natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(a) dalībvalstīm saistošie mērķi no atjaunojamiem enerģijas resursiem iegūtas enerģijas īpatsvaram galīgajā energopatēriņā līdz 2020. gadam, kā noteikts I pielikuma A daļā;
( a ) binding national target as regards the share of energy from renewable resources in final energy consumption of energy by 2020, as set out in Part A of Annex I;
(b) dalībvalstīm saistošie valsts minimālie starpposma mērķi, kas noteikti I pielikuma B daļā;
( b ) binding national interim targets, as set out in Part B of Annex I;
(a) saistoši mērķi no atjaunojamiem enerģijas resursiem iegūtas enerģijas īpatsvaram elektroenerģijas jomā:
( a ) binding targets for the share of energy from renewable resources in electricity:
(i) valsts mērķis no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram elektroenerģijas jomā 2020. gadā, lai sekmētu I pielikuma A daļā minēto prasību izpildi;
(i) national target for the share of energy from renewable resources in electricity in 2020 in order to contribute to the compliance of Part A of Annex I;
(ii) valsts starpposma mērķi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram elektroenerģijas jomā, lai sekmētu I pielikuma B daļā minēto prasību izpildi;
(ii) national interim targets for the share of energy from renewable resources in electricity in order to contribute to the compliance of Part B of Annex I;
(b) saistoši mērķi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram apkures un dzesēšanas jomā:
( b ) binding targets for the share of energy from renewable resources in heating and cooling:
(i) valsts mērķis no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram apkures un dzesēšanas jomā 2020. gadā, lai sekmētu I pielikuma A daļā minēto prasību izpildi;
(i) national target for the share of energy from renewable resources in heating and cooling in 2020 in order to contribute to the compliance of Part A of Annex I;
(ii) valsts starpposma mērķi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram apkures un dzesēšanas jomā, lai sekmētu I pielikuma B daļā minēto prasību izpildi;
(ii) national interim targets for the share of energy from renewable sources in heating and cooling in order to contribute to the compliance of Part B of Annex I;
(c) saistoši mērķi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram transporta nozarē:
( c ) binding targets for the share of energy from renewable resources in transport:
(i) valsts mērķi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram transporta nozarē 2020. gadā, lai izpildītu I pielikuma A daļas prasības;
(i) national target for the share of energy from renewable sources in transport in 2020 in order to comply with Part A of Annex I;
(ii) valsts starpposma mērķi no atjaunojamiem enerģijas resursiem iegūtas enerģijas īpatsvaram transporta nozarē, lai izpildītu I pielikuma B daļas prasības;
(ii) national interim targets for the share of energy from renewable resources in transport in order to comply with Part B of Annex I;
(iii) valsts energoefektivitātes mērķi transporta nozarē, lai sekmētu I pielikuma A un B daļā minēto prasību izpildi;
(iii) national energy efficiency targets for transport in order to contribute to comply with Part A and B of Annex I;
D DAĻA: KONKRĒTI PASĀKUMI MĒŖKU IZPILDEI
PART D: CONCRETE MEASURES FOR ACHIEVING THE TARGETS
(a) pārskata tabulu par visiem pasākumiem no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanai;
( a ) overview table of all measures concerning the promotion of the use of energy from renewable resources;
(b) vispārīgi un konkrēti pasākumi, lai samazinātu enerģijas galapatēriņu un veicinātu energoefektivitāti katrā no jomām – elektroenerģijas jomā, apkures un dzesēšanas jomā un transporta nozarē;
( b ) general and specific measures on reducing the final energy consumption and on promoting energy efficiency and energy efficiency in each relevant sector, i.e. electricity, heating and cooling and transport
(c) pasākumi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanai elektroenerģijas jomā:
( c ) measures on the promotion of the use of energy from renewable resources in electricity:
(i) vispārīgi pasākumi, tostarp nodokļu, finanšu, tiesību vai citās politikas jomās, kuri veicina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanu, it īpaši attālās un izolētās teritorijās, piemēram, reti apdzīvotos kalnu reģionos vai salās, kur ir liels atjaunojamās enerģijas potenciāls;
(i) general measures including tax, financial, legal and other policies promoting the use of energy from renewable sources, especially in remote and isolated areas rich in renewable energy potential, such as scarcely populated mountainous regions or islands;
(ii) konkrēti pasākumi 12., 13. un 14. panta prasību izpildei;
(ii) specific measures to fulfil the requirements of Articles 12, 13 and 14.
