natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai to panāktu, dalībvalstīm ir cieši jāsadarbojas ar Komisiju, bet ir nepieciešamas arī aktīvas patērētāju organizācijas, kas vērš valsts iestāžu uzmanību uz problēmām, ar kurām patērētāji saskaras ikdienas dzīvē.
This requires a joint partnership between Member States and the Commission, but also active consumer organisations alerting public authorities to the problems consumers experience in their daily lives.
Patēriņa tirgi strauji attīstās, un izpildiestādēm jābūt spējīgām tikt galā ar jaunajām problēmām, ko rada ekonomikas un tehnoloģiju attīstība, lai tās spētu efektīvi darboties pārrobežu vidē, piemēram, iekšējā tirgū.
Consumer markets evolve rapidly and enforcement authorities must be able to face the new challenges that economic and technological changes bring to their ability to be effective in a cross-border environment such as the internal market.
Paplašinoties patēriņa tirgu pārrobežu dimensijai, samazinās izpildiestāžu darba efektivitāte, jo tās ierobežo spēkā esošās tiesību normas un reglamentējošo noteikumu sadrumstalotība.
The increasing cross-border dimension of consumer markets impedes the effectiveness of enforcers who are constrained by jurisdictional boundaries and the fragmentation of the regulatory framework.
Komisija 2009. gada 2. jūlija paziņojumā par patērētāju acquis
In its Communication of 2 July 2009 on the enforcement of the consumer acquis ,
Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojums par patērētāju acquis īstenošanu ( COM(2009)0330 ) īstenošanu ir noteikusi piecas prioritāro pasākumu jomas:
Commission Communication of 2 July 2009 on the enforcement of the consumer acquis ( COM(2009)0330 ) the Commission has identified five priority action areas:
- izveidot stingrākus un iedarbīgākus izpildiestāžu pārrobežu sadarbības mehānismus ;
- Develop stronger and more effective cross-border enforcement cooperation mechanisms;
- stiprināt tirgus uzraudzības un izpildes pasākumu pārredzamību un atpazīstamību ;
- Strengthen the transparency and visibility of market surveillance and enforcement activities;
- uzlabot apmaiņu ar zināšanām un izstrādāt vienotu izpratni par noteikumiem ;
- Improve knowledge-sharing and develop a common understanding of the rules;
- labāka tirgus uzraudzība — izstrādāt pieeju, kas vairāk pamatotos uz pierādījumiem;
- Better market monitoring – develop a stronger evidence based approach;
- paplašināt starptautisko sadarbību .
- Step up international cooperation.
Referente atzinīgi vērtē Komisijas noteiktās piecas prioritāro pasākumu jomas, lai gan viņai pietrūka dziļākas kritiskas analīzes par to, kā darbojas jau izveidotie mehānismi un kādi ir to darbības rezultāti, ņemot vērā patērētāju rezultātu pārskata sniegtos datus.
Your Rapporteur welcomes these five priority actions identified by the Commission, although she would have favoured a more in-depth critical analysis of the way these existing mechanisms operate and their outcome in the light of the data provided by the Consumer Markets Scoreboard.
ES patērētāju aizsardzības noteikumu efektīva īstenošana un izpilde ir būtiska patērētāju uzticības palielināšanai.
The effective implementation and enforcement of the EU consumer protection rules is key to increasing consumer confidence.
Tomēr to īstenošana ES teritorijā nebūt nav vienāda, un skaitļi liecina par ievērojamām atšķirībām attiecībā uz to, kādas summas dalībvalstis budžetā ir piešķīrušas tirgus uzraudzībai un cik liels skaits inspektoru ir iesaistīti šajā darbā.
Enforcement across the EU is, however, far from uniform and figures show significant differences between Member States in terms of budgets for market surveillance and numbers of inspectors involved.
Tādēļ Komisijai un dalībvalstu izpildiestādēm ir jāpastiprina centieni, lai īstenotu izvirzīto mērķi — nodrošināt augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, un jārada patērētājos pārliecība, ka viņi var izmantot visas vienotā tirgus sniegtās iespējas.
The Commission and the national enforcement authorities need, therefore, to increase their efforts in order to attain the objective of achieving a high level of consumer protection and to furnish consumers with the confidence to exploit the single market to its full potential.
