natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par jauniešu mācību mobilitātes veicināšanu, ( COM(2009)0329 ),
– having regard to the Commission Green Paper on Promoting the learning mobility of young people ( COM(2009)0329 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada novembra ziņojumu „Nodarbinātība Eiropā 2009. gadā”,
– having regard to the Commission report entitled Employment in Europe 2009, November 2009,
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2010. gada februāra neatkarīgo ziņojumu „Jaunas prasmes jaunām darba vietām: tūlītēja rīcība”, kurā sniegtas rekomendācijas un galvenie ieteikumi par iniciatīvas turpmāku pilnveidošanu saistībā ar ES turpmāko izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju 2020. gadam,
– having regard to the independent report entitled New Skills for New Jobs: Action Now prepared for the Commission, which provides advice and key recommendations on developing the initiative further in the context of the EU’s future 2020 strategy for growth and jobs, February 2010,
– ņemot vērā Eurofound 2007. gada marta pētījumu „Jaunatne un nodarbinātība”,
– having regard to the Eurofound study on Youth and Work, March 2007,
– ņemot vēra Cedefop 2009. gada marta pētījumu „Specializēta profesionālā orientācija: speciālistu kompetences un kvalifikācijas virzieni Eiropā”,
– having regard to the Cedefop study on Professionalising career guidance: Practitioner competences and qualification routes in Europe, March 2009,
– ņemot vērā Cedefop 2009. gada maija pētījumu „Prasmes Eiropas nākotnei: vajadzīgo profesionālo prasmju plānošana”,
– having regard to the Cedefop study on Skills for Europe’s future: anticipating occupational skill needs, May 2009,
– ņemot vērā Cedefop 2009. gada decembra Ceturto ziņojumu par profesionālās izglītības un apmācības izpēti Eiropā: apkopotais pārskats „Profesionālās izglītības un apmācības modernizēšana”,
– having regard to the Cedefop fourth report on vocational education and training research in Europe: synthesis report entitled Modernising vocational education and training, December 2009,
– ņemot vērā ESAO 2008. gada apskatu par nodarbinātību „Labs sākums?
– having regard to the OECD Employment Outlook 2008 entitled Off to a Good Start?
Jauniešu iekļūšana darba tirgū ESAO dalībvalstīs”, 2008. gada novembris,
Youth Labour Market Transitions in OECD Countries, November 2008,
– ņemot vērā 2005. gada marta Eiropas Jaunatnes paktu, kura mērķis ir visu jauniešu līdzdalības veicināšana izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā,
– having regard to the European Youth Pact aimed at promoting the participation of all young people in education, employment and society, March 2005,
– ņemot vērā Génération Précaire vārdā iesniegto Vācijas valstspiederīgās Anne-Charlotte Bailly lūgumrakstu Nr. 1452/2008 par godīgu praksi un jauniešu pienācīgu piekļuvi Eiropas darba tirgum,
– having regard to Petition 1452/2008 by Ms Anne-Charlotte Bailly (German), on behalf of Génération Précaire, on fair internship and proper access of the young people to the European Labour Market,
– ņemot vēra Eiropas Savienības Tiesas 2010. gada janvāra spriedumu (C-555/07) par nediskriminācijas principu vecuma dēļ,
– having regard to the judgment (C-555/07) of the European Court of Justice on the principle of non-discrimination on grounds of age, January 2010,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on university-business dialogue: a new partnership for the modernisation of Europe’s universities
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0187 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0187 . ,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 156. pantu,
– having regard to Article 156 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu ( A7‑0197/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Culture and Education ( A7‑0197/2010 ),