(d) pasākumi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanai apkures un dzesēšanas jomā:
( d ) measures on the promotion of the use of energy from renewable resources in heating and cooling:
(i) vispārīgi pasākumi, tostarp nodokļu, finanšu, tiesību vai citās politikas jomās, kuri veicina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanu, it īpaši attālās un izolētās teritorijās, piemēram, reti apdzīvotos kalnu reģionos vai salās, kur ir liels atjaunojamās enerģijas potenciāls;
(i) general measures including tax, financial, legal and other policies promoting the use of energy from renewable sources, especially in remote and isolated areas rich in renewable energy potential, such as scarcely populated mountainous regions or islands
(ii) konkrēti pasākumi 12. un 13. panta prasību izpildei;
(ii) specific measures to fulfil the requirements of Articles 12 and 13;
(e) pasākumi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanai transporta nozarē:
( e ) measures on the promotion of the use of energy from renewable resources in transport:
(i) vispārīgi pasākumi, tostarp nodokļu, finanšu, tiesību un citās politikas jomās, kuri veicina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanu;
(i) general measures including tax, financial, legal and other policies promoting the use of energy from renewable resources;
(ii) konkrēti pasākumi 12. un 13. panta, kā arī 15., 16. un 17. panta prasību izpildei;
(ii) specific measures to fulfil the requirements of Articles 12 and 13 and Articles 15, 16 and 17;
(f) konkrēti pasākumi no biomasas iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanai:
( f ) specific measures on the promotion of the use of energy from biomass:
(ii) konkrēti pasākumi, lai izmantotu jaunus biomasas avotus, ņemot vērā šādus principus:
(ii) specific measures for new biomass mobilisation taking into account the following principles:
(iii) mērķu sasniegšanai vajadzīgo biomasas daudzumu;
(iii) the amount of biomass needed to meet the objectives;
(iv) nosaka biomasas veidu un izcelsmi;
(iv) the type and origin of biomass shall be defined;
(v) jāsaskaņo biomasas pieejamība/potenciāls/imports ar mērķi;
(v) biomass availability/potential/import and objective should fit together;
(vi) pasākumus izstrādā tā, lai palielinātu biomasas pieejamību, ņemot vērā citus biomasas izmantotājus (lauksaimniecība un ar mežsaimniecību saistītās nozares);
(vi) - measures shall be defined to increase biomass availability, taking into account other biomass users (agriculture and forest based sectors);
E DAĻA: NOVĒRTĒJUMI
PART E: ASSESSMENTS
(a) kopējais ieguvums no katras atjaunojamās enerģijas tehnoloģijas, lai sasniegtu saistošos 2020. gada un starpposma mērķus no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, kā arī transporta jomā;
( a ) the total contribution expected of each renewable energy technology to meet the binding 2020 and binding interim targets for the shares of energy from renewable resources in electricity, heating and cooling and transport;
(b) kopējais ieguvums no katra energoefektivitātes un enerģijas taupīšanas pasākuma, lai sasniegtu saistošos 2020. gada un starpposma mērķus no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas īpatsvaram elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, kā arī transporta jomā;
( b ) the total contribution expected of the energy efficiency and energy saving measures to meet the binding 2020 and binding interim targets for the shares of energy from renewable resources in electricity, heating and cooling and transport;
(c) kopējais un galīgais energopatēriņš 2020. gadā saskaņā ar līdzšinējo scenāriju un efektivitātes scenāriju;
( c ) the gross and final energy consumption for 2020 according to a business as usual scenario and an efficiency scenario;
(d) stratēģiskais vides novērtējums, ko paredz Direktīva 2001/42/EK un kurā ir iekļauti ekoloģiskie ieguvumi un ietekme, kāda ir no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanai;
( d ) a Strategic Environmental Assessment as set out in the SEA Directive 2001/42/EC which incorporates the environmental benefits of the use of energy from renewable sources as well as the impacts.
