natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cīnīties pret diskrimināciju nozīmē ieguldīt sabiedrības apziņā, kas aug ar integrācijas starpniecību, bet kam, lai to īstenotu, ir nepieciešams ieguldījums veidošanā, informācijā, labākās prakses izplatīšanā, meklējot visu tās pilsoņu labā un interesēs pareizu kompromisu, kopīgu pozīciju, līdzsvaru starp tās dažādajām atšķirībām.
Combating discrimination means investing in raising the awareness of a society that is developing through integration but which in order to achieve it needs to invest in training, information and the dissemination of best practices, seeking out for the good of all its citizens, and in their interest, a fair compromise and common equilibrium between its many and multiform diversities.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(1) Saskaņā ar 6. pantu Līgumā par Eiropas Savienību Eiropas Savienība balstās uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanas, kā arī tiesiskuma principiem, kas ir kopīgi visās dalībvalstīs, un tā ievēro pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām kā Kopienas tiesību vispārīgie principi.
(1) In accordance with Article 6 of the Treaty on European Union, the European Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, principles which are common to all Member States and it respects fundamental rights, as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and as they result from the constitutional traditions common to the Member States, as general principles of Community law.
Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, atbilstīgi kuram Padome ir pilnvarota noteikt jebkura veida diskriminācijas apkarošanas pasākumus, un saistībā ar šā līguma 152. pantu ir jāveicina sistemātiska nediskriminācijas un iespēju vienlīdzības aspektu iekļaušana visos politikas virzienos, īpaši nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības, apmācības un sabiedrības veselības jomā pastāvošos koordinācijas mehānismos.
In accordance with Article 13 of the Treaty establishing the European Community, which empowers the Council to take appropriate action to combat discrimination, in combination with the provisions of Article 152 of that Treaty, there is a need to encourage the systematic mainstreaming of non ‑discrimination and equal opportunities into all policies, particularly in the context of already ‑existing coordination mechanisms for employment, social integration, education, training and public health.
(2a) Tik pat svarīga arī ir garīgā un fiziskā veselība, jo tā ir saistīta ar narkotiku lietošanas un atkarības izraisītām sirds-asinsvadu slimībām, vēzi un diabētu.
(2a) Equal importance should be placed on mental health and physical health as the former is associated with cardiovascular disease, cancer and diabetes as a consequence of drug abuse and addiction.
Personas ar nopietnām garīgās veselības problēmām visvairāk apdraud sociālā atstumtība, nabadzība, ierobežotas dzīvojamās telpas iegūšanas iespējas un piekļuves grūtības medicīnas aprūpei saistībā ar fizisko veselību, un tādas garīgās slimības kā depresija vai trauksme paaugstina izmaksas darbaspēka produktivitātes zaudējuma dēļ.
People with severe mental health problems are mostly exposed to social stigma, poverty, limited housing options and difficulties in accessing physical health care, while mental illnesses such as depression or anxiety contribute to increased cost from lost worker productivity.
(2b) Cilvēku un sabiedrības dzīves kvalitātes centrā ir fiziskā un garīgā veselība un labklājība un tie ir Eiropas Savienības Lisabonas stratēģijas īstenošanas pamatfaktori;
(2b) Physical and mental health and well ‑being are key to the quality of life of individuals and society and are vital factors for achieving the objectives of the European Union’s Lisbon Strategy.
(3a) Veselības aprūpes jomā Eiropas pilsoņi vēlas vairāk kopēju pasākumu un viņi apzinās, ka dalībvalstu veselības aprūpē pastāv lielas atšķirības gluži tā pat, kā tās pastāv jomās, kurās dalībvalstis nevar efektīvi darboties vienatnē.
(3a) The public expect an increase in joint action in the field of health, and huge healthcare disparities still exist between Member States and within individual States, just as there are some sectors in which Member States cannot operate effectively on their own.
Tāpēc ir nepieciešama lielāka Eiropas Savienības iesaistīšanās, perspektīvā paredzot pat tādu kopēju veselības aprūpes politiku, kas atbilstu pilsoņu interesēm.
These circumstances demand a greater commitment from the European Union, including the possibility of a common health policy tailored to the interests of the general public.
(3b) Piekļuve veselības aprūpei ir viena no pamattiesībām, un tā ir noteikta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantā, savukārt dalībvalstu iestāžu primārais uzdevums ir visiem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes veselības aprūpes sistēmai.
