natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· IKSD nodrošinājuma iespējamo paplašināšanu, iekļaujot PVKIU un to depozitārijus, ir jāizvērtē gaidāmajā PVKIU direktīvas pārskatā par PVKIU depozitāriju atbildību, ņemot vērā visus direktīvas apsvērumus.
· The possible extension of the coverage in ICSD to UCITS and their depositaries should be analysed in the upcoming review of UCITS Directive on the UCITS depositary liability's regime when all considerations of the Directive are taken in to account.
Šajā direktīvā nevajag iekļaut atsevišķus noteikumus par PVKIU.
There should not be a separate legislation for UCITS in this Directive.
Saskaņošanas pakāpe un kompensācijas apjoms
Degree of harmonisation on the level of compensation
Komisija ierosina augstāku minimālās kompensācijas apjomu katram ieguldītājam — EUR 50 000, nevis pašreiz spēkā esošo EUR 20 000.
The Commission proposes a higher level of minimum compensation for each investor, EUR 50 000 instead of EUR 20 000 in the current legislation.
Tomēr ir valstis, kurās ir augstākas kompensācijas robežvērtības: Apvienotā Karaliste (£ 50 000), Spānija (EUR 100 000) un Francija (EUR 70 000).
However there are countries that have higher limits for compensation; United Kingdom (£ 50 000), Spain (EUR 100 000) and France (EUR 70 000).
Referents atbalsta pilnīgu saskaņošanu, pretēji minimālai saskaņošanai — nosakot fiksētu kompensācijas līmeni EUR 100 000 apjomā (būtu pieļaujams arī augstāks robežlīmenis).
The rapporteur is in favour of full harmonisation - as opposed to minimum harmonisation - at a fixed level of compensation of EUR 100 000 (a higher limit would also be permitted).
Fiksēts kompensācijas līmenis palielina patērētāju aizsardzību, sniedz ieguldītājiem lielāku aizsardzību un nerada arbitrāžas risku dalībvalstu starpā.
This fixed level of compensation increases consumer protection, gives investors stronger protection and creates no risk of arbitrage between Member States.
Referents uzskata, ka nevienu no dalībvalstīm nedrīkst piespiest pazemināt kompensāciju līmeni.
The rapporteur is of the view that no Member States should be obliged to lower their level of compensation.
Tas varētu samazināt patērētāju aizsardzību.
The effect would be lower protection for consumers.
Patērētājiem, kas izvēlas ieguldīt savu naudu tirgū ar ieguldījumu sabiedrības starpniecību, ir jābūt tādai pašai aizsardzībai, kā tad, ja viņi būtu ieguldījuši naudu ar bankas vai citas kredītiestādes palīdzību.
Customers that choose to invest their money on the market through an investment firm should have the same protection as if they would have invested the money through a bank or other credit institutions.
Nauda, kuru iegulda ieguldījumu sabiedrība, ir jāaizsargā tādā pašā veidā kā nauda, kas iemaksāta bankas kontā.
Money that is deposited by the investment firm must be protected the same way as money deposited in a bank account.
· Noteikt augstāku minimālās kompensācijas līmeni katram ieguldītājam — EUR 100 000, nevis EUR 50 000.
· A higher level of minimum compensation for each investor, EUR 100 000 instead of EUR 50 000.
Finansēšanas principi un mehānisms — sistēmu finansēšanas kārtības saskaņošana
Funding principles and mechanism – Harmonisation of how the schemes should be funded
Referents atzinīgi vērtē kompensācijas sistēmu finansēšanas saskaņošanu un atbalsta minimālo vēlamā kapitāla līmeni un ex-ante finansējumu.
Harmonisation of the financing of the compensation schemes is welcomed, and the rapporteur favours a minimum target fund level and ex ante funding.
Komisija savu simulāciju balstīja uz nodrošināto vērtspapīru un naudas līdzekļu apmēru, kas saskaņā ar tās viedokli ir vispareizākais pamats, lai aprēķinātu vēlamā kapitāla līmeņa apmēru.
The Commission has made their simulation based on the amount of covered securities and monies which they think are the most appropriate calculation base to calculate the amount of the target fund level.