(e) izmaksu un ekoloģisko un ekonomisko ieguvumu analīze.
( e ) an analysis of the costs and ecological and economical benefits.
Sākot atjaunojamās enerģijas gadsimtu
Stepping into the renewable energy century
Šis ziņojums ir rakstīts laikā, kad naftas cena ir sasniegusi USD 120 par barelu, un pasaules valstu valdības gatavojas 2009. gada Kopenhāgenas klimata konferencei.
This report is written at a moment when the oil price is around 120 $/barrel and where the world governments are preparing for the 2009 Copenhagen climate conference.
Pasaules enerģētikas sistēmā ir iestājusies ievērojama krīze, bet, kā to ir daiļrunīgi noformulējis Jeremy Rifkin - šī krīzes situācija var arī pavērt jaunas iespējas - trešo industriālo revolūciju, attīstot jaunās tehnoloģijas.
The world energy regime is in a major crisis but as Jeremy Rifkin describes eloquently - this crisis situation can also trigger new opportunities - the third industrial revolution through the development of sun raise technologies.
ES var kļūt par šīs revolūcijas industriālo līderi, īstenojot trīs nosacījumus: pareizi izstrādājot šo direktīvu, nosakot, ka nākotnes enerģētikas un klimata drošības stratēģijā galvenais ir „resursu intelekts” un atjaunojamie energoresursi, un izstrādājot pamatnosacījumus četriem atjaunojamo energoresursu Eiropas projektiem, proti:
The EU can be the industrial leader of that revolution under three conditions: getting this directive right, bringing "resource intelligence" and renewables to the heart of our future energy and climate security strategy and creating the framework conditions for 4 renewables projects of European interest, which are:
- stratēģiska alianse ar progresīvajām pilsētām un reģioniem , lai īstenotu EP ziņojumā „21 atjaunojamās enerģijas tehnoloģija XXI gadsimtam”, īpaši „ēkas kā elektrostaciju grupas” aprakstīto tehnoloģiju milzīgās daudzveidības augšupējo izlietošanu;
- a strategic alliance with progressive cities and regions for a "bottom up" deployment of the huge diversity of technologies described in the report for the EP "21 renewables energy technologies for the XXI century" notably the "buildings as power plants cluster"
- koordinēta pieeja, lai apgūtu milzīgos jūras vēja un jūras enerģijas resursus Ziemeļu jūrā un Baltijas jūrā;
- a coordinated approach to harvest the enormous off-shore wind and marine energy in the North and Baltic Sea
- ģenerālplāns plaša mēroga pilsētu atjaunošanai Centrālajā un Austrumeiropā (ēkas, centralizētās siltumapgādes sistēmas, publiskais transports) kopā ar to milzīgā biomasas potenciāla realizēšanu;
- a master plan for large scale renovation of the cities in Central/Eastern Europe (building stock, district heating systems, public transport) combined with the phasing in of their big biomass potential
- partnerība ar Vidusjūras reģiona valstīm energoefektivitātes un saules termālo elektrostaciju un vēja elektrostaciju jomā .
- a partnership with the Mediterranean countries on energy efficiency and solar thermal electric and wind power plants .
Šie četri projekti ir uzskatāmi par TEN prioritāti attiecībā uz enerģijas infrastruktūras pārskatīšanu un ES finansēm (struktūrfondi, Eiropas Investīciju banka u. c.).
These four projects have to get priority in the TEN - Energy infrastructure revision and in EU finances (Structural Funds, EIB,...).
Oponenti var iebilst, ka ES ekonomikai šāda stratēģija izmaksā pārāk dārgi.
Some will argue that such a strategy comes with too high costs for the EU economy.
