natgillin/translations-raw huggingface dataset:
e) prioritāro zonu noteikšanu saskaņā ar 6. pantu;
(e) the priority area identification pursuant to Article 6 ;
f) pašreiz izmantoto vai nākotnē izmantojamo piesārņoto vietu riska novērtēšanas metodēm;
(f) risk assessment methodologies for polluted sites currently in use or under development ;
g) zinātniskiem datiem par augsnes aizsardzību, kas iegūti tostarp no Septītās pētniecības pamatprogrammas un turpmākajām programmām, kā arī par pieredzi attiecībā uz augsnes kvalitātes pasliktināšanās novēršanu un augsnes piesārņojuma ierobežošanu.
(g) scientific information on soil protection from inter alia the Seventh Framework Programme and subsequent programmes, and on the experience of preventing soil degradation and dealing with soil contamination .
Atbilstoši 19. panta 3. punktā minētajai regulatīvai kontroles procedūrai Komisija izstrādā pamatnostādnes par piesārņoto vietu riska novērtējuma metodoloģiju.
The Commission shall develop, in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 19(3), guidelines for risk assessment methodologies for contaminated sites.
Informācijas apmaiņas forumam jāpiešķir plašāka un svarīgāka nozīme, nekā ierosinātajā Komisijas priekšlikumā.
The platform for the exchange of information should get a broader and more central role than in the Commission proposal.
Direktīvas 2007/2/EK noteikumi netiek ietekmēti.
The rules of Directive 2007/2/EC shall remain unchanged.
Dalībvalstis atbalsta Komisiju attiecībā uz datu un metadatu kvalitāti, kā arī attiecībā uz agrāko datu pielietošanu.
Member States shall support the Commission with regard to the quality of data and metadata and to the use of data from the past.
Ierīkojot šo forumu, jārīkojas pragmatiski, ņemot vērā dalībvalstīs esošās sistēmas.
When setting up this kind of platform, a pragmatic approach bearing in mind the existing systems in the Member States must be taken.
Īstenošana un pielāgošana tehnikas attīstībai
Implementation and adaptation to technical progress
Saskaņā ar regulatīvo procedūru un uzraudzību, ko veic atbilstīgi 19. panta 3. punktam, Komisija var pielāgot I pielikumu tehnikas un zinātnes attīstībai.
The Commission may, in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 19(3), adapt Annex I to technical and scientific progress.
Ja, pamatojoties uz 17. pantā minēto informācijas apmaiņu, konstatē vajadzību saskaņot augsnes piesārņojuma riska novērtējuma metodes, Komisija pieņem kopējus kritērijus augsnes piesārņojuma riska noteikšanai saskaņā ar regulatīvo procedūru un uzraudzību, ko veic atbilstīgi 19. panta 3. punktā.
Where, on the basis of the exchange of information referred to in Article 17, a need to harmonise the risk assessment methodologies for soil contamination is identified, the Commission shall adopt common crite ria for soil contamination risk assessment in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 19(3).
Četru gadu laikā no [stāšanās spēkā datums] Komisija saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru pieņem vajadzīgos noteikumus par datu un metadatu kvalitāti, agrāk norādīto datu izmantojumu, metodēm, piekļuvi un datu apmaiņas formātiem, lai īstenotu 16. panta noteikumus.
Within four years after [date of entry into force], the Commission shall adopt, in accordance with the regulatory procedure referred to in Article 19(2), the necessary provisions on data and metadata quality, utilisation of historical data, methods, access, and data-exchange formats for the implementation of the provisions of Article 16.
Reglaments tajā iesaistīto pušu pārstāvjiem dod tiesības piedalīties komitejas apspriedēs.
These rules shall allow stakeholders’ representatives to participate in the Committee’s deliberations.
Ir svarīgi, lai pārskatāma, demokrātiska un ar praksi saistīta procedūra noritētu ar visu iesaistīto pušu līdzdalību.
It is important that a transparent, democratic and workable procedure takes place involving all stakeholders.
4.a Pirms lēmumu pieņemšanas komiteja apspriežas ar iesaistīto nozaru pārstāvjiem un vides apvienībām.
The Committee shall consult the affected economic stakeholders and environmental associations before taking its decisions.
