natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0196 . , 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai
Texts adopted, P6_TA(2007)0196 . , of 23 May 2007 on the EU's Aid for Trade
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0203 . un 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām
Texts adopted, P6_TA(2007)0203 . and of 29 November 2007 on Trade and Climate Change
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0576 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0576 . ,
– ņemot vērā 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā kritēriji, kurus starptautiskā sabiedrība izstrādājusi, lai izskaustu nabadzību, un tās pārskatīto un precizēto variantu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 14. –16. septembrī,
– having regard to the Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established collectively by the international community for the elimination of poverty, and the review and update thereof at the United Nations 2005 World Summit of 14 –16 September 2005,
– ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) triju darba grupu 2007. gadā publicētos ziņojumus: „Eksakto dabaszinātņu pamats”, „Ietekme, pielāgošana un neaizsargātība” un „Klimata pārmaiņu mazināšana”,
– having regard to the reports of the three working groups of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) entitled ''Climate change 2007: The Physical Science Basis'', ''Climate change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability'' and ''Climate change 2007: Mitigation of Climate Change'', all published in 2007,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība — priekšlikums ES rīcības plānam” ( COM(2004)0089 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ''Agricultural Commodity Chains, Dependence and Poverty - A proposal for an EU Action plan'' ( COM(2004)0089 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par metālrūpniecības konkurētspēju — ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā ( COM(2008)0108 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled "on the Competitiveness of the Metals Industries – A contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy" ( COM(2008)0108 ),
– ņemot vērā 1995. gada 5. septembrī ANO Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu,
– having regard to the Beijing Declaration and the Platform for Action adopted on 15 September 1995 by the United Nations Fourth World Conference on Women,
– ņemot vērā 2006. gadā publicēto Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “Lopkopības garā ēna”,
– having regard to the report by the Food and Agriculture Organization (FAO) entitled "Livestock's Long Shadow", published in 2006,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) darbu un gaidāmo UNCTAD XII starptautisko konferenci, kas notiks 2008. gada 20. – 25. aprīlī Akrā, Ganā,
– having regard to the work of the United Nations Conference on Trade and Development (UNCTAD) and the forthcoming UNCTAD XII International Conference, scheduled for 20-25 April 2008 in Accra, Ghana,
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 21. decembrī publicēto paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Tematiskā stratēģija dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai ( COM(2005)0670 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled "Thematic Strategy on the Sustainable Use of Natural Resources", published on the 21st of December 2005 ( COM(2005)0670 ),
– ņemot vērā G8 augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju „Izaugsme un atbildība pasaules ekonomikā”, kas parakstīta 2007. gada 7. jūnijā Hailigendammā, un jo īpaši tās nodaļu „Atbildība par izejvielām — pārredzamība un ilgtspējīga izaugsme”, kurā norādīts, ka „brīvi, pārredzami un atvērti tirgi ir būtiski, lai panāktu vispārēju izaugsmi, stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību”,
– having regard to the G8 Summit declaration on "Growth and responsibility in the world economy" signed in Heiligendamm on 7 June 2007, in particular to its chapter on ‘Responsibility for raw materials: transparency and sustainable growth’ according to which "free, transparent and open markets are fundamental to global growth, stability and sustainable development",
– ņemot vērā Augsta līmeņa grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos 2007. gada 11. jūnija ceturto ziņojumu, kurā izteikts atbalsts tādas izejvielu politikas attīstībai, kuras pamatā ir teicami funkcionējošs brīvs un godīgs pasaules mēroga izejvielu tirgus, izmantojot tirdzniecības politikas instrumentus, jo īpaši starptautiskus daudzpusējus un divpusējus nolīgumus, lai nodrošinātu, ka ES un trešās valstis atbalsta atvērtus un netraucētas konkurences tirgus,
– having regard to the Fourth report of the High Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment of 11 June 2007 which supports the development of a raw materials policy, built on a well operating free and fair global market for raw materials using trade policy, in particular international multilateral and bilateral agreements, to ensure that EU and third countries support open and undistorted markets,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0134/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A6-0134/2008 ),