Taču šādā gadījumā bieži vien nepietiekami novērtē naftas cenas nākotnē un neņem vērā jaunākos akadēmiskos pētījumus par iespaidīgiem netiešiem ieguvumiem, ātri sākot izmantot atjaunojamās enerģijas, piemēram, elektroenerģijai zemākas biržas cenas, kas rada saimniecisku izdevīgumu ( Bode & Groscurth - 2006 (1 & 2); Sensfuß .- 2008 (3)).
But these voices often underestimate the future price for oil and they ignore recent academic findings on the huge indirect benefits of quick renewable energy penetration like reduced prices on the electricity power exchanges through the merit order effect (Bode & Groscurth - 2006 (1 & 2); Sensfuß.- 2008 (3))
Ziņotāja viedoklis par Komisijas priekšlikumu
The Rapporteur’s view on the proposal of Commission
Priekšlikums ir atbalstāms attiecībā uz to, kā tiek izvirzīti mērķi, proti, tas paredz mērķu obligātuma principu gan ES, gan valstu līmenī un beidzot iekļauj siltumapgādes un dzesēšanas sektoru.
The proposal is welcomed for the way in which targets have been set i.e. the mandatory nature of targets both at the EU and at national level and that the heating and cooling sector is finally incorporated.
Turklāt tajā ir arī labi ierosinājumi par administratīvo izmaksu samazināšanu investīcijām atjaunojamo energoresursu jomā un par energosistēmas jautājumiem.
Furthermore, good proposals have also been made for reducing administrative burdens for renewable investments and on grid related issues.
Priekšlikuma vājākās vietas ir izcelsmes apliecinājumi (tā sauktie goO’s ) un agrodegvielas.
The weakest points of the proposal are clearly in the area of the so called goO’s (guarantees of origin) and in the area of agro-fuels.
Galvenie ziņotāja ierosinātie jautājumi un izmaiņas
The key issues and changes proposed by the Rapporteur
1) Soli pa solim līdz 20% - mērķu būtības nostiprināšana
1) Step by step to the 20% - strengthening the nature of the targets
2007. gada pavasara samita laikā 27 valstu vadītāji nepārprotami apliecināja savu gatavību sasniegt mērķi – 20% atjaunojamās enerģijas.
On the Spring Summit 2007 the 27 Heads of State have clearly underlined the binding nature of their engagement to achieve the 20% renewable energy target.
Mēs ierosinām to darīt vēl skaidrāk, padarot 2020. gada un starpposma mērķus vēl saistošākus.
We are proposing to make this even clearer by creating a more binding nature for the 2020 and the intermediary targets.
Turklāt mēs pieprasām Komisijai ieviest sistēmu, kas paredzētu finansiāli atalgot dalībvalstis, kuras pārsniedz izvirzītos mērķus, un finansiāli sodīt dalībvalstis, kuras šos mērķus nesasniedz.
In addition we ask the Commission to introduce a scheme to give those over-achieving Member States a financial reward and those which fail a financial penalty.
2) Valsts pamatnostādņu nozīme – svarīgi ir valstu rīcības plāni atjaunojamo energoresursu jomā
2) National frameworks matter: the key role of national renewables action plans
ES panākumus atjaunojamās enerģijas jomā ietekmē tas, ka pārāk maz valstu ir efektīvi īstenojušas šo politiku.
The EU success story on renewable energies is today reliant on a too small number of countries that have introduced effective policy.
Jaunās direktīvas sasniegumi būs atkarīgi no šīs pozitīvās pieredzes attiecināšanas uz visām ES valstīm.
The achievement of the new directive will depend on broadening these positive experiences to all EU countries.
Lai sāktu strauji izmantot atjaunojamos energoresursus, ir nepieciešamas efektīvas valstu sistēmas, potenciāla analīzes, drošas atbalsta shēmas, plānošana, piekļuve infrastruktūrām, kā arī netverami faktori, piemēram, piemērots autorizācijas process un zināšanas/iemaņas.
The rapid deployment of renewable energies needs a well developed national framework including; potential analyses; reliable support schemes; planning; access to infrastructure; but also soft factors like appropriate authorisation process and knowledge/skills.
