natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šīs deklarācijas otrais punkts ir īpaši nepamatots, pie tam daļēji nepareizs; tas paredz, ka noteikumi par KĀDP „nedod Komisijai jaunas pilnvaras ierosināt lēmumus, nedz arī palielina Eiropas Parlamenta lomu”. , kuras atkārto iepriekšminēto domu, reizēm pilnīgi veltīgi.
Particularly unjustified, not to say partially incorrect, is the second paragraph of that declaration, which states that the provisions covering the CFSP 'do not give new powers to the Commission to initiate decisions nor do they increase the role of the European Parliament'. which reiterate this idea, sometimes entirely unnecessarily.
Lai arī šāda prakse nav gluži bīstama, jo tā tikai atkārtoti apstiprina visiem zināmu patiesību par Līguma noteikumu saturu, tā norāda uz samērā negatīvu pieeju Eiropas integrācijas procesam, kas var sabiedrībai radīt kļūdainu priekšstatu.
Although this practice is not genuinely harmful, since it merely involves reiterating in a rather obvious way the substance of the actual provisions of the Treaty, it nevertheless points to a rather negative approach to the European integration process, one which cannot help but send a wrong message to the public.
Citas ārējo attiecību jomas
Other areas of external relations
(1) Saistībā ar ārējām attiecībām ir jāuzsver pozitīvi vērtējami grozījumi, kas veikti kopējā tirdzniecības politikā .
(1) Positive changes have been made in the area of common commercial policy .
Tās piemērošanas joma ir paplašinājusies, ietverot pakalpojumu un intelektuālā īpašuma tirdzniecību.
Its scope has been extended as regards trade in services and intellectual property.
Parlamenta loma ir palielinājusies — parastā likumdošanas procedūra būs noteicošā kopējas tirdzniecības politikas īstenošanā, un Parlaments regulāri saņems ziņojumus par sarunām attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, ko nevar noslēgt bez šīs iestādes piekrišanas.
Parliament's role is enhanced: the ordinary legislative procedure will be used to lay down measures implementing the common commercial policy; and Parliament will receive regular reports on negotiations on international agreements, which may not be concluded without its consent.
Lisabonas līgumā apstiprināts arī tā saucamais „kultūras izņēmums”
The Treaty of Lisbon also endorses what is referred to as the 'cultural exception'
Konvents ierosināja, ka Padomei jāpieņem vienprātīgs lēmums attiecībā uz nolīgumiem kultūras un audiovizuālo pakalpojumu tirdzniecības jomā, ja šie nolīgumi draud ierobežot Savienības kultūru un valodu daudzveidību.
The Convention had proposed that the Council should act unanimously for the negotiation and conclusion of agreements in the field of trade in cultural and audiovisual services, where these risk prejudicing the Union's cultural and linguistic diversity.
2004. gada Starpvaldību konference paplašināja šo izņēmumu, attiecinot to uz pakalpojumiem sociālo, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu jomā, ja šie nolīgumi draud radīt nopietnus traucējumus šādu pakalpojumu organizācijai valstī un kaitē dalībvalstu spējai nodrošināt šo pakalpojumu sniegšanu.
The 2004 IGC extended this 'exception' to cover the trade in social, education and health services where such agreements risk seriously disturbing the national organisation of such services and prejudicing the responsibility of Member States to deliver them.
Padomei jāpieņem lēmums vienprātīgi arī attiecībā uz nolīgumiem par pakalpojumiem vispār un intelektuālā īpašuma aspektiem, ja tajos ir iekļauti noteikumi, ar kuriem saistītu iekšēju noteikumu pieņemšanai ir vajadzīga vienprātība. , kura piemērošanu paplašina arī uz citām jomām.
The Council shall also act unanimously where agreements in the fields of trade in services in general and the commercial aspects of intellectual property include provisions for which unanimity is required for the adoption of internal rules. , extending it to other areas.
(2) Visbeidzot, attiecībā uz humāno palīdzību Eiropas Parlaments var atzinīgi izteikties par juridiskā pamata noteikšanu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paredzot Brīvprātīgā humānās palīdzības korpusa izveidi.