A. tā kā ar izejvielām un neapstrādātām precēm jāsaprot lauksaimniecības pārtikas produkti, neapstrādātas lauksaimniecības preces, metāli, minerāli un enerģētikas produkti, kurus izmanto kā izejvielas rūpniecības preču ražošanā, apstrādāti, neapstrādāti vai pārstrādāti produkti, piemēram, metāllūžņi;
A. whereas raw materials and commodities should be understood as agricultural food products, agricultural primary commodities, metals, minerals and energy products, which serve as input in the industrial process, whether processed, unprocessed, or recycling products such as scrap,
B. tā kā Eiropas Savienības ekonomika lielā mērā ir atkarīga no izejvielu importa no trešām valstīm, un izejvielu pieejamībai ir izšķiroša nozīme ES konkurētspējā;
B. whereas the EU economy depends considerably on imports of raw materials from third countries and access to raw materials plays a crucial role for EU competitiveness,
C. tā kā nesenā izejvielu cenu pieauguma rezultātā Eiropas Savienībā nav izdevies nodrošināt pietiekamu ekonomisko izaugsmi un tā kā tas apdraud ES konkurētspēju;
C. whereas the recent price increase for raw materials has led to a lack of economic growth in the European Union and threatens EU competitiveness,
D. tā kā ir gaidāms turpmāks cenu pieaugums saistībā ar izejvielu pieprasījumu visā pasaulē; tā kā šo pieaugumu noteiks ekonomiskā izaugsme jaunajās tirgus ekonomikas valstīs;
D. whereas a further increase in worldwide demand for raw materials in the future is expected; whereas this increase will be due to economic growth in emerging economies,
E. tā kā iepriekš izejvielu un neapstrādātu preču cenu īstermiņa svārstības ir bijušas ļoti nepastāvīgas, un ar laiku situācija kļūst sliktāka, pārprodukcijas fāzēm nomainoties ar deficīta periodiem, bet turpmāk ir paredzams, ka saglabāsies augstāks cenu līmenis;
E. whereas in the past the short-term variations of prices in raw materials and commodities have shown extreme volatility and become even worse over time with phases of overproduction being followed by periods of shortages, but in future the price level is expected to stay at a higher level,
F. tā kā nesenajam cenu pieaugumam starptautiskajos tirgos nedrīkst aizēnot faktu, ka izejvielu un neapstrādātu preču cenas salīdzinājumā ar apstrādāto preču cenām raksturo ilgtermiņa lejupslīdes tendence;
F. whereas the recent increases of prices in international markets should not conceal the fact that prices of raw materials and commodities compared with those of manufactured goods have been characterised by a long-term downward trend,
G. tā kā šis cenu pieaugums — jo īpaši, ja to rūpniecības mērķiem noteikušas jaunās tirgus ekonomikas valstis — ir radījis konkurētspējas problēmas ES ražošanas nozarei un ilgtermiņa sarežģījumus, kas saistīti ar izejvielu piegādes drošību;
G. whereas these price increases - especially when instituted for industrial purposes by emerging economies - have posed competitiveness challenges to the EU's manufacturing industry and have raised longer term issues related to security of supply of raw materials,
H. tā kā 95 no 141 jaunattīstības valstīm vismaz 50 % no sava eksporta ieņēmumiem iegūst no neapstrādātu preču eksporta;
H. whereas 95 of 141 developing countries derive at least 50% of their export earnings from commodity exports,
I. tā kā Eiropas Savienība ir galvenā konkurente izejvielu un neapstrādātu preču starptautiskās tirdzniecībā, un šajā sakarā nav mazsvarīgs apstāklis, ka tā ir galvenais izejvielu importētājs;
I. whereas the European Union is a major competitor in international trade in raw materials and commodities not least as a net importer of raw materials,
J. tā kā Eiropas Savienība tās rūpnieciskā pamata raksturīgāko pazīmju dēļ lielā mērā ir atkarīga no izejvielu importa, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju un ekonomisko attīstību;
J. whereas the European Union, due to the characteristics of the European industrial base, is highly dependent on imports of raw materials for its competitiveness and for its economic development,
K. tā kā ir daudzi piemēri par trešo valstu politiku un īstenotajiem pasākumiem, kā arī tendencēm radīt šķēršļus, kas kavē brīvu un godīgu piekļuvi izejvielām jaunattīstības valstīs, kā rezultātā tiek ierobežota ES uzņēmumu piekļuve izejvielām un neapstrādātām precēm;
K. whereas there are many examples of policies and measures introduced by third countries, as well as a trend of creating obstacles to free and fair access to raw materials in emerging countries, which have the effect of limiting access by EU industries to raw materials and commodities,
L. tā kā pētniecības un jauninājumu stiprināšanai ir būtiska nozīme ilgtspējīgu izejvielu piegāžu veicināšanā;
L. whereas the strengthening of research and innovation plays an important role in encouraging sustainable raw materials supplies,
