natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šis pants jātulko, vadoties no 244. panta trešās daļas, nosakot, ka vispārēji ir spēkā minimālais laiks seši gadi, bet katra dalībvalsts var noteikt garākus periodus atbilstoši ierastajai praksei (piemēram, Rumānijā atbalsta periods celtniecībai ir 20 gadi, līdz ar to glabāšanas periods nedrīkst būt mazāks par 20 gadiem).
This article must be interpreted in the light of the third paragraph of Article 244, six years being the minimum period generally applicable, while each Member State is allowed to specify longer periods in the light of its own practices (in Romania for example, the period of aid for building being 20 years, the storage period may be no less than 20 years).
Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma attiecībā uz rēķinu sagatavošanas noteikumiem
Common system of value added tax as regards the rules on invoicing
par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015. eu
on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS..........22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 22
Kultūras un izglītības komitejaS ATZINUMS...................................................26
OPINION of the Committee on Culture and Education ..............................26
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS...............................................................................30
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE......................................................................31
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai „Ziņojums par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā.
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Europe's Digital Competitiveness Report.
Galvenie sasniegumi, 2005.–2009. gadā īstenojot stratēģiju i2010” ( COM(2009)0390 ),
Main achievements of the i2010 strategy 2005-2009’ ( COM(2009)0390 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” ( COM(2009)0557 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU’ ( COM(2009)0557 );
– ņemot vērā 2007. gada 14. februāra rezolūciju par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru
– having regard to its resolution of 14 February 2007 - Towards a European policy on the radio spectrum
– ņemot vērā 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas politikas izstrādāšanu attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem
– having regard to its resolution of 19 June 2007 on building a European policy on broadband
– ņemot vērā 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par patērētāju uzticēšanos digitālajai videi
– having regard to its resolution of 21 June 2007 on consumer confidence in the digital environment
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus ( A7-0066/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Culture and Education ( A7-0066/2010 ),
A. tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) ienākušas gandrīz katrā dzīves jomā un ir nesaraujami saistītas ar mūsu vēlmi pēc labklājīgas un konkurētspējīgas tautsaimniecības, saglabātas vides un demokrātiskākas, atvērtākas un integrētākas sabiedrības;
A. whereas Information and Communication Technologies (ICT) permeate virtually all aspects of our lives and are inextricably linked with our desire for a prosperous and competitive economy, for the preservation of our environment, and for a more democratic, open, inclusive society,
B. tā kā Eiropai būtu jāizvirzās vadībā IST izstrādē un pielietošanā, radot vairāk vērtības iedzīvotājiem un uzņēmumiem; tā kā IST izmantošana veicina pašreizējo strukturālo uzdevumu veikšanu, lai sasniegtu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi;
B. whereas Europe should play a leading role in creating and applying ICT, bringing more value to its citizens and businesses; whereas the use of ICT contributes to underpinning current structural challenges, achieving a sustainable economic growth,
C. tā kā Eiropa baudīs digitālās revolūcijas sasniegumus tikai tad, ja jaunajā digitālajā sabiedrībā iesaistīsies un pilnvērtīgi piedalīsies visi iedzīvotāji un politikas darbībā galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēka vajadzībām; tā kā šī digitālā revolūcija vairs nav uzskatāma par industriālās pagātnes tālāku evolūciju, bet gan par radikālas pārveides procesu;
C. whereas Europe will only reap the benefits of this digital revolution if all EU citizens are mobilised and empowered to participate fully in the new digital society and the person is placed at the core of the policy action; whereas this digital revolution can no longer be thought of as an evolution from the industrial past but rather as a process of radical transformation,
