natgillin/translations-raw huggingface dataset:
68. norāda uz kalnu un šļūdoņu atkarību no klimata pārmaiņām, kas saistītas ar to topogrāfiskajām īpatnībām un nelabvēlīgo struktūru, kā arī uz iespēju tos izmantot kā „izmēģinājumu laboratoriju”, lai pārbaudītu inovatīvus klimata aizsardzības paņēmienus, kas atdarina dabas parādības (skatīt arī COM(2007)0345 ); aicina Komisiju izstrādāt kalnu apvidiem diferencētu klimata stratēģiju, balstoties uz jau pieejamām zināšanām (piemēram, Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju); aicina veikt pētniecības darbu un paredzēt pārejas posma pasākumus šajos apvidos;
Points to the vulnerability of mountains and glaciers on climate change, because of their topographical features and structural disadvantages, as well as to their potential as a 'test laboratory' for innovative technologies on climate protection that imitate Nature (see also COM(2007)0345 ); calls on the Commission to devise a differentiated climate policy as regards mountain areas and, in the process, to draw on existing knowledge (such as the Alpine and Carpathian Conventions); calls for research activities to be undertaken and transitional measures to be adopted in this area;
72. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments and parliaments of the Member States.
Kalnu apvidi kā dzīves telpa sui generis
Mountain areas as a unique habitat
Eiropas kalnu apvidi piedāvā dzīves un darba telpu apmēram 19 % Eiropas iedzīvotāju.
Some 19% of the population of Europe lives and works in Europe's mountain areas.
Kalnu apvidi cilvēkiem un citām dzīvām būtnēm rada unikālu dzīvotni, kurā cilvēka esība visos savos aspektos cieši saistīta ar dabīgu līdzsvaru un ritmu.
Mountain areas provide a unique habitat for people and other living organisms, in which all aspects of human existence are closely linked to the balance and rhythm of Nature.
Kalnus var uzskatīt par daudzfunkcionālu dzīves telpu.
Mountains can be seen as a multifunctional habitat.
Pašus kalnu apvidus raksturo daudzas dabīgas pazīmes: stāvas kraujas un nogāzes, laika apstākļi, erozija, augstuma atšķirības, liels augstums, klintis u. tml.
As such, mountain areas are characterised by a host of natural characteristics: steep slopes, weather conditions, erosion, height differences, high altitude, rock formations, etc.
Tam visam ir arī otra puse.
This has consequences.
Pirmkārt, kalnu apvidi šo īpatnību dēļ skaidri atšķiras no citām Eiropas ainavām, piemēram, jūras vai piekrastes apvidiem, kam bieži vien ir pievērsta īpaša uzmanība izstrādāta skaidra politiska un ekonomiska stratēģija.
Firstly, these characteristics clearly distinguish mountain areas from other types of landscape in the EU (e.g. maritime or coastal areas), some of which receive special attention from the EU in the form of well-developed political and economic strategies.
Otrkārt, šo īpatnību dēļ kalnu apvidi daudzējādā ziņā ir „nelabvēlīgi” dzīvošanai.
Secondly, these characteristics have the effect of 'disadvantaging' mountain areas in many ways.
Apgrūtināti ražošanas apstākļi lauksaimniecībā, stāvo kritumu un augstuma atšķirību radītas paaugstinātas transporta izmaksas, strukturāls deficīts transporta un sakaru tīklos, kā arī laikietilpīga un finansiāli neizdevīga mobilitāte personu un preču satiksmē ir tikai dažas no nelabvēlīgajām parādībām, kas ietekmē visas ekonomikas nozares (tirdzniecību, tūrismu, amatniecību, lauksaimniecību utt.) un nosaka cilvēku ikdienas dzīvi.
Difficult production conditions in the agricultural sector, high transport costs due to the steepness of the location and height differences, structural deficits in the transport and communications networks and high mobility costs in terms of time and money for transporting goods and people are just some of these 'disadvantages' that have an impact on all sectors of the economy (trade, tourism, crafts, farming, etc.) and shape the daily lives of the people there.
