natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādējādi tiesību aktos apzināti nav iekļauti nekādi ar pilsonību vai dzimumu saistīti priekšnosacījumi (izņemot acīmredzamo ierobežojumu — būt euro zonas dalībvalsts pilsonim).
In this manner, the legal texts consciously refrain from laying down any pre-requisites related to nationality (other then the self-evident limitation to euro area nationals) or gender.
Vēlos piebilst — ECB pārnacionālais raksturs paredz to, ka tās lēmējstruktūras lēmumus pieņem, tikai ņemot vērā euro zonas perspektīvu, nevis atsevišķu valstu intereses.
Let me add that the supranational character of the ECB implies that the decisions of its decision-making bodies are taken exclusively with a euro area perspective, and not taking into account particular national interests.
ECB lēmējstruktūru locekļi nepārstāv savas dalībvalstis, bet lēmumu pieņemšanā piedalās personīgā kārtā.
The members of the ECB decision-making bodies do not represent their Member States but participate in the decision-making in their personal capacity.
Iecelšanas procedūrā piemērojot papildu nosacījumus, piemēram, pilsonības un dzimuma pārstāvību, tajā tiktu ieviesti patvaļīgi elementi, kas varētu traucēt viskompetentāko personu izvēli.
Introducing further considerations into the appointment procedure, such as nationality and gender representation, would introduce arbitrary elements which might actually be counter-productive in choosing the most competent persons.
Iecelšanas procedūra, kas paredz apspriešanos ar Eiropas Parlamentu, vispārējā atlases procesā ir svarīga garantija tam, lai tiktu nodrošināta atbilstība noteiktajiem kritērijiem.
The appointment procedure foreseeing the consultation of the European Parliament constitutes an important safeguard in the overall selection process in order to ensure compliance with the stipulated criteria.
Kāds ir Jūsu viedoklis par vajadzību palielināt ECB Valdes locekļu profesionālās pieredzes daudzveidību, nevis paļauties tikai uz centrālo banku darbiniekiem?
What is your view on the need to increase the diversity of backgrounds represented in the ECB board rather than relying solely on central bankers?
Kā jau iepriekš minēju, Līgumā un Statūtos ir noteikta prasība, ka Valdes locekļi jāieceļ „no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālu pieredzi monetāros vai banku jautājumos”.
The Treaty and the Statute require, as I have said before, that members of the Executive Board have to be ‘persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’.
Tas, protams, nenozīmē, ka viņiem noteikti jābūt centrālo banku darbiniekiem, tomēr ir loģiski, ka centrālās bankas darbinieka bagāta pieredze ir būtiska un ka tā ir jāņem vērā.
Of course, this does not mean that they necessarily have to be central bankers but it is not surprising that a rich central bank experience is relevant and to be taken into account.
Tas nenozīmē, ka cita veida profesionālā pieredze nav vērtīga.
This does not mean that other professional backgrounds and experiences would not be very valuable.
Faktiski, ja ieskatās pašreizējo un bijušo Valdes locekļu autobiogrāfijās un profesionālās pieredzes aprakstos, ir acīmredzams, ka viņi ne vienmēr un ne tikai bijuši centrālo banku darbinieki, bet ir cilvēki ar daudzveidīgu pieredzi, kas sniedz vērtīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā.
As a matter of fact, if one looks at the curricula and the professional experience of the current and past members of the Executive Board, it is obvious that they were not always and only central bankers but have a diversity of expertise and experience which adds valuable input to the decision-making process.
Īstenībā manis paša, kā arī daudzu citu centrālo banku augstākā līmeņa amatpersonu, profesionālās pieredzes apraksts atspoguļo plašu un daudzveidīgu amatu loku, kurus savas karjeras gaitā esmu ieņēmis gan publiskajā, gan privātajā sektorā, kā arī akadēmiskajās aprindās, kas man noteikti ir ļoti noderējis saistībā ar ECB.
In fact, my own professional experience, as well as that of many senior central banking officials, shows that in the course of my career I have broad and diverse insights in a range of positions both in the public and the private sector as well as academia, which would certainly serve me well in the ECB context.
