natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tūrisms ir svarīga ES ekonomiskā darbība, kam ir milzīgs potenciāls, lai tas varētu veicināt nodarbinātības pieaugumu un ekonomisko izaugsmi un dot būtisku ieguldījumu lauku, nomaļo un mazāk attīstīto reģionu, kam ir bagāts rūpnieciskais mantojums, sociāli ekonomiskajā integrācijā.
Tourism is an important economic activity in the EU with a high potential for contributing to greater employment and economic growth, as well as to playing an important role in socio-economic integration in rural, peripheral and less-developed areas, such as areas rich in industrial heritage.
Eiropas Savienībā tūrisma statistikas datu sistēmu nosaka Direktīva 95/57/EK par statistiskas datu vākšanu tūrisma nozarē.
Directive 95/57/EC on the collection of statistical information in the field of tourism organizes the system of tourism statistics.
Eurostat publicē statistikas datus, kurus vāc un apkopo dalībvalstu statistikas iestādes.
Eurostat publishes these statistics which are collected and compiled by the national statistical authorities.
Pēdējās desmitgadēs tūrisms pakāpeniski kļuvis arvien svarīgāks Eiropas biznesam un Eiropas pilsoņiem.
Over the past decades, the importance of tourism for European businesses and European citizens has been growing at a steady pace.
Ņemot vērā, ka nozarē darbojas aptuveni 1,8 miljoni uzņēmumu, kas galvenokārt ir MVU, un tajā nodarbināti aptuveni 5,2 % no kopējā darbaspēka (aptuveni 9,7 miljoni darba vietu), aplēses rāda, ka Eiropas tūrisma nozare dod vairāk nekā 5 % ieguldījumu ES IKP.
With some 1.8 million businesses, primarily SMEs, employing approximately 5.2 % of the total workforce (approximately 9.7 million jobs), it is estimated that the European tourism industry generates over 5 % of EU GDP.
Tādēļ tūrisms ir trešā lielākā sociāli ekonomiskā darbība ES.
Tourism therefore represents the third largest socioeconomic activity in the EU.
Turklāt Eiropas Savienība joprojām ir tūristu visvairāk apmeklētā vieta pasaulē — 2008. gadā šeit ieradās 370 miljoni tūristu no citām valstīm (40 % no visiem apmeklējumiem pasaulē).
In addition, the European Union remains the world's No 1 tourist destination, with 370 million international tourist arrivals in 2008, or 40 % of arrivals around the world,
PTO Pasaules tūrisma barometrs, 8. sējums, 2010. gada janvāris.
WTO World Tourism Barometer, Volume 8, January 2010.
Nesenajā paziņojumā (COM(2010)352) Komisija cenšas definēt jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes, par pamatu ņemot ar Lisabonas līgumu ieviestās jaunās kompetences.
In its recent Communication (COM(2010)352), the Commission aims to define a new policy framework for tourism in Europe, drawing on the new competences introduced by the Lisbon Treaty.
Dokumentā risinātas tādas galvenās problēmas, ar kurām saskaras nozare, kā pieaugošā konkurence pasaulē, demogrāfiskās tendences, klimata pārmaiņas un vides ierobežojumi, tūrisma plūsmu sezonalitāte un tas, ka patērētāji arvien vairāk izmanto jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas.
The document addresses the main challenges facing the sector such as increasing global competition, demographic trends, climate change and environmental constraints, the seasonal distribution of tourist movements and the increasing use by customers of new information and communication technologies.
Paziņojuma vispārējais mērķis ir stiprināt ES tūrisma nozari, izmantojot ES līmenī saskaņotas darbības, kuras papildina dalībvalstu iniciatīvas.
The overall objective of the Communication is to strengthen the EU tourism sector by coordinated action at EU level that complements Member States' initiatives.
Lai sekmīgi ieviestu jaunās politiskās pamatnostādnes, visu līmeņu pārvaldības politikas veidotājiem jāpieņem uz pienācīgu informāciju balstīti lēmumi, pamatojoties uz uzticamiem un salīdzināmiem statistikas datiem.
In order to implement sucessfully the new policy framework, policy makers at all levels of governance need to take well-informed decisions, based on reliable and comparable statistical data.
Šā regulas priekšlikuma mērķis ir atjaunināt un optimizēt Eiropas tūrisma statistikas tiesisko regulējumu.
The aim of this proposal for a Regulation is to update and optimise the legal framework for European statistics on tourism.
