natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. atzīst nepieciešamību Komisijai, balstoties uz atbilstīgiem statistikas līdzekļiem, turpmāk analizēt cenu atšķirību iemeslus ES, lai nodrošinātu cenu lielāku pārredzamību un salīdzināmību patērētājiem, neskarot Eiropas un valstu fiskālos un darba tirgus noteikumus un tādējādi veicinot pārdomātas izvēles iespējas un lielāku uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībai; atzīst nepieciešamību šajā nolūkā aktīvi sadarboties valstu statistikas aģentūrām;
Recognises the need for the Commission to further analyse the reasons for price differences in the EU, based on adequate statistical tools, in order to ensure greater price transparency and comparability for consumers, without prejudice to European and national fiscal and labour market rules, thereby promoting more enlightened choices and greater confidence in cross-border trade; recalls the need for active cooperation between national statistical agencies to this effect;
12. norāda uz Eiropas neatkarīgo mazumtirgotāju problēmām un uzskata, ka tiesību aktiem mazumtirdzniecības jomā daudz pamatīgāk būtu jābalstās uz pierādījumiem, un īpaši vajadzētu atbilstīgi pārbaudīt un izprast tiesību aktu ietekmi uz mazajiem uzņēmumiem;
Notes the difficulties faced by Europe’s independent retailers, and considers that retail market legislation should be more thoroughly evidence-based, particularly as regards the need to adequately examine and understand the impact of legislation on small businesses;
Tirgus atvēršana uzņēmumiem un patērētājiem
Opening up market access for business and consumers
17. uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas balsts un ka tādēļ tiem ir īpaša nozīme gan darba vietu radīšanā, jo īpaši laukos, gan arī ES vietējo kopienu mazumtirdzniecības nozares jauninājumu attīstības un izaugsmes paātrināšanā;
Stresses that SMEs constitute the backbone of the European economy and have a unique role to play in creating jobs, particularly in rural areas, as well as fostering innovation and growth in the retail sector in local communities across the EU;
19. atzīst, ka dalībvalstis atbild par veikalu izvietošanas stratēģiju un ka ilgtspējība, mobilitāte, reģionālā plānošana un būtiska konsolidācija ir galvenie faktori, kas jāņem vērā, pieņemot lēmumus par jaunu veikalu atrašanās vietu piemērotību;
Recognises that the Member States are responsible for their shop location policies and that sustainability, mobility, regional planning and core consolidation are major factors which must be taken into account in deciding on the admissibility of new shop locations;
Līgumslēgšanas prakses un komercprakses uzlabošana uzņēmumu savstarpējās attiecībās
Addressing contractual and commercial practices in business-to-business relations
31. uzskata, ka „parazītiskā kopēšana”, ko cita starpā var izraisīt mazumtirgotāja dubultā loma vienlaicīgi kā zīmolu ražotāju klientam un konkurentam, ir nepieņemama prakse, kas būtu nekavējoties jānovērš; atzinīgi vērtē to, ka Komisija veic analīzi, lai turpmāk noskaidrotu ES 27 dalībvalstu tiesisko regulējumu un praksi attiecībā uz komercnoslēpumu un „parazītisko kopēšanu”;
Considers that ‘parasitic copying’, which can result, inter alia, from the retailer’s dual role as the customer and competitor of brand manufacturers, is an unacceptable practice that should be addressed without delay; welcomes the fact that the Commission is conducting an analysis to further clarify the legal frameworks and practices relating to trade secrets and ‘parasitic copying’ within the 27 EU Member States;
34. uzsver, ka, lai nodrošinātu pareizu konkurences noteikumu īstenošanu un novērstu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, vispirms ir svarīgi nostiprināt vietējās konkurences uzraudzības iestādes un nodrošināt pastāvīgu un nepārtrauktu šo iestāžu saziņu un sadarbību ar Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātu;
Stresses that, to ensure proper implementation of competition rules and prevent abuse of a dominant position, it is first and foremost necessary to strengthen the local competition watchdog authorities and ensure continuous and uninterrupted lines of communication and cooperation between them and the Commission’s Directorate-General for Competition;