(2) Lastly, as regards humanitarian aid , Parliament can welcome the establishment of a specific legal basis coming under the ordinary legislative procedure and providing for the establishment of a voluntary humanitarian aid corps.
(3) Jāatceras arī tas, ka Lisabonas līgumā ir saglabāti īpašie noteikumi par Savienības kaimiņattiecību politikas jomas attīstību, jo īpaši juridisko pamatu, kas tai ļauj noslēgt nolīgumus šajā jomā ar attiecīgajām valstīm.
(3) It should also be noted that the Treaty of Lisbon retains the specific provisions governing the development of the Union's neighbourhood policy, in particular the legal basis which enables it to conclude agreements in that area with the countries concerned.
Tomēr mazliet nesaskaņotā veidā tajā ietverti šie noteikumi, kas iekļauti LES I sadaļā („Kopīgi noteikumi”).
However, somewhat confusingly, it incorporates those provisions in Title I ('Common provisions') of the TEU.
Ievērojama elastīguma pakāpe
A significant degree of flexibility
Vēl viens svarīgs jautājums ir, vai jaunā institucionālā struktūra ir pietiekami elastīga, lai Savienība spētu piemēroties mainīgiem apstākļiem un jaunām problēmām, ar kurām tā var sastapties nākotnē.
Another question of fundamental importance is whether the new institutional framework is sufficiently flexible to enable the Union to adjust to changing circumstances and meet new challenges that may arise in the future.
Lai rastu atbildi uz šo jautājumu, ir jāpievēršas diviem aspektiem — pirmkārt, Līgumu pārskatīšanai un, otrkārt, sistēmas attīstības iespējām pašreizējās institucionālās struktūras ietvaros, nepārstrādājot Līgumus.
To find an answer to this question we need to address two issues: firstly, that of revision of the Treaties, and, secondly, that of whether the system can evolve within the confines of the current institutional framework, without the need for revision of the Treaties itself.
Eiropas Parlaments, kas pirmais ierosināja izmantot Konventa sasaukšanas metodi, saskata šo izmaiņu priekšrocības, jo tā palīdz padarīt pārskatīšanas procesu vēl pārredzamāku un demokrātiskāku, un līdz ar to daudz efektīvāku.
Parliament, which was the first to propose that the Convention method be used, cannot but welcome this change, which will help to make the revision procedure more transparent and democratic at the same time as making it more effective.
Īpaši pozitīvs risinājums ir tas, ka Parlamentam ir jādod sava piekrišana, ja Padome nolemj nesasaukt Konventu, aizbildinoties ar to, ka grozījumi nav nozīmīgi.
One particularly positive development is the fact that Parliament must give its consent should the Council decide not to convene a Convention on the grounds that the changes are not sufficiently major.
(2) Diemžēl jaunais Līgums neattaisnoja Parlamenta cerības attiecībā uz pārskatīšanas procedūras vienkāršošanu.
(2) Unfortunately, the new Treaty does not live up to Parliament's expectations as regards simplifying the revision procedure.
Grozītā LES 48. pantā tiešām ir minēta vienkāršota pārskatīšanas procedūra saistībā ar LESD III daļas noteikumiem par Savienības iekšpolitiku (ar nosacījumu, ka šāda pārskatīšana nepalielina Savienībai piešķirtās kompetences), bet šī vienkāršošanas procedūra ļauj vienīgi Eiropadomei apiet Konventa sasaukšanas metodi (neprasot Parlamenta piekrišanu), turklāt spēkā paliek vienprātības princips un prasība visām dalībvalstīm apstiprināt attiecīgos noteikumus atbilstīgi savām konstitucionālajām prasībām.
The text of Article 48 of the amended TEU does contain a simplified procedure for revising the provisions of Part III of the TFEU on the internal policies of the Union (on condition that such revision does not increase the competences allocated to the Union), but this procedure merely allows the European Council to bypass the Convention method (without requiring Parliament's consent); furthermore, unanimity and approval by all the Member States in accordance with their respective constitutional provisions remain the rule.