6. panta 3. punkts (Direktīva 2004/35/EK)
Article 6, paragraph 3 (Directive 2004/35/EC)
23. pants Direktīvas 2004/35/EK grozījumi
Article 23 Amendment to Directive 2004/35/EC
Direktīvas 2004/35/EEK 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
In Article 6 of Directive 2004/35/EC, paragraph 3 is replaced by the following:
Kompetentā iestāde pieprasa, lai zemes izmantotājs veic pasākumus stāvokļa labošanai.
The competent authority shall require the remedial measures to be taken by the operator.
Saskaņā ar Direktīvas xx/xx/xx 13. panta 1. punktu, ja zemes izmantotājs nepilda šā panta 1. punktā vai 2. punkta b), c) vai d) apakšpunktā noteiktās saistības vai ja zemes izmantotāju nevar identificēt, vai arī, ja tam nevar likt segt izmaksas saskaņā ar šo direktīvu, šādus pasākumus var veikt pati kompetentā iestāde.”
Subject to Article 13(1) of Directive xx/xx/xx, if the operator fails to comply with the obligations laid down in paragraph 1 or 2(b), (c) or (d) of this Article, or cannot be identified or is not required to bear the costs under this Directive, those measures may be taken by the competent authority itself.'
Šī noteikuma radīto finanšu slogu valsts iestādēm nav iespējams aplēst.
This provision does not make it possible to estimate what financial burden on public funds would be involved.
Dalībvalstīm jāļauj lemt par to, cik lielā apjomā tās sanē (spēj sanēt) šādu kaitējumu videi.
It should be left to the discretion of the Member States to decide to what extent they wish, or are able, to remediate such environmental damage.
Ja valstu noteikumi saglabā savu spēkā esamību bez izmaiņām, pietiek ar paziņojumu par atbilstību.
Where existing national provisions remain in force unamended, a notice of compliance shall suffice.
Komisija uzskata, ka daži esošie noteikumi dalībvalstīs nav jāpieskaņo direktīvas saturam, jo tajos ir tādi paši vai labāki aizsardzības standarti un tie saskan ar direktīvas noteikumiem.
The Commission considers that some existing legislation in the Member States does not need adapting to the Directive, since it provides the same or a higher level of protection and is complies with the provisions of the directive.
Ņemot to vērā, nav nepieciešams formāls jauns paziņojums par šiem noteikumiem saistībā ar šo direktīvu un pietiek ar paziņojumu par atbilstību.
That being so, there is no need to issue a formal re-notification of this legislation with reference to the Directive, and the official notice of compliance is sufficient.
Iespējamie elementi augsnes aizsardzībai vai uzlabošanai paredzētos labas prakses noteikumos
Possible elements in the codes of good practice for protection or improvement of the soil
Labas prakses noteikumos, ko piemēro dažādām zemes izmantošanas darbībām, kā minēts 4. pantā, var iekļaut šādus elementus:
Codes of good practice for the different land use activities referred to in Article 4 may contain the following elements:
1. sagaidāmās ietekmes uz augsnes funkcijām apraksts (nepieciešams apsvērt tikai tās augsnes funkcijas, kuras varētu tikt ievērojami kavētas);
1. a description of the impacts on soil functions that can be expected (only those soil functions likely to be significantly hampered would need to be considered);
2. paņēmieni, metodes un zemes apsaimniekošanas prakses, kas augsnes funkciju traucējumus var samazināt līdz minimumam, vienlaikus sniedzot iespēju augsni izmantot ilgtspējīgā veidā;
2. techniques, methods and land management practices that can minimise the disruption to soil functions, while at the same time allowing a sustainable use of the soil;
3. to informācijas avotu un kompetento iestāžu saraksts, kuri var sniegt konsultācijas zemes lietotājiem par to, kā izmantot augsni, samazinot augsnes funkciju traucējumus līdz minimumam;
3. a list of information sources and competent authorities that can advise the land user on how to use the soil with minimum soil disruption;
4. to tiesību aktu saraksts, kuri pieņemti dalībvalstīs un Kopienā saistībā ar augsnes aizsardzību un kurus var piemērot īpašai darbībai;
4. a list of national and Community legislation relevant to soil protection and applicable to the specific activity;
5. ieteicamās riska novērtēšanas metodes.