39. ar bažām norāda, ka ekonomiskās atkarības un baiļu zaudēt uzņēmējdarbību dēļ sevišķi MVU pilnībā neizmanto pašreizējos juridiskos instrumentus, lai aizstāvētu savas tiesības; prasa Komisijai, dalībvalstīm un uzņēmēju federācijām noteikt veidus, kā atjaunot uzticību un atvieglot piekļuvi tiesu sistēmām, tostarp iespēju iesniegt anonīmas sūdzības un šai jomai nodrošināt ES tiesībsargu; turklāt ir pārliecināts, ka ir svarīgi turpināt konceptuālas sistēmas izstrādi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un horizontālas uzņēmumu savstarpējās attiecības, tādējādi panākot virzību uz vienādu noteikumu izveidošanu uzņēmumiem;
Notes with concern that existing legal instruments are not being fully used, especially by SMEs, to uphold their rights, due to economic dependency and concern about losing business; asks the Commission, Member States and business federations to identify ways to restore confidence and facilitate access to judicial systems, including the possibility of anonymous complaints and the establishment of an EU Ombudsman in this area; is convinced moreover that it is necessary further to develop the conceptual framework so as to ensure fair competition in both vertical and horizontal B2B relations, thereby paving the way for a genuine level playing field for businesses;
43. uzsver mazumtirdzniecības nozares atbildību attiecībā uz ilgtspējību; atzinīgi vērtē to, ka mazumtirgotāji un piegādātāji ir priekšgalā ekoloģiski atbildīgas rīcības jomā, jo īpaši attiecībā uz atkritumiem, enerģijas patēriņu, transportu un CO 2 samazināšanu; atbalsta saistības, ko tie jau ir uzņēmušies attiecībā uz ilgtspējīgu patēriņu, tomēr uzskata, ka šie pūliņi jāturpina; uzskata, ka korporatīvajā atbildībā lielāka uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem un vides jautājumiem;
Highlights the retail sector’s responsibility concerning sustainability; welcomes the fact that retailers and suppliers have been at the forefront for green responsibility, particularly regarding waste, energy consumption, transport and CO 2 reduction; supports the commitments they have already taken towards sustainable consumption, but considers further efforts are necessary; considers that corporate responsibility should pay greater attention to social and environmental issues;
45. aicina Komisiju izstrādāt kopēju novērtēšanas un marķēšanas sistēmu, kā norādīts rezolūcijā par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei, balstoties uz visu produkta dzīves ciklu, lai jo īpaši vienkāršotu, saskaņotu un pārvarētu uzņēmumiem un patērētājiem fragmentācijas dēļ radītās izmaksas;
Calls on the Commission to develop a common assessment and labelling system, as indicated in its resolution on a single market for enterprises and growth, based on the product’s whole life cycle, particularly in order to simplify, harmonise and overcome the cost of fragmentation for business and consumers;
47. atzinīgi vērtē EuroCommerce un UNI-Europa kopīgo vienošanos, kas apliecina, ka sociālais dialogs veiksmīgi darbojas tirdzniecībā; atzīst, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu patērētāju informētību par mazumtirgotāju sociālo atbildību, saskaņotu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās ar cilvēkkapitālu, proti, uzlabojot prasmes, un apkarotu ēnu ekonomiku;
Welcomes the joint agreement by EuroCommerce and UNI-Europa, which illustrates that social dialogue is working well in commerce; recognises that more needs to be done to increase consumer information on the social responsibility of retailers, to match investments in new technologies with human capital, in particular through competence development, and to combat the informal economy;
50. prasa Komisijai, apspriežoties ar mazumtirdzniecības nozari, sagatavot visaptverošu Eiropas rīcības plānu mazumtirgotājiem, lai, balstoties uz gūtajiem panākumiem, atrisinot neatrisinātus jautājumus un ņemot vērā ieteikumus nozarēm, izstrādātu stratēģiju; atzinīgi vērtē to, ka Parlaments šo iniciatīvu ir atbalstījis savā rezolūcijā par vienotu tirgu uzņēmumiem un izaugsmei;
Asks the Commission to prepare, in consultation with the retail sector, a comprehensive European Action Plan for Retail in order to set out a strategy, building on achievements and addressing outstanding issues, with sector-specific recommendations; welcomes the fact that Parliament has supported this initiative in its resolution on a single market for enterprises and growth;
I. Ceļā uz lielāku konkurētspēju un izaugsmi un vairāk darbavietām
I. A vision for competitiveness, growth and jobs
Šis ziņojums ir par darba vietu radīšanu, atceļot robežas un novēršot šķēršļus un slogu, kas kavē tirdzniecību Eiropā.
