natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Papildu vienkāršošanu varētu sniegt de minimis regulējuma ieviešana attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumiem, kuri sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus un kuru darbības jomas lokāluma dēļ paredzama tikai nebūtiska ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.
Another potential means of promoting simplification would be through the introduction of a ‘de minimis’ arrangement in respect of state aid to undertakings entrusted with the operation of SGEI where the locally limited scale of the activity makes the likely impact on trade between Member States negligible.
Jānodrošina, ka kompensāciju izmanto vienīgi, lai nodrošinātu attiecīgo vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu funkcionēšanu.
It must, however, be ensured here that the compensation is used solely for the operation of the SGEI in question.
Iespējami kombinācijas kritēriji varētu būt pašvaldības lielums, kompensācijas lielums un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus sniedzošā uzņēmuma apgrozījums.
An approach based on the combined indices of size of municipality, amount of compensation payment and level of turnover of the undertaking entrusted with operating the service might be an appropriate choice.
Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, kuru sniegšana ir teritoriāli ierobežota pakalpojuma veida dēļ, kompensācijas lielumam jāpiemēro atsevišķas paaugstinātas robežvērtības, kuru pārsniegšana neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
In the case of social services of general economic interest which, by their nature, are restricted to a given locality, special higher compensation thresholds should be considered, on the assumption that compensation not exceeding such levels will not adversely affect trade between Member States.
Jāapsver iespēja vispārēju atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma piemērot arī citām vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sociālo pakalpojumu jomām, piemēram, veco ļaužu un invalīdu aprūpes iestādēm, kā arī veselības aprūpes iestādēm.
Consideration should be given to extending the general exemption from the requirement for notification of aid so as to cover other types of social service of general economic interest, such as care facilities for elderly people or people with disabilities, or healthcare provision.
Sabiedriskajiem pakalpojumiem jābūt augstas kvalitātes, kā arī pieejamiem visiem sociālajiem slāņiem.
Public services must be of a high quality and accessible to all sections of the population.
VNSP īpašais uzdevums un specifika ir ne tikai jāaizsargā, bet arī nozaru regulējuma ietvaros skaidri jādefinē.
At the same time, the special remit and character of SSGI should not only be protected but should also be clearly defined under sector-specific rules.
Bažas rada dažu dalībvalstu ierobežojošā rīcība, klasificējot valsts atbalstu sociālo dzīvojamo māju celtniecībai kā vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu tikai tad, ja pakalpojumi tiek sniegti vienīgi sociāli maznodrošinātiem iedzīvotājiem vai iedzīvotāju grupām, jo šāda šaura jēdziena interpretācija ir pretrunā prioritārajam mērķim par sociālās dažādības nodrošināšanu.
The restrictive stance taken by certain Member States which, in relation to state aid for social housing associations, classify the services provided by such associations as SSGI only if they are reserved for socially disadvantaged persons or groups is a matter of concern, as such a limited interpretation is at odds with the higher goal of fostering an appropriate social mix.
Lai vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi varētu pildīt savu īpašo funkciju, tiem jābūt pieejamiem visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no to ienākumiem un labklājības līmeņa.
In order for social services of general economic interest to perform their special function they must be open to all members of the public irrespective of income or resources.
Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem jābūt augstas kvalitātes, kā arī ir jāveicina to vispārēja pieejamība.
SGEI must be of a high quality and universal access to them must be promoted.
Galvenā atbildība par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pasūtīšanu, nodrošināšanu, finansēšanu un organizēšanu ir dalībvalstu kompetencē un ir noteikta Lisabonas līguma 26. protokolā.
Primary responsibility for commissioning, providing, financing and organising SGEI rests with the Member States – a principle enshrined in Protocol No 26 TFEU.
ES līgumos īpaši izcelta ES valsts, reģionālo un vietējo iestāžu plašā rīcības brīvība attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem.
The EU treaties thus place particular emphasis on the broad discretion enjoyed by national, regional and local authorities within the Union in relation to SGEI.
ES atbalsta noteikumu reformu var īstenot tikai, stingri ievērojot subsidiaritātes principu.