Daudzfunkcionālajiem, unikālajiem un nelabvēlīgajiem kalnu apvidiem vienlaikus ir īpašības, kas potenciāli dod priekšrocības konkurencē, respektīvi, kalnu apvidi dažās jomās ir uzskatāmi par paraugu citiem reģioniem.
As well as being multifunctional, unique and disadvantaged, mountain areas also display features that may give them a competitive edge or qualify them in many areas as a model for other regions.
Pie šīm īpašībām var pieskaitīt tradicionālo zināšanu un ražošanas paņēmienu bagāto klāstu (piemēram, kvalitatīvus produktus), mežu un pļavu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kas pievelk tūristus un dabas draugus, dabai saudzīgas un izmaksu ziņā efektīvas tehnoloģijas (piemēram, sliežu risinājumu izstrāde, jauni paņēmieni cīņai pret klimata pārmaiņām), „sadarbības garu” sociālajā (brīvprātīgo kustība, kalnu aizsardzība), kā arī citās jomās (klasteru veidošana, biedrības).
These features include their wealth of traditional knowledge and manufacturing procedures (e.g. high-quality products), the sustainable management and use of forests and meadows as a factor appealing to tourists and Nature lovers, their recourse to Nature-friendly cost-effective technologies (e.g. the development of rail-based solutions, new climate change technologies), their 'spirit of cooperation' on social matters (voluntary sector, mountain protection) and in other areas (cluster building, cooperatives).
Gan nelabvēlīgās parādības, gan minētās priekšrocības tomēr apstiprina to, ka kalnu apvidi ir ārkārtīgi jutīga dabīgā dzīves telpa.
As with the disadvantages, however, these advantages are based on the fact that mountain areas are an extremely sensitive natural habitat.
Tas nozīmē, ka nelabvēlīgo parādību izlīdzināšana un potenciālo priekšrocību izmantošana prasa ilgtspējīgu un ilgtermiņā orientētu resursu apsaimniekošanu un izmantošanu saskaņā ar dabas likumiem.
This means that in order both to compensate for their disadvantages and to draw on and exploit their potential strengths, there is a need for a sustainable, long-term approach to the management and use of resources that is conducted in harmony with Nature.
Nepieciešamība pēc kopējas stratēģijas Eiropas kalnu apvidiem
The need for a global strategy for Europe 's mountain areas
Pašlaik tiesiskais regulējums Eiropas kalnu apvidos ir tikpat atšķirīgs kā pašas Eiropas Savienības dalībvalstis.
At present, there are as many different legal frameworks for Europe's mountain areas as there are Member States in the European Union itself.
Labākajā gadījumā piemērojamā juceklīgā nozaru politika nerada šķēršļus iepriekš minētajai nepieciešamībai pēc ilgtspējības un ilgtermiņa pieejas, bet arī tas nav labākais risinājums.
In the best of cases, the mishmash of sectoral policies applied might not necessarily hamper the aforementioned need for sustainability and a long-term approach, but it is also not best placed to serve it.
Turklāt runa ir ne tikai par regulējumu, bet arī par palīdzību, kuru līdz šim ne visi kalnu apvidi varējuši izmantot, jo tā joprojām ne vienmēr ir vērsta uz visas Kopienas vajadzībām un savstarpēju sinerģiju.
This relates to both regulations and assistance, from which not all mountain areas have benefited to date or which have not necessarily been targeted yet at Community-wide requirements and synergetic convergence.
Globālās konkurences pastiprināšanās un demogrāfisku un ekoloģisku problēmu laikā nedrīkst nepārdomāti un izšķērdīgi izmantot resursus.
In this age of intensifying global competition and demographic and ecological challenges, however, no country can afford to take a casual or leisurely approach to the use of resources.
Ir vajadzīgi saprātīgi pamatnoteikumi, kur regulējums un palīdzība ir pēc iespējas labāk samēroti, lai sniegtu atbalstu Eiropas kalnu apvidiem to centienos panākt ilgtspējīgu konkurētspēju un nākotnes skatījumu.
