natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(16) Lai palīdzētu lauksaimniekiem izpildīt mūsdienīgas un augstas kvalitātes lauksaimniecības standartus, dalībvalstīm jāizveido visaptveroša sistēma, kas sniedz padomus komerciālām saimniecībām .
(16) In order to help farmers to meet the standards of modern, high-quality agriculture, it is necessary that Member States operate a comprehensive system offering advice to commercial farms .
Saimniecību konsultatīvajai sistēmai jāpalīdz lauksaimniekiem labāk apzināties materiālu plūsmas un procesus saimniecību mērogā, kas saistīti ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, nekādi neietekmējot viņu pienākumus un atbildību attiecībā uz tādu standartu ievērošanu.
The farm advisory system should help farmers to become more aware of material flows and on-farm processes relating to the environment, food safety, animal health and welfare without in any way affecting their obligation and responsibility to respect those standards.
(16) Lai palīdzētu lauksaimniekiem izpildīt mūsdienīgas un augstas kvalitātes lauksaimniecības standartus, dalībvalstīm jāizveido visaptveroša sistēma, kas sniedz padomus visiem lauksaimniekiem .
(16) In order to help farmers to meet the standards of modern, high-quality agriculture, it is necessary that Member States operate a comprehensive system offering advice to all farmers .
Saimniecību konsultatīvajai sistēmai jāpalīdz lauksaimniekiem veikt efektīvu un rentablu ražošanu un labāk apzināties materiālu plūsmas un procesus saimniecību mērogā, kas saistīti ar vidi, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un labturību, nekādi neietekmējot viņu pienākumus un atbildību attiecībā uz tādu standartu ievērošanu.
The farm advisory system should help farmers to pr oduce efficiently and in a cost-effective way and to become more aware of material flows and on-farm processes relating to the environment, food safety, animal health and welfare without in any way affecting their obligation and responsibility to respect those standards.
(19) Nelielu summu pārvaldība ir apgrūtinošs uzdevums dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
(19) The management of small amounts is a burdensome task for the competent authorities of the Member States.
Lai novērstu pārāk lielu administratīvo slogu, ir lietderīgi dalībvalstīm atturēties no tiešo maksājumu piešķiršanas, ja maksājums ir zemāks par Kopienas vidējo atbalstu par vienu hektāru vai saimniecības platība, par kuru ir pieprasīts atbalsts, ir mazāka par vienu hektāru.
To avoid excessive administrative burden it is appropriate for Member States to refrain from granting direct payments where the payment would be lower than the Community average support for one hectare or the eligible area of the holding for which support is claimed would relate to less than one hectare.
Jāparedz īpašs noteikums tām dalībvalstīm, kuru saimniecību struktūra būtiski atšķiras no Kopienas vidējās saimniecības struktūras.
Special provision should be made for those Member States whose farm structure differs significantly from the average Community one.
Dalībvalstīm jāsniedz rīcības brīvība izvēlēties īstenot vienu no diviem kritērijiem, ņemot vērā to lauksaimniecības ekonomikas struktūras īpatnības.
Member States should be given discretion to opt for the implementation of one of the two criteria taking account of the particularities of the structures of their agricultural economies.
Tā kā īpašas tiesības uz maksājumiem piešķīra lauksaimniekiem ar tā sauktajām „bezzemes” saimniecībām, nebūtu efektīvi piemērot robežvērtību, pamatojoties uz hektāru skaitu.
As special payment entitlements were alloc ated to farmers with so-called 'landless' holdings the application of the hectare-based threshold would be ineffective.
Tādēļ šādiem lauksaimniekiem jāpiemēro minimālais apjoms, kas balstīts uz vidējo apjomu.
Such farmers should therefore be subject to the averages support-based minimum amount.
Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiešķirt tiešos maksājumus, sākot ar minimālo apjomu, kas jānosaka .
Member States may decide not to grant direct payments below a minimum threshold to be determined.