Pašreizējo tūrisma statistikas sistēmu nosaka Padomes Direktīva 95/57/EK, kas paredz, ka ES dalībvalstu valdībām jānodrošina regulārs datu apjoms par tūristu izmitināšanas uzņēmumu jaudu un izmantojumu, kā arī par pieprasījumu tūrisma nozarē.
The current system of tourism statistics is laid down by Council Directive 95/57/EC, which requires EU Member States' national governments to provide a regular set of data on the capacity and occupancy of accommodation establishments and on tourism demand.
Tomēr, kopš direktīva stājusies spēkā, gan tūrisma nozarē, gan tūrisma pieprasījumā ir notikušas ievērojamas pārmaiņas.
However, since the Directive came into force, both the tourism industry and the demand for tourism have undergone significant changes.
Tādēļ gan iesaistītās puses, gan Komisija un Parlaments atkārtoti uzsvēruši nepieciešamību atjaunināt tiesisko regulējumu.
Therefore, stakeholders as well as the Commission and Parliament have repeatedly underlined the need to update the legal framework.
Ievērojot šīs pārmaiņas, priekšlikumā pārskatīti vairāki mainīgie lielumi un ņemtas vērā tādas jaunākās parādības kā īsāki ceļojumi vai interneta izmantošana ceļojumu rezervēšanai.
Reflecting these changes, the proposal revises a number of variables and takes into account recent phenomena such as more short trips or the use of the internet for booking trips.
Turklāt ar priekšlikumu saskaņo mainīgos lielumus un jēdzienus, kā arī cenšas uzlabot tūrisma statistikas datu pilnīgumu, piemēram, iekļaujot datus par visām īrētām mītnēm un datus, piemēram, par vienas dienas ieceļotājiem vai apmeklētājiem, kuri nav atpūtas ceļojumā.
The proposal furthermore harmonises variables and concepts and aims to improve the completeness of tourism statistics, for instance by covering all rented accommodation and including statistics on same-day visitors and non-holiday makers.
Attiecībā uz informāciju, kas jāvāc no mājsaimniecībām vai tūristiem, datu vākšanas efektivitāti uzraudzītu, sagatavojot rotējošus jautājumus par strukturālākiem mainīgajiem lielumiem un ieviešot mikrodatu nosūtīšanu statistikā par tūrisma ceļojumiem.
As regards the information to be collected from households or tourists, the efficiency of data collection would be monitored by introducing rotating questions for variables that are expected to be of a more structural nature and by introducing the transmission of micro-data for statistics on tourism trips.
Priekšlikuma mērķis ir mudināt valsts datu apkopotājus apmainīties ar salīdzinošās statistikas (spoguļstatistikas) datiem, kuri balstās uz saskaņotu datu apkopošanu, un panākt jēdzienu, definīciju un ziņojumu datu nosūtīšanas formātu konverģenci.
The aim is to enable the national data compilers to share mirror statistics on the basis of a harmonised compilation and to arrive at a convergence of concepts, definitions and reporting formats for the data transmitted.
Kopumā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka Eiropas statistikas dati tūrisma jomā joprojām ir atbilstoši un rada drošu pamatu lēmumu pieņemšanai tūrisma politikas jomā.
Overall, the proposal aims to ensure that European statistics on tourism continue to be relevant and provide a sound basis for decision-making in tourism policy.
Referents atzīst statistikas svarīgo nozīmi efektīvākas tūrisma politikas izstrādē Eiropas, dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī.
Your rapporteur recognises the major role of statistics in the development of more effective tourism policies at Eurropean, national, regional and local levels.
Tāpat tūrisma statistika ir uzņēmējdarbībai un privātajam sektoram noderīgs lēmumu pieņemšanas atbalsta rīks.
In the same manner, tourism statistics represent a useful tool to support decision-making in business and in the private sector.
Tādēļ referents atbalsta regulas priekšlikuma mērķi — izveidot vienotu sistēmu sistemātiskai Eiropas statistikas sagatavošanai tūrisma jomā, dalībvalstīm vācot, apkopojot, apstrādājot un nosūtot saskaņotus Eiropas statistikas datus par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu.
Therefore, your rapporteur supports the aim of the proposed Regulation to establish a common framework for the systematic production of European statistics on tourism by means of the collection, compilation, processing and transmission by the Member States of harmonised European statistics on tourism supply and demand.
Pēc priekšlikuma pieņemšanas visticamāk tiks uzlabots nosūtītās statistikas savlaicīgums, salīdzināmība un atbilstība, tostarp arī datu apstrādes efektivitāte, turklāt dati tiks labāk apzināti.