(3b) Access to healthcare is a fundamental right enshrined in Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union 1 , and it is a prime responsibility of the public authorities in the Member States to provide equal access for all to a high ‑quality healthcare system.
(4b) Eiropas sabiedrības daudzveidība ir viens no Eiropas savienības kultūras, politiskās un sociālās integrācijas galvenajiem elementiem un tā ir jāņem vērā.
(4b) The diversity of European society is a key aspect of the cultural, political and social integration of the Union and must be respected.
(4c) Laba veselība ir nepieciešama fiziskai un garīgai labsajūtai.
(4c) Good health is essential to physical and psychological well ‑being.
Ārpus bioloģiskiem faktoriem sabiedrības veselību īpaši ietekmē arī sociāli ekonomiskā nevienlīdzība, vide, kā arī izglītības iespējas, zināšanas un informācija.
Leaving aside biological differences, social and economic disparities, environment and access to education, knowledge and information all have an incisive effect on public health.
Pamata nozīme ir pilsoņu tiesībām un viņu atbildībai par pašu veselību, tāpēc ir svarīgi atbalstīt veselības izglītības programmas un mudināt visus sabiedrības slāņus izvēlēties veselīgu dzīvesveidu.
The rights of citizens and their responsibility for their own health are of fundamental importance, hence the importance of promoting health literacy programmes and encouraging all sectors of society to lead healthy lifestyles.
Iniciatīvās, kuras ir paredzētas veselības aprūpes sistēmu atšķirību novēršanai, būtu jāiekļauj mērķtiecīga popularizēšana un sabiedrības izglītošana.
Initiatives aimed at reducing the disparities between healthcare systems should include targeted health promotion and public education;
(4d) Vardarbība pret sievietēm, seksuāla verdzība un prostitūcija sievietes ietekmējošo galveno veselības problēmu vidū.
( 4d) Violence against women, sex slavery and prostitution are among the main health issues affecting women.
Lai gan vardarbība pret sievietēm ir viena no liela mēroga sabiedrības veselības problēmām, šis fenomens pilnīgi nemaz netiek ņemts vērā medicīniskajā izglītībā un medicīnas praksē.
Al though violence against women is particularly widespread, that health issue is not factored into medical training or practice.
Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas aplēsēm viena sieviete no piecām pasaules mērogā savā mūžā ir kļuvusi par fiziskas vai morālas vardarbības upuri.
According to World Health Organisation estimates, at least one fifth of all women worldwide have suffered physical or psychological abuse at some point in their lives.
Kopienas rīcība, tostarp specifiski pasākumi sabiedrības veselības jomā prioritāri ir jāvērš uz seksuālas uzmākšanās un vardarbības pret sievietēm apkarošanu.
The combating of sexual harassment and violence against women must be made a priority for Community action, not least in the form of specific public health measures.
(9) Tāpēc tiesību aktos jāaizliedz diskriminācija reliģijas vai pārliecības, vecuma, invaliditātes un dzimumorientācijas dēļ virknē jomu ārpus darba tirgus, tostarp sociālajā aizsardzībā, izglītībā un piekļuvē precēm un pakalpojumiem un preču piegādē un pakalpojumu sniegšanā, ieskaitot mājokli un veselību .
(9) Therefore, legislation should prohibit discrimination based on religion or belief, disability, age or sexual orientation in a range of areas outside the labour market, including social protection, education and access to and supply of goods and services, including housing and health .
Tajos būtu jāparedz pasākumi, lai nodrošinātu personām ar invaliditāti vienlīdzīgu piekļuvi ietvertajām jomām.
It should provide for measures to ensure the equal access of persons with disabilities to the areas covered.
(12a) Par diskrimināciju uzskata arī atteikšanos ārstēt, pamatojot to vienīgi ar pacienta vecumu.
(12a) Discrimination is understood to include denial of medical treatment on the grounds of age alone.
(13) Īstenojot vienlīdzīgas attieksmes principu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas, saskaņā ar EK līguma 3. panta 2. punktu Kopienai jātiecas likvidēt nevienlīdzību un jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība, jo īpaši tāpēc, ka sievietes bieži kļūst par daudzkārtējas diskriminācijas upuriem.
(13) In implementing the principle of equal treatment irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation, the Community should, in accordance with Article 3(2) of the EC Treaty, aim to eliminate inequalities, and to promote equality between men and women, especially since women are often the victims of multiple discrimination.