What is required is a sensible framework that combines regulations and assistance in the best possible way to assist Europe's mountain regions in their efforts to achieve sustainable and forward-looking competitiveness.
Turklāt jāuzmanās, lai dažādi fondi neaizstātu funkcionējošās struktūras, jo tam var būt nevēlams un dārgi izmaksājošs „izspiešanas” efekts.
In doing so, care must be taken not to use funds in the place of operational structures, as this could result in an undesirable and expensive "crowding out" effect.
Gluži otrādi, runa ir par to, ka, saglabājot subsidiaritātes principu, ES virsvērtība arī kalnu apvidu gadījumā jāaktivizē un jākoordinē.
The objective is rather to comply with the subsidiarity principle in mobilising and coordinating EU added value for mountain areas.
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, referents ir pārliecināts, ka Eiropas Savienība var vislabāk palīdzēt kalnu apvidiem, izstrādājot kopēju stratēģiju kalnu apvidu ilgtspējīgai attīstībai un resursu izmantošanai, turklāt šajā stratēģijā konstruktīvi jāiesaista jau esošās un pārbaudītās koncepcijas.
Considering the above, the rapporteur believes that the European Union can best serve its mountain areas by developing an overall strategy for the sustainable development and use of resources in mountain areas that should incorporate existing tried and tested formulae for success in a constructive way.
Jāsaglabā tradīcijas
No need to break with tradition
Strukturāls deficīts un dabas noteikti apgrūtinājumi ir faktiskais stāvoklis kalnu apvidos, kas ietekmē atsevišķo lauksaimnieku un uzņēmēju ražošanas apstākļus šajos rajonos.
Structural deficits and difficulties linked to natural causes are a constant feature of life in mountain areas that has repercussions on the production conditions facing individual farmers and entrepreneurs in these regions.
Tas savukārt iespaido ne tikai šo profesionālo grupu dzīves līmeni, bet tam ir tieša ietekme uz profesionālajiem stimuliem jaunatnei, uz demogrāfisko attīstību, kā arī uz dabas saglabāšanu un citām ekonomikas nozarēm reģionā.
This is turn has an influence not just on the standard of living for these occupations, but also has a direct impact on job prospects for young people and the demographic trend, as well as on nature conservation and the other sectors of the economy in the region.
Cilvēka cienīgi ražošanas apstākļi un ienākumi ir pamatbāze veselai virknei ekonomisko un sociālo faktoru, kas šajos reģionos nenoliedzami ir saistīti.
Decent production conditions and earnings are therefore the very foundation for a whole chain of economic and social factors that are invariably linked in these regions.
Turklāt tas attiecas arī uz faktoriem, kas papildus ražošanas apstākļiem iespaido cilvēku dzīves apstākļus, piemēram, pakalpojumu līmenis vai transporta tīkls.
This also applies to factors that are supplementary to the actual production conditions and influence people's lives, e.g. the level of services or the transport network.
Tāpēc referents norāda, ka arī turpmāk ir jāsaglabā esošie noteikumi un veicināšanas pasākumi, kas palīdzējuši saglabāt un uzlabot ražošanas un dzīves apstākļus.
The rapporteur therefore emphasises that established rules and aid that have helped maintain and develop production and living conditions should also have a future.
Lauksaimniecība arī turpmāk būs dzīves nodrošinājums kalnu apvidos
Agriculture will remain the lifeblood of mountain regions
Kalnu apvidu iedzīvotāji kopš seniem laikiem apsaimnieko šo reģionu nogāzes un pļavas saskaņā ar dabu un vissmagākajos apstākļos.
People living in mountain areas have forever worked on the slopes and meadows in these regions in harmony with Nature and under the toughest of conditions.
Nogāzes, augstuma atšķirības, nepieejamība, augšanas un laika apstākļi apgrūtina kultivēšanu un tālākapstrādi un pagātnē šo apvidu iedzīvotājiem deva pieticīgu un grūti izcīnītu dzīves pamatu.