5. guidance for risk assessment methodologies.
Organisko vielu saturs
Organic matter content
Apgabalā, ko apdraud erozija, augsnē ir arī samazināts organisko vielu jeb humusa saturs.
Areas at risk from erosion are also characterised by a low organic matter/humus content in the soil.
Mērot šo rādītāju un ņemot vērā citus rādītājus, var sagatavot analīzes un veikt atbilstošus pretpasākumus.
By measuring this parameter it will be possible, in conjunction with the other parameters, to draw up need assessments and take counter-measures accordingly.
Pietiekams humusa daudzums augsnē būtiski palielina tās spēju piesaistīt ūdeni un tādējādi novērst eroziju.
An adequate humus content in soil significantly improves its water retention capacity, thus permitting the avoidance of erosion.
Hidroloģiskie nosacījumi
Hydrological conditions
Hidroloģiskie un hidroģeoloģiskie nosacījumi
Hydrological and hydrogeological conditions
Agroekoloģiskā zona
Agro-ecological zone
Antropogēnie faktori (piemēram, hidrauliskie darbi u.tml.)
Anthropogenic factors (e.g. hydraulic works, etc.)
Lai noteiktu vietas, ko apdraud erozija, pie citiem elementiem jāpievieno arī cilvēku veiktie darbi, kā arī hidroģeoloģija, jo tā būtiski ietekmē virszemes ūdeņus, kas tieši veicina eroziju.
To identify areas at risk of erosion man made works should be included among the elements, as well as hydrogeology which is a crucial element influencing surface waters, directly responsible for erosion.
Tikai atbilstoša pH vērtība var nodrošināt stabilu augsnes struktūru un samazināt erozijas risku.
Only soils in an appropriate pH condition ensure a stable soil structure and decrease the danger of erosion.
To var panākt ar mālu minerālvielu poru stabilizāciju.
This is achieved by pore stabilisation of clay minerals.
Augsnes agregātu telpiskā struktūra stabilizējas.
The soil aggregates card house structure is stabilised.
Atrašanās tuvu ceļiem
Proximity to roads
Daudzās valstīs apledojuša ceļa kaisīšanai ziemā vēl arvien izmanto sāli, kas sekmē apkārtnes sasāļošanos.
In winter time, in many countries salt is still used to defrost frozen roads leading to salinisation through run off.
Ņemot vērā ceļu tīkla blīvumu daudzviet Eiropā, šis sasāļošanās avots ir svarīgs un jāņem vērā.
Given the density of the road network in many parts of Europe this source of salinisation is significant and needs to be considered.
Augsnes tipoloģiskā vienība ( STU ) (augsnes tips)
Soil typological unit (STU) (soil type)
Augsnes tekstūra
Soil texture
Zemes izmantošana
Land use
Organisko vielu saturs augsnē
Soil organic matter
Katjonapmaiņas spēja (CEC)
Cation Exchange Capacity (CEC)
Augsnes skābuma pieaugums ir saistīts ar visiem minētajiem elementiem, kas ir svarīgi augu augšanai un ekoloģiskajām īpašībām, tostarp katjonapmaiņas spēja.
Acidification is linked to all listed elements which are important for plant growth and ecological characteristics, including Cation Exchange Capacity (CEC).