This report is about creating jobs by removing borders, barriers and burdens to trade in Europe.
Mazumtirdzniecības nozare ir Eiropas ekonomikas balsts – dinamisks tirgus, kurā ir nodarbināti gandrīz 20 miljoni cilvēku, kurš aptver 4,2 % no ES iekšzemes kopprodukta un kurā darbojas 20 % Eiropas MVU.
The retail sector is a pillar of the European economy ; a dynamic market that employs almost 20 million people, accounts for 4.2% of the EU’s GDP and represents 20% of Europe’s SMEs.
Mazumtirgotāji ir arī pakalpojumu sniedzēji, līderi jaunu un dažādu iepirkšanās veidu, piemēram, tiešās tirdzniecības, ieviešanā un nodrošina vieglu pieeju darba tirgiem.
Retailers are also service providers, at the cutting edge in new and diverse ways of shopping, such as direct selling, and offer easy access to labour markets.
Lai gan mazumtirdzniecības rādītāji krīzes laikā ir bijuši salīdzinoši labi, pieaugošais ekonomiskais nacionālisms sarežģī tirdzniecību visā ES.
Although retail has performed comparatively well during the crisis, rising economic nationalism is complicating trade across the EU.
Saglabājas iepriekšējie šķēršļi un vienlaicīgi rodas jauni, ietekmējot uzņēmējdarbības gaisotni, kā arī ārvalstu mazutirgotāju ieguldījumus un izveidotās darba vietas.
Old obstacles remain, while new ones are created, affecting the business climate as well as investment and job creation by foreign retailers.
Referente ar bažām norāda uz protekcionismu un prasa politiskajiem līderus atjaunot reālo ekonomiku politikas darba kārtības centrā.
The Rapporteur rings an alarm bell on protectionism and calls for political leadership to put the real economy back at the centre of the political agenda.
Ziņojums ir aicinājums uz rīcību, lai visā Eiropā nodrošinātu pārvietošanās brīvību un brīvību veikt uzņēmējdarbību, balstoties uz taisnīgām, līdzsvarotām un pārredzamām tirdzniecības attiecībām un ilgtspējīgu patēriņu.
The report is a call for action to open up to free movement and establishment across Europe, based on fair, balanced and transparent commercial relations and on sustainable consumption.
Pārāk bieži valstīs tiek radīti jauni šķēršļi, lai aizsargātu darba vietas un MVU, taču tā vietā Eiropā vajadzētu likvidēt šķēršļus tirdzniecībai, lai veicinātu nodarbinātību un MVU darbību.
Too often, new national barriers are raised to protect jobs and SMEs; instead, trade barriers in Europe should be removed to promote jobs and SMEs.
Tomēr šajā valsts parāda krīzes laikā ir nopietni jāuztver cilvēku bailes zaudēt darbu un MVU bailes zaudēt uzņēmējdarbību.
Nonetheless, the legitimate concerns of people losing jobs and SMEs losing business have to be taken seriously at this time of public debt crisis.
Dialogs ir jāpastiprina visos līmeņos, lai uzlabotu izpratni, atjaunotu uzticēšanos un risinātu grūtības.
Dialogue must be intensified at all levels to improve understanding, restore confidence and address difficulties.
Referente atbalsta skaidru nereglamentējošu pieeju un iestājas par citu līdzekļu izpēti, pirms tiek uzsākts darbs pie jaunas regulas.
The Rapporteur takes a clear non-regulatory line and gives specific input on other means to be explored before resorting to new regulation.
Lielākoties attiecīgi noteikumi pastāv, taču neatbilstīga to īstenošana kavē brīvu apriti.
To a large extent, appropriate rules exist but inadequate enforcement hinders free movement.
Uzsvars būtu jāliek uz pašreizējo noteikumu īstenošanu un saskaņošanu.
The focus should be on enforcing and harmonising existing rules.
Ir vajadzīga stingra rīcība attiecībā uz valstu ieviestajiem ierobežojumiem un jebkuru iekšējā tirgus noteikumu pārkāpumu, izmantojot visus pieejamos instrumentus, jo īpaši konkurences tiesības un pienākumu neizpildes procedūras.
