natgillin/translations-raw huggingface dataset:
21. tomēr saskaņā ar pašreizējo informāciju atzīst, ka GEEREF varētu būt grūti ievērot ESAO Attīstības palīdzības komitejas ( DAC ) kritērijus publiskās palīdzības attīstības jomā ( ODA ), jo ieguldījumus noteiks, ņemot vēra finansiālo ieņēmumu prognozes, nevis attīstības vajadzības; norāda uz risku, ka nabadzības izskaušana, kas ir minēta kā GEEREF īpašs mērķis, varētu kļūt tikai par fonda otršķirīgu prioritāti; tādēļ uzsver, ka papildus skaidru attīstības kritēriju izstrādei, lai noteiktu projektus, kas atbilst GEEREF kritērijiem, Komisijai arī būtiski jāpalielina attīstības palīdzība piešķīrumu veidā, lai nabadzīgākos iedzīvotājus varētu apgādāt ar ilgtspējīgu enerģiju;
Recognises however that, as currently envisaged, the GEEREF may have difficulty in complying with the criteria for Official Development Assistance (ODA) established by the OECD Development Assistance Committee (DAC), as investment will be steered by prospects for financial returns rather than development needs; recognises the risk that poverty reduction, mentioned as a specific objective of the GEEREF, might become only a secondary priority of the fund; stresses, therefore, that, in addition to developing clear development criteria to screen projects eligible for GEEREF funding, the Commission must also significantly increase grant-based development aid in order to provide sustainable energy services to the poorest;
Jaunattīstības valstis nākamajās desmitgadēs sastapsies ar ļoti nozīmīgām problēmām enerģijas un klimata pārmaiņu jomā, jo:
Developing countries will face very significant challenges relating to energy and climate change over the coming decades; in particular:
§ N. Sterna ziņojums un Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) pētījumi parāda, ka visnabadzīgākās valstis, iespējams, piedzīvos visvairāk klimata pārmaiņu un tām būs vismazākās iespējas pielāgoties šīm sekām.
§ The Stern review and the studies by the IPCC show that the poorest countries will likely suffer the worst impacts of climate change, and have the least capacity to adapt to those impacts.
§ Tajā pašā laikā piekļuve moderniem energopakalpojumiem joprojām ir aktuāls jautājums daudzām jaunattīstības valstīm.
§ At the same time, access to modern energy services remains an issue for many developing countries.
Pašreiz 1,6 miljardiem cilvēku nav pieejami pamata energopakalpojumi.
Currently, 1.6 billion people do not have access to basic energy services.
2,4 miljardi cilvēku izmanto tradicionālo biomasu ēdiena gatavošanai un mājokļu apsildei.
2.4 billion people rely on traditional biomass for cooking and heating.
Atjaunojamās enerģijas attīstība jaunattīstības valstīs var būt nozīmīga, nodrošinot piekļuvi moderniem energopakalpojumiem.
The development of renewable energy in developing countries can play an important role in ensuring access to modern energy services.
Tāpat ir svarīgi pielikt visas pūles, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas ilgākā laikā, jo īpaši tāpēc, ka jaunattīstības valstu ekonomika pieaug vienlaikus ar to enerģijas pieprasījumu.
It is also critical for efforts to reduce emissions of greenhouse gases over the longer term, particularly as developing economies grow, along with their energy demand.
Tā arī dos būtiskus energodrošības ieguvumus.
It will also have important benefits for energy security.
Piemēram, ir gaidāms, ka Indija, kas jau importē 70 % savas jēlnaftas un saražo tikai 50 % tai nepieciešamās dabasgāzes, līdz 2020. gadam dubultos savu enerģijas pieprasījumu.
For example, India, which already imports 70% of its crude oil, and only produces 50% the natural gas it needs, is expected to double its energy demand by 2020.
Tādēļ, atbalstot atjaunojamās enerģijas dažādošanu un energoefektivitāti, jaunattīstības valstīs un jaunās ekonomikas valstīs uzlabosies piegādes drošība.
Supporting diversification into renewables and energy efficiency in developing countries and emerging economies will therefore improve security of supply.
Investīcijas energoefektivitātē un atjaunojamajā enerģijā arī ir instruments, lai novērstu to, ka vismazāk attīstīto valstu eksporta ienākumus pilnībā absorbē pieaugošās fosilās enerģijas cenas.
Investments in energy efficiency and renewables are also key to prevent the export incomes of least developed countries being completely absorbed by rising fossil energy prices.
Tādēļ ES ir jāuzskata atbalsts atjaunojamās enerģijas avotiem un energoefektivitātei jaunattīstības valstīs par nozīmīgu tās enerģijas un klimata pārmaiņu stratēģijas, kā arī tās attīstības politikas daļu.
