natgillin/translations-raw huggingface dataset:
84. uzskata, ka, mainot pārvaldības modeli, ir jāparedz piemērots pagaidu periods, kurā šis modelis tiktu ekskluzīvi piemērots katrā dalībvalstī, lai novērstu pēkšņas izmaiņas un novērtētu rezultātus pirms tā piemērošanas visā Kopienā;
Considers that any change in the management model should include a transitional period of application exclusively within each Member State, in order to avoid any sudden changes and to assess the results before extending its application to Community level;
87. uzskata, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP) un citām iesaistītajām personām, kā arī Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras veiktajiem novērtējumiem jāpiešķir lielāka nozīme gan pēc KZP reformas, gan tās laikā un ka minētajām iestādēm jādod loģistikas un finansējuma iespējas, lai tās varētu efektīvi un pilnā apjomā veikt jaunos pienākumus atbilstoši Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām, piemēram, 2009. gada 24. aprīļa rezolūcijai;
Maintains that Regional Advisory Councils (RACs), as well as other stakeholders and the assessments made by the Community Fisheries Control Agency, should play a more active role, both during and after the CFP reform process, and that these bodies should be placed in a position, logistically and financially, to exercise their updated responsibilities effectively and to the full, as advocated in Parliament's previous resolutions, such as the above-mentioned resolution of 24 April 2009;
89. uzsver Eiropas Zivsaimniecības kontroles un inspekcijas aģentūras nozīmi saistībā ar reformēto KZP un norāda, ka ir nepieciešams nodrošināt zivsaimniecības kontroles vienotību un objektivitāti un piemērot vienotu un taisnīgu noteikumu un sankciju sistēmu, šādā veidā nostiprinot kuģu īpašnieku un zvejnieku ticību vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipam;
Stresses the importance of the European Fisheries Control and Inspection Agency in the context of the reformed CFP, and highlights the need to ensure harmonisation and objectivity in fisheries control and to apply a uniform and fair system of rules and sanctions, thus strengthening confidence among ship-owners and fishermen in the fundamental principle of equal treatment;
- tiešāka Eiropas Komisijas kontrole, maksimāli izmantojot iespējas, kas izriet no Zivsaimniecības kontroles aģentūras izveides;
- more direct control by the European Commission, making maximum use of the possibilities offered by the creation of the Fisheries Control Agency,
- tiesību aktu vienkāršošana, pieņemot standartus, kas vislabāk piemēroti mērķu sasniegšanai;
- legislative simplification through the adoption of standards that are best adapted to achieving the objectives,
- principa piemērošana, ka tai pusei, kura pārkāpusi tiesību aktu noteikumus, jāatlīdzina citiem tirgus dalībniekiem nodarītais kaitējums;
- application of the principle that the party that breaches legislation must repair the damage done to other operators, and
- augšupējs lēmumu pieņemšanas process, kas veicinātu kontroles sistēmas piemērošanu;
- a bottom-up decision-making process, which will facilitate the implementation of the control system;
Kopienas zvejas flotu pārvaldība
Management of Community fishing fleets
97. atbalsta to, ka tiek izstrādāta maza izmēra zivsaimniecību un rūpniecisko zivsaimniecību jauna definīcija un tiek noteikti elastīgāki kritēriji, uz kuriem šī definīcija pamatotos, lai panāktu, ka tie ir piemēroti Kopienas zivsaimniecību plašajām atšķirībām; tādēļ mudina Komisiju veikt detalizētu un plašu pētījumu par Kopienas flotes pašreizējo izmēru, īpatnībām un izplatību, katru kategoriju nosakot, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem tā, lai nevarētu notikt diskriminēšana starp līdzīgām flotēm vai dažādu dalībvalstu flotēm, kas darbojas tajos pašos ūdeņos;
Supports the drafting of new definitions of small-scale fisheries and industrial fisheries and of more flexible criteria on which to base these definitions, so as to ensure that they are better adapted to the diverse nature of Community fisheries; to that end, urges the Commission to conduct a detailed and exhaustive survey on the size, characteristics, and spread of the current Community fleet, each category being defined according to sound criteria, so that there can be no discrimination between similar fleets or between fleets from different Member States operating in the same waters;
