natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Var un vajag samazināt kopējo to pacientu daudzumu (8–12 % ik gadu), kuri cieš no nevēlamiem blakusefektiem pēc aprūpes saņemšanas.
Every year 8% to 12% of patients suffer adverse effects on account of the treatment that they have undergone: that bracket can and must be made smaller.
Šajā nolūkā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vispirms ir jāapzinās šīs parādības apjoms, apkopojot informāciju reģionu, valsts un Eiropas līmenī.
To achieve that aim, the EU and the Member States need first of all to grasp the scale of the phenomenon by gathering information at regional, national, and European level.
Dati palīdzēs precīzāk noteikt sakarības starp ieviesto politikas virzienu, sistēmu un struktūru kvalitāti un rezultātiem, kas gūti pacientu drošības uzlabošanā.
The data will make it possible to determine with greater certainty what correlations exist between the quality of the policies, systems, and arrangements laid down and performance in terms of greater patient safety.
Tāpat ir svarīgi, lai dalībvalstīm būtu skaidri mērķi savu pilsoņu veselības aprūpes uzlabošanas jomā.
It is also important for Member States to have clear-cut targets for improving the care delivered to their citizens.
Tāpēc mērķis līdz 2015. gadam par 20 % samazināt ar veselības aprūpi saistītās infekcijas ir vēlams un iespējams, jo infekciju kontroles paņēmieni ir labi izstrādāti un strauji ieviešami.
A 20% reduction in healthcare-associated infections by 2015 is, from that point of view, a desirable and feasible target, given that infection control methods are well practised and quick to implement.
Sabiedrības veselība ir pamatvērtība, uz ko pilsoņiem ir tiesības.
Public health is a prime asset and a right.
Tas, ka ik gadus 37 000 pacientu mirst no infekcijām, kas iegūtas veselības aprūpes laikā, ir pārāk liels un Eiropas Savienības pilsoņiem nepieņemams skaitlis.
Infections contracted as a result of treatment administered kill 37 000 people a year: that is too high a figure for EU citizens to accept.
Lai līdz 2015. gadam sasniegtu mērķi samazināt šo infekciju skaitu par 900 000 gadā (samazinājums par 20 %), dalībvalstis un Eiropas iestādes ir aicinātas atbilstoši savām kompetencēm ieviest nepieciešamos pasākumus.
To meet the target of reducing these infections by 900 000 cases a year (20% reduction), the Member States and the European institutions are called upon, in accordance with their respective responsibilities, to provide the necessary means.
Bez citiem politikas virzieniem iespējams:
The policies to pursue could include the following:
§ pastiprināt infekciju kontrolē specializētu māsu skaitu;
§ increasing the numbers of nurses specialising in infection control;
§ sekmēt veselības aprūpes personāla un vidējā medicīnas personāla izglītību un apmācību, īpašu uzmanību pievēršot nozokomiālām infekcijām un to izraisītajai vīrusu rezistencei pret antibiotikām;
§ encouraging education and training for healthcare and paramedical workers, focusing especially on nosocomial infections and the antibiotic resistance of the viruses which cause them;
§ atbalstīt pētniecību šajā jomā, īpašu uzmanību pievēršot jaunajām tehnoloģijām.
§ supporting research, laying particular emphasis on new technologies.
Ievērojot subsidiaritātes principu, Eiropas iestādēm un jo īpaši Komisijai jāuzņemas būtiska loma šajā jomā, lai atvieglotu datu un labākās prakses apmaiņu.
Without infringing the subsidiarity principle, the European institutions and the Commission in particular have to play a leading role in this area so as to facilitate the exchange of data and best practice.
Referente uzskata, ka ir ieteicams aicināt Komisiju izstrādāt pacientu lietošanai paredzētu dokumentu par nozokomiālo infekciju profilaksi un iesniegt to Parlamentam un Padomei .
Specifically, the rapporteur believes that the Commission should be asked to produce a document aimed at patients on the prevention of nosocomial infections and submit it to Parliament and the Council.