Steep slopes, height differences, inaccessibility, growth and weather condition make cultivation and processing difficult and have in the past consigned the inhabitants of these areas to a modest and hard earned existence.
Zemes apsaimniekošana kalnu zemniekiem deva ne tikai nepieciešamos minimālos ienākumus viņu dienišķajai maizei, bet sekmēja un arī šodien sekmē visdažādāko ainavu, piemēram, kalnu ganību vai mežu, saglabāšanu.
The work carried out by farmers to cultivate the land not only provided the minimum yield required for their day-to-day existence, but has played a part - and continues to do so - in preserving a wide variety of landscapes, such as meadows and forests.
Lauksaimniecībai līdz ar to ir ne tikai ekonomiska nozīme, bet tā rada pamatu arī daudzām citām nozarēm, kas gūst labumu no kalnu apvidu ainavu un dabas bagātībām.
Agriculture does not therefore just play an economic role but is the basis for a host of other sectors that profit from the natural riches and landscapes of mountain areas.
Tradicionālajiem produktiem un ražošanas veidiem šodien ir arī galvenā nozīme tirdzniecībā, viesnīcu nozarē, kā arī eksportā un amatniecībā, un tie turklāt dod ieguldījumu zināšanu un kultūras identitātes kopšanā.
Traditional products and methods of production also play a key role today in trade, the hospitality sector, exports and the craft industry and contribute to the preservation of knowledge and cultural identity.
Tā kā lauksaimniecība ir tiešais un netiešais dzīves pamats daudzām nozarēm, tās veicināšana ir nepieciešama nevis „nostalģisku” iemeslu dēļ, bet tāpēc, ka tā būtiski ietekmē nodarbinātību, izaugsmi un šo reģionu ilgtspējīgu attīstību.
Given that agriculture is of vital importance, directly or indirectly, for a number of sectors, it should be promoted not just for 'nostalgic' reasons, but as a key factor in employment, growth and sustainable development in these regions.
Tāpēc referents it sevišķi norāda, ka šie apsvērumi kļūst īpaši svarīgi, ņemot vērā KLP reformas nākotnē un papildu pasākumus, it īpaši piena kvotu debates un jauno zemnieku atbalstu: lauksaimniecība kalnu apvidos arī turpmāk ir jāatbalsta ar kompensācijām un kvalitatīvo produktu veicināšanu, kā arī attiecīgiem tiesību aktiem.
The rapporteur does therefore stress that these considerations are especially important for the forthcoming reforms of the CAP and its accompanying measures, particularly as regards discussions on milk quotas and support for young farmers: agriculture in mountain areas must receive further support in the form of financial compensation and assistance for quality products and appropriate legislation.
Kalnu apvidi: citas svarīgas nozares
Mountain areas: other important aspects
Skarbie dabas apstākļi kalnu apvidos ietekmē ne tikai lauksaimniecību, bet arī visdažādākajā veidā nosaka ikdienas dzīvi šajos reģionos, tādējādi ietekmējot arī citus svarīgus kalnu apvidu attīstības faktorus, kas norādīti šeit.
The harsh natural environment of mountain areas not only has an impact on agriculture, but also shapes day-to-day life in these regions in many different ways through the influence it exerts on other important factors for rural development in mountain areas.
Transporta tīkliem ir galvenā nozīme, veicot produktu un cilvēku pārvadājumus no kalniem uz ielejām un atpakaļ, kā arī nodrošinot satiksmi starp šiem apvidiem un attālāk esošajiem līdzenumiem un pilsētu centriem.
Transport networks play a key role in the transport of goods and persons from and to the valley floor, and link these areas with more distant regions and urban centres.
Turklāt ir svarīgi izmantot lētus un videi nekaitīgus risinājumiem (piemēram, atslogojot autoceļus), lai neapdraudētu dabu un tās ilgtspējīgu izmantošanu šajos reģionos.
In this area, it is therefore important to make use of cheaper, environment-friendly solutions (such as initiatives to take traffic off the roads) that pose no threat to Nature and the sustainable-use approach in these regions.