100. uzskata, ka, veidojot zvejas flotu atbalsta politiku, ir jāņem vērā šo flotu darbību raksturojoši kritēriji, piemēram, labas, videi draudzīgas zvejas prakses izvēršana, noteikumu ievērošanas kultūra un organizāciju sistēmu ieviešana (ražotāju organizācijas);
Believes that the policy on support for fishing fleets should take account of merit-based criteria such as: the development of good ‘environment-friendly’ fishing practices, respect for the culture of compliance and the implementation of organisational schemes (producers’ associations);
Akvakultūra un pārstrādātie produkti
Aquaculture and processed products
105. uzskata , ka akvakultūras ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai nepieciešamas videi draudzīgas iekārtas un ražošanas metodes, tostarp ilgtspējīgi ražotas barības izmantošana, lai nepieļautu, piemēram, ūdenstilpņu eitrofikāciju un veicinātu kvalitatīvāku produktu ražošanu, paaugstinot veselības standartus, kā arī nosakot augstus bioloģiskās akvakultūras un dzīvnieku labturības standartus un augstu patērētāju aizsardzības līmeni; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut stimulus bioloģiskās akvakultūras ražošanai un censties uzlabot zivjaudzētavu efektivitāti;
Considers that the sustainable development of aquaculture requires environment-friendly installations and production methods, including sustainable sources of feed, in order to avoid issues such as eutrophication of waters and to promote the production of higher quality products through improved health standards and the establishment of high standards for organic aquaculture and animal welfare, as well as a high level of consumer protection ; stresses the importance of including incentives for organic aquaculture production and efforts to enhance the efficiency of fish farming plants ;
107. prasa atbalstu ieguldījumiem jaunās zivkopības tehnoloģijās, tostarp intensīvās ūdens attīrīšanas sistēmās, un piekrastes sālsūdens un saldūdens zivkopībā, kā arī ieguldījumiem pētījumos par jaunu, no ekonomikas viedokļa interesantu sugu audzēšanu un tādu barību, kuras ražošana mazāk ietekmētu apkārtējo vidi, prioritāri atbalstu piešķirot vides ilgspējības uzlabošanai; atzīst, ka jūras piekrastes zonas akvakultūrai ir sevišķi liels potenciāls, un mudina Komisiju izpētīt konkrētus mehānismus piekrastes sālsūdens zivjaudzētavu darbības atbalstam;
Calls for support to be given to investment in new fish-farming technologies, including intensive systems allowing water to be recycled and offshore salt-water and fresh-water fish farming, as well as in research into the farming of new species of economic interest and feed produced with a lower environmental impact, with priority support given to improving environmental sustainability; recognises the scale potential that exists for offshore aquaculture and urges the Commission to examine specific mechanisms to support the development of such offshore salt-water fish farming;
109. uzskata, ka gadījumos, kad zivju krājumu atjaunošanas nolūkā tiek pārtraukta zvejas flotu darbība, pienācīgi vērā jāņem zivju pārstrādes nozare, ja nav alternatīvu iespēju piegādāt sugas, uz ko attiecas minētie pasākumi;
Considers it essential that, in the event of biological rest periods for the fleet for the purpose of restoring fish stocks, due account should also be taken of the canning industry where there are no alternative sources of supply of the species affected by those measures;
Tirgi un zivju tirdzniecība
Markets and marketing of fish
117. vienlaikus prasa Komisijai turpmākajos krājumu atjaunošanas un apsaimniekošanas plānos analizēt, kādas sekas Eiropas tirgū radītu nozvejas apjomu samazināšana, kuras rezultātā trūkstošo daudzumu aizstātu ar attiecīgo produktu importu no trešām valstīm;
Asks, at the same time, that in its future recovery and management plans the Commission analyse the possible impact and repercussions of reducing catches on the European market and the resultant import of substitutes from third countries to make up for market shortages;