Būtiska nozīme patērētāju uzticības veicināšanā ir tirgus pārraudzības un izpildes mehānismu uzlabošanai, jo arī patēriņa izdevumi būs svarīgs priekšnoteikums ekonomikas atlabšanai.
Enhancing market surveillance and enforcement mechanisms to encourage consumer confidence is essential as consumer spending will also be a crucial factor for the economic recovery.
par 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku
on the Report on Competition Policy 2008
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION O f the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 18
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktus (bijušie EK līguma 87. panta 3. punkta b) un c) apakšpunkti),
– having regard to Article 107(3)(b) and (c) of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex-Article 87(3)(b) and (c) of the EC Treaty),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „2008. gada ziņojums par konkurences politiku”
– having regard to the Commission's Report on Competition Policy 2008
– ņemot vērā Komisijas 1999. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2790/1999 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām
– having regard to Commission Regulation (EC) No 2790/1999 of 22 December 1999 on the application of Article 81(3) of Treaty to categories of vertical agreements and concerted practices
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 1400/2002 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu vienošanos un saskaņotu darbību kategorijām mehānisko transportlīdzekļu nozarē
– having regard to Commission Regulation (EC) No 1400/2002 of 31 July 2002 on the application of Article 81(3) of the Treaty to categories of vertical agreements and concerted practices in the motor vehicle sector
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi
– having regard to Commission Decision 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to State aid in the form of public service compensation grated to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest
(Komisijas lēmums par valsts atbalstu sabiedriskajiem pakalpojumiem),
(Commission Decision on State aid to public services),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. decembra paziņojumu „Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos — atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem”
– having regard to the Commission Communication of 5 December 2008 entitled 'The recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. decembra paziņojumu „Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos”
– having regard to the Commission Communication of 17 December 2008 on a temporary Community framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 9. februāra paziņojuma „Norādījumi par Komisijas prioritātēm, piemērojot EK līguma 82. pantu dominējošu uzņēmumu ļaunprātīgai, izslēdzošai rīcībai”
– having regard to the Commission Communication of 9 February 2009 entitled ‘Guidance on the Commission’s enforcement priorities in applying Article 82 of the EC Treaty to abusive exclusionary conduct by dominant undertakings’
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. februāra paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē
– having regard to the Commission Communication of 25 February 2009 on the treatment of impaired assets in the Community banking sector
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem
– having regard to Commission Communication of 23 July 2009 on the return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. aprīļa Balto grāmatu par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar EK konkurences noteikumu
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on damages actions for breach of the EC antitrust rules
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0187 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0187 . ,
– ņemot vērā Komisijas Paraugprakses kodeksu par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi
– having regard to the Commission Notice on a Best Practices Code on the conduct of State aid control proceedings
OV C 136, 16.6.2009., 13. lpp. , Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu valsts atbalsta veidu izskatīšanai
OJ C 136, 16.6.2009, p.
– ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai
– having regard to the Commission Guidelines on State aid for environmental protection
– ņemot vērā 2008. un 2009. gada valsts atbalsta rezultātu apkopojumus,
– having regard to the State Aid Scoreboards for 2008 and 2009,
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. augusta pārskatu par garantijas un rekapitalizācijas shēmām finanšu nozarē pašreizējās finanšu krīzes apstākļos,
