natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1083/ 2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1639/2006/ΕK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads)
– having regard to Decision No 1639/2006/ΕC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013)
– ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par turpmāko reģionālās politikas devumu Eiropas Savienības inovācijas iespējām
– having regard to its resolution of 10 May 2007 on the contribution of the future regional policy to the innovative capacity of the European Union
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0184 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0184 . ,
Pieņemtie teksti P6_TA(2007)0212 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0212 . ,
– ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the Green Paper on Territorial Cohesion and the state of the debate on the future reform of cohesion policy
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0163 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0163 . ,
– ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par paraugpraksi reģionālās politikas jomā un šķēršļiem struktūrfondu izmantošanā
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the Structural Funds
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0156 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0156 . ,
– ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Struktūrfondu regulas 2007.–2013. gada plānošanas periodam īstenošanu — pārrunu rezultāti saistībā ar valstu kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām
– having regard to its resolution of 24 March 2009 on the implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0165 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0165 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu „Sinerģijas starp ES Septīto pamatprogrammu pētniecībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un struktūrfondiem”,
– having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Synergies between the EU 7th Research Framework Programme, the Competitiveness and Innovation Framework Programme and the Structural Funds’,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu „Virzība uz Eiropas pētniecības, attīstības un inovāciju politiku teritorializāciju”,
– having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Moving towards a territorialisation of European R&D and Innovation policies’,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu „Struktūrfondu sniegtais atbalsts jauninājumiem — īstenošanas problēmas 2007.–2013. gadā un vēlāk”,
– having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Structural Funds’ support for innovation – implementation challenges for 2007 - 2013 and beyond’,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 16. augusta paziņojumu „Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai — lielākas izaugsmes, vairāk un labāku darba vietu veicināšana” ( COM(2007)0474 ),
– having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 entitled ‘Competitive European regions through research and innovation – a contribution to more growth and more and better jobs’ ( COM(2007)0474 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu „Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2007)0798 ),
– having regard to the Commission’s Communication of 11 December 2007 on Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013 ( COM(2007)0798 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
– having regard to the Commission’s Communication of 14 May 2008 on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007 -2013 ( COM(2008)0301 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra 20. gada ziņojumu par struktūrfondu izmantojumu (2008) ( COM(2009)0617 ),
– having regard to the 20th annual report of the Commission of 21 December 2009 on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 14. novembra darba dokumentu „Kohēzijas politika paver inovāciju iespējas reģionos” ( SEC(2007)1547 ),
– having regard to the Commission’s Staff Working Document of 14 November 2007 on regions delivering innovation through cohesion policy ( SEC(2007)1547 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. novembra darba dokumentu „Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam” ( COM(2009)0647 ),
– having regard to the Commission’s Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future ‘EU2020’ strategy ( COM(2009)0647 )