D. tā kā digitālās sabiedrības attīstības procesam vajadzētu būt integrējošam un pieejamam visiem ES pilsoņiem un tas būtu jāatbalsta ar efektīvu politiku, kuras mērķis ir novērst atšķirības digitālajā jomā ES un vairāk atbalstīt iedzīvotājus e-prasmju apguvē, lai pilnībā būtu iespējams izmantot IST sniegtās iespējas;
D. whereas the development of the digital society should be inclusive and accessible to all EU citizens and should be supported by effective policies aiming at closing the digital gap within the EU, empowering more citizens with e-skills to fully use the opportunities offered by ICTs,
E. tā kā platjoslas pieslēgumu, neraugoties uz tā pieejamību vairāk nekā 90 % ES iedzīvotāju, lieto tikai 50 % mājsaimniecību;
E. whereas, while broadband is available to more than 90% of the EU’s population, take-up occurs in only 50% of households,
F. tā kā sakaru tirgu konkurencei ir svarīga nozīme, lai lietotāji gūtu maksimālu labumu izvēles, kvalitātes un pieejamu cenu ziņā;
F whereas competitive communications markets are important in ensuring that users receive maximum benefits in terms of choice, quality and affordable prices,
G. tā kā Eiropas potenciāls ir nesaraujami saistīts ar tās iedzīvotāju prasmēm, tās darbaspēku un organizācijām; tā kā bez attiecīgām prasmēm IST un infrastruktūras ekonomiskā un sociālā pievienotā vērtība būs ierobežota;
G. whereas Europe's potential is indissolubly linked with the skills of its population, its workforce, and its organisations; whereas without skills there can only be limited economic and social added value from ICT technologies and infrastructures,
H. tā kā IST īpaši veiksmīgi var radīt pozitīvu un ilgtspējīgu attīstību pasaules valstīs un palīdzēt izskaust nabadzību un sociālo un ekonomisko nevienlīdzību;
H. whereas ICT can be an extremely powerful enabler in efforts to bring positive and sustainable development to countries around the globe and to fight against poverty and social and economic inequalities,
I. tā kā bez pietiekamas uzticēšanās jaunās digitālās telpas tiesiskajam regulējumam iedzīvotāji atturēsies tajā sadarboties, brīvi paust viedokli un veikt darījumus; tā kā pamattiesību garantēšana un īstenošana šajā jomā ir būtisks iedzīvotāju uzticēšanās nosacījums; tā kā intelektuālā īpašuma tiesību un citu tiesību aizsardzības garantēšana ir būtisks uzņēmēju uzticēšanās nosacījums;
I. whereas citizens will refrain from interacting, expressing their opinions freely and entering into transactions if they do not have sufficient confidence in the legal framework of the new digital space; whereas the guarantee and enforcement of fundamental rights in this context is an essential condition for confidence on the part of citizens; whereas the guarantee of protection of intellectual property rights (IPR) and other rights is an essential condition for confidence on the part of business,
J. tā kā ir palielinājies tādu kibernoziegumu skaits kā kūdīšana veikt teroristiskus uzbrukumus, naida izraisīti noziedzīgi nodarījumi un bērnu pornogrāfija un tā kā tas apdraud iedzīvotāju, tostarp bērnu, drošību;
J. whereas cybercrimes, such as incitation to commit terrorist attacks, hate-based criminal acts, and child pornography, have increased and are endangering individuals including children,
K. tā kā Eiropas kultūras un radošajām nozarēm ir ne vien būtiska nozīme kultūru daudzveidības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un līdzdalības demokrātijas veicināšanā Eiropā, bet tās ir arī galvenais ilgtspējīgas izaugsmes un ekonomikas atveseļošanas virzītājspēks Eiropas Savienībā; tā kā, apspriežot vienota tirgus izveidi radošā satura nozarē, īpaša uzmanība ir jāvelta kultūras un valodas īpatnībām;
K. whereas Europe’s cultural and creative industries not only play an essential role in promoting cultural diversity, pluralism of the media and participative democracy in Europe, but also constitute a major engine of sustainable growth and economic recovery in the European Union; whereas particular attention must be paid to cultural and language specificities in the debate on the establishment of a single market in the creative content sector;
L. tā kā Eiropas demokrātiskā sabiedrība, iedzīvotāju līdzdalība publiskās diskusijās un piekļuve digitālās pasaules informācijai ir cieši saistīta ar aktīvu un konkurētspējīgu preses nozari — demokrātijas ceturto balstu;
L. whereas European democratic society, the participation of citizens in public debate and access to information in the digital world depends on a vibrant and competitive press sector as the fourth pillar of democracy,
M. tā kā panākumu trūkums IST izveidošanā, izplatīšanā un lietošanā kavē attīstību un produktivitāti un tā kā jauniem uzņēmumiem ar lielām attīstības iespējām IST jauninājumu jomā ir grūti iekarot stabilu vietu tirgū;