Komisija pamatoja savus aprēķinus tikai uz 10 dalībvalstu sistēmām.
The Commission has based its calculations on schemes from only 10 Member states.
Valstu sistēmu datu trūkums rada lielas grūtības pareiza vēlamā kapitāla līmeņa aprēķināšanā.
The lack of data at the national schemes level makes the calibration of an appropriate target fund level very difficult.
Tomēr pastāv pārliecinoši pierādījumi, ka ierosinātais 0,5 % vēlamais kapitāla līmenis ir pārāk augsts, jo īpaši tādēļ, ka fondiem ir jāaptver ieguldīto vērtspapīru pārvaldes pārkāpumu un krāpšanas gadījumi.
There is however strong evidence to suggest that the proposed target fund level of 0,5% is too high, especially since the funds should be covering cases of mismanagement and fraud in the deposited securities.
Pētījums par AK Finanšu pakalpojumu kompensācijas sistēmā saņemtiem prasījumiem dažu pēdējo gadu laikā parāda, ka prasījumu līmenis ir bijis relatīvi zems.
One study of the claims made on the UK Financial Services Compensation Scheme during recent years shows that the claims have been relatively low.
Pētījumā ierosināts, ka pirmsfinansēšanas iemaksu ir jānosaka ne vairāk kā 0,2 % apmērā (20 bāzes punkti).
The study suggests that a pre-funding contribution should be set at no more than 0,2% (20 basis points).
Pamatojoties uz manas dzimtenes — Zviedrijas vēsturisko pieredzi, būtu pietiekams 0, 05 % finansējuma līmenis.
Based on historical experience in my home country, Sweden, a fund level of 0,05% would be sufficient.
Ekonomists un neatkarīgais padomdevējs István Farkas ir izvērtējis kapitāla līmeni savā darbā „Ieguldītāju interešu aizsardzība, nodrošinot stabilu ICS finansēšanu — finansēšanas principi un mehānismi”: „Saskaņā ar OXERA ziņojumu no 1999. gada līdz 2003. gadam ES 15 dalībvalstīs kopējais prasījumu skaits bija apmēram 61 000.
The economist and independent advisor, István Farkas analyses the target level in his briefing paper "Safeguarding investors' interests by ensuring sound financing of ICS: Funding principles and mechanisms: "According to the OXERA report between 1999 and 2003 in the EU15, the total number of claims was around 61.000.
200 000 prasījumi nozīmētu 1–3 lielu (vidēja lieluma) ieguldījumu sabiedrību saistību neizpildi vai vairāku duču mazu sabiedrību grūtības.
200.000 claims would represent 1-3 large (medium sized) investment firms’ failure or a couple of dozen small companies in trouble.
Tādējādi, kapitāla līmenis būtu EUR 10 miljardi.
On that basis, the target level would be EUR 10 billion.
Lai gan 0,5 % kā nodrošinājuma līmeņa aprēķināšana nodrošinātajiem aktīviem nav pārāk skaidra, izmantojot aptuvenas aplēses un atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes par tirgus dalībnieku ieguldījumu, tas varētu būt aptuveni EUR 50 miljardi, proti, piecas reizes augstāks.”
Although the calculation of the 0,5% of the covered assets as a coverage level is not very clear, using a rough estimation and the reactions of the contributions of market participants to the Call for Evidence it might be around EUR 50 billion i.e. at least 5 times higher."
I. Farkas secina, ka „ir jāuzskata par pietiekamu 10 bāzes punktiem atbilstīgu nodrošinājuma līmeni attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību aktīviem, ko tā pārvalda prasībām atbilstošu klientu vārdā”.
Farkas concludes that "the coverage level as of 10 basis points of the assets managed by investment firms on behalf of eligible clients should be treated as sufficient".
Referents ierosina arī iekļaut IKSD uz risku pamatotu principu, ka iemaksu sistēmā nosaka atbilstīgi radītā riska pakāpei.
The rapporteur also proposes to include a risk-based principle in the ICSD that the contribution to a scheme shall be determined for each member on the basis of the degree of risk incurred by the firm.