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnija Piekto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju „Reģionu izaugsme — Eiropas izaugsme” ( COM(2008)0371 ) (Piektais progresa ziņojums),
– having regard to the Commission’s fifth progress report of 19 June 2008 on economic and social cohesion – Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 ) (Fifth Progress Report);
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. jūnija Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju „Radoši un inovatīvi reģioni” ( COM(2009)0295 ) (Sestais progresa ziņojums),
– having regard to the Commission’s sixth progress report of 25 June 2009 on economic and social cohesion – Creative and innovative regions ( COM(2009)0295 ) (Sixth Progress Report);
– ņemot vērā Zinātnes un tehnisko pētījumu komitejas (CREST) 2006. gada 4. decembra piezīmi par ziņojumu „Pieredze attīstības un inovāciju politikai, balstoties uz valstu reformu programmām un 2006. gada progresa ziņojumiem” (CREST1211/06),
– having regard to the note of the Scientific and Technical Research Committee (Crest) of 4 December 2006 on the report entitled ‘Lessons for R&D policies on the basis of the national reform programmes and the 2006 Progress Reports’ (CREST1211/06);
– ņemot vērā Komisijas ceļvedi „Konkurētspējīgi Eiropas reģioni, izmantojot pētniecību un jauninājumus — praktisks ceļvedis par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām”,
– having regard to the Commission’s guide entitled ‘Competitive European regions through research and innovation - Practical Guide to EU funding Opportunities for Research and Innovation’;
– ņemot vērā pēc Komisijas pieprasījuma sagatavoto neatkarīgo ziņojumu „Reformētas kohēzijas politikas programma” ( Fabrizio Barca ziņojums) (2009),
– having regard to the independent report, prepared at the request of the Commission, entitled ‘An Agenda for a Reformed Cohesion Policy’ (Fabrizio Barca report) (2009);
– ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu,
– having regard to Rule 48 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A7-0138/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0138/2010 ),
A. tā kā atjauninātajā Lisabonas stratēģijā par svarīgu prioritāti ir izvirzīta pētniecība un inovācijas, lai risinātu tādas problēmas kā klimata pārmaiņas un aizvien pieaugošā pasaules mēroga konkurence; tā kā izaugsmes un nodarbinātības veicināšana ar pētniecības un inovāciju palīdzību pēckrīzes periodā ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, kļūstot par galveno mērķi ierosinātajai ES stratēģijai 2020. gadam;
A. whereas the renewed Lisbon strategy gives high priority to research and innovation so as to respond to challenges such as climate change and increasing global competition; whereas in the post-crisis era stimulating growth and jobs through research and innovation has become ever more important, constituting a core target of the proposed EU 2020 Strategy,
B. tā kā pētniecības un inovāciju īstenošana ir nepieciešama visiem sabiedrības slāņiem un tās mērķim jābūt cilvēku sociālo un ekonomisko apstākļu uzlabošanai;
B. whereas the implementation of research and innovation is a need shared by all strata of society and its purpose must be to improve people’s social and economic conditions;
C. tā kā Eiropas Savienības atbalsts pētniecībai un inovācijām galvenokārt tiek nodrošināts ar pētniecības, jauninājumu un kohēzijas politikas starpniecību, kā svarīgākos instrumentus izmantojot struktūrfondus, Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu;
C. whereas European support for research and innovation is primarily provided through research, innovation and cohesion policy, the main instruments of these being the Structural Funds, the Seventh Framework Programme for Research (FP7) and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP),
D. tā kā kohēzijas politika ir svarīgs Eiropas integrācijas procesa pīlārs un viena no veiksmīgākajām ES politikas jomām, kas atvieglo konverģenci starp aizvien dažādākajiem reģioniem un veicina izaugsmi un nodarbinātību;
D. whereas cohesion policy is an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment,
E. tā kā inovācijas visefektīvāk var veicināt reģionālā līmenī tādu dalībnieku kā universitāšu, sabiedrisku pētniecības organizāciju vai nozares pārstāvju tuvumā, veicinot partnerību zināšanu nodošanas jomā un labas prakses apmaiņu starp reģioniem;
E. whereas innovation is most effectively addressed at regional level with the proximity of actors, such as universities, public research organisations or industry, promoting partnerships in knowledge transfer, and the exchange of good practices between regions;