Internets un komunikāciju tīkli šajos decentralizētajos reģionos iegūst aizvien lielāku nozīmi, it īpaši uzņēmējiem, kuri digitālajā laikmetā savu uzņēmējdarbību aizvien vairāk kārto tiešsaistē.
Internet and communication networks are of increasing importance for these decentralised regions, especially for companies that conduct more of their business activities online in the digital age.
Komunālie un vietējie pakalpojumi , kurus aptver jēdziens „publiskie pakalpojumi”, ņemot vērā vecumstruktūras pārmaiņas kalnu apvidos, kļūst aizvien svarīgāki, lai vecākajai un jaunākajai paaudzei būtu iespējama cilvēka cienīga iztika.
Municipal and local services covered by the term 'services of general interest' will assume ever greater importance in view of the changes in the age structure of the population of mountain regions, in order to ensure a decent livelihood for younger and older generations.
Te vietējām pašvaldībām jāpalīdz finansiāli un ar vietējā mērogā īstenojamiem risinājumiem.
To achieve this, the municipalities need to be given financial assistance using solutions that can be applied locally.
Ilgtspējīga sociālā struktūra plaši izplatītas brīvprātīgo kustības izpausmē, kas līdztekus publiskajiem dienestiem sniedz pakalpojumus un īsteno integrāciju vispārības interesēs.
A sustainable social fabric in the form of an extensive voluntary sector that provides services and social inclusion for the common good in parallel with the public sector.
Kopā ar lauksaimniecību tās ir kalnu apvidu ilgtspējīgas attīstības galvenās jomas.
Alongside agriculture, these are the key components of sustainable development in mountain areas.
Referents uzskata, ka iepriekš minēto dabas apstākļu dēļ šīs un citas galvenās jomas arī nākotnē nevarēs iztikt bez atbilstoša finansiāla un reglamentējoša atbalsta.
The rapporteur considers that, given the aforementioned Nature-dependent factors, these and other core areas will also require appropriate financial and regulatory assistance in the future.
Šādiem atbalsta pasākumiem jāpalīdz ar koncepcijām, kuras no šīm nozarēm spēj iegūt priekšrocības konkurencē un izdevīgi tās izmantot (galvenokārt saistībā ar kvalitatīviem produktiem un ilgtspējīgu tūrismu).
This support must, however, be allied to concepts that are capable of developing and exploiting the competitive advantages offered by these fields (especially as regards high quality products and sustainable tourism).
No tā izriet nepieciešamība pēc iepriekš minētās integrētās stratēģijas, kurā jāietver jaunākie un progresīvākie risinājumi.
Thus the need for the overall strategy requested above, which should also incorporate all the latest forward-looking developments.
Jaunais jāintegrē
New factors must be included
Globālās tendences skar arī kalnu apvidus, un tāpēc ir jo svarīgi tās laikus ņemt vērā, lai novērstu trūkumus un ilgtspējīgi izmantotu priekšrocības.
Global trends are also felt in mountain areas, making it all the more important that they be taken into account at an early stage in order to overcome any disadvantages and derive lasting benefit from potential advantages.
No šīm tendencēm pirmām kārtām ir jāmin nepieciešamība pēc labvēlīgas vides inovācijām, lai izmantotu jau esošās zināšanas un radītu jaunus risinājumus, kā arī izglītības un tālākizglītības nepieciešamība, pielāgošanās klimata pārmaiņām, kuras īpaši skar kalnu apvidus to jutīguma un bioloģiskās daudzveidības dēļ.
Foremost amongst these trends is the need for an innovation-friendly environment to exploit existing knowledge and develop new solutions, the associated need for basic and further training opportunities, and adaptation to climate change, which has a particular impact on the sensitivity and biodiversity of mountain areas.
Arī tas ir jāietver minētajā stratēģijā.
This element also needs to be included in the aforementioned strategy.