Kāda būs Jūsu personīgā pieeja sociālajam dialogam ECB?
What will be your personal approach of the social dialogue at the ECB?
ECB personāls ir tās galvenais kapitāls.
ECB staff is the Institution's main asset.
Es vēlos uzturēt auglīgu un efektīvu sociālo dialogu ar personālu, saglabājot arī konstruktīvu sadarbību ar personāla pārstāvjiem, kas ievēlēti kā visa personāla interešu pārstāvji (t. i., ar Personāla komiteju), un tiem, kuri saskaņā ar attiecīgajiem kritērijiem pārstāv īpašu vēlētāju loku (t. i., atzītiem arodbiedrību pārstāvjiem).
I would like to nourish a fruitful and effective social dialogue with staff, also fostered by maintaining a constructive cooperation with the staff representatives who have been elected to represent the interest of all staff (i.e. the Staff Committee) and those who, in compliance with the relevant criteria, represent a specific constituency (i.e. recognised trade union representatives).
Mana pieeja būtu dalīties informācijā, gan iesaistot viņus agrīnā stadijā, gan apspriežoties ar viņiem par svarīgiem jautājumiem.
My approach would be to share information with both, involve them at an early stage and consulting them on relevant matters.
Visumā mans mērķis ir strādāt ar personāla pārstāvjiem draudzīgā partnerības, godprātības un savstarpējas cieņas gaisotnē.
All in all, I aim at working with staff representatives amicably in a spirit of partnership, good faith and mutual respect.
Turklāt, ECBS/Eurosistēmas līmenī ECB saglabā dialogu ar to veidojošo centrālo banku personāla pārstāvjiem un tām arodbiedrību federācijām, kurās tie ir iesaistījušies, divreiz gadā izdodot informatīvu biļetenu un Frankfurtē rīkojot divas ikgadējas ECBS sociālā dialoga sanāksmes.
Besides, at ESCB/Eurosytem level, the ECB maintains a dialogue with the staff representatives of the constituent central banks and the federations of trade unions to whom they are affiliated, by issuing a bi-annual newsletter and by hosting two annual ESCB Social Dialogue meetings in Frankfurt.
Šie ir svarīgi instrumenti, ar kuru palīdzību var dalīties informācijā par ECBS/Eurosistēmas projektiem un apspriest tos ar personāla pārstāvjiem un arodbiedrību federācijām.
These are important tools whereby developments concerning ESCB/Eurosytem projects can be shared and discussed with the staff representatives and the federations of trade unions.
Es plānoju turpināt šo praksi, lai atbalstītu sistēmas iekšējo sadarbību un komandas garu.
I intend to continue with these practices with a view to foster intra-system cooperation and team spirit.
Vai Jūs atbalstītu Eiropas Parlamenta apstiprinājuma saņemšanas procedūru (neraugoties uz konstitucionālajiem jautājumiem, ko radītu šādas izmaiņas)?
Would you be in favour of a confirmation procedure by the European Parliament (notwithstanding the constitutional issues that such a change would raise)?
Eiropas Parlaments pēdējos gados ir ieguvis dažādas svarīgas kompetenču jomas, it īpaši ar Lisabonas līguma palīdzību.
The European Parliament has in recent years gained a wide range of far reaching competences, in particular under the Lisbon Treaty.
Līgumā arī noteikta skaidra ECB Valdes locekļu iecelšanas procedūra, piešķirot Eiropas Parlamentam konsultatīvu lomu — tas rīko Padomes ieteikto kandidātu uzklausīšanu un balsošanu par tiem.
The Treaty also provides for a clear appointment procedure for members of the Executive Board of the ECB, giving a consultative role to the European Parliament which holds a hearing and vote on the candidates proposed by the Council.
Uzskatu, ka gadu gaitā šī iecelšanas procedūra ECB ir lieti noderējusi.
I believe that this appointment procedure has served well the ECB over the years.
Ir svarīgi, lai šāda procedūra noritētu gludi un nodrošinātu, kā tas līdz šim ir bijis, pienācīgu darbības nepārtrauktību institūcijas vadības līmenī un atlases procesa uzticamību ES iedzīvotāju un tirgus dalībnieku vidū.