(21) Maksājumi, ko paredz Kopienas atbalsta shēmas, kompetentām valstu iestādēm pilnībā jāizmaksā [atbalsta] saņēmējiem, ievērojot šajā regulā paredzētos samazinājumus un noteiktos termiņus.
(21) Payments provided for under Community support schemes should be made by the competent national authorities to beneficiaries in full, subject to any reductions provided for in this Regulation, and within prescribed periods.
Lai padarītu elastīgāku tiešo maksājumu pārvaldību, dalībvalstīm jāļauj maksāt tiešos maksājumus katru gadu divās daļās.
In order to render the management of direct payments more flexible, Member States should be allowed to pay direct payments in two instalments per year.
Lai padarītu elastīgāku tiešo maksājumu pārvaldību, dalībvalstīm jāļauj maksāt tiešos maksājumus katru gadu divās daļās , no vienas puses, kavējuma gadījumā iekļaujot procentu maksājumu atbilstoši tirgū spēkā esošajām likmēm, un, no otras puses, atkarībā no nozares vajadzībām tām piešķirot zināmu elastību attiecībā uz maksājuma datumu noteikšanu .
In order to render the management of direct payments more flexible, Member States should be allowed to pay direct payments in two instalments per year , with a view, on the one hand, to making provision, in the event of late payment, for the inclusion of interest at the market rate, and, on the other, subject to the needs of the sector, to giving the Member States flexibility in deciding payment dates.
Pagājušajā kalendārajā gadā tika konstatēti maksājumu kavējumi.
Some payments have been made late during the past calendar year.
Šādā situācijā lauksaimniekiem vismaz vajadzētu saņemt kompensāciju.
In this type of situation farmers should at least receive compensation.
(23) Lai sasniegtu kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, kopējā atbalsta shēmas jāpielāgo jaunākajām izmaiņām, vajadzības gadījumā īsos termiņos.
(23) In order to achieve the objectives of the common agricultural policy, common support schemes have to be adapted to changing developments, if necessary within short time limits.
Tādēļ atbalsta saņēmēji nevar paļauties uz to, ka atbalsta nosacījumi paliks nemainīgi, un viņiem ir jābūt gataviem tam, ka shēmas var tikt pārskatītas, jo īpaši ņemot vērā pārmaiņas ekonomikā vai budžeta situācijā.
Beneficiaries cannot, therefore, rely on support conditions remaining unchanged and should be prepared for a possible review of schemes in particular in the light of economic developments or the budgetary situation.
(23a) KLP pirmo pīlāru vajadzētu saglabāt nākotnē, lai garantētu būtisko nozīmi lauksaimniekam, kurš ir daudzo lauku rajonu ekonomikas virzītājspēks, lauku ainavas saglabātājs, kā arī garants, lai nodrošinātu augstos pārtikas drošības standartus, kādus pieprasa Eiropas Savienība.
(23a) The first pillar of the common agricultural policy should be retained in the future so as to guarantee the key role which farmers play as motors of the economy in numerous rural regions, as well as being guardians of the landscape and ensuring the high standards o f food safety required by the Union .
Visa tiešā atbalsta pārtraukšana lauksaimniekiem varētu ievērojami samazināt viņu rentabilitāti un apdraudēt daudzu saimniecību pastāvēšanu.
The systematic cuts in the level of direct payments to farmers could significantly reduce the viability of farming and jeopardise the survival of many holdings.
ES turpmāk par prioritāti ir jāizvirza pārtikas pašpietiekamība.
The European Union should take steps to make itself self-sufficient in food in the future.
(24) Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 izveidoja vienotā maksājuma shēmu, kurā pašreizējos dažādos atbalsta mehānismus apvienoja vienā atsaistīto tiešo maksājumu shēmā.
(24) Regulation (EC) No 1782/2003 established a single payment scheme that combined the existing various support mechanisms into a single scheme of de-coupled direct payments.
Pieredze, kas iegūta, piemērojot vienotā maksājuma shēmu, liecina par to, ka tās konkrētus elementus var vienkāršot lauksaimnieku un administrāciju labā.