...referents uzskata, ka, ņemot vērā daudzās dabas radītās un globālās problēmas, līdzšinējie nozaru centieni panākt Eiropas kalnu apvidu progresu ir jāapkopo pamatstratēģijā šo reģionu ilgtspējīgai un ilgtermiņā orientētai attīstībai.
...the rapporteur considers that, given the multitude of natural and global challenges to be faced, the sectoral efforts that have so far been made to advance Europe's mountain areas need to be united under a framework strategy for the sustainable long-term development of these regions.
Šajā stratēģijā ir jāizmanto visdažādākie instrumenti (finansiāla palīdzība, likumdošana, tiešsaistes platformas u. c.), kas garantē labāko iespējamo risinājumu šķēršļu novēršanai, vienlaikus radot stimulus un veicinot šo reģionu potenciālo konkurences priekšrocību izmantošanu.
This strategy should be based on a wide range of instruments (financial assistance, legislation, online platforms, etc.), that are best able to eliminate the obstacles whilst activating incentives and mobilising the potential competitive advantages of these regions.
Komisiju tāpēc aicina sešu mēnešu laikā iesniegt šādu stratēģiju, kurai, saglabājot subsidiaritātes principu, bet dalībvalstīm kopā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāizstrādā un jāievieš valsts rīcības plāni.
The Commission is therefore asked to present such a strategy within six months, on the basis of which - in accordance with the subsidiarity principle - the Member States would draw up and implement national actions plans in tandem with the local and regional authorities.
Turklāt ir jāuzsver, ka vajadzīgā finansiālā atbalsta nodrošināšana Eiropas līmenī, it īpaši lauksaimniecības jomā, ir un paliek priekšnoteikums tam, lai šis pasākums izdotos.
Above all, it is important to emphasise that provision of the necessary financial support at European level, particularly in the field of agriculture, is - and will remain - a prerequisite for the success of this endeavour.
par lauksaimniecības stāvokli un perspektīvām kalnu reģionos
on the situation and prospects of agriculture in mountainous regions
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. ierosina, lai Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, ņemot vērā Zaļo grāmatu par ES teritoriālo kohēziju, ko paredzēts pieņemt 2008. gada rudenī, kā arī teritoriālās attīstības programmas un Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvas mērķus, pieņem teritoriālo pieeju, lai risinātu problēmas, kas sastopamas dažādās kalnu teritorijās, un šos pasākumus ietver nākamajā struktūrfondu politikas tiesību aktu paketē;
Proposes that in the context of the Green Paper on territorial cohesion, to be adopted in autumn 2008, and in keeping with the objectives of the territorial agenda and the European Spatial Development Perspective, the Commission should, in cooperation with the Member States, adopt a territorial approach to address the problems in different types of mountain territories and make provision for such measures within the next legislative package on the Structural Funds;
6. aicina Komisiju attiecībā uz Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīklu ( ESPON ) īpašu uzmanību pievērst to reģionu stāvoklim, kuri cieši no pastāvīgām dabīgām grūtībām, piemēram, kalnu reģioniem; uzskata, ka pareiza un pilnīga informācija par kalnu reģionu stāvokli ir ļoti svarīga, lai izstrādātu diferencētus pasākumus, kas nodrošina labāku risinājumu šo reģionu problēmām;
Calls on the Commission, in the context of the European Spatial Planning Observation Network work programme, to pay special attention to the situation of regions that are beset by permanent natural handicaps, such as mountain regions; considers that a sound and thorough knowledge of the situation as regards mountain regions is essential in order to be able to draw up differentiated measures that better address the problems of these regions;
9. uzsver ūdens resursu apsaimniekošanas nozīmi kalnu reģionos, aicina Komisiju mudināt vietējās un reģionālās iestādes ievērot gan lejteces, gan augšteces ūdens resursu lietotāju intereses, cita starpā piešķirot atbilstīgu finansējumu, lai šajos reģionos atbalstītu ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu;
Stresses the importance of the issue of water management in mountain areas and calls on the Commission to encourage local and regional authorities to develop a sense of solidarity between downstream and upstream users, including through appropriate funding to support the sustainable use of water resources in these areas;