(13) Īstenojot vienlīdzīgas attieksmes principu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas, saskaņā ar EK līguma 3. panta 2. punktu Kopienai būtu jātiecas likvidēt nevienlīdzību un būtu jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība, jo īpaši tāpēc, ka sievietes bieži kļūst par daudzkārtējas diskriminācijas upuriem.
(13) In implementing the principle of equal treatment irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation, the Community should, in accordance with Article 3(2) of the EC Treaty, aim to eliminate inequalities, and to promote equality between men and women, especially since women are often the victims of multiple discrimination.
Šajā nolūkā ir nepieciešams aizsardzības jomā iekļaut arī daudzkārtējās diskriminācijas fenomenu.
To that end, the scope of protection needs to be extended to also cover multiple discrimination .
(19.a) Dalībvalstīm vajadzētu atbalstīt partnerības, kas paredzētas personām ar invaliditāti, kura ierobežo viņu spējas mācīties, un personām ar garīgās veselības problēmām, lai informētu par viņu tiesībām, iesniegtu priekšlikumus par uzlabotiem pakalpojumiem un atvieglotu piekļuvi informācijai par jauniem ārstniecības līdzekļiem un novatoriskām ārstniecības metodēm.
(19a) Member States should support partnerships of people with learning disabilities and/or mental health problems to spread awareness of their rights, present proposals for improved services and facilitate access to information on new medicines and innovative treatments.
(21) Diskriminācijas aizliegums nedrīkst kavēt tādu pasākumu saglabāšanu vai pieņemšanu dalībvalstīs, kas paredzēti, lai novērstu vai kompensētu tos trūkumus, ar kuriem saskaras tādu personu grupa, kurām ir konkrēta reliģiskā piederība vai pārliecība, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija.
(21) The prohibition of discrimination should be without prejudice to the maintenance or adoption by Member States of measures intended to prevent or compensate for disadvantages suffered by a group of persons of a particular religion or belief, disability, age or sexual orientation.
(21) Diskriminācijas aizlieguma, nebūtu jākavē tādu pasākumu saglabāšana vai pieņemšana dalībvalstīs, kas paredzēti, lai novērstu vai kompensētu tos trūkumus, ar kuriem saskaras tādu personu grupa, kurām ir konkrēta reliģiskā piederība vai pārliecība, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija.
(21) The prohibition of discrimination should be without prejudice to the maintenance or adoption by Member States of measures intended to prevent or compensate for disadvantages suffered by a group of persons of a particular religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Kopienas tiesību akti diskriminācijas novēršanas jomā neliedz dalībvalstīm saglabāt vai pieņemt īpašus pasākumus ar tādiem diskriminācijas iemesliem saistītu aizspriedumu novēršanai vai kompensēšanai, uz kuriem attiecas aizsardzība.
Community legislation on non ‑discrimination does not prevent Member States from maintaining or adopting specific measures to prevent or compensate for disadvantages linked to discrimination on grounds where there is provision for protection.
Ar šādiem pasākumiem var atļaut tādu personu organizācijas, kurām ir konkrēta reliģiskā piederība vai pārliecība, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija, ja to galvenais mērķis ir veicināt minēto personu īpašās vajadzības.
Such measures may permit organizations of persons of a particular religion or belief, disability, age or sexual orientation where their main object is the promotion of the special needs of those persons.
(25) Efektīva vienlīdzīgas attieksmes īstenošana nosaka vajadzību pēc pienācīgas tiesiskas aizsardzības pret pakļaušanu netaisnībai.
(25) The effective implementation of the principle of equal treatment requires adequate judicial protection against victimisation.
Efektīva individuālo tiesību juridiskā aizsardzība ir jāpapildina ar nediskriminācijas un iespēju vienlīdzības aktīvu popularizēšanu.
Effective judicial protection of individual rights must be flanked with active promotion of non ‑discrimination and equal opportunities.
(30.a) Dalībvalstis ir atbildīgas par visu pilsoņu veselību, tomēr šā mērķa īstenošanai ir nepieciešama dalībvalstu, Eiropas Savienības iestāžu, vietējo iestāžu, starptautisko organizāciju un pilsoņu sadarbība.
(30a) Each Member State has a responsibility to ensure the health of all its citizens, but cooperation between the Member States, EU institutions, local authorities, international organisations and the general public is nevertheless needed in order to achieve that goal.