125. turklāt attiecībā uz zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos paredzētajiem finansiālo kompensāciju noteikumiem prasa skaidri nodalīt ar tirdzniecību saistītos aspektus no aspektiem, kas labākas budžeta pārredzamības nolūkā attiecas uz attīstības sadarbību zivsaimniecības jomā ar trešām valstīm;
Calls, in addition, for the financial compensation arrangements in the fisheries partnership agreements to make a clear distinction between the part relating to the commercial component and that relating to fisheries development cooperation with third countries, in the interests of greater budgetary transparency;
128. pauž pārliecību, ka, risinot sarunas par zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, ir jāpamatojas uz ticamiem zinātniskiem apsvērumiem, un uzskata, ka nepieciešamā progresa nodrošināšanai sarunu procesā jāiekļauj visi tehniskie pasākumi un būtiski jāuzlabo mehānismi nolīgumā paredzēto noteikumu īstenošanai;
Is convinced that the fisheries partnership agreements should be negotiated on a sound scientific basis, and considers that other necessary advances require the inclusion of all technical measures in the negotiating process and substantial improvements in the mechanisms for implementing the provisions contained in the agreement;
Integrētā jūrniecības politika
Integrated Maritime Policy
138. konstatē, ka saskaņā ar Zaļajā grāmatā iekļauto Komisijas atzinumu 12 jūras jūdžu režīms kopumā ir darbojies labi, un tādējādi secina, ka viena no nedaudzajām jomām, kurās KZP ir bijusi relatīvi veiksmīga, ir joma, kuru kontrolē dalībvalstis; tādēļ prasa šā principa pastāvīgu piemērošanu;
Notes that in the Green Paper the Commission acknowledges that the 12-nautical-mile regime has generally worked well, and thus that one of the few areas in which the CFP has been relatively successful is that where the Member States have had control; calls, therefore, for this principle to be permanent in nature;
Eiropas Savienībā zivsaimniecības nozari tāpat kā lauksaimniecību regulē kopēja politika.
In the European Union, the fisheries sector, like agriculture, is regulated by a common policy.
Tā tas ir jau kopš 1970. gada, kad sāka ieviest pirmos kopējos pasākumus saistībā ar vienlīdzīgu piekļuvi vairāku dalībvalstu ūdeņiem.
This has been the case since 1970, when the first joint measures relating to equal access to the waters of the various Member States began to be implemented.
1976. gadā skaidrāk tika definēta struktūrpolitika, kura iepriekšējos gados bija veidojusies Eiropā, pieņemot virkni pasākumu, lai radītu kopējo zivsaimniecības produktu tirgu.
In 1976 the structural policy which had in the meantime been taking shape in Europe through a range of measures aimed at establishing a common market in fisheries products, became more clearly defined.
Tomēr kopējā zivsaimniecības politika oficiāli tika izveidota tikai 1983. gadā, tā noslēdzot sarežģītu un ilgu sarunu procesu.
However, it was in 1983 that the Common Fisheries Policy (CFP) was officially established following a complex and lengthy negotiation process.
Divdesmit gadus vēlāk, 2002. gadā, KZP tika ievērojami reformēta, lai radītu apstākļus pienācīga līdzsvara ievērošanai starp vides un bioloģisko saglabāšanu un nozares ekonomisko un sociālo ilgtspējību.
Two decades later, in 2002, the CFP underwent a far-reaching reform, aimed at creating the conditions for a proper balance between environmental and biological conservation and economic and social sustainability in the sector.
Jau tajā laikā tika noteikti seši galvenie strukturālie ierobežojumi:
Six structural constraints were already identified at that stage:
Kopienas flotes jaudas pārpalikums, proti, brīvie resursi;
Overcapacity of the Community fleet, in terms of available resources;
Lai cīnītos ar šīm un citām problēmām, tika ieviesti kopēji pasākumi.
To tackle these and other problems, joint measures were introduced.
Lai gan to pamatā bija labi nodomi, tie nesniedza vēlamo efektu.
Though based on good intentions, they ultimately failed to produce the desired affect.