A. tā kā ekonomikas krīze ir izraisījusi ievērojamu bezdarba pieaugumu ES dalībvalstīs; tā kā šī tendence ir nesamērīgi skārusi jauniešus; tā kā jauniešu bezdarba līmenis pieaug daudz straujāk, salīdzinot ar vidējo bezdarba līmeni; tā kā 2009. gada decembrī vairāk nekā 5,5 miljoni ES jauniešu vecumā līdz 25 gadiem bija bezdarbnieki, kas pielīdzināms 21,4 % jaunatnes, radot paradoksu, ka, lai gan jaunieši sabiedrības novecošanās dēļ veido sociālās nodrošināšanas sistēmas pamatu, vienlaikus viņi paliek atstatu no tautsaimniecības;
A. whereas the economic crisis has caused a massive rise in unemployment rates in the EU Member States; whereas young people have been disproportionately affected by this trend; whereas the rate of youth unemployment is rising more sharply in relation to the average unemployment rate; whereas more than 5.5 million young people in the EU under 25 were unemployed in December 2009, equivalent to 21.4 % of all young people, creating the paradox that while young people, owing to the ageing of the population, constitute a cornerstone of the social security systems, at the same time they remain on the economic margin,
B. tā kā jauniešiem ir niecīgas iespējas atrast pastāvīgu darbu; tā kā jaunieši darba tirgū lielākoties iekļūst, piekrītot veikt netipiskus, ļoti elastīgus, nedrošus un nestabilus darba veidus (margināls nepilnas slodzes darbs, pagaidu darbs vai darbs uz noteiktu laiku utt.), un iespējamība, ka tādā veidā var iegūt pastāvīgu darbu, ir zema;
B. whereas there are few possibilities for young people to find permanent regular employment; whereas young people mainly enter the labour market via atypical, highly flexible, insecure and precarious forms of employment (marginal part-time, temporary or fixed term employment etc.), and the likelihood that this is a stepping stone to permanent employment is low,
C. tā kā šķiet, ka darba devēji stažēšanos un praksi aizvien biežāk izmanto, lai aizstātu pastāvīgu darbu, tādējādi izmantojot šķēršļus iekļūšanai darba tirgū, ar ko saskaras jaunieši; tā kā dalībvalstīm ir jāizskata un efektīvi jāizskauž šādi jauniešu izmantošanas veidi;
C. whereas employers seem to be using traineeships and internships more frequently to replace regular employment, thereby exploiting the obstacles to entering the labour market faced by young people; whereas such forms of exploitation of young people need to be addressed and effectively eradicated by Member States,
D. tā kā četri no desmit pasākumiem, kas tika pieņemti 2009. gadā Prāgas augstākā līmeņa sanāksmē par nodarbinātības jautājumiem, attiecas uz izglītību, arodapmācību, mūžizglītību, mācekļa praksēm, mobilitātes veicināšanu un labāku darba tirgus tendenču prognozēšanu un prasmju pielāgošanu šīm tendencēm;
D. whereas four out of the ten measures adopted at the Prague 2009 extraordinary EU summit on employment bear on education, vocational training, lifelong learning, apprenticeships, facilitating mobility, and better forecasting of labour market needs and the matching skills,
E. tā kā jauniešu bezdarbs un nepietiekama nodarbinātība sabiedrībai rada lielas sociālās un ekonomiskās izmaksas, kā rezultātā mazinās ekonomikas izaugsmes iespējas, vājinās nodokļu bāze, kas apgrūtina ieguldījumus infrastruktūrā un sabiedrisko pakalpojumu jomā, palielinās labklājības izmaksas, nepietiekami efektīvi tiek izmantoti izglītības un apmācības resursi, kā arī rodas ilgtermiņa bezdarba un sociālās atstumtības risks;
E. whereas youth unemployment and underemployment impose heavy social and economic costs on society, resulting in the loss of opportunities for economic growth, erosion of the tax base which undermines investment in infrastructure and public services, increased welfare costs, underutilised investment in education and training, and the risk of long-term unemployment and social exclusion,
F. tā kā nākamajām paaudzēm būs jāsamazina pašreizējās paaudzes radītie milzīgie valsts parādi;
F. whereas younger generations will have to reduce the gigantic public debt caused by the present generation,