The EU should therefore see support for renewable energy and energy efficiency in the developing world as an integral part of its energy and climate change strategy, and of its development policy.
Daudz vairāk uzmanības ir jāvelta energoefektivitātei un atjaunojamās enerģijas avotiem divpusējās un daudzpusējās attīstības palīdzībā, un ES arī ir jāiegulda līdzekļi un aktīvi jāpalīdz institucionālās kapacitātes izveidē.
Much more attention has to be put on energy efficiency and renewables in bi-lateral and multilateral development aid and EU should also finance and actively assist institutional capacity building.
Tomēr tikai publiskā sektora finansējums nevar nodrošināt vēlamās investīcijas.
Public sector funding alone can however not provide the investment required.
Līdz ar subsīdijām, lētiem aizdevumiem un institucionālās kapacitātes izveidi valsts nauda arī varētu būt nozīmīga, līdzsvarojot privātā sektora kapitālu situācijās, kad citādi investīciju riski varētu būt pārāk augsti.
Beneath grants, cheap loans and institutional capacity building, public money could also play a key role in leveraging private sector capital, in situations where, otherwise, the investment risks might be too high.
Komisijas priekšlikums par Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda ( GEEREF ) izveidi var būtiski palīdzēt līdzsvarot šīs privātā sektora investīcijas.
The Commission's proposal for a Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund (GEEREF) can have an important role in helping to leverage this private sector investment.
Tomēr ir svarīgi nodrošināt, lai šī fonda mērķis ir tehnoloģijas un valstis, kur tas var dot visefektīvākos ieguldījumus.
However, it is important to ensure that this fund is targeted at the technologies and countries where it can make the most effective contribution.
Investīciju izvēle
Investment choice
Komisija ir pareizi secinājusi, ka vislielāko ieguvumu no publiskā sektora investīcijām var gūt kapitāla finansējumā mazāka mēroga projektiem, ko citādi starptautiskās finanšu iestādes un privātie investori nelabprāt atbalstītu.
The Commission have rightly identified that the greatest benefits from public sector investments can be found in equity financing for smaller scale projects, which International Financing Institutions and private investors might otherwise be reluctant to support.
Šāda veida finansējums ļauj uzņēmumiem saņemt naudu, nepaliekot parādā.
This form of financing allows the businesses to obtain money without taking on debt.
Tā vietā, lai atmaksātu konkrētu naudas summu kādā noteiktā laikā, tiek dotas uzņēmuma īpašumtiesību akcijas.
A share of the business ownership is given instead of having to repay a specific amount of money at any particular time.
Kapitāla investīcijas ir īstā riska kapitāls.
Equity investments are true risk capital.
Investīcijas nav saistītas ar īpašiem aktīviem, ko no uzņēmumiem var atpirkt, un, ja uzņēmums izput, kapitāla investoram ir mazākas iespējas saņemt atpakaļ savu sākotnējo ieguldījumu nekā citiem investoriem.
The investment is not tied to any particular assets that can be redeemed from the business and, should the business fail, an equity investor is less likely to get their original investment back than other investors.
Tā vietā, lai nodrošinātu finansējumu tieši mērķa grupām, GEEREF aktīvi iesaistīsies reģionālo apakšfondu izveidē un finansēšanā.
Rather than providing finance directly to the target groups, GEEREF will actively engage in the creation and funding of regional sub-funds.
Lai pieejamo finansējumu atbilstīgi izmantotu un izveidotu privātajam sektoram pievilcīgus finanšu instrumentus, ir jānosaka skaidri kritēriji, kas vismaz ievēro vislabākos starptautiskos standartus attiecībā uz vides un sociālo drošību.
In order to make good use of the funds available and to create a financial instruments which is attractive to the private sector, clear criteria that at least satisfy best international standards with regard to environmental and social safeguards.
Apakšfondi, kuros GEEREF investēs, ir skaidri jāvada ar šādu standartu palīdzību, un to investīciju politikai:
The sub-funds that GEEREF will invest in should be clearly guided by such standards and their investment policies should:
- ir jāatbalsta atjaunojamās enerģijas investīcijas atsevišķi un arī kopā ar energoefektivitātes pasākumiem (celtniecības un apgaismojuma sektoros un aukstuma ķēdē),
- favour renewables energy investments as stand alone and also in combination with energy efficiency measures (in the building and lighting sectors, in the refrigeration chain)
§ ir jāatbalsta investīcijas energoefektivitātē,
§ favour energy efficiency investments
§ nav jāatbalsta līdzsadedzināšana esošajās un jaunajās akmeņogļu spēkstacijās,
§ not finance co-firing in existing and new coal power plants
§ nav jāfinansē šķidro lauksaimniecības kurināmo projekti,
§ not finance liquid agrofuels projects
§ nav jāfinansē to lielo un mazo motoru ražošana, kuri darbojas ar dīzeļdegvielu un petroleju.