2002. gadā konstatētās problēmas eksistē vēl arī 2009. gadā, un situācija ir pat pasliktinājusies, ņemot vērā nesenos notikumus saistībā ar enerģētikas krīzi un klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz zivju resursiem.
The problems identified in 2002 still exist in 2009 and have even worsened as a result of recent developments relating to the energy crisis and the possible impact of climate change on fish sources.
Turklāt, ņemot vērā pasaules ekonomikas krīzi un satraucošo situāciju ES zivsaimniecības nozarē, steidzami nepieciešamas pārmaiņas KZP pašreizējā sistēmā.
Moreover, given the world economic crisis and the alarming situation facing the fisheries sector throughout the EU, a change is needed as a matter of urgency in the CFP’s current set-up.
Zvejniecība ir ļoti svarīga ES nozare.
Fishing is extremely important to the EU.
Skatot šo jautājumu, nevar ņemt vērā vienīgi zivsaimniecības nozares nelielo ieguldījumu dalībvalstu IKP, jāvērtē arī nozares (tieša vai netieša) nozīme darbavietu radīšanā reģionos, kur citas ekonomiskās un sociālās iespējas ir niecīgas.
This should not be viewed in terms solely of the limited contribution of fisheries to Member States’ GDPs, but also of the sector’s role as a source of (direct and indirect) employment in regions in which economic and social alternatives are scarce.
Ar reformu vēlas panākt to, ka jaunās KZP pamatā ir racionāla un atbildīga resursu pārvaldība, lai saglabātu zivju resursus un nodrošinātu to iedzīvotāju dzīvesveidu, kuru dzīve tradicionāli ir bijusi saistīta ar jūru.
The implication is that the new reformed CFP has to be based on rational, responsible management of resources seeking to conserve fish stocks and preserve the way of life of those who have traditionally depended on the sea.
Rezumējot, mērķis ir izveidot politiku, ar ko nodrošinātu godīgu un atbildīgu zivju krājumu pārvaldības režīmu un kas ir pieskaņota zivsaimniecības reģionu specifiskām vajadzībām, vienlaicīgi aizsargājot zivsaimniecībā nodarbināto personu būtiski svarīgās intereses.
The aim, in short, is a policy making for a fair and reasonable fish stock regime and geared to the specific needs of fishing regions while also protecting the overriding interests of fishing operators.
Zivsaimniecības nozari tāpat kā citas nozares būs jāpārvalda saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un dalībnieku brīvas konkurences principu.
The fisheries sector, like all others, will have to be managed in accordance with the principle of equal treatment and free competition among operators.
Reformētajai KZP būtu jānodrošina palielināta produktivitāte, tirgus stabilizācija, garantējot pienācīgus dzīves apstākļus tiem, kuri pelna iztiku ar zvejniecību, kā arī piegāžu drošība patērētājiem par samērīgu cenu.
The reformed CFP should be capable of increasing productivity, stabilising the markets ensuring a decent standard of living for those who earn their livelihood from fishing, and guaranteeing security of supply at reasonable prices for consumers.
Problēmas, ar kurām pašreiz cīnās zivsaimniecības nozare, nevar apskatīt vai risināt tendenciozi vai epizodiski.
The problems with which fisheries today have to contend cannot be viewed or resolved in a partisan or piecemeal way.
Tieši pretēji — tam ir nepieciešama transversāla, integrēta pieeja, kurā ietverti visi faktori, kuri tieši vai netieši ietekmē nozari un okeānus un to sarežģīto mijiedarbību.
On the contrary, they demand a cross-cutting integrated approach encompassing all factors which, directly or indirectly, affect the sector and the oceans and their complex interactions.
Tāpat kā apspriežot Zaļo grāmatu par jūrniecības politiku, šajās diskusijās attiecībā uz Zaļo grāmatu par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu mums ir jāatbrīvojas no sīkumainības un visas problēmas jāskata plašākā kontekstā, kurā tās radušās, pastāv un ir jārisina.