G. tā kā ekonomiskajās un demogrāfiskajās prognozēs norādīts, ka nākamās desmitgades laikā ES radīsies 80 miljoni darba vietu un vairumā no tām būs nepieciešami augstas kvalifikācijas darbinieki; tā kā nodarbinātības rādītājs augsti kvalificētu darbinieku vidū ES kopumā ir aptuveni 85 %, vidējas kvalifikācijas darbinieku vidū — 70 %, un zemas kvalifikācijas darbinieku vidū — 50 %;
G. whereas economic and demographic projections point out that 80 million job opportunities will arise in the EU in the next decade, the majority of which will require a high skilled workforce; whereas the employment rate for people with high skill levels across the EU as a whole is approximately 85 %, for medium skill levels 70 % and for low skill levels 50 %,
H. tā kā ekonomikas izaugsme ir ļoti svarīga darba vietu radīšanai, jo lielāka ekonomikas izaugsme nodrošina jaunas nodarbinātības iespējas; tā kā vairāk nekā 50 % jauno darba vietu Eiropā rada MVU;
H. whereas economic growth is crucial for job creation, as more economic growth brings more employment possibilities; whereas more than 50% of new jobs in Europe are created by SMEs,
I. tā kā pāreja no izglītības uz darbu un darba vietu maiņa jauniešiem visā ES ir strukturāla problēma; tā kā mācekļa praksēm lielākoties ir pozitīva ietekme uz jauniešu piekļuvi nodarbinātībai, jo īpaši, ja tās tiešā veidā nodrošina uzņēmumam vajadzīgo darba prasmju un kompetenču iegūšanu;
I. whereas the transition from education to work and between jobs is a structural challenge for young people all over the EU; whereas apprenticeships have a largely positive impact on young people’s access to employment, especially if they enable the direct in‑house acquisition of work skills and expertise,
J. tā kā ievērojami jāuzlabo izglītības programmas un vienlaikus jāmudina īstenot universitāšu un uzņēmēju partnerību, efektīvas mācekļa prakses sistēmas, karjeras attīstības aizdevumus un darba devēju ieguldījumus apmācībā;
J. whereas education programmes should be improved significantly, while university-business partnerships, efficient apprenticeship schemes, career development loans and investment in training by employers should be encouraged,
K. tā kā, ienākot darba tirgū, kā arī darba vietu skaita samazināšanas gadījumā jaunieši bieži vien saskaras ar diskrimināciju vecuma dēļ; tā kā jaunietes lielākā mērā nekā jaunieši ir pakļautas bezdarba un nabadzības vai gadījuma rakstura un nedeklarēta darba riskam; tā kā, no otras puses, jaunus vīriešus pašreizējās ekonomikas krīzes laikā bezdarbs skāris visvairāk; tā kā jaunieši ar invaliditāti, integrējoties darba tirgū, saskaras pat ar vēl lielākiem šķēršļiem;
K. whereas young people often face discrimination on the grounds of their age when entering the labour market and when jobs are being cut back; whereas young women are more likely to face unemployment and poverty or to be engaged in casual or undeclared employment than young men; whereas on the other hand young men have been hit hardest by unemployment during the current economic crisis; whereas disabled young people face even greater obstacles to their integration into the labour market,
L. tā kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība jauniešiem ļauj izkļūt no sociālas atkarības un kļūt pašpietiekamiem, ļauj tiem izvairīties no nabadzības un gan ekonomiskā, gan sociālā ziņā aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē; tā kā atsevišķu dalībvalstu tiesību akti paredz vecuma diskrimināciju, ierobežojot jauniešu tiesības tikai vecuma dēļ, piemēram, Apvienotajā Karalistē jauniešiem ir noteikti zemāki minimālās algas līmeņi, Francijā ir ierobežota piekļuve Revenu de solidarité aktīviem un Dānijā jauniešiem ir samazināti bezdarbnieku pabalsti, un visi šie ierobežojumi, lai arī tie paredzēti, lai jaunieši iekļūtu darba tirgū, tomēr ir nepieņemami un var mazināt produktivitāti, liedzot jauniešiem sākt ekonomiski neatkarīgu dzīvi, jo īpaši krīzes laikā, kad ir augsts jauniešu bezdarba līmenis;