Firm action is needed against national restrictions and any breach of the internal market rules, using all instruments available, notably competition law and infringement procedures.
Pašlaik konkurences tiesības, jo īpaši attiecībā uz dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu un negodīgām praksēm, galvenokārt tiek piemērotas ražotājiem, nevis mazumtirgotājiem.
Actually, competition law, in particular with regard to abuse of dominant position and disloyal practices, is mainly applied to manufacturers and less to retailers.
Pienākumu neizpildes procedūras pašlaik ir ilgstošas un neskaidras.
Infringement procedures are currently lengthy and obscure.
Tādēļ Komisija tiek aicināta vienkāršot procedūras un ieviest kritērijus, nemazinot pasākumu stingrību.
The Commission is therefore asked to simplify procedures and introduce benchmarks, without prejudging rigorousness.
Sagatavošanās process: uzņēmējdarbības aprindu iesaistīšana
The preparatory process: engaging the business community
Šis ziņojums ir orientēts uz rīcību .
This report is action-oriented .
Tā mērķis ir rast konkrētus risinājumus konkrētām problēmām, kas skar mazumtirdzniecības operatorus.
The aim is to give concrete answers to concrete problems affecting retail operators.
Referente liek uzsvaru uz to, ko var paveikt Eiropas līmenī, lai mazumtirdzniecības piegādes ķēdi padarītu efektīvāku un godīgāku ar mērķi nodrošināt ieguvumus patērētājiem no integrētāka mazumtirdzniecības tirgus.
The Rapporteur focuses on what can be done at a European level to inject more efficiency and fairness into the retail supply chain, for consumers to benefit from a more integrated retail market.
Referente strādāja kopā ar ēnu referntiem un Komisiju šādos jautājumos:
The Rapporteur worked with the Shadow Rapporteurs and the Commission along the following lines:
– prioritāšu noteikšana pēc Komisijas ziņojuma par mazumtirdzniecības tirgus uzraudzību, liekot uzsvaru uz visproblemātiskākajiem un steidzamākajiem jautājumiem attiecībā uz Eiropas ekonomikas atveseļošanu;
- Setting out priorities from the Commission’s Retail Market Monitoring Report, by focusing on the most problematic and pressing issues relevant to Europe’s recovery;
– iesaistīšanās plašā, padziļinātā piecu mēnešu ilgā starpnozaru un starpvalstu apspriedē ar lielāka un mazāka mēroga piegādātājiem un mazumtirgotājiem, neatkarīgiem mazumtirgotājiem, patērētāju asociācijām, Eiropas zīmolu pārstāvjiem un uzņēmēju federācijām, lai noteiktu to ikdienas problēmas
- Engaging in a broad, in-depth, five-month cross-sector and cross-country consultation, with big and small suppliers and retailers, independent retailers, consumer associations, European brands and business federations, to identify their daily problems
Apspriežu pušu saraksts ir pieejams pēc pieprasījuma. ;
List of consulted parties available on request. ;
– notiekošā darba novērtēšana, lai nepieļautu pārklāšanos un atbalstītu vispiemērotākās pašreizējās iniciatīvas.
- Assessing work in progress, in order to avoid overlap and support the most relevant initiatives underway.
Apspriedes un publiskas debates ir bijis veids, kā novērst saspīlējumu un ierobežot ievērojamo neuzticēšanos.
Consultations and public debates have been a way of addressing some of the tensions and breaking mistrust.
Šajā sakarībā ziņojumam ir paredzēts būt mainīgam dokumentam un intensīvāka dialoga sākumpunktam starp visām iesaistītajām pusēm.
In this respect, the report is intended to be a living document and a starting point for more intense dialogue among all concerned.
Sagatavošanās darbs, kas tika veikts paralēli publiskajām apspriedēm par aktu par vienoto tirgu, ir apliecinājis, cik būtiski ir pabeigt vienotā tirgus izveidi, lai mazumtirdzniecības nozare varētu pilnībā īstenot savu potenciālu.
The preparatory work, conducted in parallel with the public consultation on the Single Market Act, has shown how relevant the completion of the single market is for retail to achieve its full potential.
Šis ziņojums ir īpašs, jo Komisija pēdējos gados nav veikusi padziļinātu analīzi par mazumtirdzniecības nozari.