– having regard to the Commission's review of 7 August 2009 of guarantee and recapitalisation schemes in the financial sector in the current crisis,
– ņemot vērā 2005. gada 22. februāra rezolūciju par valsts atbalstu sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas veidā
– having regard to its resolution of 22 February 2005 on State aid in the form of public service compensation
Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0033 . ,
Texts adopted, P6_TA(2005)0033 . ,
– ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par ziņojumiem par konkurences politiku 2006. un 2007. gadā
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on the Reports on Competition Policy 2006 and 2007
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0099 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0099 . ,
- ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. marta rezolūciju par pārtikas cenām Eiropā
- having regard to its resolution of 26 March 2009 on food prices in Europe
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0191 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0191 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 19. februāra rakstisko deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu
– having regard to Parliament’s written declaration of 19 February 2008 on investigating and remedying abuse of power by large supermarkets operating in the European Union
– ņemot vērā Reglamenta 48. pantu un 119. panta 2. punktu,
– having regard to Rules 48 and 119(2) of its Rules of Procedures,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7-0025/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0025/2010 ),
A. tā kā pēdējo divu gadu ārkārtējie ekonomiskie apstākļi ir prasījuši ārkārtas pasākumus;
A. whereas the exceptional economic circumstances of the last two years have necessitated exceptional measures,
B. tā kā Eiropas Savienība ir īstenojusi bezprecedenta pasākumu, izmantodama Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu;
B. whereas the European Union has taken the unprecedented step of having recourse to Article 107(3)(b) and (c) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
C. tā kā krīzes laikā ļoti svarīga ir tirgus pareiza darbība un konkurences noteikumi būtu jāpiemēro elastīgi, tomēr stingri;
C. whereas at times of crisis well-functioning markets are essential, and competition rules should be applied flexibly but strictly,
D. tā kā protekcionisms un konkurences kropļojumi varētu tikai padziļināt un paildzināt krīzi;
D. whereas protectionism and a distortion of competition would only deepen and prolong the crisis,
E. tā kā augošais budžeta deficīts un valsts parāds daudzās dalībvalstīs var palēnināt tautsaimniecības atlabšanu un ekonomikas izaugsmi nākamajos gados, iespējams, gadu desmitos;
E. whereas the growing budget deficit and public debt in many Member States may slow down economic recovery and economic growth for years, possibly decades, to come,
F. tā kā dalībvalstu valdības, reaģējot uz finanšu krīzi, kopš 2008. gada oktobra ir devušas garantijas banku finansējumam; tā kā ir notikusi apjomīga garantētu obligāciju izlaišana un tā bijusi bankām nozīmīgs finansējuma avots, kā arī sniegusi apdrošinājumu pret finanšu sistēmai draudošajiem riskiem;
F. whereas Member State governments have granted guarantees on bank funding as a response to the financial crisis since October 2008; whereas the issuance of guaranteed bonds has been sizeable and has provided banks with a significant source of funding and insurance against the risks faced by the financial system,
G. tā kā empīriska analīze liek domāt, ka dalībvalstu valdību garantijas ir izraisījušas vairākas sekas un kropļojumus, piemēram, privāto obligāciju izplatīšanas samazināšanos, kas jāņem vērā, apsverot šo garantiju pagarināšanu 2010. gadā;
G. whereas empirical analyses suggest that the Member State governments’ guarantees have generated a number of effects and distortions, such as a reduction of the spread of private bonds, which need to be taken into account when considering extending them in 2010,
H. tā kā starptautisku uzņēmumu spēja plaši izmantot nodokļu „oāzes” un ārzonas centrus ir daļa no to stratēģijām, kā izvairīties no nodokļu maksāšanas, un tas neatbilst godīgas konkurences principam;
H. whereas the ability of transnational businesses to make extensive use of tax havens and offshore centres as part of their tax avoidance strategies contravenes the principle of fair competition,
I. tā kā nodokļu pārvaldība ir svarīgs faktors, lai saglabātu godīgai konkurencei labvēlīgus apstākļus un uzlabotu iekšējā tirgus darbību;
I. whereas tax governance is an important factor in maintaining favourable conditions for fair competition, and in enhancing the functioning of the internal market,
