budget No 4/2010 established on 11 June 2010 (10930/2010 - C7-0153/2010 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7‑0200/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0200/2010 ),
A. tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2010 projekta mērķis ir 2010. gada budžetā iegrāmatot 2009. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 2 253 591 199,37 apmērā;
A. whereas Draft amending budget No 4/2010 aims to enter in the 2010 budget the surplus of the 2009 financial year, amounting to EUR 2 253 591 199,37,
B. tā kā šo pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 400 703 258 pārsniedza plānotos, neizlietoti izdevumi EUR 1 667 346 181 apmērā un pozitīva valūtas maiņas bilance EUR 185 541 760 apmērā;
B. whereas the main components of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 400 703 258, an under-spending in expenditure of EUR 1 667 346 181 and positive exchange rate differences for EUR 185 541 760,
C. tā kā 2009. gadā neizlietoto maksājumu apropriāciju apjoms 1. izdevumu kategorijā bija EUR 451 miljons, 2. izdevumu kategorijā — EUR 244 miljoni, 3. izdevumu kategorijā — EUR 106 miljoni, 4. izdevumu kategorijā — EUR 603 miljoni un 5. izdevumu kategorijā — EUR 263 miljoni;
C. whereas for heading 1 the under-spending of payment appropriations in 2009 amounted to EUR 451 million, for heading 2 to EUR 244 million, for heading 3 to EUR 106 million, for heading 4 to EUR 603 million and for heading 5 to EUR 263 million,
D. tā kā budžeta līdzekļu rezerves ir ļoti ierobežotas un, rodoties vajadzībai pēc finansējuma, būs apdraudētas pašreizējās politiskās prioritātes, turklāt ievērojama neizlietoto līdzekļu apjoma dēļ mazinās ES politikas virzienu īstenošanas efektivitāte;
D. whereas the combined effect of the very tight budgetary margins and emerging financial needs is to put at risk existing political priorities, while significant under-spending reduces at the same time the delivery of EU policies,
E. tā kā, aprēķinot neizlietoto 2009. gada budžeta līdzekļu summu, būtu jāņem vērā gan budžeta grozījums Nr. 4/2010, gan budžeta grozījums Nr. 10/2009,
E. whereas the calculation of 2009 budgetary under-implementation should take account of both Amending budgets Nos 4/2010 and 10/2009,
Saskaņā ar Finanšu regulas 37. pantu, ja „ir ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, no kuriem nav iespējams izvairīties”, Komisija var iesniegt provizoriskus budžeta grozījumu projektus.
According to Article 37 of the Financial Regulation, the Commission may present preliminary draft amending budgets, if there are "unavoidable, exceptional or unforeseen circumstances".
Finanšu regulas 15. panta 3. punktā ir noteikts, ka pēc tam, kad izveidoti pārskati par katru finanšu gadu, visas neatbilstības tāmēm iegrāmato nākamā finanšu gada budžetā kā budžeta grozījumu, kas Komisijai ir jāiesniedz 15 dienu laikā pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas.
Article 15, par 3 Financial Regulation stipulates that the surplus from each financial year, whether surplus or deficit, is entered as revenue or expenditure in the budget of the subsequent financial year through an amending budget to be submitted by the Commission within 15 days following the submission of the provisional accounts.
Piektdien, 2010. gada 16. aprīlī, Komisija pieņēma budžeta grozījuma Nr. 4/2010 projektu, lai iegrāmatotu 2009. gada budžeta izpildes rezultātā izveidojušos pārpalikumu.
On Friday 16 April 2010, Commission adopted draft amending budget n° 04/2010 which aims at budgeting the surplus resulting from the implementation of the budget year 2009.
Pēc 2009. gada budžeta izpildes ir izveidojies pārpalikums EUR 2 253 591 199 apmērā.
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of 2 253 591 199 EUR.
Iegrāmatojot šo pārpalikumu budžetā, attiecīgi samazināsies to līdzekļu kopējais apjoms, kuri ES budžetā ir jānodrošina ar dalībvalstu iemaksām.
The budgeting of the surplus will diminish accordingly the global contribution of the Member States to the financing of the EU Budget.
Pēc 2009. gada budžeta izpildes ir izveidojies pārpalikums EUR 2 253 591 199 apmērā galvenokārt šādu iemeslu dēļ:
The implementation of the budget year 2009 shows a surplus of EUR 2 253 591 199 which mainly results from:
– ieņēmumu bija vairāk, nekā sākotnēji paredzēts (+ EUR 400 703 257,66);
- Higher than expected revenues (+ EUR 400 703 257,66);
– izlietots mazāk maksājumu apropriāciju (– EUR 1 667 346 181,32);
- Under-implementation of payments appropriations (- EUR 1 667 346 181,32);
– pozitīva valūtas maiņas bilance (+ EUR 185 541 760,39).
- Exchange rate differences (+ EUR 185 541 760,39).
Neizlietotās maksājumu apropriācijas sīkāk var iedalīt šādi:
The unspent payment appropriations can be further broken down as follows:
– 1. izdevumu kategorija — nav izlietots EUR 451 miljons,
- for Heading 1: EUR 451 million;
– 2. izdevumu kategorija — nav izlietoti EUR 244 miljoni,
- for Heading 2 to EUR 244 million;
– 3. izdevumu kategorija — nav izlietoti EUR 106 miljoni,
- for Heading 3 to EUR 106 million;
– 4. izdevumu kategorija — nav izlietoti EUR 603 miljoni un
- for Heading 4 to EUR 603 million and
– 5. izdevumu kategorija — nav izlietoti EUR 263 miljoni.
- for Heading 5 to EUR 263 million.