Once adopted, the proposal is likely to improve the timeliness, comparability and completeness of the statistics transmitted, as well as the efficiency of the data processing, including better validation of data.
Jāpieņem arī juridiskais pamatojums, kurā, ieviešot jaunus mainīgos lielumus, piemēram, attiecībā uz vienas dienas apmeklējumiem, tiktu atspoguļotas tūrisma nozares jaunākās tendences.
Furthermore, it is necessary to adapt the legal framework to reflect recent trends in the tourism industry by introducing new variables, for instance concerning same-day visits.
Lai gan referents priekšlikumu kopumā vērtē pozitīvi, tomēr viņu māc bažas par tajā noteikto apjomīgo pilnvaru deleģēšanu, kādu tas paredz.
However, while your rapporteur in general welcomes the proposal, he has major concerns with regard to the extensive delegation of power it foresees.
Priekšlikums ļautu Komisijai, pieņemot deleģētos aktus, grozīt būtiskus tā elementus, piemēram, definīcijas, iekļautās tēmas un pieprasītās informācijas raksturlielumus.
Indeed, the proposal would allow the Commission to amend essential elements of the proposal such as the definitions, the subjects covered and characteristics of the required information by way of adopting delegated acts.
Turklāt dažas galvenās prasības attiecībā uz nosūtāmajiem datiem par vienas dienas apmeklējumiem tiktu noteiktas galvenokārt ar deleģētajiem aktiem.
Moreover, some key provisions on data to be transmitted on same-day visits would be determined by delegated acts in the first place.
Referents uzskata, ka šie būtiskie Regulas elementi jānosaka, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, tādēļ ierosina vairākus grozījumus, ar kuriem ierobežo pilnvaru deleģēšanu Komisijai.
Your rapporteur is of the view that those essential elements of the Regulation must be subject to the ordinary legislative procedure and therefore suggests a series of amendments limiting the delegation of powers to the Commission.
Otrkārt, priekšlikums diemžēl neparedz tūrisma satelītkontu ieviešanu.
Secondly, the proposal regrettably does not provide for the introduction of Tourism Satellite Accounts (TSA).
Tomēr būtu būtiski svarīgi pakāpeniski izstrādāt integrētu tūrisma statistikas un sociāli ekonomisko radītāju sistēmu, lai varētu iegūt vispārēju tūrisma nozares ainu un labāk saprast tās patieso izmēru un vērtību salīdzinājumā ar citām nozarēm, kā arī tās ietekmi uz darba vietām un ekonomiku.
Yet, it would be crucial to progressively develop integrated systems of tourism statistics and socio-economic indicators to present a global picture of the tourism industry and to better understand its true size and value compared to other industries as well as its effects on jobs and the economy.
Tādēļ referents ierosina ieviest prasību dalībvalstīm veikt eksperimentālos pētījumus par satelītkontiem.
Therefore, your rapporteur suggests introducing a provision requiring Member States to carry out pilot studies on TSA.
Tos izvērtētu Komisija.
These would then have to be evaluated by the Commission.
Ja rezultāti parādītu, ka attiecībā uz satelītkontiem ir nepieciešams apkopot saskaņotas tabulas, tad Komisijai vajadzētu ierosināt likumdošanas priekšlikumu.
If the results show that that there is a need to compile harmonised tables for TSA, the Commission should subsequently come forward with a legislative proposal.
Visbeidzot, lai uzlabotu zināšanu bāzi ilgtspējīga tūrisma veicināšanai, tiek ierosināts, ka Komisija izstrādā eksperimentālo pētījumu programmu, ko dalībvalstis īstenos pēc brīvprātības principa, lai izveidotu datu apkopošanas sistēmu, kurā tiktu atspoguļota tūrisma ietekme uz vidi.
Finally, with a view to enhancing the knowledge base for the promotion of sustainable tourism, it is proposed that the Commission draws up a programme for pilot studies to be carried out by Member States on a voluntary basis in order to develop a system for the compilation of data showing the effects of tourism on the environment.
Referents cer, ka Parlamenta un Padomes interesēs varētu būt daudz kopēja gan attiecībā uz deleģēto aktu ierobežošanu, gan uz pakāpenisku tūrisma satelītkontu ieviešanu.
Your rapporteur expects there to be a considerable convergence of interests between Parliament and Council both regarding the limitation of delegated acts and the progressive introduction of TSA.