Energoefektivitātes jomā pieņemto valsts rīcības plāniem ir vāji rezultāti, kuru cēlonis ir nenoteiktie formulējumi attiecīgajā direktīvā, un tas liecina, cik svarīgi ir iekļaut un apstiprināt direktīvas tekstā detalizētus un ambiciozus valstu rīcības plānu projektus.
The disappointing results of the national energy efficiency action plans triggered by loose wording in the respective directive shows the importance of detailed and ambitious blueprints in the national action plans being enshrined and enforced in the directive’s text.
Komisijai ir tiesības noraidīt nepietiekami izstrādātus valstu rīcības plānus atjaunojamo energoresursu jomā.
The Commission will receive the power to reject badly designed national renewables action plans.
3) Efektīvs elastīgums, nevis juridiskā nenoteiktība un virspeļņa
3) Effective flexibility instead of legal uncertainty and windfall profits
Tā kā valdību juridiskais pienākums ir sasniegt valstu mērķus un tā kā mērķis tiek sasniegts, izmantojot galvenokārt valsts pasākumus, par prioritāti ir uzskatāma iespēja ļaut valdībām saglabāt kontroli pār valstu atbalsta shēmām.
As governments are under a legal obligation to achieve their national targets and as target will be met above all by national efforts, a priority is to enable governments to keep control of their national support schemes.
Vairākās juridiskās ekspertīzēs ( Neuhoff un citi 2008 (4); EFET atklātā vēstule (5)) ir plaši analizēta juridiskā nenoteiktība, ko rada elastīguma nodrošināšanas pasākumi, kurus Komisija ir iekļāvusi dokumentā kā izcelsmes apliecinājumu neskaidro un sarežģīto koncepciju.
The legal uncertainties arising from the flexibility instruments introduced by the Commission text through its confusing and complex new concept of goO (guaranties of origin) have been well analysed by a number of legal expertises (Neuhoff and others 2008 (4); EFET open letter (5)).
Trīskāršā funkcija, kas 8. pantā tiek piešķirta izcelsmes apliecinājumu – atklāšana, atbalsta aprēķins/tirdzniecība un mērķu aprēķins – izraisa juridiskus sarežģījumus un mazina nacionālo atbalsta shēmu ietekmi, radot obligāto ieguvumu, kura tirdzniecību nevar ierobežot, kā to paredz 9. pants, neierobežojot pamatttiesības, ko garantē ES līguma 28. un 30. pants.
The triple function given in Article 8 to the goOs – disclosure, support accounting/trade and target accounting generates legal difficulties and undermines national support schemes by creating a mandatory good for which trade can not be limited, as foreseen in Article 9, without impeding the fundamental rights as guaranteed in the EU Treaty Articles 28 and 30.
Šādas nenoteiktības dēļ potenciāli var rasties ievērojama nenoteiktība attiecībā uz investoriem.
Such legal uncertainties could potentially trigger huge uncertainties for investors.
Taču lielo elektroenerģijas ražotāju (piemēram, EURELECTRIC ) un elektroenerģijas pārdevēju ( EFET ) atbalstītā koncepcija par juridiskās noteiktības panākšanu, izveidojot ES atjaunojamo energoresursu sertifikātu tirgu, nav uzskatāms par risinājumu.
However, the concept favoured by the large power producers (e.g. EURELECTRIC) and the traders of electricity (EFET) to bring legal certainty by creating an EU wide renewables certificate market is not the way forward.
Šāda sistēma ne tikai mazinātu esošo valsts atbalsta shēmu ietekmi, bet arī potenciāli radītu 30 miljardu eiro virspeļņu pārdevējiem un ražotājiem, no tādām atbalsta shēmām, kurās vidējās cenas ir atkarīgas no tehnoloģijas, pārejot uz garantijas tirgu, kur cenu noteiktu visdārgākais atjaunojamās enerģijas garantijas sertifikāts.
Such a scheme would not only undermine the existing national support schemes, but also potentially generate €30 billion in windfall profits for traders and generators by moving from the technology specific average price support schemes to a marginal market where the most expensive marginal renewable certificate would set the price.
