natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(8a) Eiropa 2020 jābūt stratēģijai, kas galveno uzmanību pievērš cilvēkiem un vides aizsardzībai, palīdz pārvarēt krīzi, novērš jaunu ekonomisko un sociālo sabrukumu, tiek cieši saskaņota ar strukturālo un kohēzijas politiku un vidējā un ilgtermiņā stimulē Eiropas ekonomiku un risina darba tirgus problēmas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu.
(8a) Europe 2020 should be a strategy to put people and the protection of the environment first and to come out of the economic crisis, to prevent a further economic and social collapse, to be closely coordinated with structural and cohesion policy and to boost our economies in the medium and long term and to tackle the challenges for the labour market arising from an ageing society.
(9) Stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir „gudra izaugsme”, proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un inovāciju.
(9) Within the Europe 2020 strategy, Member States should implement reforms aimed at " smart growth " , i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Reformām būtu jābūt vērstām uz izglītības kvalitātes uzlabošanu, tās pieejamības nodrošināšanu visiem un pētniecības, kā arī uzņēmumu snieguma stiprināšanu, lai veicinātu inovāciju un zināšanu nodošanu visā ES .
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, and strengthening research and business performance in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the EU .
Ar tām būtu jāveicina uzņēmējdarbība un jāpalīdz radošas idejas pārvērst inovatīvos produktos, pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas darbavietas, teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas.
They should encourage entrepreneurship and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Šajā kontekstā būtiski ir maksimāli likt lietā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
(9) Stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir „gudra izaugsme”, proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un inovāciju.
(9) Within the Europe 2020 strategy, Member States should implement reforms aimed at ‘ smart growth ’ , i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Reformām vajadzētu būt vērstām uz izglītības kvalitātes uzlabošanu, tās pieejamības nodrošināšanu visiem, samazinot to cilvēku skaitu, kas nepabeidz savu izglītību vai apmācības, apliecinot katras personas tiesības uz mūžizglītību, lai tiktu atzītas un sertificētas zināšanas un pētniecības un uzņēmumu snieguma stiprināšanu, lai veicinātu inovāciju un zināšanu nodošanu visā Eiropas Savienībā, lai palīdzētu likvidēt reģionālās neatbilstības un novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju .
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, reducing the number of people who fail to complete their schooling or training, affirming the right of every individual to lifelong learning so as to enable skills to be developed, recognised and certified, and strengthening research and business performance in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the European Union, so as to help eliminate regional imbalances and prevent the "brain drain" .
Ar tām būtu jāveicina uzņēmējdarbība , mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstība, kā arī jāpalīdz radošas idejas pārvērst inovatīvos produktos, novatoriskos un sociāli vērtīgos pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas un noturīgas darbavietas, teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas.
They should encourage entrepreneurship , small and medium sized enterprises (SME s ) development and help to turn creative ideas into innovative products, innovative and socially valuable services and processes that can create growth, quality and sustainable jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
(9a) Lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, dalībvalstīm būtu jācīnās pret pasākumiem, kas to palēnina, t. i., pret birokrātiskajiem šķēršļiem, pārmērīgu reglamentāciju un standartizāciju, augstiem nodokļiem un protekcionisma izpausmēm.
(9 a) In order to boost economic growth, Member States should fight measures that slow it down e.g. the bureaucratic burden, excessive regulation and standards, high taxes and protectionist tendencies.
(9b) Lai nodrošinātu ES vispārējos makroekonomikas rezultātus, galvenais nosacījums ir spēcīga un efektīva vienotā tirgus izveidošana; tas ir īpaši svarīgi ekonomikas un monetārās savienības uzticamībai, lai nodrošinātu panākumus ekonomikā, atjaunotu izaugsmi un radītu jaunas darba iespējas.
(9 b) Achieving a deep and efficient single market is a key element for ensuring the EU's overall macroeconomic performance; it is particularly crucial for the solidity of the economic and monetary union to deliver economic benefits, restore growth and create new job opportunities.
(10) Tāpat dalībvalstīm savās reformu programmās būtu jāpievēršas „ilgtspējīgai attīstībai”.
(10) Member States should also, through their reform programmes, aim at " sustainable growth " .
Ilgtspējīga attīstība nozīmē, ka tiek veidota ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomika, kurā efektīvi tiek izlietoti resursi, izmaksas un ieguvumi tiek sadalīti taisnīgi, tiek izmantota Eiropas vadošā loma jaunu procesu un tehnoloģiju, tostarp zaļo tehnoloģiju izstrādes jomā.
Sustainable growth means building a resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe ' s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Dalībvalstīm būtu jāīsteno vajadzīgās reformas, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un efektīvi izmantotu resursus.
Member States should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gases emissions and use resources efficiently.