Tādēļ viņš uzskata, ka būtu noderīgi izpētīt iespējas, lai panāktu operatīvu vienošanos ar Padomi par šo svarīgo dokumentu.
Therefore he would consider it worthwhile to explore possibilities for reaching an early agreement with Council on this important dossier.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on European environmental economic accounts
Parlamenta grozījumos izmaiņas ir treknrakstā un slīprakstā.
In amendments by Parliament, amendments to draft acts are highlighted in bold italics .
Attiecībā uz normatīviem grozījumu aktiem tās daļas, kuras tiek pārņemtas no jau esoša teksta, ko Parlaments vēlas grozīt, lai gan Komisija to nav grozījusi, ir izceltas treknrakstā.
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the draft act which may require correction when the final text is prepared – for instance, obvious errors or omissions in a language version.
Teksts parastā slīprakstā tehniskajiem dienestiem norāda tās normatīvā teksta daļas, kurās ir ierosināti labojumi galīgajam teksta variantam (piemēram, nepārprotami kļūdainas teksta daļas vai to izlaidumi kādā no valodām).
The heading for any amendment to an existing act that the draft act seeks to amend includes a third line identifying the existing act and a fourth line identifying the provision in that act that Parliament wishes to amend.
Šie labojumu ierosinājumi jāapstiprina attiecīgajiem tehniskajiem dienestiem..
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...] .
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS ..............................................28
OPINION Committee on Economic and Monetary Affairs ..........................30
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0132 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council (COM (2010)0132),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, kā arī 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0092/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 338(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0092/2010 ),
– ņemot vērā tos pamatotos atzinumus par tiesību akta projekta atbilstību subsidiaritātes principam, kurus EP priekšsēdētājam ir nosūtījuši dalībvalstu parlamenti,
– having regard to the reasoned opinions sent to its President by national parliaments on the compliance of the draft act with the principle of subsidiarity,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A7-0330/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0330/2010 ),
(-1) Ar šo regulu Komisijai (Eurostat) tiek noteikti pienākumi un kontroles funkcijas svarīgās jaunās jomās.
(-1) Under this Regulation, the Commission (Eurostat) acquires responsibilit ies and monitoring functions in important new areas .
Lai šī iestāde varētu īstenot jaunos uzdevumus un funkcijas, tās rīcībā jābūt personālam un finanšu līdzekļiem pietiekamā apjomā.
To enable it to fulfil them, adequate staff and financial resources must be made available.
Turklāt Komisijai (Eurostat) nepieciešamie finanšu līdzekļi būtu jānodrošina, pārvietojot Eiropas Savienības budžeta līdzekļus.
The financial resources that the Commission (Eurostat) require s should be provided through reallocation of monies within the European Union budget.
1.a apsvērums (jauns)
Recital -1 a (new)
(-1a) Piešķirtie finanšu resursi Komisijai (Eurostat) jāizmanto saimnieciski atbildīgi, kā arī pārredzami un no birokrātijas viedokļa efektīvi.
(-1a) The financial resources made available must be used by the Commission (Eurostat) in an economically responsible, transparent and bureaucratically efficient manner.
Vides ekonomisko kontu rezultātiem vajadzētu būt sabiedrībai viegli pieejamiem un izstrādātiem saprotamā veidā.
The results of the environmental economic accounts should be made available to the public in a readily accessible and understandable form.
(1) Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienības „darbība ir vērsta uz to, lai panāktu stabilu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un cenu stabilitāte, sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”.
(1) Article 3 of the Treaty on European Union provides that the Union 'shall work for the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment.
(1) Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienības „darbība ir vērsta uz to, lai panāktu stabilu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un cenu stabilitāte, sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu” , ņemot vērā, ka šos mērķus vislabāk var sasniegt ar tirgu atvēršanu .
(1) Article 3 of the Treaty on European Union provides that the Union 'shall work for the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment ' , taking into consideration that these goals may be best achieved through open markets .
(2) Sestā Kopienas vides rīcības programma apliecināja, ka pareiza informācija par vides stāvokli, par galvenajām tendencēm, problēmām un vides pārmaiņu virzītājspēkiem ir būtiski faktori, lai izstrādātu un īstenotu efektīvu politiku un kopumā nodrošinātu lielāku ietekmi iedzīvotājiem.
(2) The Sixth Community Environment Action Programme confirmed that sound information on the state of the environment and on the key trends, pressures and drivers for environmental change is essential for the development of effective policy, its implementation, and the empowerment of citizens more generally.
Būtu jāizstrādā instrumenti, ar kuriem sabiedrībai labāk atspoguļot saimnieciskās darbības ietekmi uz vidi.