1. atzinīgi vērtē 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku, it īpaši tā nozīmīgāko nodaļu par karteļiem un patērētājiem; atbalsta Patērētāju sadarbības nodaļas izveidi; atzīmē, ka karteļu pastāvēšana kaitē patērētāju interesēm; pauž nožēlu, ka patērētājiem ir grūti gūt labumu no konkurences;
Welcomes the Report on Competition Policy 2008, particularly its focus chapter on cartels and consumers; supports the creation of the Consumer Liaison Unit; notes that the existence of cartels harms consumers; regrets the difficulty for consumers to reap the benefits of competition;
4. aicina Komisiju 2010. gada laikā informēt Parlamentu par to, kādu īpašu rīcību tā gatavojas veikt konkurences jomā, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā;
Calls on the Commission to inform Parliament during the course of 2010 what specific action in the field of competition it intends to take as a result of the entry into force of the Lisbon Treaty;
11. aicina Komisiju turpmāku iekšējā tirgus tiesību aktu juridiskajam pamatam izmantot Līguma par Eiropas Savienības darbību 12. pantu (bijušo EK līguma 153. panta 2. punktu), kurā ir skaidri noteikts, ka „[p]atērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”;
Calls on the Commission to make use of Article 12 of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex Article 153(2) of the EC Treaty), which states clearly that 'consumer protection requirements shall be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities', as a legal basis for future internal market legislation;
13. atzinīgi vērtē paziņojuma „Norādījumi par Komisijas prioritātēm, piemērojot EK līguma 82. pantu dominējošu uzņēmumu ļaunprātīgai, izslēdzošai rīcībai” publicēšanu; uzskata, ka šie norādījumi ir solis uz priekšu, jo tajos iecerēta lielāka pārredzamība un prognozējamība attiecībā uz iespējamu Komisijas iejaukšanos, taču tiem nekad nevajadzētu sašaurināt vai ierobežot Komisijas spēju darboties šajā jomā, kuras pamatojums tagad ir Līgums par Eiropas Savienības darbību;
Regards positively the publication of the Commission Communication entitled ‘Guidance on the Commission’s enforcement priorities in applying Article 82 of the EC Treaty to abusive exclusionary conduct by dominant undertakings’; believes that the Guidance is a step forward since it means more transparency and predictability regarding a possible intervention by the Commission but that it should never limit or restrict the capacity of the Commission to act in that field under what is now the Treaty on the Functioning of the European Union;
15. uzsver — Komisijas rūpīga pārraudzība attiecībā uz valsts atbalsta izmantošanu ir svarīga, lai nodrošinātu, ka šo atbalsta sistēmu neizmanto valsts rūpniecības nozaru aizsardzībai, kaitējot iekšējam tirgum un Eiropas patērētājiem;
Stresses that it is important for the Commission to monitor the use of State aid carefully in order to ensure that these support arrangements are not used to protect national industries in a manner detrimental to the internal market and European consumers;
26. aicina Komisiju, lai tā nodrošinātu savas rīcības konsekvenci, pastiprināt izmeklēšanu par iespējamo nelikumīgo valsts atbalsta apvienošanu ar strukturālajiem fondiem un Globalizācijas pielāgošanas fondu;
Calls on the Commission to step up its investigation of the scope for illegally combining State aid on the one hand and Community instruments such as the structural funds and the Globalisation Adjustment Fund on the other, so as to ensure the consistency of its action;
43. atgādina, ka karteļi kaitē ekonomikai un rada visnopietnākos konkurences tiesību pārkāpumu draudus; uzskata, ka šādi konkurences tiesību pārkāpumi nelabvēlīgi ietekmē Eiropas Savienības pilsoņu intereses, jo ir vērsti uz to, lai patērētāji nevarētu izmantot priekšrocības, ko tiem sniedz konkurences gaitā panāktais cenu samazinājums; šajā sakarībā atgādina, ka ikvienā turpmākajā priekšlikumā par kolektīvo tiesisko aizsardzību ir jāņem vērā Parlamenta viedoklis, kas pausts 2009. gada 26. marta rezolūcijā par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar ES konkurences noteikumu pārkāpšanu, un uzstāj, ka Parlaments ir jāiesaista šādu tiesību aktu pieņemšanā, pamatojoties uz koplēmuma procedūru;
Recalls that cartels harm the economy and represent some of the most serious violation of competition law; believes that such infringements of competition law counteract the interests of citizens of the Union since they imply that the advantages of lower prices resulting from competition cannot be passed on to consumers; reiterates in this context that any forthcoming proposal on collective redress must respect Parliament’s view expressed in its resolution of 26 March 2009 on damages actions for breach of the EU antitrust rules and insists that Parliament must be involved in the adoption of such act by means of the co-decision procedure;