The EU state aid rules can therefore be reformed only in strict adherence to the principle of subsidiarity.
Eiropas Komisijas kompetencē saskaņā ar LESD konkurences noteikumiem ir tikai tāda valsts atbalsta kontrole, kas paredzēts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanai, bet kvalitātes un efektivitātes kritēriju noteikšanu Eiropas līmenī var veikt tikai, pamatojoties uz LESD 14. pantu un ievērojot subsidiaritātes principu.
Furthermore, the Commission’s responsibility, under the TFEU competition rules, is confined to monitoring state aid for the provision of SGEI, and the only basis for setting European-level quality and efficiency criteria is Article 14 TFEU, with observance of the subsidiarity principle.
Ja uzņēmumus, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, izvēlas pēc to efektivitātes kritērijiem, ceturtais pēc Altmark lietas pieņemtais kritērijs ir izpildīts un, ievērojot pārējos trīs secīgos kritērijus, kompensācijas saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
It is also the case that if undertakings entrusted with the operation of SGEI are selected on the basis of efficiency criteria then the fourth condition set by the Court of Justice ruling in the Altmark case is fulfilled and, subject to observance of the three remaining conditions, the compensatory payments made to such undertakings do not, according to the case law of the Court, constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem
on the Reform of EU state aid rules on Services of General Economic Interest
2. uzsver vietējo, reģionālo un valsts iestāžu lomu konkrētu pakalpojumu nodrošināšanā iedzīvotājiem par pieņemamu cenu; atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu turpmāk precizēt valsts atbalsta noteikumus par labu iestādēm; iesaka Komisijai pienācīgi apsvērt iespēju par valsts atbalsta noteikumos minēto procesu un mehānismu uzlabošanu, lai panāktu vienkāršākus noteikumus un juridisko noteiktību, kā arī nodrošinātu, ka ieteikumi un lēmumi par atbilstību ir nepārprotami un tiek sniegti laicīgi;
Emphasises the role of local, regional and national authorities in ensuring the provision of certain services that are affordable to the citizens; welcomes Commission proposals to further clarify state aid procedures for the benefit of the authorities; recommends that the Commission give due consideration to improving the processes and mechanisms defined within the state aid rules, with a view to achieving simplification and legal certainty and ensuring access to clear advice and decisions regarding compliance in a timely manner;
4. no šā viedokļa uzsver to, cik liela nozīme patērētāju interešu aizstāvībā ir konkurencei, tostarp pārrobežu mērogā, jauniem tirgus dalībniekiem un ieguldījumiem, kā arī inovācijai un jaunām biznesa un uzņēmējdarbības idejām; tomēr atgādina, ka konkurences noteikumiem, kurus piemēro VTNP sniedzošajiem uzņēmumiem, ir jābūt saskaņā ar Līgumiem un tādēļ tie nedrīkst kavēt ne šiem uzņēmumiem uzticēto konkrēto uzdevumu izpildi, ne iekšējā tirgus īstenošanu;
Emphasises from this perspective, in the interests of consumers, the importance of competition, including cross-border competition, new actors and investments, as well as innovation, new business and entrepreneurial ideas; recalls, however, that the rules of competition applicable to undertakings entrusted with the operation of SGEIs must be in line with the Treaties, and should not, therefore, obstruct the performance of the particular tasks assigned to such undertakings, nor the realisation of the internal market;
8. atzīst, ka valsts atbalsta noteikumos ir skaidrāk jānodala tautsaimnieciskās un netautsaimnieciskās darbības, tomēr brīdina, ka saskaņotas ES sistēmas vai definīcijas ieviešana ne tikai samazinās vietējo struktūru autonomiju, bet arī traucēs inovācijai un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, ar kuriem bieži nāk klajā MVU.