I A PIELIKUMS (jauns)
ANNEX I A (new)
Ia PIELIKUMS
ANNEX Ia
Iespējamie pasākumi saskaņā ar 8. pantu
Possible measures pursuant to Article 8
IESPĒJAMIE PASĀKUMI CĪŅĀ AR EROZIJU
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT EROSION
Aramzemes nomaiņa ar ganībām
Change arable land to grassland
Dzīvžogu un koku grupu stādīšana, apmežošana
Planting of hedgerows, groups of trees and afforestation
Celtniecības darbu ierobežošana īpaši apdraudētās vietās
Restriction of construction work in very vulnerable sites
Atbilstīgas kultūras un augseka, vienlaicīgi starp citām kultūrām ātri augošu kultūraugu un pagaidu kultūru audzēšana
Adequate crops/crop rotations and catch and interim crops
Komposta izmantošana
Application of compost
Aršanas samazināšana
Reduced tillage
Piesegšana ziemā, buferjoslu un dzīvžogu izmantošana
Use of winter cover, buffer strips and hedgerows
Tehnikas pareiza izmantošana
Proper use of machinery
Terasu izveide un uzturēšana
Construction and maintenance of terraces
Ugunsgrēku profilakse
Prevention of fires
Nepiemērotas darbības ierobežošana kalnu nogāzēs
Restriction of inapprop ria te practices on hill slopes
Piekrastes apsaimniekošanas metodes
Coastal management techniques
IESPĒJAMIE PASĀKUMI CĪŅĀ AR ORGANISKO VIELU SATURA SAMAZINĀŠANOS
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT ORGANIC MATTER DECLINE
Koku stādīšana
Planting of trees
Ražas atlikumu iestrādāšana augsnē
Reintroduction into the soil of crop residues
Izvairīšanās no mitrzemju drenāžas, lai aizsargātu kūdrainu augsni
Avoid drainage of wetlands to protect peat soil
IESPĒJAMIE PASĀKUMI CĪŅĀ AR SĀĻU UZKRĀŠANOS AUGSNĒ
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT SALINISATION
Atbilstīgas kultūras un augseka
Adequate crops/crop rotations
Piemērotu apūdeņošanas paņēmienu un iekārtu izmantošana
Application of approp ria te irrigation techniques and equipment
Atbilstīgas kvalitātes ūdens izmantošana
Use of water of approp ria te quality
Apūdeņotas zemes pienācīga drenāža
Approp ria te drainage of irrigated land
Organiska mēslojuma izmantošana (piemēram, komposta, kūtsmēslu)
Use of organic fertilisers (e.g. compost, manure)
Augsnes skalošana
Soil washing
IESPĒJAMIE PASĀKUMI CĪŅĀ AR SABLĪVĒŠANOS
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT COMPACTION
Augsnes apstrāde optimālā augsnes mitruma pakāpē
Cultivation at optimal soil moisture
Sevišķi smagas tehnikas izmantojuma ierobežošana
Restriction of excessive heavy machinery use
Riepu ar zemu spiedienu uz zemi un zema spiediena riepu izmantošana
Use of low contact pressure and low pressure tyres
Piemērota drenāža
Approp ria te drainage
Piemērots ganāmpulka lielums un ganīšanas ilgums
Adequate stocking rates and duration of grazing
IESPĒJAMIE PASĀKUMI CĪŅĀ AR NOGRUVUMIEM
POSSIBLE MEASURES TO COMBAT LANDSLIDES
Celtniecības, kas palielina zemes nogruvumu risku, jo īpaši stāvās nogāzēs, ierobežošana
Restrict constructions that increase landslide risks, especially on steep slopes
Izvairīšanās no mežu izciršanas un koku stādīšana, lai noturētu augsni
Avoid deforestation; planting of trees to retain the soil in place
Zemes pamešanas novēršana
Prevention of land abandonment
Ainavu elementu, tādu kā terases, dzīvžogi un birztalas, izveide un uzturēšana
Establishment and maintenance of landscape elements such as terraces, hedgerows, groves
II Pielikums
Annex II
Katrai dalībvalstij jāveido savs piesārņoto vietu valsts pārskats.
Each Member State should draw up its own national list of contaminated sites.
Tiek ņemtas vērā valstu atšķirības un labāk izmantotas zināšanas par agrāk veiktām darbībām, kas radījušas piesārņojumu.
This has the advantage of taking into account specific national differences and improving knowledge of earlier activities which caused past contamination.
Noteiktas iekārtas, kas jau atbilst augsnes aizsardzības noteikumiem saskaņā ar ES tiesību aktiem (piemēram, Direktīvai par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), nav jāklasificē kā tādas, kas iespējami var izraisīt augsnes piesārņojumu.
Certain installations, which already comply with soil protection requirements under EU law (e.g. IPPC), should not be classified as potentially soil-polluting.
Pamatojums pamatdirektīvai augsnes aizsardzībai
The need for a Framework Directive for Soil Protection
Pirms ziņojuma projekta satura precizēšanas ir svarīgi paskaidrot, kāpēc augsne ir jāaizsargā un kāpēc atbilstīgais juridiskais instruments būtu pamatdirektīva:
Before clarifying the content of the draft report it is important to explain why the soil should be protected and why a framework directive would be the right instrument:
- augsne būtībā ir neatjaunojams resurss.