L. whereas decent work shifts young people from social dependence to self sufficiency, helps them escape poverty and enables them to make an active contribution to society, both economically and socially; whereas legislation in some Member States introduces age discrimination through restrictions to young people’s rights that are solely based on age, such as the lower minimum wage levels for young people in the UK, limited access to the Revenu de solidarité active in France and reduced unemployment benefits for young people in Denmark, all of which, although intended to get young people into work, are unacceptable and can be counterproductive preventing young people from starting an economically independent life, especially in times of crisis with high youth unemployment;
M. tā kā nav panākta pilnīga atbilstība Lisabonas stratēģijas kritērijiem attiecībā uz arodizglītības modernizēšanu;
M. whereas the Lisbon Strategy’s benchmarks on youth and the modernisation of vocational training (VET) have not been fully met,
N. tā kā ES darba tirgu vispārējā stratēģija ir elastdrošība, kuras mērķis ir ieviest elastīgus un uzticamus līgumus, mūžizglītību, aktīvu darba tirgus politiku un sociālo drošību; tā kā diemžēl šī stratēģija daudzās valstīs tikusi interpretēta šauri kā „elastīgums”, neņemot vērā holistisku pieeju, kā arī nodarbinātības drošības un sociālās nodrošināšanas aspektu;
N. whereas flexicurity has been the overall strategy for the EU’s labour markets, aiming at flexible and reliable contracts, lifelong learning, active labour-market policies and social security; whereas, unfortunately, in many countries this strategy has been narrowly interpreted as ‘flexibility’, losing sight of the holistic approach and of employment security and social security,
O. tā kā demogrāfisko pārmaiņu dēļ no 2020. gada Eiropas Ekonomikas zonu ievērojami apgrūtinās liels speciālistu trūkums un šo tendenci var novērst tikai pienācīga izglītība, apmācība un pārkvalificēšana;
O. whereas as a result of demographic change after 2020 a massive shortage in skilled labour will seriously affect the European economic area and this trend can be countered only by adequate education, training and retraining,
P. tā kā maziem un vidējiem uzņēmumiem ir sava ietekme Eiropas ekonomikā, ņemot vērā gan to skaitu, gan stratēģisko nozīmi bezdarba izskaušanā,
P. whereas small and medium‑sized enterprises play their part in the European economic fabric owing both to their number and to their strategic role in combating unemployment,
Vairāk un labāku darba vietu radīšana un iesaistīšana darba tirgū
Creation of more and better jobs and labour market inclusion
4. aicina dalībvalstis izveidot efektīvus stimulus, tādus kā nodarbinātības subsīdijas vai apdrošināšanas iemaksas jauniešiem, kas garantēs pienācīgus dzīves un darba apstākļus; lai mudinātu publiskā un privātā sektora darba devējus pieņemt darbā jauniešus, aicina ieguldīt gan jauniešiem paredzētu darba vietu radīšanā, gan pastāvīgā apmācībā un jauniešu prasmju uzlabošanā darba laikā, kā arī atbalstīt jauniešu uzņēmējdarbību; norāda uz mazo uzņēmumu būtisko ietekmi un nozīmi, ņemot vērā to īpašo pieredzi un tradicionālo zinātību; mudina nodrošināt jauniešu piekļuvi nesen izveidotajam Eiropas mikrofinansēšanas instrumentam;
Invites the Member States to create efficient incentives, such as employment subsidies or insurance contributions for young people that will guarantee decent living and working conditions; in order to encourage public and private employers to hire young people, to invest both in quality job creation for young people and in continuous training and upgrading of their skills during employment, and to support entrepreneurship among youth; points to the special role and importance of small enterprises regarding expertise and traditional know-how; encourages ensuring that young people have access to the recently established European Microfinance Facility;
12. atzīst, ka jaunieši saskaras ar grūtībām, lai piekļūtu finansējumam nolūkā izveidot un attīstīt savu uzņēmumu; aicina dalībvalstis un Komisiju pieņemt pasākumus, lai atvieglotu jauniešu piekļuvi finansējumam, un sadarbībā ar uzņēmējdarbības aprindām izveidot jauniešiem paredzētas darbaudzināšanas programmas par uzņēmumu dibināšanu un attīstību;