Acknowledges the need for a clearer distinction between economic and non-economic activities under the state aid rules but warns against the introduction of an EU-harmonised framework or definition, as this would not only restrict the autonomy of local entities but would also hinder innovation and new business models, which are often introduced by SMEs.
par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem
on the reform of EU state aid rules on Services of General Economic Interest
2. uzsver, ka VTNP īpašais raksturs ir atzīts Lisabonas līguma 14. pantā un šā Līguma 26. protokolā, un atzīst reģionālo un vietējo iestāžu īpašo lomu šajā jautājumā;
Stresses that the specific nature of SGEIs is recognised in Article 14 of the Lisbon Treaty and Protocol 26 annexed to the Treaty, and recognises the special role of regional and local authorities in this connection;
5. uzskata, ka pašreizējiem Komisijas pienākumiem individuālu lēmumu pieņemšanā būtu jābalstās uz skaidriem un dalībvalstīm pieņemamiem kritērijiem un mērķiem, kas aprobežojas ar iekšējā tirgus jomu un samazina tiesvedības iespējamību;
Takes the view that the Commission’s current responsibilities, taking decisions on a case-by-case basis, should be underpinned by clear criteria and objectives that can be accepted by the Member States, are limited to the internal market and reduce the scope for litigation;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1406/2002 establishing a European Maritime Safety Agency
Referents: Knut Fleckenstein
Rapporteur: Knut Fleckenstein
PE 464.908v02-00
PE 464.908v03-00
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................54
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................55
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 68
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 70
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0611 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0611 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7‑0343/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 100(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0343/2010 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7-0372/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0372/2011 ),
(1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (turpmāk „Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.
(1) Regulation (EC) No 1406/2002 of the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 established a European Maritime Safety Agency (hereinafter the Agency) for the purpose of ensuring a high, uniform and effective level of maritime safety and prevention of pollution by ships.
(1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (to pieņēma pēc naftas tankkuģa „Erika” avārijas, kas radīja postošu naftas piesārņojumu) izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (turpmāk „Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienotu un efektīvu jūras drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.
(1) Regulation (EC) No 1406/2002 of the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 , which was adopted after the ‘Erika’ oil tanker disaster and the devastating oil pollution it caused, established a European Maritime Safety Agency (hereinafter the Agency) for the purpose of ensuring a high, uniform and effective level of maritime safety and prevention of pollution by ships.
Šis paskaidrojums ir jāiekļauj, lai personas, kuras nākotnē skatīs šo dokumentu zinātniskā aspektā, izprastu, kāds bija šīs Savienības iestāžu iniciatīvas cēlonis.
It should be clearly stated, for the benefit of people who at any time may come to analyse this scientific documentation, what it was that caused the Union institutions to take this action.
(1a) Pēc naftas tankkuģa „Prestige” avārijas 2002. gadā Regulu Nr. 1406/2002 grozīja, lai Aģentūrai piešķirtu lielākas pilnvaras piesārņojuma apkarošanā.
(1a) After the ‘ Prestige ’ oil tanker disaster in 2002, Regulation 1406/2002 was modified to give the Agency more power with regard to combating pollution.
(2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome 2007. gadā uzdeva veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu.
(2) In accordance with Article 22 of Regulation (EC) No 1406/2002, the Administrative Board of the Agency commissioned an independent external evaluation on the implementation of that Regulation in 2007.
Pamatojoties uz šo novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1406/2002 saistībā ar Aģentūru un tās darba praksi.
Based on this evaluation, it issued recommendations regarding changes to Regulation (EC) No 1406/2002, to the Agency and its working practices in June 2008.
(2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome (turpmāk — Administratīvā padome) 2007. gadā uzdeva veikt neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu.
(2) In accordance with Article 22 of Regulation (EC) No 1406/2002, the Administrative Board of the Agency (hereinafter the Administrative Board) commissioned an independent external evaluation on the implementation of that Regulation in 2007.
Pamatojoties uz šo novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1406/2002 saistībā ar Aģentūru, tās kompetences jomām un tās darba praksi.
Based on this evaluation, it issued recommendations regarding changes to Regulation (EC) No 1406/2002, to the Agency , its areas of competence and its working practices in June 2008.
Grozot šo regulu, Aģentūrai piešķir jaunas kompetences jomas un līdz ar to no jauna definē tās darbības jomas.
The amendment to this regulation provides for new areas of competence to be assigned to the Agency and will therefore entail a redefinition of the sectors in which it may act.