M. whereas the lack of progress in creating, disseminating and using ICT is responsible for a delay in growth and productivity, and whereas young businesses with high growth potential working in the area of ICT innovation are hard pressed to establish a sustainable market position,
N. tā kā privātajam un publiskajam sektoram ir jāiegulda līdzekļi jaunu inovatīvu platformu un pakalpojumu, piemēram, mākoņdatošanas, e-veselības, viedskaitītāju, viedās mobilitātes u. c. izveidošanā; tā kā Eiropas vienotā tirgus nostiprināšana veicinās interesi par ieguldījumiem Eiropas ekonomikā un tirgos un sekmēs turpmākus apjomradītus ietaupījumus;
N. whereas the private and public sectors need to invest in new innovative platforms and services such as, for example, cloud computing, e-health, smart meters, smart mobility, etc; whereas strengthening the single European market will increase interest in investments in the European economy and markets, and lead to further economies of scale,
O. tā kā tiešsaistes un sakaru pakalpojumu jomā pilnvērtīga vienotā digitālā tirgus darbība Eiropā vēl nav panākta; tā kā digitālo pakalpojumu un pārrobežu elektroniskās komercijas brīvu apriti patlaban stipri traucē noteikumu sadrumstalotība valstu līmenī; tā kā Eiropas uzņēmumiem un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem progresīvu IST pakalpojumu un risinājumu izmantošana būs ekonomiskā un sociālā ziņā izdevīga;
O. whereas we have not yet achieved a fully functioning digital single market for online and communications services in Europe; whereas the free movement of digital services and cross- border e-commerce is today severely hindered by fragmented rules at national level; whereas European companies and public services will gain economic and social benefits from the use of advanced ICT services and applications,
P. tā kā internets ir visstraujāk augošais mazumtirdzniecības kanāls, tomēr plaisa starp vietējo un pārrobežu elektronisko komerciju ES paplašinās; tā kā Komisijas paziņojumā „Par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES” (COM(2009)557) ir atklātas lielas iespējas, kā ES pilsoņi varētu būtiski ietaupīt, izmantojot elektronisko komerciju,
P. whereas, whilst the Internet is the fastest growing retail channel, the gap between domestic and cross-border e-commerce in the EU is widening; whereas a considerable potential for substantial savings exists through cross-border e-commerce for EU citizens, as identified by the Commission Communication on cross-border business to consumer e-commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
4. atzīmē, ka noteikumos par valsts atbalstu ir dažas neskaidrības, kas var ietekmēt Kopienas atbalstītus platjoslas sakaru pakalpojumus, jo īpaši valsts iestāžu spēju vienoties par prasībām pēc tīkla pakalpojumiem, kas ir pamats jauniem ieguldījumiem; aicina Komisiju steidzami risināt šīs problēmas;
Notes that there are some ambiguities in the State aid rules that may affect Community-supported broadband services, particularly as regards the ability of public authorities to consolidate their own network requirements as the basis for new investment; asks the Commission to deal with these problems urgently;
7. uzsver, ka ir svarīgi lietotājiem invalīdiem garantēt piekļuvi tādā pašā līmenī kā citiem lietotājiem, kā tas prasīts Eiropas Parlamenta pārskatā par Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvu; prasa Komisijai lietotāju invalīdu tiesības vislielākajā mērā ņemt vērā programmā „2015. eu ”;
Highlights the importance of guaranteeing disabled end-users access at a level equivalent to that available to other end-users, as urged by the European Parliament in its review of the Universal Service and Users’ Rights Directive; asks the Commission to take the utmost account of disabled users’ needs in the ‘2015.eu agenda’;
12. uzsver, ka arī turpmāk jāizvērtē un jāizpēta frekvenču spektra pašreizējiem un jaunajiem lietotājiem radītie iespējamie traucējumi, lai mazinātu iespējamās negatīvās sekas patērētājiem;
Underlines the need for further assessment and research into potential interference between existing and future users of the spectrum so as to mitigate potential negative consequences for consumers;
17. atgādina, ka regulējumam jābūt pārredzamam un paredzamam, un aicina Komisiju, izstrādājot likumdošanas iniciatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, arī turpmāk ievērot labāka regulējuma principus, jo īpaši izmantojot mērķtiecīgus un savlaicīgus ietekmes novērtējumus;
Recalls the need for transparency and predictability of regulation and calls on the Commission to continue to integrate Better Regulation principles in the preparation of legislative and non-legislative initiatives, in particular through targeted and timely impact assessments;