Noslēgumā referente vēlas uzsvērt, ka nekavējoties jāsniedz konkrētas atbildes, kas ļautu panākt nozokomiālo infekciju tūlītēju un ilgstošu samazinājumu Eiropā.
Finally, she wishes to draw attention to the need for rapid practical solutions enabling nosocomial infections in Europe to be permanently reduced as and where necessary.
Tāpēc viņa uzskata, ka jānosaka dalībvalstīm paredzēti mērķi, pat ja tie nav saistoši.
She therefore believes that targets should be set for the Member States, even if they are not binding.
Tāpat referente uzskata, ka Komisija jāaicina 3 gadu laikā sniegt Parlamentam ziņojumu par dalībvalstu un Eiropas Savienības sasniegumiem šajā jomā.
Furthermore, the Commission should be called upon to report to Parliament in three years’ time on the progress made by the Member States as well as at EU level.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 80
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 82
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ..............106
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy .............108
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0543 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0543 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0391/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0391/2008 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6–0240/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0240/2009 ),
(6) Šis direktīvas darbības jomā ir jāiekļauj konkrētas bezmugurkaulnieku sugas, jo ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju piedzīvot sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu.
(6) It is necessary to include specific invertebrate species within the scope of this Directive, as there is scientific evidence of the potential ability of such species to experience pain, suffering, distress and lasting harm.
(6) Šīs direktīvas darbības jomā ir vēlams iekļaut konkrētas bezmugurkaulnieku sugas, ja ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju piedzīvot sāpes, ciešanas, stresu un ilgstošu kaitējumu.
(6) It is desirable to include specific invertebrate species within the scope of this Directive, where there is scientific evidence of the potential ability of such species to experience pain, suffering, distress and lasting harm.
Formulējums ir pārāk vispārīgs un līdz ar to attiektos uz ļoti lielu skaitu dzīvnieku, kuri labturības nozīmē no šādas regulas nebūtu ieguvēji.
The wording is too general and would bring under regulation very large numbers of animals that would not benefit, in a welfare sense, from such regulation.
(7) Šai direktīvai ir jāaptver arī mugurkaulnieku embriji un augļi, jo ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks izjust sāpes, ciešanas un diskomfortu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību.
(7) This Directive should also cover embryonic and foetal forms of vertebrate animals, as there is scientific evidence showing that such forms in the last third of their development have an increased risk of experiencing pain, suffering and distress, which may also affect negatively their subsequent development.
Zinātnes pierādījumi arī liecina, ka procedūras ar dzīvnieku embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā var izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām.
Scientific evidence has also shown that procedures on embryonic and foetal forms at an earlier stage of development could result in pain, suffering, distress or lasting harm, should the developmental forms be allowed to live beyond the first two thirds of their development.
(7) Šai direktīvai ir jāaptver arī mugurkaulnieku embriji un augļi, ja ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks izjust sāpes, ciešanas un stresu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību.
(7) This Directive should also cover embryonic and foetal forms of vertebrate animals, in cases where there is scientific evidence showing that such forms in the last third of their development have an increased risk of experiencing pain, suffering and distress, which may also affect negatively their subsequent development.
Zinātnes pierādījumi arī liecina, ka procedūras ar zīdītāju embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā var izraisīt sāpes, ciešanas, stresu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām.
Scientific evidence has also shown that procedures on embryonic and foetal forms of species of mammals at an earlier stage of development could result in pain, suffering, distress or lasting harm, should the developmental forms be allowed to live beyond the first two thirds of their development.
Visu embriju un augļu formu iekļaušana ir obligāta, jo trūkst pārliecinošu zinātnisku datu par jušanas spēju.
Inclusion of all embryonic and foetal forms is arbitrary given the lack of conclusive scientific evidence of sentient capacity.
(8) Lai gan ir vēlams dzīvus dzīvniekus procedūrās aizstāt ar citām metodēm, kas neprasa dzīvu dzīvnieku izmantošanu, dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi.
(8 ) While it is desirable to replace the use of live animals in procedures by other methods not entailing the use of live animals, the use of live animals continues to be necessary to protect human and animal health and the environment.