Ar Parlamentu un Komisiju notiek konsultēšanās.
The EP and the Commission are consulted.
(4) Turpretī Parlaments var izteikt vienīgi atzinību par Konventa ierosināto pārejas noteikumu saglabāšanu, lai vienbalsīgu lēmumu pieņemšanu pārveidotu par kvalificētu balsu vairākumu Padomē, vai no īpašu likumdošanas procedūru — par parastu likumdošanas procedūru.
(4) Conversely, Parliament cannot but welcome the retention of the 'bridging clauses' ('passerelles') which the Convention proposed for switches from unanimity to qualified majority voting within the Council or from special legislative procedures to the ordinary legislative procedure.
Tas, ka šo lēmumu Eiropadomē var pieņemt tikai vienbalsīgi un ar Parlamenta piekrišanu, turklāt tikai tad, ja nevienas dalībvalsts parlaments sešu mēnešu laikā neizsaka nevienu iebildumu, ir pienācīga garantija, ka ikvienas dalībvalsts tiesības tiks ievērotas un šis lēmums būs pārredzams, demokrātisks un likumīgs.
The fact that this decision can only be taken unanimously by the European Council with Parliament's consent - and then only if no national parliament expresses any objections within a six-month period - provides an adequate guarantee that due respect will be shown for the rights of each Member State and that the decision will be transparent and democratically valid.
Tomēr jāatzīmē, ka papildus šiem vispārējiem pārejas noteikumiem, ir arī citi īpaši noteikumi, kuri parasti pieprasa apstiprināšanu Parlamentā (EP kompetenču paplašināšana) vai jebkuram dalībvalsts parlamentam dod iespēju bloķēt Padomes lēmumu.
In addition to these general bridging clauses, however, other specific such clauses exist, which as a rule either require the EP’s consent (broadening of the powers of the European Public Prosecutor’s Office), or give any national parliament the power to block the Council decision.
(5) Vēl viens jaunā Līguma pozitīvs aspekts ir uzlabojumi saistībā ar ciešāku sadarbību, kuras nozīme varētu pieaugt vēl vairāk saistībā ar būtisku dalībvalstu skaita palielināšanos nākotnē.
(5) Another positive aspect of the new text is the improvements made in connection with enhanced cooperation, which may become more important in future in view of the substantial increase in the number of Member States.
Saglabājot apstākļus, kas nodrošina Savienības saskaņotību un institucionālo vienotību, jaunais Līgums paplašina ciešākas sadarbības jomu (tagad šāda sadarbība var aptvert visas jomas, uz kurām neattiecas Savienības ekskluzīvās kompetences, lai gan patlaban aizsardzības joma netiek ietverta) un veicina tās šādas sadarbības uzsākšanu.
Whilst maintaining the conditions required to ensure the overall cohesion and institutional unity of the Union, the new Treaty extends the scope of enhanced cooperation mechanisms (which can now apply to all areas not covered by the exclusive competences of the Union, whereas under the current arrangements defence policy is excluded) and facilitates their establishment.
Ciešākā sadarbībā jābūt apvienotām vismaz deviņām dalībvalstīm, bet Padome pieņem lēmumus ar kvalitatīvu balsu vairākumu, izņemot kopējās ārlietu un drošības politikas jomu, kurā arī turpmāk būs nepieciešama vienprātība (lai gan līdz šim šāda sadarbība šajā jomā bija aizliegta).
Enhanced cooperation must bring together at least nine Member States, with the Council acting by a qualified majority except in common foreign and security policy matters, where unanimity will continue to be required (enhanced cooperation is currently banned in this area).
Turklāt prasība pēc Parlamenta piekrišanas (izņemot kopējās ārlietu un drošības politikas jomu) stiprina arī demokrātisko leģitimitāti saistībā ar lēmumu par ciešākas sadarbības uzsākšanu.
Furthermore, the requirement that Parliament's consent should be sought (except in common foreign and security policy matters) will enhance the democratic legitimacy of the decision to establish such cooperation.