Tas lielā mērā pārsniegtu 8 miljardu eiro „elastīguma” ieguvumus, ko paredz Komisijas ietekmes vērtējums.
This would by far exceed the potential €8 billion "flexibility" benefits identified in Commission's impact assessment.
ES mēroga sertifikātu tirgu ir noraidījuši vairāki akadēmiķi (Ragwitz , 2008 (6)), patērētāji (piemēram, Vācijas ķīmiskā rūpniecība) un valstu valdības (piemēram, Polija, Vācija, Spānija, Grieķija, Francija u. c.).
The EU wide certificate market approach has been refuted by a number of academics (Ragwitz, 2008 (6)), consumers (e.g. German Chemical Industry) and by a number of governments (e.g. Poland, Germany, Spain, Greece, France...).
Šīs juridiskās problēmas risinājums ir panākams, nodalot trīs izcelsmes apliecinājumiem piešķirtās funkcijas.
The solution to this legal problem is to separate the three functions given to goO's:
- Izcelsmes apliecinājumus ir nepieciešams ierobežot līdz to sākotnējai „informācijas atklāšanas” funkcijai, kā to nosaka 2001. gada Atjaunojamās elektroenerģijas direktīva un kas paredzēta zaļās elektroenerģijas marķēšanai (iekšējais elektroenerģijas tirgus).
- GoO's should be limited to their original "disclosure" function as foreseen in the 2001 renewables electricity directive and for the labelling of green electricity (internal electricity market).
Sistēma ir jāuzlabo, lai nepieļautu „dubulto tirdzniecību” ar izcelsmes apliecinājumiem un garantētu „papildināmību” brīvprātīgam zaļās elektroenerģijas iepirkumam.
The system has to be improved in order to exclude the "double trading" with goO's and to guarantee the "additionality" of voluntary green electricity purchases.
Ir jāpārtrauc patērētāju maldināšana, piedāvājot lētu, no esošajām hidroelektrostacijām iegūtu elektroenerģiju, pārdēvējot to par „zaļo elektroenerģiju” un piešķirot tai pievienoto vērtību, tādējādi pieprasot cenu ar uzcenojumu.
Misleading consumers by allowing cheap electricity from existing hydropower plants to be re-packaged as “green electricity” and suggesting added value for the consumer and therefore requiring a premium price must end,
- Mērķu aprēķins nav veicams, izmantojot izcelsmes apliecinājumus, bet gan pamatojoties uz pārbaudītiem EUROSTAT datiem.
- Target accounting should not be done through goO's but on the basis of verified data from EUROSTAT.
Savlaicīgu pieejamību un detalizētu informāciju ievērojami papildinās nesenā vienošanās par jaunu ES elektroenerģijas statistikas regulu.
Early availability and detailed data will be substantially enhanced by the recent agreement on a new EU regulation for energy statistics,
- Transfertu aprēķina sertifikātus ir paredzēts ieviest to valstu valdībām, kas vēlas panākt elastīgumu, veicot transfertus starp uzņēmumiem un izmantojot kopīgos projektus.
- Transfer accounting certificates (TACs) will be introduced for those governments wanting to achieve flexibility by transfers between companies and by joint projects.
Šie sertifikāti paredz tādas pašas iespējas, kādas paredz Komisijas dokuments, taču bez juridiskas nenoteiktības.
These TACs allow the same facilities as foreseen by the Commission text, but without the legal uncertainties.
4) Papildu elastīguma radīšana mērķu sasniegšanai
4) Creating additional flexibilities to achieve the targets
Direktīvā paredzētās elastīguma shēmas ir jāpaplašina.
The flexibility schemes foreseen in the directive should also be broadened.
Valdībām ir vajadzīga iespēja sadarboties, veicot atjaunojamo energoresursu apjomu apmaiņu, kuras pamatā ir enerģētikas statistika, jo tas ir vieglāk, saprātīgāk, rada zemākas darījumu izmaksas un ir piemērojams visām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām.
Governments should have the option to cooperate by exchanging volumes of renewables based on energy statistics, because this is simpler, robust, results in lower transaction costs and can be extended to all renewable technologies.