(8) Dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai pašreizējo zinātnisko iespēju robežās aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi.
(8) The use of live animals continues to be necessary to protect human health, animal health and the environment , within current scientific limitations.
Šī direktīva tomēr ir svarīgs pavērsiens, lai zinātnisko iespēju robežās panāktu mērķi, ka pilnībā tiek nomainītas procedūras, kur zinātniskiem nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus.
However this directive represents an important step towards achieving the goal of the full replacement of procedures on live animals for scientific purposes as soon as it is scientifically possible to do so.
Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi un nodrošināt augstu aizsardzības līmeni procedūrās izmantotajiem dzīvniekiem.
To meet that end, this directive seeks to facilitate and promote the advancement of alternative methods and to ensure a high level of protection for animals used in procedures.
Šī direktīva ir regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību.
This directive should be reviewed regularly in light of evolving scientific and animal protection measures.
(8a) Attiecībā uz zinātnes attīstību eksperimenti ar dzīvniekiem joprojām ir svarīgs veids, kā nodrošināt ļoti augstu kvalitātes līmeni pētījumiem sabiedrības veselības jomā.
(8a) In light of scientific progress, the use of animal experiments remains an important means of ensuring a very high standard of public health research.
Daudzos gadījumos dzīvniekus izmanto zinātnes vajadzībām, lai izpildītu ES kvalitātes, efektivitātes un drošuma kritērijus, papildus izmēģinājumiem, kuros netiek izmantoti dzīvnieki.
In many cases animals are used for scientific purposes with a view to complying with the European criteria of quality, effectiveness and safety, complementing tests not involving animals.
(9) Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātnes vajadzībām regulē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi.
(9) The care and use of live animals for scientific purposes is governed by internationally established principles of replacement, reduction and refinement.
Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Kopienā notiek saskaņā ar citiem starptautiskiem un valstu standartiem ārpus Kopienas, aizstāšana, samazināšana un pilnveide šīs direktīvas īstenošanā ir jāaplūko sistemātiski.
To ensure that the way in which animals are bred, cared for and used in procedures in the Community is in line with that of the other international and national standards outside the Community, the replacement, reduction and refinement should be considered systematically when implementing this Directive.
Komisija nodrošina augstu pārredzamības līmeni attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu un ziņošanu sabiedrībai par dzīvnieku aizsardzības pasākumu īstenošanu un progresu, kas panākts, nomainot metodes, kurās tiek izmantoti dzīvnieki.
The Commission shall ensure a high level of transpar e ncy in relation to the use of animal s and in terms of reporting to the public on the implementation of animal protection measures and progress made towards replacing animal methods.
(10) Dzīvniekiem piemīt vērtība, kas ir jārespektē.
(10) Animals have an intrinsic value in themselves which must be respected.
Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās.
There are also ethical concerns of the general public as regards the use of animals in procedures.
Tādēļ dzīvnieki vienmēr ir uzlūkojami par jūtīgām būtnēm un to izmantošanai zinātniskās procedūrās jāaprobežojas ar jomām, kuras virza zinātni un galu galā dod labumu cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi.
Therefore, the animals should always be treated as sentient creatures and their use in scientific procedures should be restricted to areas which advance science and ultimately benefit human or animal health, or the environment.
Dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Kopienas kompetencē esošās jomās ir aizliedzama.
Use of animals for scientific procedures in other areas under Community competence should be prohibited.
Tādēļ dzīvnieki vienmēr ir uzlūkojami par jūtīgām būtnēm un to izmantošanai zinātniskās procedūrās jāaprobežojas ar jomām, kuras virza zinātni un fundamentālo zināšanu uzkrāšanu, ko vēlāk var izmantot par labu, piemēram, cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi.
Therefore, the animals should always be treated as sentient creatures and their use in scientific procedures should be restricted to areas which advance science and fundamental knowledge, since this may ultimately have benefits for e.g. human or animal health, or the environment.
Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās procedūrās būtu jāizskata vien gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami.
The use of animals in scientific procedures should therefore only be considered where a non-animal alternative is not available.