Just as we had to do when we discussed the maritime policy Green Paper, we must, in this debate on the Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy, move beyond the entire pigeon-holed perspective and put all of the problems into the wider context in which they arise, exist, and have to be resolved.
Tikai tādā veidā mēs varēsim izbeigt pašreizējo zivsaimniecības praksi, kuru raksturo šādi četri faktori: pārzveja, jaudas pārpalikums, pārmērīgi ieguldījumi un atkritumi.
Only in that way will we be able to erase the present fishing pattern in which four distinguishing features stand out: overfishing, overcapacity, overinvestment, and waste.
Referentes viedoklis
The rapporteur’s view
Referente uzskata, ka, vispārīgi runājot, KZP reformai būs jābalstās uz trim pamatprincipiem (trīskāršas prasības attiecībā uz darbību):
The rapporteur considers that, broadly speaking, the reform of the CFP will need to be based on three core principles (a threefold operating imperative):
– zivju krājumu aizsardzība un saglabāšana (vides dimensija);
- protection and conservation of fish stocks (environmental dimension);
– pienācīgi iztikas līdzekļi zivsaimniecībā strādājošajiem (sociālā dimensija);
- a decent livelihood for fishing operators (social dimension);
– zivsaimniecības nozares ekonomiskā rentabilitāte (ekonomiskā dimensija).
- economic profitability of fisheries (economic dimension).
Šos principus nevar sarindot pēc svarīguma, taču tiem jābūt pilnīgā konverģencē, lai sasniegtu dinamisku līdzsvaru, bez kura nevar nodrošināt zivsaimniecības nozares ilgtspējību un bez kura tā nespēs attīstīties.
These principles cannot be ranked in order of importance, but must fully converge to achieve a state of dynamic equilibrium, outside of which the fisheries sector cannot be made sustainable and will not be able to develop.
Lai ieviestu šos principus praksē, referente uzskata, ka
To translate these principles into practice, the rapporteur believes that
– pārvaldībai jābūt izteikti decentralizētai;
- management must be expressly decentralised,
– jāņem vērā reģionu un zivsaimniecību specifiskās īpatnības un jāiesaista visi nozarē strādājošie uzņēmumi;
- taking into account the specific features of regions and fisheries and involving all operators in the sector
– jāizveido nosacījumi, kas nepieciešami efektīvai atbilstības un lielākas atbildības politikas īstenošanai;
- so as to create the conditions required for an effective policy of compliance and greater responsibility,
– bez šādas politikas nebūs iespējams nodrošināt krājumu ilgtspējību.
- without which it will be impossible to place stocks on a sustainable footing.
Rezumējot — ar šādu pieeju nodrošinās pamatprincipus tam, lai zvejotu mazāk un pelnītu vairāk!
To sum up, this will provide the framework for fishing less and earning more!
Resursu aizsardzība un pārvaldība
Protec tion and management of resources
Krājumu atjaunošanai un to ilgtspējīgai pārvaldībai arī turpmāk jābūt kopējās zivsaimniecības politikas prioritātei, tajā ietverot nepieciešamību apsvērt un noteikt piemērotākos veidus, kā virzīties uz priekšu.
The recovery of stocks and their sustainable management must remain a priority for the Common Fisheries Policy, implying a need to consider and determine the most appropriate ways of proceeding.
Līdz šim TAC KNP un kvotas bija galvenais pārvaldības līdzeklis, taču tas ne vienmēr ir izrādījies labākais līdzeklis šī mērķa sasniegšanai.
To date TACs and quotas have been the main management tool, but have not invariably proved best suited to that purpose.
Tādēļ šis jautājums ir pamatīgi un padziļināti jāapspriež, koncentrējoties uz alternatīvām iespējām, kā nodrošināt to, ka Kopienas zivju krājumi var sasniegt tādus apjomus, lai līdz 2015. gadam varētu nodrošināt maksimālo ilgtspējīgo rentabilitāti, tā ievērojot ES 2002. gadā Johannesburgas augstākā līmeņa sanāksmē pausto apņemšanos.