- Soil is a non-renewable resource.
Pasaulē, kurā pieaug iedzīvotāju skaits, palielināsies pieprasījums pēc pārtikas un ūdens.
In a world with an increasing population the demand for food and water will grow.
Lauksaimniecībai vajadzēs ražot vairāk pārtikas, un būs vajadzīgs vairāk ūdens.
Agriculture will need to produce more food and will require more water.
Augsnes aizsardzība ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu arī nākamajām paaudzēm pārtikas ražošanu, kā arī tīru ūdeni pietiekamā daudzumā;
Protection of the soil is essential to safeguard food production and sufficient and clean water for future generations;
- augsne ir sistēma, kura veic daudzas svarīgas funkcijas.
- Soil is a platform for many important functions.
Tā nodrošina ne tikai iespējas cilvēku darbībai, tostarp pilsētām un infrastruktūrai, bet ir arī pamats dabai un vērtīgām ainavām.
It is a platform for human activities, including cities and infrastructure, but also for nature and valuable landscapes.
Augsnes aizsardzība ir izšķiroša mūsu kultūras mantojuma un dabas resursu saglabāšanai;
Protection of the soil is crucial for preserving our cultural heritage and natural resources;
- augsnes aizsardzība ir cieši saistīta ar piemērošanos klimata pārmaiņām un to ierobežošanu.
- Soil protection is strongly related to mitigating and adaptating to climate change.
Izmaiņas zemes izmantošanā var izraisīt paaugstinātu oglekļa izolēšanu vai siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu.
Changes in soil use can result in increased carbon sequestration or in increased greenhouse gas emissions.
Vienlaikus klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs augsni, veicinot ūdens izsīkšanu, sausumu un plūdus;
At the same time, climate change will have severe impacts on soil in terms of water scarcity, droughts and floods;
- aizsargājot augsni, tiek novērsta organisko vielu samazināšanās, un tas ir būtiski augsnes auglībai, pārtikas ražošanai un cīņai ar eroziju, pārtuksnešošanos un klimata pārmaiņām;
- Soil protection prevents the decline of organic matter, which is crucial for the fertility of the soil, for food production and for combating erosion, desertification and climate change;
- augsnes aizsardzība vajadzīga, lai nodrošinātu, ka cilvēku darbība var notikt drošā un veselībai nekaitīgā vidē.
- Protection of the soil ensures that human activities can take place in a safe and healthy environment.
Nepieciešams noteikt piesārņotās vietas, kā arī ir jānovērtē apdraudējumi cilvēku veselībai un videi;
Polluted sites need to be identified and the risks to human health and the environment assessed;
- augsnes sablīvēšanās ir neatgriezenisks process, un šī problēma ir jārisina.
- Sealing is an irreversible process that needs to be addressed.
Ir jāsaglabā atbilstīga piekļuve zaļajām zonām pilsētās, raksturīgām ainavām, piekrastes zonām un vēsturiskām vietām.
Proper access to green areas in cities, characteristic landscapes, coastal areas, historical sites need to be preserved.
Jānovērš paaugstināti plūdu draudi;
Increased flood risks need to be prevented;
- ar zemi saistītos darījumos pārredzamā kopīgā tirgū ir nepieciešama atbilstīga informācija par augsnes kvalitāti.
- Land transactions in a transparent common market require adequate information on the quality of the soil.
Tādēļ ir nepieciešams noteikt piesārņotas vietas un iekļaut tās reģistrā, par ko atbildīgas ir dalībvalstis;
Therefore polluted sites need to be identified in a register under the responsibility of Member States;
- informācijas apmaiņa un tādas labākās prakses saistībā ar augsnes aizsardzību koordinācija, kas pamatojas uz jaunākajām zinātnes atziņām, var uzlabot augsnes aizsardzību dalībvalstīs;
- Exchange of information and coordination on best practices of soil protection, based on the latest scientific knowledge, can improve protection of the soil in Member States;
- elastīga pamatdirektīva, kas atzīst subsidiaritātes principu, ir vispiemērotākais tiesību akts, lai mudinātu dalībvalstis aizsargāt augsni to teritorijā.