· Katram dalībniekam noteiks tā iemaksu sistēmā atbilstīgi radītā riska pakāpei.
· The contribution to a scheme shall be determined for each member on the basis of the degree of risk incurred.
· Ierosinātajam ex-ante finansējumam ir jābūt pieejamam un visās dalībvalstīs vēlamā kapitāla līmeni ir jāsasniedz piecu, nevis desmit gadu laikā.
· The proposed ex-ante funds should be in place and have reached the target fund level in all Members States in five years instead of ten years.
· Finansējuma līmeni un iemaksas ir jāsamazina līdz pamatotam līmenim.
· The level of funding, the contributions, should be reduced to a justifiable level.
Dalībvalstis nodrošina, ka visas sistēmas izveido vēlamo kapitāla līmeni vismaz 0,3 % vērtībā no naudas vai finanšu instrumentiem, ko tur, pārzina vai pārvalda ieguldījumu sabiedrības.
Member States shall ensure that each scheme establishes a target fund level of at least 0.3% of the value of the monies and financial instruments held, administered or managed by the investment firms.
Aizdevumu mehānisms valstu sistēmu starpā
Borrowing mechanism between national schemes
Ierosinātā aizdevumu mehānisma pamatā ir dalībvalstu solidaritāte un tādēļ šo ideju ir jāvērtē atzinīgi.
The proposed borrowing mechanism is a mechanism of solidarity between Member States and should therefore be welcomed as an idea.
Tomēr dalībvalstis arī turpmāk būs atbildīgas par pienācīgu finanšu mehānismu izveidošanu.
However the Member States shall continue to have the responsibility to have appropriate financing mechanisms in place.
Lai izvairītos no tā, ka dažas dalībvalstis samazinātu savus fondus, referents piedāvā neuzsākt aizdevumu mehānismu līdz tam, kamēr visos sistēmu fondos nebūs pietiekami līdzekļu.
In order to avoid that some Member States would undersize their funds the rapporteur proposes that the borrowing mechanism should not be launched before all the schemes have sufficient money in their funds.
Lielākajai dalībvalstu daļai ir jāspēj atrast citi aizdevuma izsniegšanas veidi un tādēļ obligātā aizdošanas mehānisma mērķim ir jābūt zemākai procentuālai summai no pieejamiem finanšu līdzekļiem, nekā Komisijas ierosinātajam, proti, 5 %, nevis 10 %.
Most Member States should be able to find other resources for lending and therefore the compulsory lending mechanism should aim for a lower percentage of the available financial means than proposed by the Commission; at a level of 5% instead of 10%.
· Nedrīkst uzsākt obligāto aizdevumu mehānismu līdz tam, kamēr visas sistēmas tiek finansētas vēlamajā kapitāla līmenī.
· The obligatory lending mechanism should not start before all the schemes are funded at target fund level.
· Pēc piecu gadu perioda sistēmai ir tiesības aizņemties no visām pārējām Eiropas Savienības sistēmām, ja sistēma, kura ir nonākusi minētajā situācijā, ir iepriekš sasniegusi vēlamo kapitāla līmeni.
· After the five year period a scheme shall have the right to borrow from all other schemes within the Union provided that the scheme which finds itself in the situation had previously reached the target fund level.
· Obligātā aizdevuma līmenis ir samazināts no desmit līdz pieciem sistēmas procentiem.
· The level of obligatory lending is reduced from ten to five percent of the scheme.
Dalībvalstis nodrošina, ka 5 % no ex-ante finansējuma summas ir pieejami aizdevumiem citām sistēmām.
Member States shall ensure that 5% of the ex-ante funding amount of the schemes is available for lending to other schemes.
Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (IKSD) tika pieņemta 1997. gadā, lai papildinātu Ieguldījumu pakalpojumu direktīvu (šo direktīvu vēlāk aizstāja ar direktīvu par finanšu instrumentu tirgu ( MiFID )).
Directive 97/9/EC on Investor-Compensation Schemes (ICSD) was adopted in 1997 to complement the Investment Services Directive (the last one was replaced later by the Markets in Financial Instruments Directive (MiFID).