M. tā kā STABEX, SYSMIN un FLEX sistēmas atspoguļo Eiropas Savienības centienus pagātnē un pašlaik, lai atbalstītu jaunattīstības valstis, kuras skar cenu un ienākumu nestabilitāte;
M. whereas the systems of STABEX, SYSMIN and FLEX reflect past and current efforts by the European Union to support developing countries affected by price and income instability,
N. tā kā nesenais izejvielu un neapstrādātu preču cenu pieaugums starptautiskajos tirgos radies tāpēc, ka ievērojami pieaudzis pieprasījums jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, piemēram, Ķīnā, Indijā un Brazīlijā, mainījušies klimatiskie apstākļi, dažas eksportētājvalstis noteikušas atsevišķus ierobežojošus pasākumus, strauji attīstās biodegvielu un lopkopības produkcijas tirgus, kā arī notiek spekulācijas vērtspapīru tirgū;
N. whereas the recent price increases on international markets for raw materials and commodities are due to a significant increase in the demand from emerging economies such as China, India and Brazil, changed weather patterns, some restrictive practices from some exporting countries and a boom in the market of agro fuels, livestock production, as well as stock market speculation,
O. tā kā sievietes veido pasaules trūcīgo iedzīvotāju ievērojamu vairākumu, kas bieži ir atkarīgas no izejvielu un neapstrādātu preču iegādes, ražošanas un pārstrādes, lai izdzīvotu un nodrošinātu iztiku;
O. whereas women make up a significant majority of the world's poor who are often dependent on the acquisition, production and transformation of raw materials and commodities for their survival and livelihood,
P. tā kā starptautiskā sabiedrība konstatējusi, ka nepieciešami starptautiski centieni, lai novērstu nabadzību, nosakot konkrētus Tūkstošgades attīstības mērķu pasākumus, kuriem jābūt īstenotiem līdz 2015. gadam; tā kā pietiekama uzmanība jāpievērš neapstrādāto preču jautājuma vitālajam svarīgumam jaunattīstības valstīm;
P. whereas the international community has stated the need for an international effort to eliminate poverty through the concrete goals set out in the MDGs which ought to be fulfilled before 2015; whereas sufficient attention must be paid to the vital importance of commodity issues for developing countries,
Q. tā kā dabas resursu ilgtspējīga izmantošana var samazināt nabadzību un veicināt ekonomisko izaugsmi, ja tiek sekmēta laba pārvaldība; tā kā vāja pārvaldība tajās valstīs, kam ir bagātīgi dabas resursi, arī var izraisīt nabadzību, korupciju un konfliktus;
Q. whereas the sustainable exploitation of natural resources could reduce poverty and foster economic growth if good governance is promoted; whereas weak governance in countries rich in natural resources may also result in poverty, corruption, and conflict,
R. tā kā notiek klimata pārmaiņas, un to cēlonis ir cilvēku darbība; tā kā izejvielu un neapstrādātu preču ieguve, ražošana un pārstrāde rada nozīmīgu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju; tā kā ES rūpniecībā aizvien vairāk tiek noteikti ierobežojumi, lai risinātu šo jautājumu uz tās konkurētspējas rēķina;
R. whereas climate change is taking place and is caused by human activity; whereas the extraction, production and transformation of raw materials and commodities results in significant emissions of greenhouse gases; whereas EU industry is facing increasing constraints for the purpose of addressing this issue, at the expense of its competitiveness,
S. tā kā Eiropas Savienībai patlaban nav saskaņotas stratēģijas, lai risinātu tās ekonomikas konkurētspējas problēmas, kuras radījusi palielināta konkurence izejvielu pieejamībā,
S. whereas the European Union currently does not provide a coherent strategy to face the challenges for the competitiveness of its economy due to enhanced competition in access to raw materials,
Drošas izejvielu piegādes Eiropas Savienībai un izejvielu pieejamības nodrošināšana pasaules tirgos
Secure supplies of raw materials for the EU and ensure access to raw materials on the world markets
2. ar bažām norāda, ka perspektīvā pasaules tirgos pieaugs pieprasījums pēc izejvielām; pauž satraukumu par izpētes iespēju robežām tuvākajā nākotnē; norāda ES uzņēmumu ierobežoto iesaistīšanos izejvielu izpētē trešās valstīs;
Notes with concern the prospects of an increasing demand for raw materials on world markets; is worried about the limits of exploration capacity for the near future; takes note of the limited involvement of European companies in the exploration of raw materials in third countries;
4. pauž bažas par to ieguldījumu darbību, kuras mērķis ir nodrošināt izejvielu labāku pieejamību, kas neatbilst ne brīvas un godīgas konkurences standartiem, ne labas pārvaldības un ilgtspējības principiem;
Is concerned about those investment activities aimed at better access to raw materials which neither comply with standards of fair and free competition nor to the principles of good governance and sustainability,