F. tā kā Kopienas kohēzijas politikas otrās stratēģiskās pamatnostādnes laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam attiecas uz zināšanu un inovāciju uzlabošanu izaugsmes veicināšanai un attiecīgi no kopējā piešķīruma budžetā ir paredzēti 25 %;
F. whereas the second Community Strategic Guideline on cohesion for the period 2007-2013 refers to improving knowledge and innovation for growth, and consequently 25% of the total allocation has been budgeted,
G. tā kā pašreizējo uzdevumu sarežģītības dēļ ir nepieciešams šo politikas jomu integrēts komplekss; tā kā zināšanu sabiedrībai nepieciešams vairāk kā tikai dažādo nozaru darbību apkopojumu, tas nepieciešama arī sinerģija starp faktoriem un instrumentiem, kas ir ļoti svarīga, lai tie viens otru pastiprinātu un sniegtu atbalstu pētniecības un inovāciju projektu ilgtspējīgai īstenošanai, veicinot pētniecības rezultātu vērtības celšanu konkrētu produktu ideju veidā reģionos;
G. whereas the complexity of today’s challenges calls for an integrated mix of these policies; whereas the knowledge society requires, more than just an aggregation of the activities of the different sectors, a synergy between agents and instruments, which is vital so that they reinforce each other and support the sustainable implementation of research and innovation projects, delivering a better valorisation of research outcomes in the form of concrete product ideas in the regions;
H. tā kā — lai gan daži šo instrumentu struktūras elementi, piemēram, vienotie grafiki un saskaņošana ar Lisabonas stratēģiju, ļauj veidot sinerģijas — tomēr vēl aizvien pastāv atšķirības, piemēram, atšķirīgi juridiskie pamati, tematisks uzsvars vai teritoriāls uzsvars un dalīta pārvaldība vai centralizēta pārvaldība;
H. whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as the same time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there are still differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
Kohēzijas politikas loma p ētniecības un inovāciju politikas mērķu sasniegšanā
Cohesion Policy delivering research and innovation objectives
3. gaida Komisijas stratēģisko ziņojumu, kas minēts pamatregulas 30. panta 2. punktā; uzskata, ka ziņojums sniegs visaptverošu pārskatu par dalībvalstu darbības rezultātiem 2007.–2009. gada mērķu sasniegšanā un būs pamats diskusijai par kohēzijas politikas nākotnes izredzēm;
Awaits the Commission’s Strategic Report as referred to in Article 30(2) of the General Regulation; considers that the Report will give a comprehensive overview of the performance of Member States in delivering the objectives for the period 2007 - 2009 and will be a basis for discussion on the future prospects of cohesion policy;
6. uzsver pilsētu lielo potenciālu pētniecības un inovāciju īstenošanā; uzskata — ņemot vērā to, ka 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kur sastopamas arī vislielākās sociālā atšķirības, — pārdomātāka pilsētu politika veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; tādēļ aicina nākotnes kohēzijas politikā iekļaut pilsētas dimensiju;
Highlights the great potential of cities in pursuing research and innovation; believes that smarter urban policy, based on technological advancements and addressing the fact that 80% of Europe’s population lives in towns, which is also where the greatest social disparities are, would contribute to sustainable economic growth; therefore calls for incorporating the urban dimension in future cohesion policy;
Struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas sinerģijas
Synergies between Structural Funds, FP7 and CIP
11. norāda uz pastāvošajām apvienotā finansējuma iespējām; tomēr uzsver, ka starp struktūrfondiem un pamatprogrammām jauktais finansējums nav atļauts; uzsver, ka šos instrumentus var apvienot, lai aptvertu vai nu papildinošas, bet atsevišķas darbības, kā tas ir pētniecības infrastruktūras gadījumā, vai saistītu projektu secīgas daļas, piemēram, jaunas pētniecības idejas izstrādi un īstenošanas uzraudzību, kā arī viena tīkla vai grupas projektus;
Notes the existing possibilities of combined funding; stresses, however, that mixed financing is not allowed between Structural Funds and the framework programmes; stresses that the instruments can be combined to cover either complementary but separate activities, as in the case of research infrastructure, or consecutive parts of related projects, such as the development and follow-up of a new research idea, as well as projects within the same network or cluster;