Experience with the application of the single payment scheme shows that certain of its elements can be simplified to the benefit of farmers and administrations.
Turklāt, ņemot vērā to, ka vienotā maksājuma shēmu tajā pašā laikā īstenoja visās dalībvalstīs, kurām bija uzstādīta tāda prasība, daudzi nosacījumi, kas bija saistīti ar sākotnējo īstenošanu, vairs nav atbilstīgi, tādēļ tie ir jāpielāgo.
Furthermore, given that the single payment scheme has in the meantime been implemented by all Member States that were required to do so, a number of provisions that were linked to its initial implementation have become obsolete and should therefore be adjusted.
Saistībā ar to ir konstatēts, ka atsevišķos gadījumos tiesības uz maksājumiem lielā mērā ir nepietiekami izmantotas.
In this context, a significant under use of payment entitlements has been detected in some cases.
Lai novērstu šādu situāciju un, ņemot vērā to, ka lauksaimnieki jau ir iepazinušies ar vienotā maksājuma shēmas darbību, sākotnēji noteiktais laikposms, kas paredzēts neizmantoto tiesību uz maksājumiem pārvēršanai valsts rezervēs , jāsamazina līdz diviem gadiem .
To avoid such situation and taking into account that farmers are already familiar with the functioning of the single payment scheme , the period initially fixed for reverting unused payment entitlements to the national reserve should be reduced to two years.
Lai novērstu šādu situāciju , ir jānosaka triju gadu laikposms, kas paredzēts neizmantoto tiesību uz maksājumiem pārvēršanai valsts rezervēs.
To avoid such situation, the period for reverting unused payment entitlements to the national reserve should be fixed at three years.
(27) Obligāto aramzemes atstāšanu atmatā ieviesa kā piegādes kontroles mehānismu.
(27) Compulsory set aside of arable land was introduced as a supply control mechanism.
Pārmaiņas tirgū laukaugu jomā un atsaistītā atbalsta ieviešana vairs nepamato vajadzību saglabāt šo instrumentu, un tādēļ tas ir jāatceļ.
Market developments in the arable crops sector together with the introduction of decoupled aids no longer justify the need for maintaining this instrument, which therefore should be abolished.
Tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu , jāpiešķir par hektāriem, kuriem piemēro tos pašus atbilstības nosacījumus, ko piemēro attiecībā uz jebkurām citām atbalsta tiesībām.
Set-aside entitlements established in accordance with Articles 53 and 63(2) of Regulation (EC) No 1782/2003 shall therefore be activated on hectares subject to the same eligibility conditions that any other entitlement.
Tiesības atstāt zemi atmatā, ko izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 53. pantu un 63. panta 2. punktu kļūst par parastām tiesībām.
Set-aside entitlements established in accordance with Articles 53 and 63(2) of Regulation (EC) No 1782/2003 shall therefore become normal entitlements.
Grozījums paredz kliedēt juridisko nenoteiktību, kas saistās ar tiesībām atstāt zemi atmatā, un nodrošināt šīs tiesības pavadošās prakses atcelšanu.
Clarifies the legal uncertainty that exists with regard to the fate of set-aside entitlements and ensures that any ‘tag’ that might otherwise remain in such entitlements is removed.
(28) Pēc iepriekšējā saistītā tirgus atbalsta iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā dalībvalstīs, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanu, tiesību uz maksājumu vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz iepriekšējā atbalsta individuālo līmeni.
(28) Further to the integration of formerly coupled market support into the single payment scheme, the value of payment entitlements was, in those Member States opting for a historic implementation, based on the individual level of past support.
Ņemot vērā gadu skaitu, kas pieaug kopš vienotā maksājuma shēmas ieviešanas, un pēc turpmākas citu nozaru iekļaušanas vienotā maksājuma shēmā, kļūst aizvien sarežģītāk pamatot ievērojamu individuālu atšķirību likumību atbalsta līmenī, kura pamatā ir tikai iepriekšējais atbalsts.