7. lūdz Komisiju visās divpusējās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem vai pievienošanos PTO pievērst lielāku uzmanību jautājumam par izejvielu tirgu brīvu un godīgu pieejamību; nosaka mērķi par atteikšanos no visiem tirdzniecību traucējošiem pasākumiem izejvielu, kas tā svarīguma dēļ jāiekļauj visos iespējamajos nolīgumos, pilnībā respektējot uzdevumus attīstības jomā; uzsver, ka šis mērķis būs svarīgs kritērijs, Eiropas Parlamentam novērtējot visus iespējamos nolīgumus;
Asks the Commission to give more weight to the issue of free and non-discriminatory access to raw material markets in all bilateral negotiations on free trade agreements or WTO accessions; sets out the objective of abandoning all trade distorting measures in the sector of raw materials as an important objective in all possible agreements, while fully respecting developmental goals; stresses that this objective will serve as an important criterion in the evaluation of all possible agreements by the European Parliament;
Lūdz Komisiju izejvielu jautājumu iekļaut tirgus piekļuves stratēģijā; atzinīgi vērtē apspriedes par izejvielu piegādi; aicina Komisiju izstrādāt saskaņotu stratēģiju par izejvielu piegādi; lūdz iesaistīt Eiropas Parlamentu visos darbības posmos;
Asks the Commission to include the issue of raw materials in the market access strategy; welcomes the consultation on the supply of raw materials; calls on the Commission to elaborate a coherent strategy on the supply of raw materials; asks to be involved in all phases of these activities,
10. aicina Komisiju mēģināt efektīvi novērst traucējumu iemeslus, mērķtiecīgi ietverot šos jautājumus divpusējās apspriedēs un sarunās, kā arī veicināt jauno PTO noteikumu izstrādi daudzpusējā līmenī;
Calls on the Commission to seek the effective elimination of the causes of distortions by firmly raising these issues in bilateral consultations and negotiations and to promote the development of new WTO rules at a multilateral level;
12. uzskata, ka īpaša nozīme reģionālo jāpiešķir ekonomikas sistēmu izveidei un ciešākai reģionālajai sadarbībai jaunattīstības valstu starpā, lai panāktu šo valstu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; šajā sakarā uzsver, cik svarīga ir tirdzniecība starp dienvidu valstīm, lai panāktu šo valstu ekonomisko attīstību;
Considers the set-up of regional economic frameworks and increased regional cooperation among developing countries to be of the utmost importance for the sustainable economic development of those countries; underlines in this respect the importance of south-south trade for the economic development of those countries;
18. aicina Komisiju ieviest visaptverošu un līdzsvarotu stratēģiju attiecībā uz izejvielu pieejamību, ņemot vērā gan ES rūpniecības uzņēmumu, gan jaunattīstības valstu intereses;
Calls on the Commission to implement a comprehensive and balanced strategy in the field of access to raw materials taking into account the interests of EU industry and developing countries;
26. uzskata, ka izejvielu un neapstrādātu preču ieguvei, savākšanai un ražošanai jānotiek saskaņā ar ilgtspējības principu, ievērojot ekosistēmu dabiskos procesus, nevis mainot tos;
Believes that the extraction, gathering and production of raw materials and commodities should be done in accordance with the principle of sustainability, which respects the natural processes of the ecosystems instead of altering them;
33. pauž bažas, ka Ķīna neļauj ārvalstu uzņēmumiem iegādāties kontrolpaketi tādās nozarēs kā tērauda rūpniecība un ir ieviesusi dažādus mehānismus, kas ierobežo metālu izejvielu eksportu vai nodrošina valdības atbalstu šo izejvielu iegādei no ārējiem avotiem; atzīst, ka šāda prakse rada nopietnus sarežģījumus ES rūpniecībai un tie ir jārisina, izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp arī ciešāku dialogu;
33 Is concerned that China does not allow foreign companies to have a majority stake in sectors such as steel and has introduced a variety of mechanisms that restrict the export of metals raw materials or provide governmental support for buying them from external sources; recognises that such practices create serious difficulties for EU industry and must be tackled using all available instruments, including through reinforced dialogue;
34. norāda, ka dažu jauno tirgus ekonomikas valstu, īpaši Ķīnas, jaunajai tirdzniecības politikai, meklējot izejvielas visā pasaulē, īpaši Āfrikā, ir lielākā, turklāt negatīva, ietekme attiecībā uz ES piekļuvi neapstrādātām precēm šajā kontinentā, jo tiek izmantota piekļuve, kuras pamatā ir dalībvalstu „viens pret vienu” attiecības, neņemot vērā atsauces uz cilvēktiesībām, korporatīvo sociālo atbildību, kā arī vides un sociālajiem standartiem;
34 Points out that the new trading policy of some emerging countries, especially China, searching for raw materials worldwide, in particular in Africa, is having a major and negative impact on the European Union's access to commodities in this continent, because of an approach based on one-to-one relations between states and neglecting references to human rights, corporate social responsibility and environmental and social standards;
Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kurus ANO pieņēma 2000. gadā, bija daudzsološs pasaules līderu apliecinājums pasaules nabadzīgajiem.