(30b) Veselības joma ir jāatbalsta ar efektīvu politiku visās jomās un visos līmeņos gan dalībvalstīs, gan Eiropas Savienības un pasaules līmenī.
(30b) The provision of healthcare calls for effective political support, in all sectors and at every level, within the EU Member States and the European Union and at a global level.
Turklāt, ņemot vērā jaunos veselības apdraudējumus, kam ir pārobežu raksturs, piemēram, pandēmijas, jaunu veidu lipīgās slimības un bioloģisko terorismu, kā arī klimata pārmaiņu un globalizācijas ietekmi uz pārtiku un migrāciju, veselība saskaņā ar Lisabonas līgumu un Lisabonas stratēģiju būtu jāuzskata par pamata politisko jautājumu un tas būtu jāiekļauj visās svarīgākajās Eiropas Savienības politikas jomās.
Besides this, in view of the existence of new health threats that are often cross ‑border in scale, such as pandemics, new transmissible diseases and biological warfare, and of the effects of climate change and globalisation, particularly on food and migration, the issue of health should be addressed as a fundamental policy issue, in the spirit of the Treaty of Lisbon and the Lisbon strategy, and mainstreamed into all the relevant European Union policies .
Ir nepieciešama piemērota informācija par pastāvošajiem tiesību aktiem, lai potenciālie diskriminācijas upuri varētu reāli tos izmantot un lai darba devēji, pakalpojumu sniedzēji un administrācija būtu informēti par savām saistībām.
(31a) Satisfactory information on existing legislation is needed, so that potential victims of discrimination can actually invoke that legislation and so that employers, service providers and the authorities are informed as to their obligations.
Tomēr zināšanu līmenis par tiesību aktiem nediskriminācijas jomā joprojām ir zems.
However, knowledge of non ‑discrimination legislation is still limited.
Komisijai ir jāpopularizē un jāatbalsta izglītības un informācijas pasākumi par pastāvošajiem tiesību aktiem, īpaši vēršoties pie galvenajām ieinteresētajām pusēm — iestādēm, kas atbild par vienlīdzības jautājumiem, tiesnešiem, juristiem, NVO un sociālajiem partneriem.
The Commission must promote and contribute to training and information measures on existing legislation, which should be specifically aimed at the key stakeholders, including the bodies responsible for equality matters, the judiciary, the legal profession, NGOs and the social partners.
2.a pants – 1. punkts (jauns)
Article 2 a – paragraph 1 (new)
2a pants
Article 2a
Personas ar invaliditāti ir personas, kuras ilgstoši cieš no fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai maņu orgānu darbības traucējumiem, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt minēto personu pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem.
Persons with disabilities include those who have long-term physical, mental, intellectual or sensory impairments which in combination with various barriers may hinder their full and effective participation in society on an equal basis with others.
Invaliditātes jēdziena formulējumam visās dalībvalstīs vajadzētu būt identiskam, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi.
The definition of ‘persons with disabilities’ should be the same in all the Member States, to ensure equal treatment.
Tālab direktīvā invaliditātes jēdziens jādefinē atbilstoši ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām noteiktajai definīcijai.
Accordingly the definition of ‘persons with disabilities’ applied in the directive should correspond to the definition used in the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities.
2.a pants – 2. punkts (jauns)
Article 2 a – paragraph 2 (new)
Lai invalīdiem bez diskriminācijas nodrošinātu efektīvu piekļuvi precēm, kas ir sabiedrības rīcībā, jāveicina tādu preču ražošana, kuras var izmantot visi.
To ensure genuine and non-discriminatory access for people with disabilities to goods available to the public, it is desirable to promote goods usable by all.
Tālab direktīvā universāla dizaina jēdziens jāievieš atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām noteiktajai definīcijai.