With a growing number of years elapsing since the introduction of the single payment scheme and following the successive integration of further sectors into the single payment scheme, it becomes increasingly harder to justify the legitimacy of significant individual differences in the support level which are only based on past support.
Šā iemesla dēļ dalībvalstīm, kuras izvēlējās vēsturisko ieviešanas modeli, jāļauj ar zināmiem nosacījumiem pārskatīt piešķirtās tiesības uz maksājumu, lai tuvinātu to vienības vērtību, vienlaikus ievērojot vispārīgos Kopienas tiesību aktu principus un Kopējās lauksaimniecības politikas mērķus.
For this reason Member States that chose the historic implementation model should be allowed under certain conditions to review the allocated payment entitlements with a view to approximating their unit value while respecting the general principles of community law and the objectives of the Common Agricultural Policy.
Šajā kontekstā dalībvalstis, nosakot precīzākas vērtības, var ņemt vērā ģeogrāfisko apgabalu īpatnības.
In this context Member States may take into account the specificities of geographical areas when fixing closer values.
Tiesību uz maksājumu izlīdzināšana jāveic piemērotā pārejas periodā, kā arī ievērojot samazinājumu robežvērtību, lai ļautu lauksaimniekiem saprātīgi pielāgoties atbalsta mainīgajiem līmeņiem.
The levelling of payment entitlements should take place during an adequate transition period and within a limited range of reductions in order to allow farmers to reasonably adapt to the changing levels of support.
Tiesību uz maksājumu izlīdzināšana jāveic piemērotā pārejas periodā atbilstoši katras valsts pieņemtajam grafikam , kā arī ievērojot samazinājumu robežvērtību, lai ļautu lauksaimniekiem saprātīgi pielāgoties atbalsta mainīgajiem līmeņiem.
The levelling of payment entitlements should take place during an adequate transition period , depending on the pace of implementation chosen by each Member State , and within a limited range of reductions in order to allow farmers to reasonably adapt to the changing levels of support.
Jānodrošina dalībvalstīm lielāka rīcības brīvība.
Member States should be given greater leeway to implement the scheme in accordance with their own requirements.
(29a) Savstarpējas atbilstības sistēmai un kopējai lauksaimniecības politikai nākotnē var būt jāpiemēro jaunie pielāgojumi, jo maksājumu summas ne vienmēr šķiet proporcionālas attiecīgo lauksaimnieku pieliktajām pūlēm, lai ievērotu noteikumus, ņemot vērā, ka maksājumi joprojām ir ievērojami atkarīgi no vēsturiskajām izmaksām.
(29a) Th e cro ss-compliance system and the common agricultural policy are likely to require further adjustment in the future, as current payment levels do not always seem to be proportionate with the compliance efforts made by the farmers concerned, since payments still depend to a large extent on historic spending.
Tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku labturību ir īpaši apgrūtinoši lauksaimniekiem, un tas neatbilst maksājumu apjomam.
Animal welfare legislation is obviously particularly burdensome for livestock farmers, something which is not reflected in the level of their payments.
Tomēr, ja importētajiem produktiem ir jāatbilst tām pašām dzīvnieku labturības normām, nebūtu jāpiešķir lauksaimniekiem kompensācijas, lai viņi ievērotu šajā jomā spēkā esošos Kopienas tiesību aktus.
However, if imported products were to meet the same animal welfare standards, then there would be no need to compensate farmers for their compliance with Community legislation in this area.
Tāpēc Komisijai sarunās ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju jācenšas panākt ar tirdzniecību nesaistītu jautājumu atzīšanu par importa kritērijiem.
The Commission should therefore strive for recognition of the non-trade concerns as import criteria within the World Trade Organisation negotiations.
(30) Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar kuru vienlaicīgi ieviesa atsaistīto vienotā maksājuma shēmu, ļāva dalībvalstīm no minētās shēmas izslēgt noteiktus maksājumus.
(30) Regulation (EC) No 1782/2003, while introducing a decoupled single payment scheme allowed Member States to exclude certain payments from that scheme.