This Report is unique, since an in-depth analysis of the retail sector had not been carried out by the Commission in recent years.
Brīvas preču un pakalpojumu aprites šķēršļu likvidēšana
Removing obstacles to the free movement of goods and services
Balstoties uz ieinteresēto pušu sniegtajiem pierādījumiem, referente ir uzskaitījusi gadījumus, kad šķēršļi kavē preču un pakalpojumu brīvu apriti.
Based on evidence from stakeholders, the Rapporteur has identified cases of obstacles to the free movement of goods and services.
Piemēram, atšķirīgu svara un izmēra noteikumu dēļ Nīderlandē ražotam sieram ir vajadzīgs jauns iesaiņojums, lai to varētu pārdot Francijā, rotaļlietām, kas tiek uzskatītas par drošām Apvienotajā Karalistē, ir vajadzīgas papildu pārbaudes Vācijā, Itālijā tirgotiem krēsliem ir vajadzīgs sertifikāts, kas apliecina, ka tos nevar izmantot spīdzināšanas nolūkā, ugunsdrošības noteikumi Ungārijā, kas aizliedz importēt paklājus viesnīcu vajadzībām, atšķirīgie noteikumi attiecībā uz šokolādi Spānijā.
For instance, Dutch cheese must be repacked to be sold in France due to different rules on weight and size; toys considered safe in the UK require extra tests to be sold in Germany; chairs need a certificate against use for torture when sold in Italy; fire regulations in Hungary prevent the import of carpets for hotels; rules on chocolate are different in Spain.
Fragmentācija un ierobežojoši valstu pasākumi rada nevajadzīgu birokrātiju un izmaksas, jo īpaši MVU.
Fragmentation and restrictive national measures cause unnecessary red tape and costs, especially for SMEs.
Pašreizējos līdzekļus, piemēram, SOLVIT un Iekšējā tirgus informācijas sistēmu ( IMI ), vajadzētu izmantot labāk, lai novērstu prakstiskus šķēršļus.
Existing tools, such as SOLVIT and the Internal Market Information System (IMI), should be better used to remove practical obstacles.
Fragmentēta maksājumu sistēma kavē brīvu tirdzniecību ES un katru dienu, veicot maksājumus par darījumiem, tiek zaudētas lielas summas.
A fragmented payment system hinders free trade in the EU and large sums are lost daily in transaction fees.
Maksājumu saskaņošanai ES iekšienē vajadzētu piešķirt prioritāti.
Harmonising intra-EU payments should be a priority.
Veicot Vienotās Eiropas maksājumu telpas ( SEPA ) reformu, vajadzētu arī apsvērt interneta un mobilo maksājumu novatoriskās iespējas.
The innovative potential of internet and mobile payments must also be considered when revising the Single European Payment Area (SEPA).
Pilsētplānošana ir valsts kompetencē, un subsidiaritātes principa ievērošanai ir jābūt prioritārai.
Urban planning is a national competence and subsidiarity must prevail.
Tomēr plānošanas noteikumiem nevajadzētu tieši vai netieši kavēt brīvību veikt uzņēmējdarbību.
However, planning rules should not, directly or indirectly, obstruct the freedom of establishment .
Pieejamība patērētājiem
Accessibility for consumers
Debatēs starp tirdzniecības centriem un veikaliem ir pārstāvēti pretēji viedokļi.
The debate between shopping centres and shops is polarised.
Pastāv bažas, ka vietējo veikalu skaits, kuri piedāvā tradicionālus produktus, stabili samazinās visā Eiropā.
There is concern that the number of local shops offering traditional products is steadily decreasing across Europe.
Automašīnas neesamībai vai vēlmes trūkumam to izmantot vides iemeslu dēļ, vecumam un dzīvei pilsētas centrā vai nomaļā teritorijā nevajadzētu būt faktoram, kas ietekmē pilsoņu izvēles brīvību.
Not having or not wishing to use a car for environmental reasons, old age, living in a city centre or a remote area, should not affect citizens’ freedom of choice.
Lielāka uzticība tirdzniecībai tiešsaistē varētu palīdzēt padarīt produktus pieejamākus patērētājiem.
Building confidence in online trade could help achieve proximity to products for consumers.