(6) Visbeidzot, pozitīvi vērtējams ir arī tas, ka jaunajā Līgumā izdevās saglabāt pārejas noteikumu, ko ierosināja Konvents, attiecībā uz ciešākas sadarbības jautājumiem pieļaujot pāreju uz lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu vai parastu likumdošanas procedūru.
(6) Lastly, the fact that the new Treaty has retained a ‘bridging clause’, as proposed by the Convention, allowing a switch to qualified majority voting or the ordinary legislative procedure within the enhanced cooperation mechanism, is also a satisfactory development.
(7) Jāatzīmē arī tas, ka Lisabonas līgumā veikti grozījumi noteikumos par Savienības paplašināšanās procedūru, precizējot, ka Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti tiek informēti par jebkuru jaunu pievienošanās pieprasījumu, un iekļaujot skaidru norādi par „atbilstības nosacījumiem, par ko vienojusies Eiropadome” (līdz šim saukti par Kopenhāgenas kritērijiem), kuri jāņem vērā, ja Padome vienprātīgi pieņem lēmumus, kā tas bija arī līdz šim, pēc tam, kad saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, kas jāsniedz vairākumam deputātu.
(7) It should also be noted that the Treaty of Lisbon amends the provisions governing the procedure for the enlargement of the Union, specifying that the EP and the national parliaments should be informed of any new application for accession and making explicit reference to the 'eligibility criteria approved by the European Council' (currently known as the 'Copenhagen criteria'), which must be taken into account when the Council takes its decision, unanimously as at present, after the EP has given its consent by a majority of its component Members.
(8) Brīvprātīga izstāšanās no Savienības — pirmo reizi Līgumos par Eiropas Kopienu dibināšanu un pēc tam Līgumā par Eiropas Savienību, kas — izņemot pirmo Līgumu, ar ko tika nodibināta Eiropas Ogļu un tērauda kopiena — bija nepārprotami noslēgti uz neierobežotu laiku, bet neparedzēja ne individuālu, ne kolektīvu izstāšanās procedūru, LES piedāvāja mehānismu, lai būtu iespējams brīvprātīgi izstāties no Savienības.
(8) Voluntary withdrawal from the Union : for the first time in the treaties establishing the European Communities and then the Union, which - with the exception of the first treaty, which established the European Coal and Steel Community - were expressly concluded for an unlimited period but which made no provision for a collective or individual withdrawal procedure, the TEU will incorporate a mechanism for 'voluntary withdrawal from the Union'.
Protams, ir jāatzīst, ka arī bez īpašiem noteikumiem šāds solis bija pieļaujams, jo to noteica starptautisku līgumu likums.
Admittedly even in the absence of any specific provisions such a move was anyway already permissible under international treaty law.
Tomēr tas, ka izstāšanās iespēja ir tagad skaidri formulēta pat LES un sīki aprakstīta tās procedūra, skaidri liecina arī par to, ka nevienai dalībvalstij nav pienākums turpmāk iesaistīties Eiropas projektā, ja tā vairs to nevēlas.
However, the fact that withdrawal is now explicitly provided for in the TEU, which lays down detailed arrangements for dealing with such a situation, sends out the clear message that no Member State is obliged to continue its involvement in the European project if it no longer wishes to be involved.
Kopā ar noteikumiem par ciešāku un strukturētu sadarbību tas skaidri demonstrē, ka iesaistīšanās Savienībai un tās politikas izstrādē ir brīvprātīga izvēle, kas balstās uz patiesu politisku lojalitāti.
When taken together with the provisions on enhanced and structured cooperation, this clearly demonstrates that involvement in the Union and in the furtherance of its policies is something that must be chosen freely on the basis of a genuine political commitment.
Jaunā Līguma stāšanās spēkā
Entry into force of the new Treaty
Jaunais Līgums, kas atbilst to spēkā esošo grozošo līgumu tradīcijai, kuri turpina pastāvēt ar tajos veiktajiem grozījumiem, un kas neparedz likvidēt un aizvietot visus pašreizējos Līgumus un attiecīgos noteikumus, kas stājušies spēkā, paredz noteikumus, ko parasti iekļauj attiecībā uz jaunu līgumu stāšanos spēkā.