Patlaban, 10 gadus pēc IKSD stāšanās spēkā un tūlīt pēc finanšu krīzes, ir pienācis laiks IKSD darbības pārskatīšanai.
Ten years after the ICSD entered into force, and immediately after the financial crisis, it is the right time to review the functioning of the ICSD.
Nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu radīja tas, ka Komisija ir saņēmusi daudz sūdzību no ieguldītājiem par IKSD piemērošanu vairākās svarīgās lietās saistībā ar lieliem ieguldītāju zaudējumiem.
The review of this directive is a consequence of the fact that numerous complaints from investors about its application were submitted to the Commission, sometimes involving large losses suffered by them.
Bez tam, pārskatot IKSD, tiek ņemts vērā arī G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē noteiktais mērķis novērst jebkādas nepilnības reglamentācijas un uzraudzības sistēmā, kā arī atjaunot ieguldītāju uzticēšanos finanšu sistēmai.
Also, this review considers the objective set at G-20 level of addressing any loopholes in the regulatory and supervisory system and the objective of restoring investor confidence in the financial system.
Dalībvalstis nespēj pietiekami izpildīt minētā priekšlikuma mērķus.
The objectives of the proposal cannot be sufficiently fulfilled by the Member States.
Pašreiz ES spēkā esošais regulējums paredz tikai minimālos saskaņošanas principus, to tālāku attīstīšanu atstājot dalībvalstu ziņā.
The current EU framework only provides for some minimum harmonisation principles leaving it up to Member States to develop it further.
Tomēr dažās dalībvalstīs radušās problēmas liecina, ka nepieciešama papildu un daudz plašāka ES mēroga saskaņošana, lai nodrošinātu direktīvas mērķu īstenošanu ES.
However, problems encountered in some Member States demonstrate that additional and notably more extensive harmonisation at EU level is necessary in order to ensure that the objectives of the Directive are fulfilled within the EU.
Priekšlikuma mērķis ir uzlabot vienota ieguldījumu pakalpojumu tirgus pienācīgu darbību, sekmējot ieguldītāju aizsardzību un uzticēšanos ES.
The proposal aims at improving the proper functioning of a single market for investment services, increasing investor protection and investor confidence in the EU.
Jo īpaši tas paredzēts, lai uzlabotu IKSD pienācīgu darbību, noskaidrotu IKSD darbības jomu, ņemot vērā finanšu krīzi un nesenās izmaiņas ES normatīvajā vidē, mazinātu reglamentējošās sistēmas trūkumus un neatbilstību starp starpnieksabiedrību klientu aizsardzību un banku noguldītāju aizsardzību.
In particular, it aims at improving the practical functioning of the ICSD, at clarifying the scope of the ICSD taking into account the financial crisis and recent changes in the EU regulatory landscape, at reducing gaps in the regulatory system and disparities between the protection of clients of the brokerage firms and of banking depositors.
Ņemot vērā atšķirības sistēmu darbībā valsts līmenī, priekšlikums paredz vienotus noteikumus, lai saskaņotu sistēmu finansējumu un ikdienas praksi; turklāt priekšlikums sekmē aizņemšanās mehānisma izveidošanu starp valsts sistēmām kā pēdējo iespēju, lai kompensētu īslaicīgas sistēmu vajadzības, pamatojoties uz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes rūpīgi veiktu pētījumu, kā arī pienākumu atmaksāt jebkādu aizdevumu maksimāli piecu gadu laikā.
In the light of the existing differences in the functioning of the schemes at national level, the proposal introduces common rules to ensure a degree of harmonisation in the funding of the schemes and in the day-to-day practice; this is also the basis for the provision of a borrowing mechanism among national schemes as a last resort tool to compensate any temporary needs from schemes, subject to a rigorous assessment carried out by the European Securities and Markets Authority and to the obligation to repay any loan within the maximum period of five years.
Priekšlikumā ņemts vērā arī proporcionalitātes princips, jo visi risinājumi ir izvērtēti, ņemot vērā to rentabilitāti un dalībvalstu tirgu īpatnības.