Tajā pašā laikā minētās regulas 64. panta 3. punktā paredzēja pārskatīt iespējas, kuras noteiktas III sadaļas 5. nodaļas 2. un 3. iedaļā, ņemot vērā tirgus un strukturālo attīstību.
At the same time Article 64(3) of that Regulation provided for the revision of the options provided for in Sections 2 and 3 of Chapter 5 of its Title III, in the light of market and structural developments.
Attiecīgās pieredzes analīze liecina par to, ka atsaistīšana ļauj elastīgi izvēlēties ražotājus, ļaujot tiem pašiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz rentabilitāti un tirgus reakciju.
An analysis of the relevant experience shows that decoupling i n troduces flexibility in the choice of producers, enabling them to take their production decisions on the basis of profitability and market response.
Tas jo īpaši attiecas uz laukaugu, apiņu un sēklu nozari un zināmā mērā arī uz liellopu gaļas nozari.
This is particularly the case for the arable crops, hops and seeds sectors, and to a certain extent, also the beef se c tor.
Tādēļ šajās nozarēs daļēji atsaistītos maksājumus jāintegrē vienotā maksājuma shēmā .
Therefore, the pa r tially coupled payments in these sectors should be integrated into the single payment scheme.
Lai lauksaimnieki, kas darbojas liellopu gaļas nozarē, varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem atbalsta pasākumiem, jāparedz noteikums, ar ko pakāpeniski ievieš īpašu piemaksu par vīriešu kārtas dzīvniekiem un kaušanas piemaksu.
In order for farmers in the beef sector to gradually a d just to the new support arrangements provision should be made for a phasing-in of the integration of the special premium for male animals and the slaughter premium.
Tā kā daļēji saistītos maksājumus augļu un dārzeņu nozarē ieviesa nesen un tikai kā pārejas pasākumu, šādas shēmas nav jāpārskata.
Since the partially coupled payments in the fruit and vegetable sectors were only recently introduced, and only as a transitional measure, no review of such schemes is necessary.
Attiecīgās pieredzes analīze liecina par to, ka atsaistīšana varētu garantēt vairāk elastības, izvēloties ražotājus, ļaujot tiem pašiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz rentabilitāti un tirgus reakciju.
An analysis of the relevant experience shows that decoupling could introduce flexibility in the choice of producers, enabling them to take their production decisions on the basis of profitability and market response.
Tādēļ ir jāļauj dalībvalstīm, kuras to vēlētos, turpināt atbalstu atsaistīšanas procesu .
Therefore, it is desirable to authorise those Member States which so decide to continue decoupling aid.
(31a) Ir jāpieņem īpaši pasākumi, lai palīdzētu Eiropas Savienības aitu audzēšanas nozarei, kas piedzīvo dziļu lejupslīdi.
(31a) Specific measur es are required to assist the Union sheep sector, which is in serious decline.
Ir jāīsteno Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcijā par aitkopības un kazkopības nozares nākotni Eiropā 1 ietvertie ieteikumi.
The recommendations of European Parliament resolution of 19 June 2008 on the future of the sheep/lamb and goat sector in Europe 1 should be implemented.
1 Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0310 .
Texts Adopted for that date, P6_TA(2008)0310 .
(32) Dalībvalstīm jāsniedz iespēja izmantot līdz 10 % no tām noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma īpaša atbalsta piešķiršanai skaidri noteiktos gadījumos.
(32) Member States should be allowed to use up to 10% of their ceilings for granting specific support in clearly defined cases.
Šādam atbalstam jāļauj dalībvalstīm risināt vides jautājumus un uzlabot lauksaimniecības produktu kvalitāti un tirdzniecību.
Such support should allow Member States to address environmental issues and improve the quality and marketing of agricultural products.
Īpašs atbalsta arī jādara pieejams, lai novērstu sekas, ko radīs pakāpeniska piena kvotu atcelšana un atbalsta atsaistīšana īpaši jutīgās nozarēs.