Since the new Treaty continues the tradition of treaties amending treaties already in force, and which will continue to exist in amended form, and since it does not seek to repeal and replace the current Treaties in their entirety, the rules governing its entry into force are those customarily applied in such cases.
Tādējādi Lisabonas līguma 6. panta 2. punktā paredzēts, ka tas stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī ar noteikumu, ka deponēti visi ratifikācijas dokumenti vai, ja tas nav noticis, nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ratifikācijas dokumentu deponējusi pēdējā parakstītājvalsts.
Accordingly, the Treaty of Lisbon itself provides (Article 6(2)) for its entry into force on 1 January 2009, if all the ratification instruments have been deposited by that date, or, failing that, on the first day of the month following the deposit of the final ratification instrument.
Protokolā Nr. 10 par pārejas noteikumiem paredzēti iespējamie pielāgojumi, kas jāīsteno pārejas perioda laikā.
The protocol (No 10) concerning the transitional provisions provides for any adjustments which may be required during the transitional period.
Vispārējs izvērtējums
Overall assessment/recommendation to approve the new Treaty
Ņemot vērā iepriekšējos pētījumus, Konstitucionālo jautājumu komitejas vispārējais izvērtējums par 2007. gada oktobrī darbu beigušās Starpvaldību konferences iznākumu un Lisabonas līgumu pilnīgi noteikti ir labvēlīgs.
In the light of the preceding analysis, the Committee on Constitutional Affairs' overall assessment of the outcome of the IGC which completed its work in October 2007 and the Treaty of Lisbon can only be resolutely positive.
Pirmkārt un galvenokārt tas palīdzēja Eiropas Savienībai atrast izeju no ļoti uztraucoša strupceļa.
First and foremost, it enabled Europe to overcome the extremely worrying impasse in which it found itself.
Šī Līguma pieņemšana ļaus atsākt ratifikācijas procesu Francijā un Nīderlandē un sekmēs parlamentārās metodes izmantošanu, lai jaunais teksts stātos spēkā.
Its adoption will clear the way for a resumption of the ratification process in France and the Netherlands and will facilitate the use of the parliamentary method with a view to bringing the new text into force.
Protams, jaunais Līgums ir kompromiss, kas nozīmē piekāpšanos noteiktos jautājumos, ko Parlamentam ir grūti pieņemt: atteikšanās no pašas Konstitūcijas idejas un zināmiem tajā minētiem noteikumiem; tas, ka, lai apmierinātu dažu dalībvalstu prasības, ir atlikta zināmu noteikumu un īpašu pasākumu stāšanās spēkā.
Of course, the new Treaty is a compromise, one involving concessions which are difficult for Parliament to accept: the abandonment of the very idea of a Constitution and of certain provisions laid down in the Constitution; regrettable postponements of the entry into force of certain provisions and specific measures to satisfy the demands of a few Member States.
Tā bija politiskā cena, kas jāmaksā, lai izkļūtu no krīzes, kurā Eiropas Savienība nonāca pēc Francijas un Nīderlandes referendumu negatīvā iznākuma.
This was the political price to be paid to find a way out of the crisis into which the 'no' votes in the French and Dutch referendums had plunged Europe.
Tomēr salīdzinājumā ar spēkā esošajiem Līgumiem šajā Līgumā ir iekļautas arī daudzas būtiskas reformas un uzlabojumi un saglabāti daudzi Konstitūcijā ierosinātie jauninājumi.
However, it does contain a large number of significant reforms and improvements by comparison with the current Treaties and most of the innovations introduced by the Constitution have been safeguarded.
Svarīgākais ir tas, ka jaunais Līgums Eiropas Savienībā stiprina demokrātiju, sekmē efektīvāku lēmumpieņemšanas procesu un zināmā mērā precizē „kas dara ko” Eiropas Savienībā, kā arī skaidrāk norāda Eiropas Savienības, no vienas puses, un dalībvalstu, no otras puses, pilnvaras.