20. prasa, izmantojot IST sistēmas, nodrošināt pārredzamību, pieejamību un iespēju vienlīdzību, lai iespējami lielākam Eiropas iedzīvotāju skaitam šīs sistēmas kļūtu lietotājiem draudzīgākas;
Calls for respect for transparency, accessibility and equality of opportunity in the use of ICT systems, with a view to improving their user-friendliness for the largest possible number of European citizens;
23. ierosina ieviest digitālo prasmju pamatus izglītības sistēmās, sākot jau pirmsskolas līmenī vienlaikus ar svešvalodu apguvi, lai cik vien iespējams agrā vecumā attīstītu attiecīgās prasmes;
Recommends introducing the notion of digital literacy into education systems, starting as early as the pre-primary level, in parallel with foreign languages, with the aim of producing skilled users as early as possible;
26. aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai iedvesmotu jaunos speciālistus izvēlēties karjeru IST jomā; vienlaikus aicina dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt savu valstu pamatskolas dabaszinātņu izglītības programmām, piemēram, matemātikas un fizikas programmām; uzskata — tā kā ir reāli un neatliekami jārīkojas, lai ļoti īsā vai vidējā termiņā apgūtu pieprasītās IST prasmes, e-prasmju uzraudzībai būs vajadzīga labāka datubāze; aicina ES iestādes turpināt darbu pie šādas datubāzes izveides;
Calls on the Member States to take all necessary measures to inspire young professionals to choose ICT as a career; calls on Member States in the meantime to place more emphasis in their national education programmes on natural science subjects, such as maths and physics, for primary school pupils; takes the view that, as there is a real and urgent need for action to meet the demand for ICT skills in Europe in even the short to medium term, a better data base for e-skills monitoring will be needed; calls on the EU institutions to take further actions to create this data base;
32. uzsver, ka plurālisms, preses brīvība un cieņa pret kultūru daudzveidību ir Eiropas Savienības pamatvērtības un galamērķi; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt visu ierosināto ES politikas virzienu atbilsmi šīm vērtībām un mērķiem;
Stresses that pluralism, freedom of the press and respect for cultural diversity are core values and end goals of the European Union; calls on the European Commission therefore to ensure that all proposed EU policies comply with these values and goals;
36. aicina Komisiju apsvērt pasākumus, kas tālāk uzlabotu pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības noteikumu un nosacījumu pārredzamību un pārrobežu noteikumu izpildes un pārsūdzības mehānismu efektivitāti; uzsver, ka veiksmīgai tiešsaistes tirdzniecības attīstībai vajadzīga produktu un preču efektīva izplatīšana, un tāpēc arī uzsver, ka steidzami jāīsteno trešā pasta direktīva (2008/06/EK);
Calls on the Commission to consider measures to further increase the transparency of terms and conditions of cross-border online trade and the effectiveness of cross-border enforcement and redress; underlines that a successful development of online trade requires efficient distribution of products and goods, and therefore highlights the need for a rapid implementation of the 3rd Postal Directive (2008/06/EC);
38. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai līdz 2015. gadam vismaz 50 % visu publisko iepirkumu notiktu ar elektronisko saziņas līdzekļu starpniecību, kā paredzēts 2005. gada Mančestras ministru konferencē par e-pārvaldi pieņemtajā rīcības plānā;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that, by 2015, at least 50% of all public procurements are carried out through electronic means, as established by the Action Plan agreed to at the Ministerial Conference on e-government, held in Manchester in 2005;
42. norāda, ka IST ir īpaši svarīgas cilvēkiem ar invaliditāti, kuriem tehnoloģiju palīdzība ikdienas dzīvē ir vajadzīga vairāk nekā lielākajai daļai cilvēku; uzskata, ka cilvēki ar invaliditāti ir līdztiesīgi izmantot jauno tehnoloģiju izraisīto produktu un pakalpojumu straujo attīstību, jo tādējādi gūst neierobežotas iespējas līdzdalībai integrētā informācijas sabiedrībā;
Points out that ICTs are particularly important to people with disabilities, who have a greater need than most for technological assistance in their day-to-day activities; considers that people with disabilities have a right to share, on equal terms, in the rapid development of products and services derived from new technologies, since this will enable them to participate in an inclusive information society without barriers;