14. uzsver, ka sinerģija nav tikai papildu finansējums projektiem; uzskata, ka veiktspējas palielināšana, tīklu veidošana un zināšanu nodošana ir būtiska sinerģijas forma, un atzīmē, ka visi instrumenti sniedz šādas apmaiņas iespējas;
Stresses that synergy goes beyond complementary project funding; considers that capacity building, networking and knowledge transfer is an important form of synergy and notes that all instruments offer opportunities for such exchanges;
18. uzsver, cik svarīgi ir analizēt un integrēt paraugpraksi attiecībā uz politikas instrumentu sinerģijām, kā arī dalīties šajā paraugpraksē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot departamentu sadarbību un aicina to pilnveidot pētniecības un inovāciju potenciāla un vajadzību analīzi reģionālā līmenī, it īpaši attiecībā uz pieejamo kvalitatīvo datu apkopošanu, kā arī — kāda no šiem trim finanšu instrumentiem novērtēšanas procesā — analīzi attiecībā uz savstarpējo saistību ar pārējiem instrumentiem, lai varētu sniegt kopējus norādījumus;
Highlights the importance of analysing, sharing and integrating best practices concerning synergies between the policy instruments; in this context, welcomes the efforts made by the Commission to improve inter-departmental cooperation and calls on it to step up regional-level analysis of research and innovation potential and needs, in particular as regards the collection of available qualitative data, as well as analysis of the interrelations with other instruments in the evaluation studies on either of the three financing instruments, in order to be able to provide joint guidance;
Ieteikumi attiecībā uz nākamo plānošanas laikposmu
Recommendations with a view to the next programming period
27. atbalsta ES stratēģijas 2020. gadam trīs vadošās iniciatīvas saprātīgas izaugsmes nodrošināšanai, proti, „Inovāciju Eiropas Savienība”, „Jaunatne kustībā” un „Eiropas digitālā programma”, kuru īstenošanā struktūrfondiem būs būtiska nozīme;
Supports the three flagship initiatives of the EU 2020 Strategy for achieving intelligent growth, namely ‘Innovation Union’, ‘Youth on the move’ and ‘A digital agenda for Europe’, in whose implementation the Structural Funds will have a key role to play;
30. uzskata, ka struktūrfondi ir piemērots instruments vietējo un reģionālo iestāžu atbalstam to centienos veicināt jaunradi un inovācijas; uzsver, ka nepieciešama lielāka elastība, lai nodrošinātu ātru šī finansējuma izmantošanu novatorisku uzņēmējdarbības iniciatīvu veicināšanai; šajā sakarībā uzsver kohēzijas politikas pievienoto vērtību, it īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem plašā mērogā, kura izpaužas kā iespējas saņemt viegli pieejamu atbalstu un uzlabota piekļuve pētniecībai un uz praktisku izmantošanu orientētu tehnoloģiju un inovāciju nodošanai;
30 Considers that the Structural Funds are the appropriate instrument for supporting local and regional authorities in their endeavours to promote creativity and innovation; underlines the need for greater flexibility to ensure the swift use of this funding for purposes of promoting innovative business initiatives; underlines in this context the added value of cohesion policy, particularly to small and medium-sized enterprises on a wide scale, by offering easily accessible support and providing improved access to research and the transfer of technology and innovation, oriented towards practical application;
34. norāda, ka pētniecība un jauninājumi, it īpaši attiecībā uz zema vai nulles oglekļa emisijas līmeņa un energotaupības nodrošināšanu, ir būtiski svarīgi, lai risinātu globālus uzdevumus, piemēram, klimata pārmaiņas un energoapgādes drošība, kā arī lai uzlabotu konkurētspēju reģionālā un vietējā līmenī;
Points out that research and innovation, in particular as regards the development of low or zero carbon emissions and energy savings, are of critical importance for addressing global challenges, such as climate change and security of energy supplies, and also for improving competitiveness at regional and local level;
37. uzsver, ka saskaņā ar Septīto pamatprogrammu atbalstu piešķir starptautiskās sadarbības dažādām formām gan ES, gan arī ārpus tās vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģijas nozarēm, kurās nepieciešams atbalstīt un nostiprināt augstas kvalitātes pētniecību, lai risinātu sociālās, ekonomiskās, vides un rūpniecības problēmas Eiropā;