Specific support should also be available to buffer the consequences of the phasing-out of milk quotas and the decoupling of support in particularly sensitive sectors.
Ņemot vērā to, ka kļūst aizvien svarīgāka efektīva risku pārvaldība, jāsniedz iespēja dalībvalstīm finansiāli ieguldīt piemaksās, ko lauksaimnieki veic par laukaugu apdrošināšanu, kā arī finansēt noteiktu ekonomisku zaudējumu kompensācijas saistībā ar dzīvnieku vai augu slimībām.
Given the growing importance of an effective ma n agement of risks Member States should be given the option to financially contribute to the premiums farmers pay for crop insu r ance as well as to the financing of financial compensation of certain economic losses in case of animal or plant diseases.
Lai ievērotu Kopienas starptautiskās saistības, līdzekļi, ko var izmanto jebkādiem saistītā atbalsta pasākumiem, jāierobežo atbilstošā līmenī.
With a view to respect the Community’s international obligations the resources that could be used for any coupled support measures should be limited at an appropriate level.
Attiecīgi jāparedz noteikumi, kuri jāpiemēro finanšu ieguldījumiem laukaugu apdrošināšanai un ar dzīvnieku vai augu slimībām saistītajām kompensācijām.
The conditions applicable to the financial contributions to crop insurance and animal or plant disease related compe n sation should be established accordingly.
(32a) Tā kā aizvien svarīgāka kļūst efektīva risku pārvaldība, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot līdz pat 5 % vairāk no attiecīgā līdzekļu apjoma, lai atbalstītu lauksaimniekus vai ražotāju organizācijas vai grupas, sniedzot finansiālu ieguldījumu iemaksās, kas saistītas ar apdrošināšanu vai kopfondiem.
(32a) Given the increasing importance of effective risk management, Member States should be authorised to use up to an additional 5% of their ceilings to grant support to farmers or to organisations or groups of producers in the form of financial contributions to expenses related to insurance premiums and mutual funds.
Tomēr vairāku iemeslu dēļ 2003. gadā nācās saglabāt īpašu atbalstu daudziem laukaugiem.
However several reasons called in 2003 for maintaining specific support for a number of crops.
Pieredze, kas iegūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un tirgus situācijas attīstība norāda uz to, ka shēmas, kuras neiekļāva vienotā maksājuma shēmā 2003. gadā, pašreiz var integrēt minētajā shēmā, lai veicinātu uz tirgu orientētu un ilgtspējīgu lauksaimniecību.
Experience gained through the implementation of Regulation (EC) No 1782/2003 together with the evolution of the market situation indicates that schemes that were kept outside the single payment scheme in 2003 can now be integrated into that scheme to promote a more market-oriented and sustainable agriculture.
Tas jo īpaši attiecas uz olīveļļas nozari, kur tika saistīta tikai neliela atbalsta daļa.
This is the case in particular for the olive oil sector, where only marginal coupling was applied.
Tas attiecas arī uz maksājumiem par cietajiem kviešiem, proteīnaugiem, rīsiem, kartupeļu cieti un riekstiem, kur atlikušo saistīto maksājumu samazināta efektivitāte pamato atsaistīšanas iespējas izvēli.
It is also the case for the durum wheat, protein crops, rice, potato starch, and nuts payments, where the decreasing effectiveness of remaining coupled payments, supports the decoupling option.
Attiecībā uz liniem ir arī lietderīgi atcelt atbalstu ražošanai un integrēt attiecīgās summas vienotā maksājuma shēmā.
In the case of flax it is also appropriate to abo l ish the support for processing and to integrate the relevant amounts into the single payment scheme.
Attiecībā uz rīsiem, žāvētu rupjo lopbarību, kartupeļu cieti un liniem jānosaka pārejas periods, lai nodrošinātu, ka to pāreja uz atsaistīto atbalstu būtu pēc iespējas vienmērīgāka.
As regards rice, dried fodder, potato starch and flax a transitional period should be provided for in order to ensure their shift to decoupled support to be as smooth as possible.