Instruments should be developed with a view to enhancing public awareness of the environmental effects of economic activity.
(2a) Zinātniski pamatota attieksme pret resursu trūkumu un pret ekosistēmu turpmāk būs noteicošais faktors, lai Eiropas Savienības ekonomiskā attīstība būtu noturīga.
(2a) A scientifically sound approach to the shortage of resources and to the ecosystem will, in future, be crucial to the sustainable economic development of the European Union.
(3a) Ņemot vērā to, ka vides funkcijām ir būtiska nozīme attiecībā uz sasniegumiem ekonomikas jomā un labklājību, ir jāveido vienota uzskaite, kas atspoguļo vides un ekonomikas mijiedarbību.
(3a) The need for integrated environment al and econom ic accounting arises because of the crucial functions of the environment in economic performance and in the generation of human welfare.
Šajās funkcijās ietilpst dabas resursu nodrošināšana ražošanai un patēriņam, atkritumu absorbcija, izmantojot vides līdzekļus, un dzīvības nodrošināšanai paredzētie vides pakalpojumi, kā arī citi cilvēka ērtībai domātie pakalpojumi.
These functions include providing natural resources for production and consumption activities, waste absorption by environmental media and environmental services of life support and other human amenities.
Parastajos nacionālajos kontos šīs funkcijas ir ņemtas vērā tikai daļēji, galveno uzmanību pievēršot tirgus darījumiem un rādītājiem, kas atspoguļo svarīgus labklājības faktorus, bet nevērtē pašu labklājību.
Conventional national accounts have only partly taken account of these functions, focusing on market transactions and indicators that reflect important factors in welfare generation, but have not measure d welfare itself.
(4) Komisijas 2009. gada augusta paziņojumā „IKP un ne tikai” ( COM(2009)0433 ) tika atzīta vajadzība papildināt jau esošos rādītājus ar datiem, kuros ir iekļauti vides un sociālie aspekti, lai varētu veidot saskanīgāku un aptverošāku politiku.
(4) The need to supplement already existing indicators with data that incorporate environmental and social aspects in order to allow more coherent and comprehensive policy making has been recognised in Commission Communication COM(2009) 433 of August 2009 on GDP and beyond.
Tālab vides konti nodrošina instrumentu, ar ko novērot ekonomikas negatīvo ietekmi uz vidi un izpētīt, kā to mazināt .
To this end, environmental accounts offer a means of monitoring the pressures exerted by the economy on the environment and of exploring how these might be abated .
Saskaņā ar Lisabonas stratēģijā un dažādās nozīmīgās iniciatīvās iekļautajiem ilgtspējīgas attīstības principiem un mērķi izveidot ekonomiku, kurā ir mazas oglekļa dioksīda emisijas , arvien lielāka nepieciešamība ir izveidot datu sistēmu, kurā saskanīgi tiktu iekļauti vides jautājumi līdzās ekonomikas aspektiem.
In line with the tenets of sustainable development and the drive to achieve a low-carbon economy, embedded in the Lisbon Strategy and various major initiatives, developing a data framework that consistently includes environmental issues along with economic ones becomes all the more imperative.
Tālab vides konti parāda ekonomikas, privāto mājsaimniecību un vides mijiedarbību .
To this end, environmental accounts show the interaction between economic, household and environmental factors.
Vides konti sniedz vairāk informācijas nekā tikai saimnieciskie konti.
Environmental accounts are more informative than national accounts alone.
Pieņemot lēmumus vides politikas jomā, vides konti ir svarīgs informācijas avots, un Komisijai, sagatavojot ietekmes novērtējumus, tie būtu jāņem vērā.
They provide a significant database for environmental decisions and should be consulted for the drawing up by the Commission of impact assessments.
Saskaņā ar stratēģijā „Eiropa 2020” un dažādās nozīmīgās iniciatīvās iekļautajiem ilgtspējīgas attīstības principiem un mērķi izveidot ekonomiku, kurā efektīvi tiek izmantoti resursi un rada nelielu piesārņojumu , arvien lielāka nepieciešamība ir izveidot datu sistēmu, kurā saskanīgi tiktu iekļauti vides jautājumi līdzās ekonomikas aspektiem.
In line with the tenets of sustainable development and the drive to achieve a resource - effic i ent and low-pollution economy, embedded in the Europe 2020 Strategy and various major initiatives, developing a data framework that consistently includes environmental issues along with economic ones becomes all the more imperative.