Līdz ar to referente aicina rīkoties, lai atklātu elektroniskās komercijas potenciālu.
Thus the Rapporteur calls for action to unleash the potential of e-commerce .
Bieži vien lielajiem uzņēmumu tīkliem un tirdzniecības centriem tiek pārmesta mazo veikalu izstumšana no uzņēmējdarbības.
The finger is often pointed at big chains and shopping malls for driving small shops out of business.
Tomēr situācija ir sarežģītāka.
The picture is, however, more complex.
Tirdzniecības centri un ražotāju veikali arī bieži nodrošina vienotas preču un pakalpojumu tirdzniecības vietas priekšrocības, gandarījumu iepirkties un pievilcīgas cenas.
Shopping centres and outlets also offer the benefit of a one-stop-shop, pleasure shopping and attractive prices.
Jāprecizē, ka problēma nepastāv tikai starp mazajiem un lielajiem uzņēmumiem, bet gan visā ķēdē, kurā ietilpst piegādātāji, mazumtirgotāji un nekustamo īpašumu īpašniekiem.
The problem is not only between small and big, but more accurately along the entire chain: suppliers, retailers, property owners.
Vajadzētu turpināt izskatīt jautājumu, kā nodrošināt brīvu izvēli patērētājiem, līdzsvarotu mazo un lielo veikalu piedāvājumu un godīgas attiecības, nodrošinot brīvu konkurenci.
The questions of how best to offer free choice to consumers, a balanced mix of small and big shops and fair relations, while ensuring free competition, should be further analysed.
Ir nepieciešams konstruktīvāks dialogs starp visām iesaistītajām pusēm.
A more constructive dialogue between all concerned is necessary.
Pieejamība uzņēmumiem
Accessibility for business
Pierādījumi liecina, ka ir palielinājies slēptu un kaitējošu šķēršļu apjoms.
Evidence exists that hidden and pernicious obstacles have increased.
Piemēram, dažas pašvaldības ir ieviesušas jaunas licences mazumtirgotājiem, kas faktiski attiecīgajā teritorijā neļauj darboties daudziem pakalpojumu sniedzējiem.
For instance, some local authorities have imposed new licences on retailers, which de facto exclude a number of service providers in a given area.
Citos reģionos ir ieviestas kvotas, lai noteiktu attiecīgajā teritorijā atļauto konkurences līmeni.
In other regions, quotas have been introduced to define the level of competition allowed on a given surface.
Līdz ar to lielākie mazumtirgotāji var atvērt tikai ierobežotu skaitu veikalu.
Consequently, bigger retailers have only been able to open a limited number of shops.
Uzskatāmāki ir nesen vairākās valstīs pieņemtie ierobežojošie tiesību akti tirdzniecības un nodokļu jomā, tostarp tiesību akts nodokļu jomā Ungārijā.
More obvious are the restrictive trade and tax laws recently adopted in several countries, including the tax law in Hungary.
Lai gan nodokļu politika ir valsts kompetencē, šis nodoklis lielākoties faktiski skar ārvalstu uzņēmumus.
While fiscal policy is a national responsibility, this tax affects de facto mainly foreign companies.
IMCO komitejas vizītes laikā Budapeštā (22.–24. februārī) referente izvirzīja šo jautājumu apspriešanai ar Ungārijas iestādēm.
During the IMCO delegation visit to Budapest (22-24 February), the Rapporteur raised the issue with the Hungarian authorities.
Komisija pašlaik pārbauda, vai šis tiesību akts atbilst līgumiem.
The Commission is currently checking conformity of this law with the Treaties.
V. Līgumslēgšanas prakses un komercprakses uzlabošana uzņēmumu savstarpējās attiecībās
V. Addressing contractual and commercial practices in business-to-business
Līgumattiecības un uzņēmumu tirdzniecības attiecības ir bijušas pretrunīgas ilgu laiku, un saspīlējums mazumtirdzniecības piegādes ķēdē nesniedz labumu nevienam.
Contractual and commercial B2B relations have been controversial for a long time and tensions along the retail supply chain benefit no one .
Pastāv būtiskas bažas par dažu dalībnieku dominējošo stāvokli tirgū salīdzinājumā ar virkni piegādātāju un tirgotāju.
There is great concern about market dominance by a few actors versus a variety of suppliers and traders.