The Millennium Development Goals (MDGs) adopted by the UN in 2000 were a hopeful promise from the world’s leaders to the world’s poor.
Piecpadsmit gadu laikā jāsasniedz astoņi mērķi, kas ievērojami uzlabotu pasaules nabadzīgāko valstu un tautu stāvokli.
Within 15 years, eight goals were to be achieved which would perceptibly improve the situation of the world’s poorest countries and peoples.
Nolūks bija iznīcināt galējo nabadzību un palielināt vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm.
The aim was to eradicate extreme poverty and increase equality between men and women.
Turklāt visiem bērniem jādod iespēja iegūt pamatizglītību, kā arī jāaptur AIDS izplatība.
All children were to be given the chance of primary education, and the spread of AIDS was to be halted.
Dažādie mērķi tika precizēti ar kontrolskaitļiem, lai padarītu iespējamu darba norises nepārtrauktu novērtējumu.
The various objectives were allocated numerical indicators so as to permit continuous assessment of the progress of work.
Pirmajam izvērtējumam laiks pienāca 2005. gadā, jo bija pagājusi trešā daļa no paredzētā laika.
In 2005 a third of the allotted time had elapsed and it was time for an initial assessment of progress.
Septembrī ANO sapulcējās uz īpašu sesiju.
In September 2005 the UN met for a special session.
Iespējas sasniegt tūkstošgades mērķus ir atkarīgas no dažādiem faktoriem.
The possibility of attaining the Millennium Goals depends on a number of factors.
Vajadzīgas gan starptautiskas iniciatīvas, gan pasākumi valsts mērogā, kurus var veikt atsevišķās valstīs.
There is a need both for international initiatives, and for national measures to be carried out in the various countries.
Citiem vārdiem sakot, nav tāda patenta, ko pasaules līderi varētu izmantot, lai izskaustu nabadzību.
In other words, there is probably no single patent remedy which the world’s leaders can use to eradicate poverty.
Straujas klimata pārmaiņas ir vislielākais drauds TAM sasniegšanā.
Rapid climate change is the greatest threat of all to achieving the MDGs.
Lai gan industrializētā pasaule ir atbildīga par vēsturisko siltumnīcefekta gāzu emisiju lielāko daļu, visnopietnāk tiek skartas jaunattīstības valstis.
Although the industrialised world accounts for the largest proportion of historic greenhouse gas emissions, it is the developing countries which are most seriously affected.
Plūdi, sausums un krasas laika pārmaiņas jau tagad ir fakts, ko izraisījusi globālā sasilšana.
Floods, droughts and drastic weather changes are already a fact caused by global warming.
IPCC 2007. gada novembrī ceturtā novērtējuma ziņojuma pēdējā daļā ir norādīts, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2020. gadam jāsamazina par 25-40 %, kas tika uzsvērts arī Bali 2007. gada decembrī.
In November 2007 the IPCC noted, in the last part of its fourth assessment report, that greenhouse gas emissions need to be cut by 25-40% by 2020, which was also stressed at Bali in December 2007.
Visi politikas virzieni jāsaskaņo, lai veiktu pasākumus, kas vajadzīgi lielai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai.
All policy areas must be co-ordinated to achieve the measures needed for a major reduction in greenhouse gas emissions.
Īstenojot tirdzniecības politiku, jāuzņemas atbildība par cīņu pret klimata pārmaiņām; nevajadzīgas emisijas jāsamazina un jāatrod politikas instrumenti, lai atvieglotu ”zaļo preču” (jaunas tehnoloģijas utt.) tirdzniecību.
Trade policy must also bear its responsibility for combating climate change; unnecessary emissions must be reduced and policy instruments must be found to facilitate trade in ‘green goods’ (new smart technology, etc.).