Stresses that under the Seventh Framework Programme support is granted to transnational cooperation in its different forms both within and outside the EU, in a number of thematic areas corresponding to the main fields of knowledge and technology, within which it is necessary to support and consolidate high-quality research in order to tackle the social, economic, environmental and industrial challenges facing Europe;
41. atkārtoti aicina Komisiju novatorisku projektu izvērtēšanai izstrādāt īpašus kritērijus un izskatīt iespēju ierosināt turpmākus reglamentējošus stimulus attiecībā uz inovāciju pasākumu īstenošanu;
Reiterates its call on the Commission to develop specific evaluation criteria for the assessment of innovative projects, and to consider proposing future regulatory incentives for implementing innovation measures;
44. uzsver labāka atbalsta nozīmi tādas politikas un programmu īstenošanā, kuras sekmē sinerģiju pētniecības un attīstības infrastruktūras – inovāciju – darba vietu izveides ķēde;
Stresses the importance of better assistance in the implementation of policies and programmes that enhance synergy within the research and development infrastructures - innovation - job creation chain;
47. atkārto, ka neformālie teritoriālās kohēzijas un teritorijas plānošanas pārvaldības mehānismi Padomē būtu jāaizstāj ar oficiālākām struktūrām; uzskata, ka šādas pārmaiņas kopā ar integrētu un transversālu struktūru izveidi un pastiprināšanu veicinās labāku politikas koordināciju;
Reiterates that the informal mechanisms governing territorial cohesion and spatial planning in the Council should be replaced by more formal structures; takes the view that this development accompanied by the creation and reinforcement of integrated and cross-theme structures will result in a better coordination of policies;
Ikviena Parlamenta komiteja var izstrādāt īstenošanas ziņojumu, kas ir ziņojums par ES tiesību aktu transponēšanu valsts tiesību aktos un ar to saistīto īstenošanu un izpildi dalībvalstīs.
Each parliamentary committee may draw up an implementation report, which is a report on the transposition of EU legislation into national law and the implementation and enforcement thereof in Member States.
Kohēzijas politikas gadījumā tiesiskais regulējums sastāv no tieši piemērojamiem noteikumiem, kuru īstenošanas pasākumus aptver Komisijas regula un Komisijas lēmumi, kas nav iesniegti Parlamentam.
In the case of cohesion policy the legislative framework consists of directly applicable regulations, the implementation measures of which are covered by a Commission regulation and Commission decisions which are not submitted to Parliament.
Reģionālās attīstības komiteja uzskatīja, ka saistībā ar aktīvo diskusiju par kohēzijas politikas nākotni īstenošanas ziņojumā būtu jāanalizē tas, vai dalībvalstis ir pienācīgi piemērojušas tiesību aktus.
The Committee on Regional Development took the view that in the context of the unfolding debate on the future of cohesion policy a report on the implementation should analyse whether legislation has been properly applied by the Member States.
Patstāvīgajam ziņojumam ir divkāršs mērķis: pirmkārt, tajā analizēts, kā dalībvalstis un reģioni savos nacionālajos stratēģiskajos pamatdokumentos un darbības programmās ievērojuši Kopienas stratēģisko pamatnostādņu 2007.–2013. gadam, jo īpaši pamatnostādnes 1.2 par zināšanu un inovāciju uzlabošanu izaugsmei, indikatīvo pamatsistēmu.
The own-initiative report has a two-fold aim: first, it analyses how the indicative framework of the Community Strategic Guidelines 2007-2013, and in particular the Guideline 1.2 on Improving Knowledge and Innovation for Growth, was followed by the Member States and Regions in their National Strategic Reference Frameworks (NSRF's) and Operational Programs.
Otrkārt, ziņojumā analizētas sinerģijas starp kohēzijas, pētniecības un inovāciju politiku un to instrumentiem (struktūrfondi, Septītā PTA pamatprogramma un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP)).
Second, the report analyses the synergies between cohesion, research and innovation policies and their instruments (Structural Funds, Seventh Framework programme for RTD and Competitiveness and Innovation Framework Programme).
Jāatzīmē, ka ziņojuma darbības joma ir ierobežota, jo tas tika sagatavots 2010. gada sākumā, pirms Komisijas stratēģiskā ziņojuma publicēšanas.
It has to be noted, that the report is limited in its scope since it was drawn up in the beginning of 2010 before the publication of the Commission’s Strategic Report.
ES, dalībvalstu un reģionālās finansēšanas shēmas dažkārt paliek nekoordinētas.
EU, national and regional funding schemes sometimes remain uncoordinated.