Tāpat tām būtu jāuzlabo sava uzņēmējdarbības vide, jāstimulē zaļo darbavietu radīšana un jāmodernizē ražošanas bāze.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and modernise their industrial base.
(10) Tāpat dalībvalstīm savās reformu programmās un, pamatojoties uz pienācīgām darbavietām, būtu jāpievēršas „ilgtspējīgai izaugsmei”.
(10) Member States should also, through their reform programmes and based on decent jobs , aim at sustainable growth.
Ilgtspējīga izaugsme nozīmē, ka tiek veidota ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomika, kurā efektīvi tiek izlietoti resursi, izmaksas un ieguvumi tiek sadalīti taisnīgi, piešķirot pietiekamu finansējumu pārstrukturēšanai, un tiek izmantota Eiropas vadošā loma jaunu procesu un tehnoloģiju, tostarp videi nekaitīgu tehnoloģiju izstrādes jomā , radot vairāk darbavietu .
Sustainable growth means building a resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits , with sufficient funding made available to deal with the restructuring, and exploiting Europe ’ s leadership in the race to develop new processes and technologies, including particularly green technologies creating more jobs .
Šīm tehnoloģijām vajadzētu pēc iespējas būt pieejamiem visiem uzņēmumiem, tai skaitā mikrouzņēmumiem un MVU.
These technologies should, as far as possible, be made accessible to all companies, including micro-enterprises and SMEs.
Tāpat tām būtu jāuzlabo sava uzņēmējdarbības vide, jāstimulē noturīgu darbavietu radīšana gan attīstītas ekonomikas valstīs, gan valstīs, kur tā vēl attīstās, tostarp nodrošinot apmācību un prasmju iegūšanu, kas nepieciešama šādām darbavietām, un jāmodernizē ražošanas bāze , jo īpaši konversijas jomā .
They should also improve the business environment, stimulate creation of sustainable jobs in the old and new economy, including the provision of training and skills needed in these jobs and modernise their industrial base , particularly in the field of conversion .
(11) Dalībvalstu reformu programmām jābūt vērstām arī uz „integrējošu izaugsmi”.
(11) Member States" reform programmes should also aim at "inclusive growth".
Integrējoša izaugsme nozīmē to, ka tiek veidota vienota sabiedrība, kurā cilvēki spēj paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, tādējādi aktīvi piedaloties sabiedrībā un ekonomikā.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, thus to actively participate in society and economy.
Tādēļ ar dalībvalstu reformām būtu jānodrošina visiem piekļuve un iespējas visos dzīves posmos, lai tādējādi samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū, jo īpaši sievietēm, gados vecākiem darbiniekiem, jauniešiem, invalīdiem un likumīgiem migrantiem.
Member States" reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, disabled and legal migrants.
Ar tām būtu arī jāpanāk, ka ekonomikas izaugsmes ieguvumi nonāk pie visiem pilsoņiem visos reģionos.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā būtu jābūt darba tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai, izmantojot ieguldījumus sekmīgā darba maiņā, attiecīgo prasmju attīstīšanu, darba kvalitātes paaugstināšanu un cīņu pret sadrumstalotību, strukturālo bezdarbu un pasivitāti, nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development , rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States" reform programmes.
(11) Dalībvalstu reformu programmām jābūt vērstām arī uz „integrējošu izaugsmi”.
(11) Member States' reform programmes should also aim at "inclusive growth".
Integrējoša izaugsme nozīmē to, ka tiek veidota vienota sabiedrība, kurā cilvēki spēj paredzēt jo īpaši ar jaunajām tehnoloģijām, automatizāciju un datorizāciju saistītās pārmaiņas un tās pārvaldīt, tādējādi aktīvi piedaloties sabiedrībā un ekonomikā.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, particularly that brought about by new technologies, automation and the computing revolution, thus to actively participate in society and economy.
Tādēļ ar dalībvalstu reformām būtu jānodrošina visiem piekļuve un iespējas visos dzīves posmos, lai tādējādi samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū, jo īpaši sievietēm, gados vecākiem darbiniekiem, jauniešiem, kopšanas jomā nodarbinātajiem, invalīdiem, nekvalificētiem darba ņēmējiem, minoritāšu pārstāvjiem, jo īpaši romu tautības pārstāvjiem, likumīgiem migrantiem un tiem, kas nespēj iesaistīties darba tirgū .
Member States' reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, carers, people with disabilities, unskilled workers, minorities, in particular the Roma, legal migrants and those unable to participate in the labour market .
Pieņemot attiecīgus tiesību aktus, dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka ekonomikas izaugsmes ieguvumi nonāk pie visiem pilsoņiem visos reģionos.