(3) Pamatojoties uz ārējā novērtējuma rezultātiem, Administratīvās padomes ieteikumiem un daudzgadu stratēģiju, vairāki Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi ir jāprecizē un jāatjaunina.
(3) Based on the findings of the external evaluation, the recommendations by the Administrative Board and the multi-annual strategy, some provisions of Regulation (EC) No 1406/2002 should be clarified and updated.
Turklāt Aģentūrai būtu jāuztic vairāki papildu uzdevumi, kas atspoguļotu jūras drošības politikas attīstību ES un starptautiskā līmenī.
Furthermore , the Agency should receive a number of additional tasks reflecting the development of the maritime safety policy at EU and international level.
Ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti.
Considerable screening and redeployment efforts are necessary to guarantee cost and budget efficiency.
Tādējādi , veicot cilvēkresursu iekšējo pārdali Aģentūrā, varētu nodrošināt vienu trešdaļu no jauno uzdevumu izpildei nepieciešamo papildu darbinieku skaita .
This should allow one third of additional staffing needs for new tasks to be covered through internal redeployment by the Agency.
(3) Pamatojoties uz ārējā novērtējuma rezultātiem, Administratīvās padomes ieteikumiem un 2010. gada martā pieņemto daudzgadu stratēģiju, vairāki Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi ir jāprecizē un jāatjaunina.
(3) Based on the findings of the external evaluation, the recommendations by the Administrative Board and the multi-annual strategy it adopted in March 2010 , some provisions of Regulation (EC) No 1406/2002 should be clarified and updated.
Aģentūrai , galveno uzmanību pievēršot prioritāro pienākumu pildīšanai jūras drošības jomā, būtu jāuzņemas arī vairāki papildu uzdevumi, kas atspoguļotu jūras drošības politikas attīstību ES un starptautiskā līmenī.
While focusing on its priority tasks in the area of maritime safety, the Agency should also receive a number of additional tasks reflecting the development of the maritime safety policy at EU and international level.
Ņemot vērā Savienības budžeta ierobežojumus, ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti un nepieļautu divkāršu darbu .
Given the budget constraints facing the Union , considerable screening and redeployment efforts are necessary to guarantee cost and budget efficiency and to avoid any overlapping .
Jauno uzdevumu izpildei nepieciešamie darbinieki iespēju robežās būtu jānodrošina , veicot cilvēkresursu iekšējo pārdali Aģentūrā.
Staffing needs for the new tasks should be covered as far as possible through internal redeployment by the Agency.
Jauno uzdevumu pildīšanai nedrīkst izmantot līdzekļus, kas Aģentūrai pieejami efektīvas darbības veikšanai jūras drošības jomā.
The funds available to the Agency for acting effectively in the area of maritime safety should not be allocated to new tasks.
Tāpēc, ja tiek paplašinātas Aģentūras kompetences, ir vajadzīga stingra budžeta pārvaldība.
Stringent budgetary management is therefore necessary if the Agency’s areas of competence are to be extended.
Jauno uzdevumu veikšanai pēc iespējas jāizmanto pašreizējie darbinieki, veicot pārcelšanu citā amatā.
The new tasks should be covered where possible through redeployment.
(3a) Šāda darbinieku pārcelšana ir jāsaskaņo ar dalībvalstu aģentūrām.
(3a) This redeployment needs to be coordinated with agencies in the Member States .
Šis process būs efektīvāks un lietderīgāks, ja pienākumu pārdale notiks saskaņotā veidā.
Greater efficiency and value will be achieved if the redeployment of tasks involves greater coordination.
(3b) Aģentūra jau ir apliecinājusi, ka atsevišķus uzdevumus, piemēram, satelītnovērošanas sistēmu darbību, efektīvāk ir īstenot Eiropas līmenī.
(3b) The Agency has already demonstrated that certain tasks, such as satellite monitoring systems, can be more efficiently undertaken at the European level.
Ja šīs sistēmas var piemērot citu politikas mērķu atbalstam, tas dalībvalstīm nodrošina ietaupījumus valsts budžetā un rada īstenu Eiropas pievienoto vērtību.
Where these systems can be applied to support other policy objectives, this offers Member States savings on their national budgets and represents genuine European added value.