Accordingly, a definition of ‘universal design’ should be added to the directive corresponding to the definition in the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities.
a) jau iepriekš paredz tādus pasākumus, tostarp pienācīgus grozījumus vai pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu efektīvu nediskriminējošu piekļuvi sociālajai aizsardzībai, sociālajām priekšrocībām, veselības aprūpei, izglītībai un sabiedrībai pieejamām precēm un pakalpojumiem un preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai, tostarp mājokļiem un transportam.
a) The measures necessary to enable persons with disabilities to have effective non-discriminatory access to social protection, social advantages, health care, education and access to and supply of goods and services which are available to the public, including housing and transport, shall be provided by anticipation, including through appropriate modifications or adjustments.
a) jau iepriekš paredz tādus pasākumus, tostarp pienācīgus grozījumus vai pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu konsultēšanu par tiem/tām nepieciešamo kopšanu , efektīvu nediskriminējošu piekļuvi sociālajai aizsardzībai, sociālajām priekšrocībām, veselības aprūpei, izglītībai un sabiedrībai pieejamām precēm un pakalpojumiem un preču piegādei un pakalpojumu sniegšanai, tostarp mājokļiem un transportam.
a) The measures necessary to enable persons with disabilities to be consulted about their care needs and to have effective non-discriminatory access to social protection, social advantages, health care, education and access to and supply of goods and services which are available to the public, including housing and transport, shall be provided by anticipation, including through appropriate modifications or adjustments.
2.a Dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš invalīdu piekļuves iespējām elektroniskajiem pakalpojumiem.
2a The Member States shall pay particular attention to the possibility of access to electronic services for people with disabilities.
Sabiedrības pakalpojumi arvien vairāk pārvietojas uz elektronisko tīklu, nenodrošinot mums īpašam cilvēku grupām paredzētu informāciju par piekļuves iespējām šiem pakalpojumiem.
There is an increasing trend for public services to be provided via the electronic network, and yet we have no real knowledge of particular groups’ ability to access these services.
Mums ar visiem spēkiem jānovērš invalīdu izslēgšana no sabiedrības.
We need to do all in our power to prevent the exclusion of people with disabilities from the information society.
4a pants
Article 4a
Vienlīdzīga attieksme veselības aprūpes sistēmās
Equality of treatment under healthcare systems
Neskarot subsidiaritātes principu un dalībvalstu kompetenci, nodrošinot, lai tiktu ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips pret personām:
Subject to the principle of subsidiarity, and with due regard for Member States’ competences in the area of ensuring respect for the principle of equal treatment between persons:
a) ir jāuzsver slimību novēršanas stratēģijas.
a) emphasis should be placed on disease prevention strategies.
Līdztekus ar dzimumu saistītiem aspektiem un citiem faktoriem, kas rada nevienlīdzību, būtu jāņem vērā preventīvi pasākumi, kas balstīti uz zinātniskiem datiem.
Preventive measures, based on scientific data, should reflect, inter alia, gender ‑specific concerns and other factors underlying disparities;
b) dalībvalstīm medicīniski sanitārajā jomā būtu jāizmanto pa dzimumiem sadalīti statistikas dati un rādītāji;
b) the Member States should use gender ‑disaggregated statistics and data in all health and medical services ;
c) medicīnisko pētījumu jomā un izstrādājot jaunus ārstniecības līdzekļus būtu pastiprināti jāņem vērā informācija par atšķirīgām vīriešu un sieviešu fiziskajām īpašībām un jāpilnveido zināšanas par dažādiem ar zāļu lietošanu saistītiem efektiem;
c) awareness should be increased of the different physical conditions of women and men, within all medical research and in the development of new drugs, and of the differences in the effects of medication;
d) veselības jomas politikas stratēģijās ir jāņem vērā tādi vides faktori, kas īpaši ietekmē mazākaizsargātas cilvēku kategorijas, piemēram, grūtnieces vai zīdītājas, bērnus, pusaudžus un invalīdus, kuru veselību var negatīvi ietekmēt bīstami vides faktori;
d) health policy strategies need to reflect the existence of environmental factors particularly affecting vulnerable groups such as pregnant or nursing women, children, teenage girls and the disabled, whose health is specifically at risk from those hazardous environmental factors.
Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu un aizsargātu pilsoņu tiesības un viņu atbildību par savu veselību, cita starpā arī veicinot izglītības programmu izveidi veselības jomā un mudinot visas sabiedrības kategorijas izvēlēties veselīgu dzīves veidu.
Member States shall take the necessary measures to ensure that the rights of citizens and their responsibility for their own health are promoted and safeguarded, inter alia by sponsoring health literacy programmes and encouraging all sectors of society to lead healthy lifestyles.
Komisijai ir jāatbalsta īpašas izglītības programmas medicīniskajam un paramedicīniskajam personālam.
The Commission must promote targeted training programmes for medical and paramedical staff.