- A flexible framework directive that recognises the subsidiarity principle is the best instrument to encourage Member States to preserve their soils.
Tāds juridisks instruments ar kategoriskākām prasībām kā regula neievērotu dalībvalstu atšķirīgos apstākļus un atšķirīgās pieejas augsnes aizsardzībai.
A more prescriptive instrument, such as a regulation, would not recognise the different national circumstances and the different approaches towards soil protection.
Nesaistošs tiesību akts neveicinātu obligāto aizsardzības minimumu, kāds nepieciešams visās dalībvalstīs, un neaizkavētu konkurences kropļojumus, kurus rada atšķirīgas dalībvalstu politikas pamatnostādnes.
A non-binding instrument would not result in the minimum protection that is needed in all Member States and would not prevent the distortion of competition caused by different national policies.
Ziņojuma projekta filozofija
The philosophy of the draft report
Ziņojuma projektā Komisijas priekšlikums ir pilnīgi mainīts.
The draft report has completely changed the Commission proposal.
Ziņojuma projektā ietverti gan konceptuāli, gan tehniski grozījumi, kuri balstās uz atšķirīgu filozofiju:
The draft report contains many both conceptual and technical amendments, based on a different philosophy:
- ziņojumā ietverti, no vienas puses, kopīgi augsnes aizsardzības mērķi saistībā ar augsnes degradācijas procesiem un informāciju par piesārņotām vietām, taču, no otras puses, tajā vienlaikus visaugstākajā mērā tiek respektēts subsidiaritātes princips.
- The report includes on the one hand common objectives for protection of the soil related to soil degradation processes and to information on polluted soils, but at the same time it respects the subsidiarity principle to the utmost.
Dalībvalstīm jānosaka tām piemēroti pasākumi, jāizstrādā pašām savas stratēģijas un identifikācijas sistēmas, pamatojoties uz savu valsts metodoloģiju;
Member States have to define their own measures, and set up their own strategies and identification systems, based on their own methodologies.
- juridiskajā izteiksmē tas nozīmē, ka ziņojums ir pielāgots tā, lai tas vairāk atbilstu Līguma 249. pantam, kas skaidrāk norāda atšķirību starp kopīgiem mērķiem un tiesību aktiem, kurus izmanto šo mērķu īstenošanai.
- In legislative terms this means that the report has been adjusted so that it corresponds more closely to Article 249 of the Treaty which makes the distinction between common objectives and the instruments used to realise those objectives.
Tiek skaidri norādīts 249. pantā, ka direktīvas tām valstīm, kurām tās adresētas, uzliek saistības attiecībā uz sasniedzamo rezultātu, bet ļauj šo valstu iestādēm noteikt to īstenošanas formas un metodes.
Article 249 clearly states that a directive shall be binding, as to the result to be achieved, but shall leave to the national authorities the choice of form and methods.
Ziņojuma projekta saturs
The content of the draft report
No šīs atšķirīgās pieejas izrietēja vairāki grozījumi.
This different philosophy resulted in several amendments.
Vissvarīgākās izmaiņas ir šādas:
The most important changes are:
- sīkāk precizēti direktīvas kopīgie mērķi.
- The common objectives of the directive have been better clarified.
Daži mērķi ir pievienoti vai sīkāk izstrādāti (vērtīgās augsnes, ģeogēniski kontaminētas augsnes, integrētas pieejas nepieciešamība saistībā ar jau esošo direktīvu noteikumiem, augsnes kā oglekļa krātuves funkcijas integrēšana augsnes politikas turpmākajās pamatnostādnēs).
Some objectives have been added or further elaborated (valuable soils, geogenically contaminated soils, the need for an integrated approach to the provisions in existing directives, the integration of the soil's function to act as a carbon pool in future soil policies).
Vienlaikus ziņojuma projektā dalībvalstīm sniegtas lielākas izvēles iespējas;
At the same time the draft report provides more flexibility for Member States.
- ziņojuma projektā pastiprināta informācijas apmaiņas un koordinācijas loma, izmantojot forumu, ko izveido saskaņā ar 17. pantu.
- The draft report enhances the role of exchange of information and coordination through the platform established under Article 17.
Tādējādi tiek samazināta juridiski saistošākās komitoloģijas procedūras loma;
It reduces the role of the more binding Comitology procedure.