By putting in place appropriate instruments, Member States should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā vajadzētu būt darba tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai, izmantojot ieguldījumus sekmīgā darba maiņā, mācību sistēmas un to prasmju attīstīšanu , kas atbilst darba tirgus vajadzībām , darba kvalitātes paaugstināšanu, dzimumu līdztiesību un cīņu pret sadrumstalotību , garantējot darba ņēmēju drošību visos nodarbinātības veidos, kā arī cīņu pret diskrimināciju , strukturālo bezdarbu , jo īpaši jauniešu bezdarbu, un pasivitāti, nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, training systems and development of skills matching the labour market needs , rising job quality and gender equality, fighting against segmentation, by providing security for workers under all forms of employment, discrimination, structural unemployment - in particular youth unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States' reform programmes.
(11a) Saistībā ar „integrējošas izaugsmes” mērķi dalībvalstīm pēc Komisijas iniciatīvas būtu jānosaka atbilstošs tiesiskais regulējums jaunajiem darba veidiem.
(11a) In the context of the 'inclusive growth' objective, Member States should, at the initiative of the Commission, set an appropriate legislative framework for the new forms of work.
Šādā regulējumā būtu jāņem vērā elastīgu nodarbinātības veidu nodrošināšana, izvairoties no darba tirgus sadrumstalošanas un garantējot individuālo un kolektīvo darba tiesību visaptverošu aizsardzību, tostarp darba un privātās dzīves savienošanu, kā arī atbilstošu sociālo drošību darba ņēmējiem.
Such a framework should pay attention to ensuring flexible forms of employment, while avoiding labour market segmentation and guaranteeing comprehensive protection of individual and collective labour rights, including the compatibility of work and private life, as well as adequate social security for workers.
(12) ES un dalībvalstu strukturālās reformas var dot efektīvu ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā, ja ar tām stiprina ES konkurētspēju pasaules ekonomikā, paver jaunas iespējas Eiropas eksportētājiem un rada konkurētspējīgu piekļuvi būtiskam importam.
(12) The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
Tādēļ reformās būtu jāņem vērā to ārējās konkurētspējas aspekti, lai veicinātu Eiropas izaugsmi un dalību atvērtos un godīgos tirgos visā pasaulē.
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster European growth and participation in open and fair markets worldwide.
(12) ES un dalībvalstu strukturālās reformas var efektīvi dot ieguldījumu kvalitatīvā izaugsmē un noturīgā un kvalitatīvā nodarbinātībā , ja ar tām adekvāti risina ilgstošo ekonomikas un finanšu krīzi un tādējādi stiprina ES konkurētspēju pasaules ekonomikā, paver jaunas iespējas Eiropas eksportētājiem un rada konkurētspējīgu piekļuvi būtiskam importam.
(12) The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to qualitative growth and sustainable and quality jobs if they respond appropriately to the continuing economic and financial crisis and thus enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
Tādēļ reformās būtu jāņem vērā to ārējās konkurētspējas aspekti, lai veicinātu izaugsmi Eiropas Savienībā un dalību atvērtos un godīgos tirgos visā pasaulē , ES cenšoties starptautiskajā līmenī stingri uzraudzīt tirgus dalībniekus, kuri būtiski ietekmē nodarbinātību, darbaspēka mobilitāti un sociālās jomas finanšu produktus, piemēram, pensijas .
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster growth in the European Union and participation in open and fair markets worldwide , with the EU seeking strong global supervision of players who have a significant influence on employment, labour mobility and social financial products such as pensions .
(13) Stratēģija Eiropa 2020 jāstiprina ar integrētu politikas kopumu, kuru dalībvalstīm būtu jāīsteno pilnībā un vienotā tempā , lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu papildu ietekmi.
(13) The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of policies, which Member States should implement fully and at the same pace , in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms.
(13) Stratēģija Eiropa 2020 jāstiprina ar integrētu politikas kopumu, kuru dalībvalstīm būtu efektīvi jāīsteno , ņemot vērā situāciju katrā valstī un to īpašās problēmas , lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu papildu ietekmi.
(13) The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of policies, which Member States should implement effectively, with due regard for their own domestic situations and their particular difficulties , in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms.
Būtu jānodrošina dalībvalstu veikto pasākumu vienotība ekonomikas, nodarbinātības un sociālajā jomā.
Coherence between actions taken by Member States in the economic, employment and social areas should be ensured.
(13a) Dzimumu vienlīdzības un darbaspēka nodrošināšanai darba tirgū ir svarīgi radīt apstākļus, lai sievietes un jaunietes varētu sākt strādāt nozarēs, kurās ir vīriešu pārsvars, un lai lauztu stereotipus, kuri joprojām pastāv šādās profesijās.
(13a) Creating the conditions for women and girls to enter into sectors where women are heavily under-represented and to combat stereotypes that still dominate these professions is key in ensuring both gender equality and labour market supply.
Visos ar Eiropa 2020 stratēģiju saistītajos politikas virzienos un pasākumos būtu jāņem vērā dzimumu līdztiesības jautājumi un tālab ar tiem aktīvi jāveicina iespēju vienlīdzība un dzimumu līdztiesība.