§ not finance diesel and kerosene big and small engines
Prioritārās valstis
Priority countries
Sākotnējais finansējums EUR 80 miljonu apmērā ir relatīvi pieticīgs, un tādēļ tas ir jāizmanto mērķtiecīgi.
The initial funding base of €80 million is relatively modest and should therefore be used in a targeted way.
Sīkākai šī jaunā instrumenta uzraudzībai pirmajos gados arī ir jāļauj ES iestādēm novērtēt šīs jaunās pieejas darbību un radīt pamatu ievērojamam ES, dalībvalstu un citu valstu ieguldījumu kāpumam.
Detailed monitoring of the first years of this new instrument should also allow EU Institutions to evaluate the performance of this new approach and create a basis for substantial raises in contributions, by the EU, Member States and other countries.
Šīs programmas pamatdokuments ir Attīstības sadarbības instruments Nr. 1905/2006
The basic act for this programme is the Development Cooperation Instrument No 1905/2006
Galvenā budžeta pozīcija ir 21 04 01.
The main budget line is 21 04 01.
Saskaņā ar tematisko programmu GEEREF darbības joma ir atbalsts reģionālajiem apakšfondiem Subsahāras Āfrikā, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna salu valstīs, Eiropas kaimiņvalstīs (tostarp Ziemeļāfrikas valstīs un Austrumeiropas valstīs, kas nav ES valstis, arī Krievijā), Latīņamerikas un Āzijas valstīs (tostarp Centrālāzijas un Tuvo Austrumu valstīs).
In accordance with the ENRTP, the scope of the GEEREF is to support regional sub-funds for Sub-Saharan Africa, Caribbean and Pacific Island States, the countries of the European Neighbourhood (including North-Africa, and non-EU Eastern Europe including Russia), Latin America, and Asia (including Central Asia and the Middle East).
Īpaša uzmanība tiks pievērsta ĀKK valstu vajadzībām.
There will be a special emphasis on serving the needs of the ACP countries.
Šī fonda pamatkoncepcija, līdzsvarojot privātā sektora finansējumu projektos vietējā līmenī, ir tāda, ka tas ir novatorisks investīciju instruments.
The key concept behind this fund, leveraging private sector funding into projects at a local level, is that it is an innovative investment instrument.
Tas būtiski atšķiras no vairākām citām ES iniciatīvām, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu enerģiju jaunattīstības valstīs un kuras vairāk pievēršas darbam valdību starpā.
It varies significantly from a number of other EU initiatives aimed at supporting sustainable energy in developing countries which are more focussed on government to government working.
Investīciju pamatā būs novērtējums:
Investments will be based on an assessment of:
§ par to, kur „augšupēja” privātā sektora virzīta pieeja, nevis kontakti valdību starpā, iespējams, ir visefektīvākā;
§ where a ´bottom up´ private sector-led approach, rather than government to government contact, is more likely to be effective;
§ par to, kur ir vislielākā vajadzība, kas pamatā būs visnabadzīgākās valstis un kopienas;
§ where there is most need, which will generally be the poorest countries and communities; and
§ par to, kur potenciālais ieguvums attiecībā uz emisiju, nabadzības mazināšanu un/vai energopiegādes drošību, iespējams, būs vislielākais.
§ where the potential benefits, in terms of emissions, alleviation of poverty and/or security of energy supply are likely to be greatest.
Visu apsverot, var secināt, ka atbalsta mērķis ir Āfrika, Centrālamerika, Indija un Karību valstis.
On balance, this suggests support should be targeted at Africa, Central America, India and the Caribbean.
Šķiet neiespējami, ka Krievija ar savām milzīgajām enerģijas rezervēm un būtisko tehnoloģisko jaudu gūtu ievērojamu labumu no fonda; lai gan varētu būt arī tā, ka tiek atbalstīti energoefektivitātes projekti Krievijā, ja ieguvumi ir skaidri un nozīmīgi.
It appears unlikely that Russia, with its large energy reserves and significant technological capacity, would benefit significantly from the fund; though there may be a case for supporting energy efficiency projects in Russia where the benefits are clear and significant.