60. atzinīgi vērtē mērķi arī turpmāk uzlabot nodošanas mehānismus un nodrošināt lielāku atbilstību, novērtējot salīdzināmas apvienošanās darbības, un mudina Komisiju turpināt divu trešdaļu noteikuma pārskatīšanu;
Welcomes the aim for further improvement of the referral mechanisms and greater consistency in the evaluation of comparable merger operations, and encourages the Commission to review the effects of the two-thirds rule further;
62. prasa Komisijai sagatavot ziņojumu par ES Apvienošanās regulas 21. panta 4. punkta piemērošanu atsevišķās valstīs, kurš dod iespēju noteikt, ka valsts politikas apsvērumi ir svarīgāki nekā konkurences apsvērumi;
Requests the Commission to draw up a country-by-country report on the application of Article 21(4) of the EC Merger Regulation, which allows for public policy considerations to take precedence over competition considerations;
Nozaru izpēte
S ector inquiries
67. uzsver nepieciešamību pēc visaptverošas nozares izpētes un turpmākiem pasākumiem ciešā sadarbībā ar Eiropas Konkurences tīkla (EKT) iestādēm ir jāveic pārtikas nozarē un it īpaši piena produktu piegādes jomā;
Stresses the need for comprehensive sector inquiries and follow-up measures in close cooperation with the authorities of the European Competition Network (ECN) into the food industry and, in particular, into the distribution chain for dairy products;
– izpēte par tādām ļaunprātīgām darbībām pakalpojumu nozarē, kuras varētu vājināt mazo uzņēmumu spēju piedalīties publiskajā iepirkumā;
– to review the operation of abusive practices in the services sector, which may prevent small businesses from being able to tender for work;
– atbilstīgas piesardzības nodrošināšana saistībā ar konkurējošām darbībām degvielas tirgū Savienībā;
– to ensure proper vigilance over competitive behaviour in the Union’s fuel markets;
– prasa veikt cenu konkurenci atbalstošus pasākumus, nevis mazumtirdzniecības cenu regulēšanu;
– to take measures supporting pricing competition rather than regulating retail prices in the telecoms sector;
Pēdējie divi gadi ir bijis ārkārtējs laikposms, kad ir bijuši vajadzīgi ārkārtas pasākumi.
The past two years have been exceptional times, calling for exceptional measures.
Eiropu ir smagi skārusi pasaules ekonomikas krīze, taču vienotā valūta, stingrs vienotais tirgus, droša sociālās aizsardzības sistēma un stabilas publiskās finanses — visi šie faktori ir mīkstinājuši triecienu un devuši iespēju Eiropai reaģēt nekavējoties.
Europe has been badly affected by the global economic crisis, but the single currency, a strong single market, a solid system of social protection and sound public finances have softened the blow and enabled Europe to react swiftly.
Kaut gan krīzes sekas būs jūtamas vēl ilgu laiku, it īpaši pieaugot bezdarbnieku skaitam, ir vērojamas ekonomikas atlabšanas pirmās pazīmes.
Although the effects of the crisis will be felt for a long time to come, notably in rising unemployment figures, the first signs of recovery appear on the horizon.
Tomēr krīze ir arī atklājusi dažas vājās vietas Eiropas ekonomikā un reglamentējošos noteikumos un likusi mums saprast, ka jāturpina nostiprināt mūsu ekonomikas pamatus.
However, the crisis has also exposed some of the weaknesses in Europe's economy and the regulatory framework, and impressed upon us the need to further strengthen the pillars of our economy.
Noteikumi par valsts atbalstu dod iespēju dalībvalstīm izņēmuma kārtā veikt ārkārtas pasākumus laikā, kad valsts iejaukšanās ir nepārprotami vajadzīga.
The rules for state aid allow for the Member States to take exceptional and emergency measures at times when there is a clear need for state intervention.
Tomēr vienmēr jāpatur prātā, ka valsts atbalsts var nevajadzīgi izkropļot konkurenci un tas var palielināt budžeta deficītu un valsts parādu.
However, it should always be borne in mind that state aid may unduly distort competition, and it will push up budget deficits and public debt.
Tāpēc ļoti rūpīgi ir jāizvērtē katrs santīms, ko piešķir kā valsts atbalstu.
Therefore every single penny granted as state aid, must be weighed very carefully.
Strauji augošie valsts parāda apjomi būs slogs nākamajām paaudzēm un šķērslis ekonomikas atlabšanai un izaugsmei.
The rapidly rising public debt figures will be a burden on future generations, and an obstacle to economic recovery and growth.
Daži eksperti pauž bažas par to, ka varētu būt vajadzīgi gadu desmiti, lai šo parādu līmeni samazinātu līdz pirmskrīzes rādītājam.
Some experts fear that it may take decades to bring the debt levels back to the pre-crisis levels.