It is essential that such a procedure runs smoothly and ensures, as it has done, appropriate continuity at the helm of the institution and credibility of the selection process towards EU citizens and markets.
Ievērojot prasību iecelt personas „ar nevainojamu reputāciju un profesionālu pieredzi monetāros vai banku jautājumos”, šī procedūra nodrošināja to, ka tika atlasītas neatkarīgas un objektīvas personas ar augstu kompetences līmeni un atbildības sajūtu.
In line with the spirit of the requirement to appoint ‘persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’, the procedure has provided persons of high competence, commitment, independence and integrity.
Tādēļ, ņemot vērā pašreizējās atlases procedūras nodrošināto iznākumu, es nesaskatu nepieciešamību to mainīt.
I therefore do not see the need for changes to the current procedure, considering the outcomes that the procedure has obtained.
Vai Jūs varētu sīkāk izklāstīt savu viedokli par demokrātiskās pārskatatbildības jēdzienu attiecībā uz ECB un uz centrālo banku sistēmu kopumā?
Could you elaborate on your views on the concept of democratic accountability with regards to the ECB and central banking in general?
Lai efektīvi pildītu savus pienākumus, centrālajām bankām nepieciešams augsts neatkarības līmenis.
In order to effectively fulfil their mandate, central banks need to have a high degree of independence.
Šai neatkarībai jāiet roku rokā ar pārskatatbildību.
This independence must go hand in hand with accountability.
Centrālo banku demokrātisko pārskatatbildību var uzskatīt par to pienākumu pienācīgi izskaidrot un pamatot savus lēmumus iedzīvotājiem un to priekšā uzņemties atbildību par savu uzdevumu izpildi.
The democratic accountability of central banks can be viewed as their obligation to properly explain and justify their decisions and to assume responsibility for fulfilling their mandate towards the citizens.
Ar pārskatatbildības un pārredzamības palīdzību centrālās bankas palielina savu uzticamību, kas ir pamatīgs kapitāls parastos apstākļos un būtisks elements krīzes laikā, piemēram, pašreizējās krīzes laikā.
By being accountable and transparent, central banks increase their credibility, which is a solid asset in normal times and a significant element in crisis times like those we have been experiencing.
ECB neatkarība ir stingri noteikta Līgumā, kurā paredzēta arī tās pārskatatbildība.
The ECB’s independence is firmly established within the Treaty which also provides for its accountability.
ECB pārskatatbildība pirmām kārtām nozīmē pārskatatbildību Eiropas iedzīvotāju priekšā un institucionālā līmenī — Eiropas Parlamenta kā iestādes, ko veido Eiropas pilsoņu tieši ievēlēti pārstāvji, priekšā.
The ECB’s accountability is first and foremost to the European citizens and, institutionally, to the European Parliament, as the institution comprising the directly elected representatives of the European public.
ECB pienākums nodrošināt pārskatatbildību Eiropas Parlamenta priekšā ir viens no ECB demokrātiskās leģitimitātes svarīgākajiem priekšnosacījumiem.
The discharging of the ECB’s accountability towards the European Parliament is central to the ECB’s democratic legitimacy.
Es apzinos, ka līdz šim ECB vienmēr ir augstu vērtējusi viedokļu apmaiņu ar Eiropas Parlamentu ne tikai ekonomikas un monetārās politikas jautājumos, bet arī par ES uzraudzības sistēmas reformu pagājušogad un par pārvaldības tiesību aktu paketi šogad.
I am aware that in the past the ECB has always highly appreciated its exchanges with the European Parliament, not only on economic and monetary issues but also on the reform of the EU supervisory framework last year and on the governance legislative package this year.
Ceru uz šī auglīgā dialoga turpināšanu.
I am looking forward to pursuing this fruitful dialogue.
Par ļoti svarīgu uzskatu arī vairākus citus, labi iedibinātus, līdzekļus, ar kuru palīdzību ECB, kā jūs labi zināt, nodrošina pārskatatbildību ārpus tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem.