All policies and measures in the framework of the Europe 2020 s trategy should therefore strongly promote equal opportunities and gender equality and should be gender mainstreamed.
Tas attiecas arī uz iniciatīvām, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu tiesības un cīnīties ar sieviešu diskrimināciju.
This includes initiatives aimed at enhancing women's rights and at fighting discrimination against women.
Vajadzētu pārskatīt sociālās aizsardzības sistēmas, lai atceltu elementus, kas sekmē dzimumu nevienlīdzību.
Social protection systems should be reviewed with a view to abolishing elements that generate gender inequalities.
Vajadzētu nodrošināt labākus darba apstākļus nozarēs, kurās strādā daudz sieviešu.
Working conditions should be enhanced in sectors where women are over-represented.
Vajadzētu risināt piespiedu nepilnas slodzes nodarbinātības jautājumu.
The issue of involuntary part-time employment should be addressed.
Vajadzētu stiprināt dzimumu līdztiesību apmācības un izglītības jomās.
Gender equality in training and education should be strengthened.
Līdz 2020. gadam darba samaksas atšķirības starp dzimumiem būtu jāsamazina līdz 0–5 %.
By 2020, the gender pay gap should be reduced to 0-5 %.
Arvien labāks nodrošinājums ar visiem pieejamiem, cenu ziņā pieņemamiem, elastīgiem un augstas kvalitātes aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi bērnu aprūpes iestādēm, ir svarīgs veids, lai atvieglotu un veicinātu šo procesu virzībā uz dzimumu līdztiesību.
An increased provision of accessible, affordable, flexible and high-quality care services for all, in particular access to child care facilities, is an important way to facilitate and promote the process towards gender equality.
(13b) Plānojot un īstenojot ES finansējumu, tostarp Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas kohēzijas fonda finansējumu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā stratēģija Eiropa 2020, un jo īpaši tās sociālie un nodarbinātības aspekti.
( 13b ) Member States should take into account the Europe 2020 strategy, and, in particular, its employment and social aspects, when programming and implementing EU funding, including that from the European Social Fund, the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund.
Lai īstenotu stratēģijā Eiropa 2020 izvirzīto gudras, iekļaujošas un videi draudzīgas izaugsmes savstarpēji saistītos mērķus un lai efektīvāk atbalstītu nelabvēlīgā situācijā esošos mikroreģionus un visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, kas atrodas sarežģītā un neizdevīgā stāvoklī, ir ārkārtīgi svarīgi vairāk izmantot dažādo pieejamo finanšu instrumentu mijiedarbību un papildināmību.
The importance is underlined of the need for greater use of the synergies and complementarities of the various financial instruments available in order to meet the complex targets of the EU 2020 s trategy for smart, inclusive and green growth and to support more effectively the most disadvantaged micro-regions and the most vulnerable groups facing complex multi-dimensional disadvantages.
ES finansējumam jāpalīdz samazināt administratīvais slogs un jāatvieglo ilgtermiņa pasākumu īstenošana.
The use of the E U f unding has to reduce the number of bureaucratic hurdles and facilitate longer-term measures.
(14) Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija Eiropa 2020 būtu jāīsteno partnerībā ar visām valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kas dod ieguldījumu valsts reformu programmu izstrādē, to īstenošanā un vispārējā saziņā stratēģijas sakarā.
(14) While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
(14) Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija Eiropa 2020 būtu jāīsteno partnerībā ar visām valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kas dod ieguldījumu valsts reformu programmu izstrādē, to īstenošanā un vispārējā saziņā stratēģijas sakarā , jo sociālās politikas virzieniem jābūt saskaņotiem ar vietējiem apstākļiem un vēlmēm .
(14) While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of national reform programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy as social policies have to respond to local circumstances and preferences .
(14a) Lai nodrošinātu nodarbinātības politikas pamatnostādņu īstenošanu dalībvalstīs, būtu jāuzlabo atklātās koordinācijas metode, jo šobrīd tās nozīme dalībvalstīs ir pārāk neliela.
(14a) In order to ensure that the employment policy guidelines are implemented in the Member States, the open method of coordination should be improved as its impact in the Member States is too small.
Tā kā dažādās ES valstīs Lisabonas stratēģija tiek īstenota nevienmērīgi, atklātās koordinācijas metodes lietderīgums rada aizvien lielākas šaubas.
Given the uneven progress made in implementing the Lisbon Strategy in different EU countries, there are increasing doubts as to the usefulness of the open method of coordination.
Tāpēc šī metode jāuzlabo, lai palielinātu tās nozīmi izvirzīto mērķu īstenošanā.
It therefore needs to be improved so that it has a greater impact in terms of the implementation of the objectives that have been set.