Ņemot vērā ekonomikas krīzi, ir skaidrs, ka spiediens uz valstu budžetiem ir gan Eiropas, gan valdības un valsts līmenī.
In the light of the economic crisis, it is clear that public budgets are under pressure at the European, national and state level.
Tomēr nav jēgas apgalvot, ka pilnīgi visām valsts struktūrām ir jāiesaldē budžets, ja ieguldījums vienā līmeni var nodrošināt lielākus ietaupījumus citās pārvaldības izdevumu jomās.
However, arguing that each and every public organisation should face a budgetary freeze makes little sense if investment at one level can allow larger savings in other tiers of government.
Proti, ja Aģentūra papildu politikas mērķu īstenošanā var izmantot tās pašreizējās sistēmas, nedaudz palielinot līdzekļu izlietojumu, tas ļaus samazināt Eiropas publiskos izdevumus, jo šie uzdevumi nebūs jāveic valstu administrācijām.
In particular, if the Agency can use its existing systems to contribute to additional policy objectives, with a modest increase in resources, the net effect will be to reduce European public expenditure as national administrations will be freed from these tasks.
(3c) Lai Aģentūra varētu pienācīgi pildīt ar šo regulu uzticētos jaunos pienākumus, ir jāpalielina tai piešķirtie līdzekļi, lai gan šim palielinājumam jābūt ierobežotam.
(3c) In order to fulfil properly the new tasks entrusted to the Agency under this Regulation, an increase is needed in it ’s resources – albeit a limited one in its resources is needed.
Budžeta procedūras laikā šim jautājumam būs jāpievērš īpaša uzmanība.
This will require special attention is during the budgetary procedure.
Smagas ekonomiskās krīzes laikā var būt vajadzība ierobežotā apmērā palielināt Aģentūras līdzekļus, ņemot vērā, ka tai uzticētie jaunie pienākumi ļaus samazināt valstu izdevumus.
At a time of serious economic crisis, a limited investment in the Agency’s resources may be needed, bearing in mind that the new tasks entrusted to it will enable savings to be made at national level
(4a) Ieceļot Administratīvās padomes locekļus, būtu jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību.
( 4a ) Appointments to the Administrative Board should take full account of the importance of ensuring balanced gender representation.
Tas būtu jāņem vērā, arī ievēlot priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot trešo valstu pārstāvjus.
The election of the Chair and Vice Chair should also pursue this objective as should the choice of representatives from third countries.
(5) Aģentūrai jādarbojas Savienības interesēs.
(5) The Agency should act in the interest of the Union.
Tam jāietver ietver arī tas, ka Aģentūra var darboties ārpus ES teritorijas savas kompetences jomās.
This should include that the Agency may act outside the territory of the EU in its fields of competence.
(5) Aģentūrai jādarbojas Savienības interesēs un jāievēro Komisijas pamatnostādnes .
(5) The Agency should act in the interest of the Union and follow Commission guidelines .
Tam jāietver arī tas, ka Aģentūra var darboties ārpus ES teritorijas savas kompetences jomās , ja tā veicina Savienības jūras drošības politiku, izmantojot zinātnisko un tehnisko sadarbību ar trešām valstīm .
This should include that the Agency may act outside the territory of the EU in its fields of competence , promoting the Union 's maritime safety policy by means of scientific and technical cooperation with third countries.
Aģentūra darbojas Komisijas vārdā, kuras pārziņā ir Kopienas tiesību un principu piemērošana.
The Agency carries out its task on behalf of the Commission, which authorises the application of Community laws and principles.
(5a) Aģentūrai būtu jāīsteno rentabli papildu pasākumi, ar kuriem pēc dalībvalstu pieprasījuma atbalstīt reaģēšanu uz jūras piesārņojumu, ietverot ikvienu piesārņojumu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām.
(5a) The Agency should bring additional, cos t-effective measures to support the response to marine pollution, including any pollution from offshore oil and gas installations, at the request of a Member State.
Ja jūras piesārņojums ir radies trešā valstī, šāds pieprasījums būtu jāsniedz Komisijai.
In the event of marine pollution in a non-member State , the request should be made by the Commission.