I also view as very important the array of other, well established, means, through which, as you very well know, the ECB discharges its accountability going beyond statutory obligations.
ECB iesniedz Eiropas Parlamentam (un Padomei) gada pārskatu; ECB priekšsēdētājs reizi ceturksnī uzstājas ECON komitejā; citi Valdes locekļi tiek aicināti piedalīties uzklausīšanas sanāksmēs par īpašiem jautājumiem.
The ECB’s Annual Report is presented to the European Parliament (and Council); the ECB’s President appears before the ECON Committee on a quarterly basis; other Executive Board members are invited to hearings on specific topics.
Kā papildu elementus var minēt ECB ikmēneša preses konferenci, kurā ievadpaziņojumu sniedz ECB priekšsēdētājs, ECB ikmēneša biļetenu, citas oficiālās publikācijas, kā arī Valdes locekļu runas un intervijas.
Complimentary elements include the ECB’s monthly press conferences with the Introductory Statement by the ECB President; the ECB’s Monthly Bulletin; other official publications; speeches and interviews by Executive Board members.
Esmu pārliecināts, ka ECB ievēro visaugstākās prasības centrālās bankas pārredzamības un pārskatatbildības ziņā, un plānoju šos sasniegumus saglabāt.
I am convinced the ECB meets the highest requirements in terms of central bank transparency and accountability and I intend to preserve these achievements.
ECB jau ilgu laiku atturas pieņemt Eiropas Parlamenta aicinājumu publicēt tās Padomes sēžu protokolus.
The ECB has long refrained from accepting the European parliament's request to publish the minutes of its Governing Council's meetings.
Kādi, Jūsuprāt, ir šķēršļi un neērtības, kas saistītas ar šādu publicēšanu?
What do you think are the impediments and inconveniences of such publications?
Vai Jūs atbalstītu to, ka ECB tuvākajā nākotnē publicētu savas Padomes sanāksmju protokolus?
Would you be in favour of the publication by ECB of the minutes of its Governing Councils meetings in the near-term future?
Neatkarīgai centrālajai bankai ir jāievēro prasības, kas tai tiesību aktos noteiktas attiecībā uz pārskatatbildību.
An independent central bank must comply with its legal accountability requirements.
Pārskatatbildība tiek nodrošināta saskaņā ar Līgumā izklāstītajiem principiem.
The process of accountability follows the principles set out in the Treaty.
No vienas puses, ECB par savu darbību jāatbild ES pilsoņiem un to pārstāvjiem Eiropas Parlamentā, kas ir vienīgā Eiropas iestāde, kuru tiešā veidā ievēlējuši ES pilsoņi.
First, the ECB is accountable to EU citizens, and their representatives in the European Parliament, which is the only European institution directly elected by them.
No otras puses, ECBS Statūtos noteikts, ka sanāksmju protokoli ir konfidenciāli.
Second, the Statute of the ESCB stipulates that the proceedings of the meetings shall be confidential.
Pārskatatbildībai efektīvi jānodrošina tādas informācijas sniegšana sabiedrībai, kas ir svarīga ECB Padomes monetārās politikas jomā pieņemto lēmumu izpratnei.
Accountability should be effective in providing the public with information relevant for the understanding of the Governing Council’s monetary policy decisions.
Šajā sakarībā pārāk detalizētas informācijas publicēšana var būt pat traucējoša, jo attiecīgā politikas ideja var kļūt neskaidra.
In this respect, publication of too detailed information may be even counterproductive, because policy messages may become unclear.
Tiesa, protokolu publicēšana, atklājot Padomes locekļu balsojuma sadalījumu, nodrošinātu sabiedrībai papildu informāciju par uzskatu dažādību ECB Padomē.
It is true that the publication of minutes with the balance of votes of the Governing Council members would provide the public with additional information on the diversity of views within the Governing Council.
Tomēr ECB Padome ir koleģiāla lēmējstruktūra un līdzīgi kā daudzas citas monetārās politikas komitejas ievēro kolektīvo pārskatatbildību.
However, the ECB’s Governing Council is a collegial decision-making body, and like many other monetary policy committees, pursues collective accountability.