Above all, however, the new Treaty enhances democracy in the European Union, fosters more effective decision-making and clarifies to some extent who does what in the Union and the competences allocated to the Union, on the one hand, and to the Member States, on the other.
Līdzreferenta Íñigo Méndez de Vigo papildu piezīmes
Additional remarks by Íñigo Méndez de Vigo, co-rapporteur
Atkal ir pierādījies, ka starpvaldību metodes izmantošanai Līguma pārskatīšanā ir zināmi trūkumi.
The intergovernmental approach to Treaty revision has once again shown its limitations.
Konstitucionālā līguma attīstības sakarā nav paveikts itin nekas nozīmīgs, un ir ievērojami samazināts apspriežamo jautājumu loks.
Not a single substantive step forward has been made with respect to the Constitutional Treaty, while much has been removed.
Īsāk sakot, pamatdoma bija vairāk saīsināt nekā radīt.
In short, the instinct was to cut rather than to create.
Turklāt dažas valdības, acīmredzami ignorējot panāktos kompromisus, pamanījās apstrīdēt iepriekšējas vienošanās un nodrošināt savām interesēm atbilstošus atbrīvojumus un interpretācijas.
What is more, with manifest disdain for the compromises reached, some governments have succeeded in unravelling earlier agreements and securing special exemptions or interpretations that fit in with their own interests.
Šādu rīcību lieliski ilustrē Tonija Blēra vadībā izstrādāto Apvienotās Karalistes valdības nosacījumu pieņemšana.
The prime example of this is the acceptance of the 'red lines' set out by Tony Blair's UK Government.
Dalībvalstu vadītāju mērķtiecības trūkums Eiropas mērogā vēl nekad nav bijis tik izteikts, un Lisabonas līgums skaidri parāda nevēlēšanos paļauties uz Eiropas Savienību un tās iestādēm un pat skaidri paustu neuzticību tai.
The lack of vision and ambition shown by national leaders in the European arena has never been so obvious, and the Lisbon Treaty is a clear reflection of a feeling of diffidence towards – and even downright mistrust of – the Union and its institutions.
Tādēļ nav brīnums, ka daudzi Eiropas Savienības iedzīvotāji ir acīmredzami nobažījušies par Konstitucionālā līguma likteni — līdzīgas bažas izjuta arī Altiero Spinelli , salīdzinot Eiropas Parlamenta pieņemto Līgumu par Eiropas Savienību ar Padomes pieņemto Vienoto aktu.
It is therefore no surprise that many Europeans are visibly dismayed at the fate of the Constitutional Treaty – a dismay similar to that felt by Altiero Spinelli when he compared the Treaty on European Union adopted by the European Parliament with the Single Act adopted by the Council.
Tomēr ir jāteic, ka daudzi no minētajā projektā ietvertajiem punktiem tagad ir spēkā.
It must be said, however, that many of the advances contained in that draft are today in force.
Kaut kas līdzīgs notiks arī tad, kad spēkā stāsies Lisabonas līgums — Konstitucionālā līguma radītie jauninājumi kļūs par daļu no Kopienas primārajiem tiesību aktiem.
Something similar will happen when the Lisbon Treaty enters into force: the advances brought by the Constitutional Treaty will form part of Community primary law.
Kad pienāks laiks, mums vajadzēs lietderīgi izmantot Līguma noteikumus par iestādēm un tā potenciālu un pilnveidot tā instrumentus, lai Eiropas Savienību padarītu par Eiropas Savienības iedzīvotāju ikdienas dzīves neatņemamu daļu.
When that moment comes, we will need to make good use of the Treaty's institutional provisions and its potential and to flesh out its instruments in order to make the Union a more integral part of the daily lives of European citizens.
Eiropas Savienībai būs jārīkojas, lai cīnītos pret pieaugošajiem stratēģiskajiem draudiem, ko rada terorisms, kodolieroču izplatība un jaunā pasaules situācija, kuru nosaka globalizācija un tehniskā revolūcija.
Europe will need to face up to the growing strategic threats posed by terrorism and nuclear proliferation and to the new world situation created by globalisation and the technological revolution.