Saikne ar cita veida attīstību, iniciatīvām enerģijas un klimata pārmaiņu jomā
Links with other development, energy and climate change initiatives
Klimata pārmaiņas un enerģija tagad ir nozīmīgi mērķi attīstības politiku izveidē.
Climate change and energy are now critical objectives for development policies.
Lai GEEREF strādātu veiksmīgi, ir svarīgi to aplūkot šo plašāko attīstības politiku kontekstā un ir svarīgi, ka veiktie pūliņi to papildina.
To be successful, it is important that GEEREF is seen in the context of these wider development policies, and that efforts are made are complementary to them.
Šīs politikas ietver tās, kas ir uzsāktas 2002. gada Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību, tostarp ES Enerģētikas iniciatīvu.
These policies include those launched at the 2002 World Summit on Sustainable Development, including the EU Energy Initiative.
Tā piedāvā EUR 220 miljonus, lai līdzsvarotu privātā sektora projektu finansējumu, kas uzlabo piekļuvi enerģijai jaunattīstības valstīs.
This offers a €220 million facility to leverage private sector funding for projects which improve access to energy in developing countries.
Subsīdijas tiks piedāvātas kā līdzfinansējums ar enerģiju saistītiem projektiem, kuri atrodas ĀKK valstīs un kuri palīdzētu mazināt nabadzību šajās valstīs.
Grants will be offered to co-fund energy-related projects located in ACP countries which would help alleviate poverty in those countries.
Ir skaidrs, ka šīs iniciatīvas mērķi ir ļoti līdzīgi GEEREF mērķim, un ir svarīgi, lai šīs divas iniciatīvas darbotos tandēmā.
Clearly the objectives of this initiative are very similar to GEEREF´s, and it is important that the two initiatives work in tandem.
Līdzīgā veidā Pasaules Banka un reģionālās attīstības bankas iegulda arvien lielākas summas atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes projektos.
Similarly the World Bank and Regional Development Banks are investing increasingly significant sums into renewable energy and energy efficiency projects.
Pasaules Banka apgalvo, ka 2006. gadā šādos projektos tā ir ieguldījusi USD 680 miljonus.
The World Bank claims to have invested $680 million into such projects in 2006.
Katra no reģionālajām attīstības bankām veido pati savas finansēšanas programmas.
Each of the Regional Development Banks are developing their own funding programmes.
Ir jāsaka vēlreiz, ka ir svarīgi, lai GEEREF darbotos saskaņā ar šīm pieaugošajām iespējām.
Again, it is important that GEEREF works in harmony with these growing facilities.
Attīstības komitejaS ATZINUMS (*)
OPINION of the Committee on Development (*)
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atzinīgi vērtē GEEREF kā novatorisku finansēšanas instrumentu, ar kura palīdzību varētu pārvarēt šķēršļus, lai veiktu ieguldījumus energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā; atgādina, ka saskaņā ar novērtējumu divi miljardi cilvēku enerģijas nodrošināšanai ir spiesti izmantot tikai malku un vircu, un ka attiecīgi ierosinātais minimālais finansējuma mērķis 100 miljonu eiro apmērā, paredzot tikai 15 miljonus eiro 2007. un 2008. gadā, kā GEEREF ieguldījums ir ļoti nepietiekams, ņemot vērā mērķi „palielināt energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektu daļu un ievērojami veicināt ilgtspējīgu attīstību”; tāpēc aicina Komisiju palielināt ieguldījumu, tajā pašā laikā mudinot dalībvalstis un daudzpusējās finanšu iestādes apvienot spēkus, lai ievērojami palielinātu fonda apjomu;
Welcomes GEEREF as an innovative financing instrument to help overcome the barriers to investment in energy efficiency and renewables; recalls, however, that an estimated two billion people have to rely on fuelwood and animal dung for their energy needs and that consequently the suggested minimum funding target of EUR 100 million - with a contribution of only EUR 15 million for each of the years 2007 and 2008 – is woefully inadequate as GEEREF's contribution when the goal is to “boost the share of energy efficiency and renewable energy projects and substantially contribute to sustainable development”; therefore urges the Commission to raise its contribution, while at the same time encouraging Member States as well as multilateral finance institutions to join forces in order to significantly increase the size of the Fund;
7. uzskata, ka fondam jānodrošina piekļuve energoefektīvām atjaunojamās enerģijas ražošanas tehnoloģijām jaunattīstības valstīs un jaunas iespējas Eiropas un vietējiem uzņēmumiem, īpaši MVU, cita starpā veicinot pētniecību, zinātību nodošanu un paraugprakses apmaiņu, lai uzlabotu energoefektīvu tehnoloģiju izplatību šajās valstīs.