Tas nozīmē, ka ECB Padomes locekļi par pieņemtajiem lēmumiem atbild kopīgi.
This means that the members of the Governing Council are jointly responsible for the decisions taken by the Governing Council.
Savlaicīga protokolu publicēšana varētu nevēlami ietekmēt Padomes locekļu neatkarību, saskaroties ar nepieņemamiem plašsaziņas līdzekļu mēģinājumiem padarīt tos individuāli atbildīgus un līdz ar to apdraudot kolektīvo pārskatatbildību un personīgo neatkarību.
A timely publication of minutes could have the undesirable effect that Governing Council members face undue attempts by the media to make them individually accountable, thereby hampering collective accountability and personal independence.
Tajā pašā laikā citi komunikācijas instrumenti jau nodrošina to, ka sabiedrība saņem nepieciešamo informāciju, lai pilnībā izprastu ECB lēmumus monetārās politikas jomā.
At the same time, other communication tools already ensure that the public receives the information needed to fully understand the ECB’s monetary policy decisions.
Kādus secinājumus Jūs izdarāt, salīdzinot Federālās Rezervju bankas un Eiropas Centrālās bankas īstenoto pārredzamības politiku?
What conclusions do you draw from the comparison between the transparency policies followed by the Federal Reserve Bank and by the ECB?
Kāds ir Jūsu viedoklis par to, ka Federālā Rezervju banka un Anglijas Banka publicē sanāksmju protokolus?
What do you think about the publication by the Fed or the Bank of England of the minutes of their meetings?
Vai uzskatāt, ka arī ECB varētu īstenot šādu politiku?
Do you think this policy could be applied by the ECB?
Uzskatu, ka pārredzamība centrālajām bankām ir būtiska, jo to mērķis ir cenu stabilitāte, un ka to apstiprina visu svarīgāko centrālo banku īstenotā prakse.
I believe that transparency is essential for central banks aiming at price stability, and that this is confirmed by the practices followed by all the major central banks.
Pārredzamība palīdz mazināt neskaidrību par nākotnē plānoto darbību attiecīgajās politikas jomās, kā arī mazināt inflācijas nepastāvību un izdarīt inflācijas prognozes.
Transparency contributes to a reduction in uncertainty about future policy actions and in inflation volatility and contributes to the anchoring of inflation expectations.
ECB, Federālā Rezervju banka un Anglijas Banka ir pilnveidojušas savu praksi, un pašlaik tās var uzskatīt par pasaules līderēm centrālo banku pārredzamības ziņā.
The ECB, the Fed and the Bank of England have improved their practices and today they can be seen among the leading contenders in the world in terms of central bank transparency.
Pārredzamība nozīmē to, ka centrālā banka paskaidro savu pilnvaru interpretējumu un ka tā ir gatava sniegt informāciju par savas politikas mērķiem, lai palīdzētu sabiedrībai uzraudzīt un novērtēt centrālās bankas darbības rezultātus.
Transparency requires the central bank to clearly explain how it interprets its mandate and to be forthcoming about its policy goals, in order to help the public to monitor and evaluate the central bank’s performance.
Turklāt centrālajai bankai jāpaskaidro analītiskais pamats, ko tā izmanto iekšējā lēmumu pieņemšanā un ekonomikas stāvokļa novērtēšanā, un bieži jāpaskaidro savu politikas lēmumu ekonomiskais pamatojums.
In addition, the central bank needs to explain the analytical framework used for its internal decision-making and its assessment of the state of the economy, and to frequently make clear the economic rationale underlying its policy decisions.
Centrālo banku vidū ir vērojama kopīga tendence palielināt pārredzamību, un es uzskatu, ka līdz šim ECB ir rādījusi piemēru daudzās jomās.
There is a common tendency towards greater transparency among central banks, and I believe that in the past the ECB has led the way in many respects.
ECB ir izziņojusi oficiālu monetārās politikas stratēģiju un regulāri skaidro savus lēmumus monetārās politikas jomā, piemērojot šo stratēģiju.