44. atzīst, ka Eiropas radošajai un kultūras nozarei ir ne vien būtiska nozīme, veicinot kultūru daudzveidību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu un līdzdalības demokrātiju Eiropā, bet tā arī ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību Eiropā un tādējādi tai var būt izšķiroša nozīme ES ekonomikas atveseļošanā; atzīst, ka jāveicina tādas vides attīstība, kura turpinās sekmēt radošās nozares izaugsmi; šajā sakarībā aicina Komisiju īstenot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu visās politikas iniciatīvās, kas attiecas uz digitālo programmu;
Recognises that Europe’s creative and cultural industries not only play an essential role in the promotion of cultural diversity, media pluralism and participatory democracy in Europe, but are also an important engine for sustainable growth in Europe and thus can play a decisive role in the EU’s economic recovery; acknowledges the need to foster an environment that will continue to encourage creative industry; calls in this respect on the Commission to implement the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
49. izsaka dziļas bažas par Eiropas digitālās bibliotēkas projekta nākotni, kas iespējama tikai pēc radikālām izmaiņām tādos aspektos kā bibliotēkas digitālais formāts, pārvaldība, efektivitāte, praktiskums, lietderība un plaša mediju iesaiste projektā;
Expresses its deep concern regarding the future of the European digital library project unless radical changes take place in the fields of the digital format of the library, management, efficiency, practicability, usefulness and large-scale mediatisation of the project;
58. aicina Komisiju nākt klajā ar digitālu plānu tiešsaistes komercdarbības veicināšanai, kura galvenais mērķis ir alternatīvu risinājumu piedāvāšana tiem cilvēkiem, kas zaudējuši darbu pašreizējās krīzes apstākļos; uzskata, ka šajā plānā būtu jāiekļauj programmatūra un aparatūra par pieejamu cenu, kā arī interneta bezmaksas pieslēgums un bezmaksas konsultācijas;
Calls on the Commission to come forward with a digital plan to promote on-line business opportunities, aimed primarily at offering alternatives to those people recently made unemployed in the context of the financial crisis; takes the view that this plan should consist of making available affordable software and hardware alongside free Internet connection and free-of-charge consultancy;
SMART kritērijiem (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un ar noteiktiem termiņiem) un lai pieņemtajā rīcības plānā būtu mobilizēti visi attiecīgie ES instrumenti: finansējums, ieteikuma tiesību instrumenti, normu izpilde un, ja vajadzīgs, mērķtiecīgi tiesību akti visās attiecīgajās politikas jomās (t.i., elektroniskajos sakaros, izglītībā, pētniecībā, jauninājumu jomā un kohēzijas politikā); aicina Komisiju regulāri pārskatīt stratēģijas „2015. eu ” sasniegumus, par pamatu izmantojot plašāku rādītāju klāstu, kas dotu iespēju veikt kvantitatīvu un kvalitatīvu analīzi par sociālo un ekonomisko ietekmi; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā jomā nodrošināt ES, valstu un reģionālo programmu attiecīgu saskaņošanu;
Draws the attention of the Commission specifically to the necessity to set smart (specific, measurable, appropriate, realistic and time-based) objectives and targets and adopt an Action Plan mobilising all appropriate EU instruments: funding, soft law, enforcement and, where necessary, targeted legislation across all relevant policy fields (i.e. electronic communications, education, research, innovation, cohesion policy); calls on the Commission to carry out a regular review of the 2015.eu strategy's achievements on the basis of a broad set of indicators enabling a quantitative and qualitative analysis of social and economic impacts; calls upon the Commission and the Member States to ensure appropriate coordination among EU and national and regional programmes in this field;
Informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) mūsdienās ir ienākušas ikvienā dzīves jomā.
Information and communication technology (ICT) now permeates virtually all aspects of our lives.
IST ir nesaraujami saistītas ar mūsu vēlmi pēc labklājīgas un konkurētspējīgas tautsaimniecības, saglabātas vides un demokrātiskākas, atvērtas un integrētas sabiedrības.
ICT is inextricably linked with our desire for a prosperous and competitive economy, for the preservation of our environment, and for a more democratic, open, inclusive society.
Pārmaiņas, kurām pašreiz esam liecinieki, vairs nav uzskatāmas par to industriālās pagātnes tālāku evolūciju, tās prasa radikālu pārveidi.
The changes we have been experiencing can no longer be thought of as an evolution from the industrial past; they call for a radical transformation.
Tādēļ līdzšinējo praksi turpināt nav iespējams.
Business as usual is therefore not an option.