The point therefore needs to be discussed thoroughly and in depth, focusing on alternative ways of ensuring that Community fish stocks can attain levels enabling maximum sustainable yield to be achieved by 2015 – in keeping with the EU’s pledge at the 2002 Johannesburg Summit.
Dažas alternatīvas, piemēram, nododamu zvejas tiesību ieviešana vai nozvejas pārvaldība, jau ir apspriestas, izmantojot pakāpenisku procedūru, tā lietderīgi izmantojot zvejas piepūles pārvaldību.
Some alternatives have already been discussed, for example the establishment of transferable fishing rights or management of catches by a step-by-step procedure, making use of fishing effort management.
Tomēr ir nepieciešams novērtējums, lai noteiktu, kādas juridiskas sekas paredzētajai nozares konfigurācijai varētu radīt pārmaiņas šajā līmenī.
Searching assessment is needed, however, to gauge the legal implications that one or more changes at this level might have for the current configuration of the sector.
Pienācīgi iztikas līdzekļi zvejniekiem
A decent livelihood for fishing operators
Zivsaimniecību ekonomiskā rentabilitāte
Economic profitability of fisheries
Zvejnieki nevarēs pelnīt pienācīgu iztiku, ja vien zivsaimniecību ekonomiskā rentabilitāte nebūs reāla un ražotāji nebūs pirmie ieguvēji.
Fishing operators will not be able to earn a decent livelihood unless the economic profitability of fisheries is real and starts with producers.
Tādēļ ir svarīgi radīt apstākļus, lai nodrošinātu nozvejas augstākas pirmā līmeņa cenas, samazinātu starpnieku skaitu ražotāju un patērētāju ķēdē un mudinātu ražotājus iesaistīties produktu pārdošanā, lai zvejas apakšnozare kļūtu pēc iespējas ienesīgāka.
It is therefore essential to create conditions making for higher first-sale prices of catches, reducing the number of middlemen in the chain stretching from producers to consumers and encouraging producers to become involved in the marketing of products, with the aim of making the catching sub-sector as profitable as possible.
Turklāt, ja ražotāju organizācijas aktīvāk līdzdarbotos zivsaimniecību pārvaldībā Kopienas ūdeņos, tas ļoti palīdzētu garantēt Eiropas zivsaimniecību reģionālās intereses.
Furthermore, if producers’ organisations were to participate more actively in the management of fisheries in Community waters, this would help greatly to safeguard the regional interests of European fisheries.
Lai Eiropas produktiem radītu plašāku publicitāti, ir jāizstrādā shēmas, lai veicinātu Kopienas zivsaimniecības produktu pārdošanu ES un ārpus tās robežām, organizējot starptautiskas kampaņas, ko finansē no finanšu instrumentu līdzekļiem, izmantojot citiem lauksaimniecības produktiem jau iepriekš piemēroto praksi.
To publicise European products more widely, schemes need to be devised for promoting Community fishery products, within and outside the EU, by organising transnational campaigns supported under financial instruments, following the practice already employed for certain agricultural products.
Tādēļ Komisijai jāīsteno īpašā ekomarķējuma programma zivsaimniecības produktiem.
To that end, the Commission needs to pursue a specific eco-labelling programme for fishery products.
Papildus šiem īstenošanas pasākumiem, jāievieš efektīva uzraudzības politika un jāparedz stingras prasības trešo valstu zivsaimniecības produktiem, kurus tirgo Kopienas tirgū, lai novērstu negodīgu konkurenci un tās neizbēgamo slikto ietekmi uz ekonomisko situāciju Kopienas zivsaimniecības nozarē.
Alongside these implementing measures, an effective policy of supervision needs to be enforced, and tightened up as regards third country fishery products offered for sale on the Community market, the object being to eliminate unfair competition and its inevitable adverse effects on the Community fishing economy.
Citi jautājumi
O ther points
Papildus iepriekš minētajiem argumentiem referente uzskata, ka nozares pārvaldībai kopumā jākļūst decentralizētākai un dinamiskākai reģionos.
In addition to the above points, the rapporteur considers that management of the sector should move towards decentralisation and regionalisation of its dynamics as a whole.