The ECB has announced a formal monetary policy strategy and regularly explains monetary policy decisions applying that strategy.
Gan ECB, gan Anglijas Banka ir skaidri definējušas cenu stabilitāti kvantitatīvā izteiksmē.
Both the ECB and the Bank of England have clearly specified in quantitative terms what price stability means.
Federālā Rezervju banka to iepriekš nedarīja, bet nesenie paziņojumi norāda uz to, ka tā nosaka cenu stabilitāti līdzīgā veidā kā ECB.
This has not been the case for the Fed in the past, but recent communications give indications that the Fed defines price stability in a similar manner as the ECB.
Visas trīs centrālās bankas — Federālā Rezervju banka, Anglijas Banka un ECB — ir uzsvērušas, cik liela nozīme ir efektīvai komunikācijai un pienācīgai mijiedarbībai ar sabiedrību.
All three central bank, the Fed, the Bank of England and the ECB, have stressed the importance of effective communication and proper interaction with the public.
Ir tikai loģiski, ka Anglijas Bankas Monetārās politikas komiteja, kas ievēro individuālās pārskatatbildības principu, publicē politikas sanāksmju protokolus.
For the Bank of England’s MPC, which applies individual accountability, it makes perfectly sense to publish minutes of policy meetings.
Federālās Rezervju bankas gadījumā pastāv oficiāla prasība publicēt protokolus, bet publicētie balsojuma protokoli var pilnībā neatspoguļot viedokļu dažādību Federālās Atklātā tirgus komitejas iekšējās debatēs.
In the case of the Fed there is a formal requirement to publish minutes, but the published voting records may not fully reflect the diversity of views in the internal deliberations of the FOMC; to communicate the latter, the Fed has used other tools.
Tomēr ECB izmanto citus komunikācijas līdzekļus, kuri nodrošina informāciju, kas var būt pielīdzināma citu minēto centrālo banku protokoliem.
However, the ECB uses other communication tools which provide information that can be compared to minutes of the other central banks mentioned.
It īpaši ECB priekšsēdētāja ievadpaziņojums preses konferencēs sniedz visaptverošu kopsavilkumu par attiecīgajai politikas jomai būtisku ekonomiskās dzīves notikumu vērtējumu.
Notably, the President’s Introductory Statement at the press conference provides a comprehensive summary of the policy-relevant assessment of economic developments.
Tas ir novērtējums, ko veic saskaņā ar pamatnostādnēm, par kurām kopīgi vienojušies ECB Padomes locekļi.
It is an assessment along the lines that have been collectively agreed by the Governing Council.
Šo informāciju sniedz gandrīz reālajā laikā.
This information is provided almost in real-time.
Turklāt ikmēneša preses konferencē paredzēts arī jautājumu un atbilžu laiks, kas nodrošina pamatu tam, ka monetārās politikas jomā pieņemtie lēmumi tiek savlaicīgi un objektīvi skaidroti sabiedrībai.
Moreover, the monthly press conference includes a question and answer session which provides a platform for a timely and even-handed explanation of monetary policy decisions to the public.
Uzskatu, ka ECB īstenotās prakses — sniegt preses konferences un nodrošināt sabiedrību un plašsaziņas līdzekļus ar plašāku informāciju par tās lēmumiem — sekmīgumu skaidri apliecina tas, ka šo praksi ir pārņēmušas citas centrālās bankas, it īpaši Anglijas Banka un nesen (kopš š. g. aprīļa) arī Federālā Rezervju banka.
I believe the success of the ECB’s practice to give press conferences, to provide the public and the media with more extensive information on the decisions, is clearly shown by the fact that it has been followed by other central banks, notably the Bank of England and most recently (since last April) the Fed.
Kāds ir Jūsu viedoklis par monetāro dialogu ar Eiropas Parlamentu?
What’s your opinion of the monetary dialogue with the European Parliament?
Vai ECB Valdes locekļi varētu apspriest monetāro politiku un tās lēmumus ar citiem politikas dalībniekiem, vai arī tas apdraudētu bankas neatkarību?
Might ECB board members discuss monetary policy and its decisions with other political actors or would this harm the bank’s independence?