Medicīnas vēsturē ir pietiekami daudz piemēru, kad centieni iegūt fundamentālas zināšanas vēlāk izrādījušies ļoti noderīgi, kaut pētījumu laikā to lietderība nav tikusi atzīta.
The history of medical progress is littered with examples where the pursuit of fundamental knowledge turned out to be of great utility in the future though that utility was not recognised at the time of the study.
(11.a) Saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā ( COM(2006)0013 ) 1 , Komisijai ir jācenšas starpvalstu līmenī uzlabot zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku labturību un jo īpaši veicināt dzīvnieku eksperimentu aizstāšanu, ierobežošanu un pilnveidošanu, izmantojot Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE), un jācenšas papildināt kritērijus, kurus vērtē, lai noteiktu atbilstību labai laboratorijas praksei (LLP), ar dzīvnieku labturības normām.
(11a) In accordance with the objectives of the Community Action Plan on the Protection and Welfare of Animals 2006 – 2010 ( COM(2006)0013 ) 1 the Commission should endeavour to promote the welfare of animals used for scientific purposes internationally, and in particular to seek promotion of the replacement, reduction and refinement of animal procedures through the World Organisation for Animal Health (OIE), and by seeking to add animal welfare standards to the criteria assessed in order to establish compliance with Good Laboratory Practice (GLP).
1 OV C 49, 28.02.2006.
1 OJ C 49 of 28.02.2006.
Komisijas paziņojumā par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā ir minēts, ka viens no galvenajiem mērķiem ir ieviest augstus dzīvnieku labturības standartus Eiropas Savienībā un starptautiskā mērogā.
The Communication from the Commission on a Community Action Plan on the Protection and Welfare of Animals 2006-2010 lists promotion of high animal welfare standards in the EU and at the international level as one of its primary objectives.
Dzīvnieku eksperimentu aizstāšana, ierobežošana un pilnveidošana, izmantojot Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju, ne tikai palīdzēs tuvoties šim mērķim, bet arī aizsargās ES ražotājus, uzlabojot dzīvnieku labturības normas trešās valstīs.
Promotion of the replacement, reduction and refinement of animal procedures through the World Organisation for Animal Health would not only further this objective, but would protect EU industry by raising animal welfare standards in third countries.
(12) Paņēmienu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību.
(12) The choice of methods and the species to be used have a direct impact on both the numbers of animals used and their welfare.
Paņēmienu izvēlei līdz ar to ir jānodrošina, ka tiek izraudzīts tāds paņēmiens, kas spēj dot visadekvātākos rezultātus un izraisa vismazāk sāpju, ciešanu vai baiļu.
The choice of methods should therefore ensure the selection of the method that is able to provide most adequate results and likely to cause the minimum pain, suffering or distress.
Šādiem izraudzītajiem paņēmieniem ir jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu statistiski drošus rezultātus, un jāizvēlas sugas ar viszemāko neirofizioloģisko jutību, kuras ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu.
Such selected methods should use the minimum number of animals that would provide statistically reliable results and choose the species with the lowest degree of neurophysiological sensitivity that are optimal for the extrapolation into target species.
Šādiem izraudzītajiem paņēmieniem ir jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu drošus rezultātus, un jāizvēlas sugas ar viszemāko neirofizioloģisko jutību, kuras ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu.
Such selected methods should use the minimum number of animals that would provide reliable results and choose the species with the lowest degree of neurophysiological sensitivity that are optimal for the extrapolation into target species.
Ne vienmēr vajadzīgi statistiskie dati, zinātnisko datu iegūšanai reizēm pietiek ar nelielu dzīvnieku skaitu.
No need to have always a statistical relevance, sometimes a small number of animals is enough for a scientific relevance.
(14) Nepiemērotu paņēmienu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt sāpes, diskomfortu un ciešanas.
(14) The use of inappropriate methods for killing an animal can cause significant pain, distress and suffering to the animal.
Vienlīdz svarīgs ir operācijas veicēja kompetences līmenis.
The level of competence of the person carrying out this operation is equally important.