Recognises the difficulties that young people encounter in gaining access to finance in order to set up and develop their own business; calls on the Member States and the Commission to adopt measures to facilitate young people’s access to finance, and to set up in cooperation with the business community mentoring programmes for young people on the creation and development of undertakings;
14. aicina dalībvalstis, pārveidojot izglītības sistēmas, agrīnā posmā ieplānot sadarbību starp skolām un darba devējiem; uzskata, ka izglītības plānošanā ir jāiekļauj vietējās un apgabala iestādes, jo tās sadarbojas ar darba devējiem un pārzina to vajadzības;
Calls on the Member States to include cooperation between schools and employers at an early stage in their plans to redesign training schemes; considers that local and district authorities must be included in the planning of education and training as they have the network contacts with employers and know what employers need;
Izglītība un pāreja no izglītības uz darbu
Education and transition from education to employment
– prakses vietu skaits,
- number of internships
– prakses ilgums,
- length of internships
– sociālie pabalsti praktikantiem,
- social benefits for interns
– praktikantiem izmaksātās algas,
- allowances paid to interns
– praktikantu vecuma grupas,
- age groups of interns
un sagatavot salīdzinošu pētījumu par dažādajām prakses sistēmām, kas pastāv ES dalībvalstīs;
and to produce a comparative study on the different internship schemes existing in the EU Member States;
27. aicina dalībvalstis paātrināt valstu kvalifikāciju sistēmu un Eiropas kvalifikāciju sistēmu saskaņošanu, lai arī turpmāk palielinātu jaunu cilvēku mobilitāti izglītības un nodarbinātības jomās;
Calls upon the Member States to speed up the harmonisation of national qualification profiles and European qualification profiles so as to further increase the mobility of young people in the fields of education and work;
33. atgādina, ka Kopenhāgenas procesa mērķis ir mudināt personas izmantot plašās pieejamās arodizglītības iespējas (piemēram, skolās, augstākās izglītības iestādēs, darba vietās vai privātstundās);
Recalls that the aim of the Copenhagen process is to encourage individuals to make use of the wide range of vocational learning opportunities available (e.g. at school, in higher education, at the workplace, or through private courses);
Pielāgošanās individuālām un darba tirgus vajadzībām
Adapting to the needs of the individual and the labour market
39. aicina Komisiju pastiprināt darbu profesionālās kvalifikācijas atzīšanas jomā, iekļaujot neformālo izglītību un darba pieredzi, lai atbalstītu jauniešu mobilitāti;
Calls on the Commission to intensify its work on recognition of professional qualifications, including non-formal learning and work experience, in order to support the mobility of young people;
a. elastīgus un uzticamus līguma noteikumus,
a. flexible and reliable contractual arrangements,
b. visaptverošas mūžizglītības apmācību, stažēšanās vai mācību programmas, nodrošinot pastāvīgu prasmju uzlabošanu,
b. comprehensive lifelong training, traineeship or learning programmes securing the continued development of skills,
c. politiku, ar ko veido efektīvu darba tirgu un labklājību darba vietā, un kurā galvenā uzmanība pievērsta prasmēm, kvalitatīvām darba vietām un integrācijai,
c. effective active labour-market and workfare policies that focus on skills, quality employment and inclusion,
d. efektīvus darbaspēka mobilitātes mehānismus,
d. effective labour mobility mechanisms,
e. sociālās drošības sistēmas, kas jauniešiem sniedz drošu pāreju starp dažādām nodarbinātības situācijām, proti, no bezdarba uz darbu vai no apmācības uz darbu, nevis izvirza tiem prasību būt elastīgiem,
e. social-security systems that provide young people with a secure transition between various employment situations, between unemployment and employment or between training and employment, rather than forcing them to be flexible,