The proposal respects the principle of proportionality as all solutions have been assessed against its cost-efficiency and they respect the particularities of markets in Member States.
Priekšlikums attiecas tikai uz būtiskāko mērķu sasniegšanu, proti, vajadzības gadījumā tas paredz minimālos saskaņošanas principus, piemēram, attiecībā uz kārtību, kādā kompensācijas sistēmu dalībnieki veic iemaksas sistēmā.
The proposal does not go beyond what it is necessary to achieve the objectives pursued, in particular, it keeps minimum harmonisation principles where pertinent, for instance concerning the modalities according to which the members of the compensation schemes have to contribute to the scheme.
Aizņemšanās sistēmas ieviešana starp valstu sistēmām atbilst proporcionalitātes principam, jo tā neskar dalībvalstu fiskālo atbildību; tas ir pēdējās iespējas pasākums, ņemot vērā citus iepriekš izmantotus finansēšanas mehānismus (dalībnieku parastās un papildu iemaksas); tā ir tikai aizdevuma iespēja, uz ko attiecas procentu maksājumi un aizņēmumu sistēmas atmaksas saistības, un tai ir ierobežots termiņš un lielums.
The introduction of a borrowing system between the national schemes is consistent with the proportionality principle in that it does not impinge any fiscal responsibility of Member States, it is a last resort measure subject to the previous use of other funding mechanisms (ordinary and additional contributions from members), it only introduces a lending possibility subject to the payment of interests and to a repayment obligation from the borrowing scheme and it is limited in time and size.
2. „Ieguldījuma darījums” ir ieguldījumu pakalpojums un darbība, kas definēti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, un papildpakalpojums, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma B iedaļas 1. punktā(*).
2. 'investment business' shall mean investment services and activities as defined in Article 4(1)(2) of Directive 2004/39/EC and the ancillary service referred to in point 1 of Section B of the Annex I to Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council;
2. „Ieguldījuma darījums” ir ikviens ieguldījumu pakalpojums un darbība, kas definēti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, un papildpakalpojums, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma B iedaļas 1. punktā(*).
2. 'investment business' shall mean any of the investment services and activities as defined in Article 4(1)(2) of Directive 2004/39/EC and the ancillary service referred to in point 1 of Section B of the Annex I to Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council;
b) tiesu iestāde ar ieguldījumu sabiedrības vai trešās personas, kurā ieguldījumu sabiedrība ir noguldījusi finanšu instrumentus, finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ ir pieņēmusi lēmumu, kas attiecībā uz ieguldītājiem atceļ iespēju apmierināt to prasījumus pret sabiedrību vai attiecībā uz sabiedrību atceļ iespēju apmierināt tās prasības pret trešo personu.
(b) a judicial authority has made a ruling, for reasons directly related to the financial circumstances of the investment firm or the financial circumstances of any third party with whom financial instruments have been deposited by the investment firm, which has the effect of suspending investors' ability to make claims against the firm or the firm's ability to make claims against the third party.
b) tiesu iestāde ar ieguldījumu sabiedrības vai trešās personas, kurā ieguldījumu sabiedrība ir noguldījusi finanšu instrumentus, finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ ir pieņēmusi lēmumu , ko īsteno atbilstīgi konkrētās dalībvalsts tiesību aktiem un kas attiecībā uz ieguldītājiem atceļ iespēju apmierināt to prasījumus pret sabiedrību vai attiecībā uz sabiedrību atceļ iespēju apmierināt tās prasības pret trešo personu.
(b) a judicial authority has made a ruling which is enforceable, in accordance with the Member State’s legislation , for reasons directly related to the financial circumstances of the investment firm or the financial circumstances of any third party with whom financial instruments have been deposited by the investment firm, which has the effect of suspending investors' ability to make claims against the firm or the firm's ability to make claims against the third party.
Tiesas lēmumu varētu arī pārsūdzēt vai arī tikai izpildīt.
A court decision could, also, be subject to appeals or simply enforceable.
Šis noteikums būtu jāattiecina vienīgi uz izpildāmiem lēmumiem.
This provision should refer only to enforceable ones.