Believes that the fund should result in access to energy efficiency and renewable energy technologies in developing countries and new opportunities for European companies and local companies, particularly SMEs,, by promoting inter alia research, the transfer of know-how and the exchange of good practice in order to improve the dissemination of energy efficient technologies in these countries.
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs , Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
par pieprasījumu aizstāvēt Claudio Fava imunitāti un privilēģijas
on the request for defence of the immunity and privileges of Claudio Fava
– ņemot vērā Claudio Fava 2007. gada 29. maijā iesniegto pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar civilprasību, kas pret viņu celta Marsalas civiltiesā, par ko paziņots 2007. gada 6. jūnija plenārsēdē,
– having regard to the request by Claudio Fava for defence of his immunity in connection with civil proceedings brought against him before the Marsala Civil Court, of 29 May 2007, announced in plenary sitting on 6 June 2007,
– uzklausot Claudio Fava saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
– having heard Claudio Fava in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier , 1964. g. krājums ( Recueil ), 195. lpp., un lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, 1986. g. krājums ( Recueil ), 2391. lpp. ,
Case 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964] ECR 195 and Case 149/85 Wybot v Faure and others [1986] ECR 2391. of the Court of Justice of the European Communities,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6‑0007/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0007/2008 ),
Parlamenta priekšsēdētājs 2007. gada 6. jūnija plenārsēdē paziņoja, ka ir saņēmis Parlamenta deputāta Claudio Fava pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti, kas iesniegts ar 2007. gada 29. maija vēstuli, kura nodota Juridiskajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu.
At the sitting of 6 June 2007, the President of Parliament announced that he had received a request for the defence of the parliamentary immunity of Claudio Fava by letter of 29 May 2007, which was forwarded to the Committee on Legal Affairs, pursuant to Rule 6(3) of the Rules of Procedure.
Pieprasījums ir saistīts ar civilprasību, ko David Salvatore Costa ir cēlis pret C. Fava un citiem atbildētājiem un ko pašlaik izskata Marsalas civiltiesa.
The request relates to civil proceedings brought by Mr David Salvatore Costa against Mr Fava, along with other defendants, which are currently pending before the Civil Court of Marsala.
Ar 2007. gada 22. februāra pavēsti D. S. Costa aicināja C. Fava un citus atbildētājus ierasties tiesā, lai atbildētu prasībā kopīgi vai atsevišķi maksāt summu, kuru tiesa atzītu par taisnīgu kompensāciju par paziņojumiem, ko viņi 2006. gada 16. novembrī izteica valsts telekanāla RAI 2 pārraidītajā televīzijas programmā Annozero , kura tovakar bija veltīta Sicīlijai.
By writ of summons of 22 February 2007, Mr Costa summoned Claudio Fava and the other defendants to appear before the Court in order to answer to a claim for them to be ordered to pay, jointly and severally or individually, such amount as the Court should consider just as compensation for statements they made on 16 November 2006 during the TV programme ‘Annozero’ broadcast by the State television channel RAI 2 , which, that evening, was devoted to Sicily.
Starp programmas viesiem bija reģiona prezidents Salvatore Cuffaro un C. Fava .
Among the guests on the programme were the President of the Region, Mr Salvatore Cuffaro, and Mr Fava.
Saskaņā ar D. S. Costa pavēsti programmas noslēgumā C. Fava pēc nikniem pret S. Cuffaro vērstiem apvainojumiem teatrālā balsī izteica nesavaldīgas apmelojošas un neslavu ceļošas apsūdzības pret D. S. Costa , kurš turklāt debatēs nebija klāt.
According to Mr Costa's writ of summons, in the final part of the programme, Mr Fava, after violently hurling abuse at Mr Cuffaro, in a theatrical tone, wildly launched slanderous and defamatory accusations against Mr Costa, who was, moreover, not present during the debate.
It īpaši C. Fava izteicās šādi: „Pirms kāda laika mēs runājām par vairākiem padomniekiem, kuri ir arestēti.
In particular, Mr Fava stated as follows: ‘ A while ago we were talking about a number of councillors who have been arrested.
Mēs runājam par kādu padomnieku, kuru arestēja, jo viņš vēlēšanu kampaņas laikā savā oficiālajā automašīnā bija kopā ar policijas meklētu mafijas pārstāvi, kopā ar kuru viņš devās uz sanāksmēm, lai aicinātu balsot par viņu.
We are talking about a councillor who was arrested because he was accompanied in his official car, during his electoral campaign, by a Mafia fugitive from justice whom he took to meetings to ask for votes.
Vai mēs varētu to uzskatīt par pārpratumu?
Do we think this was a misunderstanding?