45. aicina Komisiju izvērtēt jauniešu bezdarba un paaudžu taisnīguma ietekmi ilgtermiņā;
Calls on the Commission to assess the long-term consequences of youth unemployment and fairness between generations;
48. aicina dalībvalstis un sociālos partnerus īstenot stratēģijas, informējot un izglītojot jauniešus par viņu darba tiesībām un dažādiem alternatīviem ceļiem, kā integrēties darba tirgū;
Calls on the Member States and the social partners to implement strategies to inform and educate young people on their rights at work and the various alternative routes to their integration in the labour market;
51. mudina dalībvalstis mazināt jauniešu bezdarba ietekmi uz šīs paaudzes pensiju tiesībām un, ņemot vērā izglītībai veltīto laiku, stimulēt jauniešus turpināt ilgo izglītošanās periodu;
Urges the Member States to absorb the impact youth unemployment will have on the pension rights of that generation and, by taking generous account of the time spent in education, give young people an incentive to continue their education for a long period;
Trūkumi un diskriminācija
Disadvantages and discrimination
56. aicina, lai dalībvalstu palīdzība jaunajiem vecākiem, kas tiek sniegta vai nu bērnu aprūpes, vai mazbērnu novietņu veidā, būtu pietiekama, lai neatturētu viņus no līdzdalības darba tirgū;
Calls for the assistance given by Member States to young parents in the form of either childcare or crèches to be substantial enough that it does not deter them from participating in the labour market;
Stratēģijas un pārvaldības instrumenti ES līmenī
Strategies and governance tools at EU level
70. uzsver, ka ir svarīgi jauniešus iesaistīt izglītības un apmācības politikas izstrādē, lai labāk ņemtu vērā viņu vajadzības; šajā ziņā iesaka Komisijai par jauniešu prioritātēm apspriesties ar valstu jauniešu padomju pārstāvjiem;
Highlights the importance of involving young people in the setting up of education and training policies so that their needs can be better taken into account; recommends in that regard that the Commission consult representatives of national youth councils on the priorities for young people;
72. aicina Eiropas iestādes rādīt labu piemēru, no savām tīmekļa vietnēm izņemot reklāmu par neapmaksātām stažēšanās iespējām, un maksāt:
Calls on the European Institutions to set a good example by removing their advertisements for unpaid traineeships from their respective websites and to pay:
– minimālo atalgojumu, pamatojoties uz prakses vietā pieņemtajiem dzīves līmeņa standartiem,
- a minimum allowance based on standard-of-living costs of the place where the internship is performed,
– sociālās nodrošināšanas maksājumus visiem praktikantiem;
- social security benefits to all their interns;.
Ņemot vērā to, ka ekonomikas lejupslīde 27 dalībvalstu ES ir izraisījusi ievērojamu bezdarba pieaugumu, ir skaidrs, ka jauniešus šī problēma ir skārusi nesamērīgi smagi.
As the economic downturn has caused a massive rise in unemployment rates in EU27, it is clear that young people have been hit disproportionately hard.
Šobrīd vairāk nekā 5,5 miljoni jaunieši vecumā līdz 25 gadiem ir bez darba, kas veido 21,4 % — šis rādītājs divas reizes pārsniedz kopējo bezdarba rādītāju.
Today, more than 5.5 million young people under 25 are unemployed, equivalent to 21.4 percent, which is twice as high as the overall unemployment rate.
Diemžēl, laikam ejot, Eiropas jaunatnes grūtības neizzūd: paredzams, ka bezdarba rādītāji turpinās paaugstināties.
Unfortunately time is not bringing salvation to Europe’s young people: unemployment rates are expected to rise even further.
Bezdarbs jauniešu vidū ir viena no Eiropas nopietnākajām problēmām.
Youth unemployment is one of Europe’s most pressing problems.
Nenovēršot sociālo izstumtību, mēs riskējam zaudēt veselu paaudzi, kamēr spriedīsim par ES ekonomikas un sociālo nākotni.
We risk losing a generation to social exclusion, while gambling with the economic and social future of the EU.