Tādēļ dzīvnieki ir jānogalina tikai pilnvarotai personai ar humānu paņēmienu, kas tiek uzskatīts par sugai piemērotu.
Animals should therefore be killed only by an authorised person with a humane method that is considered appropriate to the species.
Tādēļ dzīvnieki ir jānogalina tikai apmācītai un pilnvarotai personai ar saudzīgu paņēmienu, kas tiek uzskatīts par sugai piemērotu.
Animals should therefore be killed only by a trained and authorised person with a humane method that is considered appropriate to the species.
(16) Pašreizējā zinātnes attīstības līmenī biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus (izņemot cilvēku ģints primātus).
(16) With current scientific knowledge the use of non-human primates in scientific procedures is still necessary in biomedical research.
Tā kā primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus) ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē.
Due to their genetic proximity to human beings and to their highly developed social skills, the use of non-human primates in scientific procedures raises specific ethical and practical problems in terms of meeting their behavioural, environmental and social needs in a laboratory environment.
Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību.
Furthermore, the use of non-human primates is of the highest concern to the public.
Tādēļ šādu primātu izmantošana ir pieļaujama tikai tādās būtiskās biomedicīnas jomās cilvēku labā, kur pagaidām nav pieejamas alternatīvas metodes, un tikai tādos gadījumos, kad procedūras veic saistībā ar tādām dzīvību apdraudošām vai novājinošām cilvēka saslimšanām, kas būtiski ietekmē pacienta funkcionēšanu ikdienā, , vai lai saglabāto attiecīgo primātu sugu.
Therefore the use of non-human primates should only be allowed in those essential biomedical areas for the benefit of human beings for which no other replacement alternative methods are yet available and only in cases where the procedures are carried out in relation to clinical conditions having a substantial impact on patients’ day-today functioning as being either life-threatening or debilitating , or for the preservation of the respective non-human primate species.
Fundamentālie pētījumi dažās biomedicīnas zinātņu jomās var sniegt būtisku jaunu informāciju par dzīvību apdraudošām vai novājinošām cilvēka saslimšanām.
Fundamental research in some areas of the biomedical sciences can provide important new information relevant to many life-threatening and debilitating human conditions.
Atsauce uz dzīvību apdraudošām vai novājinošām saslimšanām ir jau nostabilizējusies terminoloģija EK tiesību aktos, piemēram, Regulā (EK) Nr. 141/2000, Direktīvā 2001/20/EK, Regulā (EK) Nr. 726/2004 un Komisijas Regulā (EK) Nr. 507/2006.
The reference to life-threatening or debilitating clinical conditions is established terminology in EC legislation as reflected in Regulation 141/2000/EC, in Directive 2001/20/EC, Regulation 726/2004/EC and Commission Regulation 507/2006/EC.
Tādēļ šādu primātu izmantošana ir pieļaujama tikai tādās būtiskās biomedicīnas jomās cilvēku labā, kur pagaidām nav pieejamas alternatīvas metodes, vai lai saglabātu attiecīgo primātu sugu.
Therefore the use of non-human primates should only be allowed in those essential biomedical areas for the benefit of human beings for which no other replacement alternative methods are yet available, or for the preservation of the respective non-human primate species.
Fundamentālie pētījumi dažās biomedicīnas zinātņu jomās var sniegt būtisku jaunu informāciju , kas var būt noderīga nākotnē, par dzīvību apdraudošām vai novārdzinošām cilvēka slimībām.
Fundamental research in some areas of the biomedical sciences can provide important new information relevant , at some future stage , to many life-threatening and debilitating human conditions.
Uzsverot nozīmību procedūrām attiecībā uz cilvēku smagu klīnisko stāvokli, nebūtu iespējami daudzi fundamentāli pētījumi, kuru veikšana nenozīmē tiešu saistību ar smagu klīnisko stāvokļu atvieglošanu, bet kuri var būt izšķiroši klīnisko pētījumu attīstībai.
The emphasis on relevance of procedures to serious human clinical conditions would preclude much fundamental research that, at the time it is carried out, has no direct association with relief of serious human conditions, but which may in due course be central to clinical advances.