1. pants – 4. punkts – d apakšpunkts
Article 1 – point 4 – point d
d) Svītro 4. punktu.
(d) Paragraph 4 is deleted.
Dalībvalsts šajā direktīvā paredzēto nodrošinājumu drīkst samazināt līdz noteiktam procentuālam apjomam no ieguldītāja prasījuma.
A Member State may limit the cover provided for in this Directive to a specified percentage of an investor's claim.
Nodrošināmā summa procentuāli tomēr ir vienāda ar 80 % no prasījuma apjoma vai lielāka , ja summa, kas jāizmaksā saskaņā ar kompensācijas sistēmu, ir mazāka par to , kas paredzēta šajā direktīvā .
The percentage covered shall , however, be equal to or exceed 80 % of the claim as long as the amount to be paid under the compensation scheme is lower than that provided for in this Directive ."
Ņemot vērā to, ka kompensācijas sistēmas finansējumu veido dalībvalstu iemaksas, kas rada tām nopietnu finansiālo slogu, ir taisnīgi, ka daļa no iespējamajiem zaudējumiem būtu jāsedz arī ieguldītājiem (kā labā apdrošināšanas sistēmā).
Considering that funding the compensation scheme is made out of the members contributions, which pose a serious financial burden on them, it is equitable that part of the potential loss to be borne also by the investors (as in good insurance).
Tie varētu būt 20 %.
20% should be a fair percentage.
4.b pants – 1. punkts – b apakšpunkts
Article 4 b – paragraph 1 – point b
b) šīs daļas a) punktā minētā situācija ir radusies sakarā ar nepietiekamiem līdzekļiem , kā minēts 4.a panta 3. punktā;
(b) the situation referred to in point (a) of this subparagraph is due to a lack of funds as referred to in Article 4a(3);
b) šīs daļas a) apakšpunktā minētā situācija ir radusies tādēļ, ka nav sasniegts tas līdzekļu apjoms , kas minēts 4.a panta 3. punktā;
(b) the situation referred to in point (a) of this subparagraph is due to the fact that the target level of funds as referred to in Article 4a(3) has not been reached ;
Precīzāks skaidrojums.
For a better clarification.
4.b pants – 3. punkts – 2. daļa
Article 4 b – paragraph 3 – subparagraph 2
EVTI nosūta aizdevumu sistēmām savu apstiprinājumu kopā ar g) punktā minēto informāciju.
ESMA shall transmit its confirmation together with the information referred to in paragraph (g) to the lending Schemes.
Aizdevumu sistēmas saņem šo apstiprinājumu un informāciju 15 darba dienu laikā.
They shall receive this confirmation and information within 15 working days.
Aizdevumu sistēmas nekavējoties un vēlākais nākamo 15 darba dienu laikā pēc apstiprinājuma un informācijas saņemšanas veic aizdevuma maksājumu aizņēmumu sistēmai.
The lending schemes shall, without delay but at the latest within further 15 working days after reception effect payment of the loan to the borrowing scheme.
EVTI nosūta aizdevumu sistēmām savu apstiprinājumu kopā ar g) apakšpunktā minēto informāciju.
ESMA shall transmit its confirmation together with the information referred to in paragraph (g) to the lending Schemes.
Aizdevumu sistēmas nekavējoties un vēlākais nākamo 30 darba dienu laikā pēc apstiprinājuma un informācijas saņemšanas veic aizdevuma maksājumu aizņēmumu sistēmai.
The lending schemes shall, without delay but at the latest within further 30 working days after reception effect payment of the loan to the borrowing scheme.
Trīsdesmit dienas ir reālāks termiņš.
30 days is more realistic term.
Minēto sistēmu uzskata par priviliģētu kreditoru un tās prasījumu uzskata par galveno.
The scheme shall be considered to be a privileged creditor and shall have first rank of preference.
Sk. grozījuma Nr. 7 pamatojumu.
See the justification to AM 7.
4.b pants – 5. punkts – 1. daļa (jauna)
Article 4 b – paragraph 5 – subparagraph 1
Šādos līgumos ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (**) ietvertās prasības .
Such agreements shall take into account the requirements set out in Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council.