natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neto pieauguma rādītājus Komisija iegūst tikai no Eiropas iekšējā tirgus un aizmirst potenciālu, kas ES rodas, pateicoties tās globālajai vadībai pārejā uz ilgtspējīgu ekonomiku.
The Commission determines the net increase figures on the basis of the EU internal market alone and forgets the EU’s potential of assuming a global pioneering role in the change towards a sustainable economy.
Tomēr Vācijas piemēra panākumus galvenokārt nosaka tas, ka Vācijas Likums par atjaunojamiem enerģijas avotiem ( Erneuerbare Energiengesetz (EEG) ), Vācijas Likums par energosertifikātiem ( Gesetz zum Energiepass ) un valsts atbalstītās kredītu programmas ieguldītājiem piedāvāja ilgtermiņa un uzticamus pamatnoteikumus.
However, the success of the German example essentially depends on the long-term and dependable framework conditions which the Renewable Energy Act (EEG), the law on Energy Performance Certificates and state funded loan programmes have been giving investors.
Ja nebūtu šo nepārprotamo politisko un finansiālo instrumentu, darba tirgus potenciāls netiktu attīstīts.
Without these clear political and financial decisions, the job market potential cannot be developed.
Pašlaik pārējās ES dalībvalstis seko Vācijas piemēram.
Other EU countries are now following the German example.
Tāpēc Eiropas Savienībai jāuzņemas pienākums iestrādāt uzticamus pamatnosacījumus stratēģijā „EIROPA 2020” un laikus nākt klajā ar likumdošanas iniciatīvām.
The EU should therefore include the commitment to reliable framework conditions in the Europe 2020 strategy and make legislative initiatives soon.
Dalībvalstīm raiti jāpielāgojas atbilstīgi savai kompetencei.
Within their area of competency, the Member States should follow quickly.
Tas arī nozīmē, ka pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku kā galvenais mērķis ir jānostiprina visās ES finansējuma piešķiršanas procedūrās, jo īpaši struktūrfondos.
This also means that the change towards a sustainable economy should be established as a key objective for all EU funding award procedures, and for the structural funds in particular.
Turpmākajos desmit gados mums sistemātiski jāveicina nepieciešamie ieguldījumi.
In the next ten years, we need to systematically initiate the necessary investments.
Ir sarežģīti noteikt jaunās ilgtspējīgās attīstības faktisko darba potenciālu, un līdz ar to šā ziņojuma preambulā minētie pētījumi attiecībā uz tajos norādītajiem konkrētajiem skaitļiem ir nenoteikti un daļēji pretrunīgi.
The real job potential of new sustainable development is difficult to measure and the studies mentioned in the preamble to this report are accordingly vague regarding precise figures and partly contradict each other.
Atkarībā no pamatnosacījumiem aprēķini ir pārāk atšķirīgi.
The calculations diverge too much, dependent on the framework conditions.
Tas redzams arī piemērā par transporta nozari.
This is shown by the example of the transport sector.
UNEP pētījumā
The UNEP study
UNEP, ILO, Starptautiskās Darba devēju organizācijas (IOE) un Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC)2008. gada iniciatīva „Zaļās darba vietas: pienācīgs darbs ilgtspējīgā, zemas oglekļa emisijas pasaulē”. ir pētītas pilsētu mobilitātes pārmaiņas, pārejot no privātiem automobiļiem uz efektīvām piepilsētas sabiedriskā transporta sistēmām, un nodarbinātības potenciāla koeficients ir minēts robežās no 2,5 līdz 4,1.
UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World' of 2008. investigates the shift in urban mobility from individual motor transport towards efficient local public transport systems and gives a multiplication figure for the employment potential of 2.5 to 4.1.
Tomēr, pastāvot atbalsta variantiem, ko Komisija ir piemērojusi līdz šim, piepilsētas sabiedriskā transporta nozare izjūt ļoti lielu spiedienu.
However, using the scenario of the Commission’s current funding, the local public transport sector comes under enormous pressure.
Laikā, kad elektroautomobiļu attīstībai ir pieejams ļoti liels pētniecības un rūpniecības finansējums, sabiedriskā transporta nozare un attiecīgie transportlīdzekļi atbalsta programmās nav ietverti.
Whilst huge funds are available for research and industry to develop electric cars, the local public transport sector and vehicles are excluded from funding programmes.
Pilsētās abi mobilitātes veidi ir tieši konkurenti.
In urban areas, both kinds of mobility are in direct competition with each other.
Ilgtspējīgas mobilitātes iespējamais nodarbinātības potenciāls patiesi varētu uzplaukt tikai tad, ja politiku pamatnosacījumi un finanšu instrumenti ņemtu vērā arī šo potenciālu.
The possible employment potential of sustainable mobility could only really be developed if it were opened up by political framework conditions and financial decisions.
Līdzīgi sabiedriskajam transportam tirdzniecības un tehniskās apkopes pakalpojumu jomā potenciāls ir velotransportam.
The potential of bicycle transport related retail and service is similar to that of public transport.
Ekoloģiskā skatījumā šie abi mobilitātes veidi ir pārāki par elektroautomobiļiem.
In their ecological ranking, both forms of transport are preferable to the electric car.
Jauna ilgtspējīga ekonomika sociālai un iekļaujošai Eiropai
A new sustainable economy for a social and inclusive Europe
Pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku ir ne tikai ekoloģiska nepieciešamība, bet tai jābūt daļai no mūsu stratēģijas sociālai Eiropai.
The change towards a sustainable economy is not only an ecological necessity, but should also be part of our strategy for a social Europe.
Veiksmīga pāreja lielā mērā ir atkarīga no Eiropas iedzīvotāju piekrišanas, un šo piekrišanu var gūt tikai tad, ja mēs spēsim apliecināt, ka mūsu stratēģijas pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku ir sociāli taisnīgas un ilgtermiņā rada lielāku nodarbinātības līmeni, labākus darba apstākļus un stabilāku sociālo drošību.
Successful change essentially depends on acceptance by Europeans, and this acceptance can only be achieved if we can show that our strategies for the change towards a sustainable economy are socially just and lead, in the long term, to higher employment, better working conditions and increased social security.
Jaunas ilgtspējīgas ekonomikas mērķim jābūt sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgai attīstībai, un sociāli taisnīga transformācijas pārvaldība ir šādas stratēģijas stūrakmens.
The objective of a new sustainable economy should be social and ecological sustainability, and socially fair transformation management is the corner stone of this strategy.
Labs darbs
Good work
Jo īpaši rodas jautājums par darbavietu kvalitāti.
The issue of job quality is particularly relevant.
Tieši zemas kvalifikācijas jomās pieaug nestabilu darba līgumu skaits.
In the lower qualification band, precarious employment contracts are on the increase.
Ņemot vērā plašo ilgtspējīgas attīstības definīciju, ko sniegusi Eiropas Padome, pēc manām domām, šā ziņojuma mērķis nav tikai „zaļā” darba potenciāla skaitlisks pārskats, tāpēc esmu izpētījusi arī jautājumu, kā var nodrošināt labus darba apstākļus „zaļās” darbavietās un kā pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku var veidot sociāli taisnīgu.
On the basis of the European Council’s comprehensive definition of sustainable development, I believe that the report’s aim is not to consider green job potential merely numerically, but I have also explored the issue of ensuring good working conditions for green jobs and the question of how the change towards a sustainable economy can be implemented in a socially fair manner.
Veicot pētījumu saistībā ar šo ziņojumu, ātri vien kļuva skaidrs, ka galvenais elements jaunajās nozarēs ir darba apstākļu aspekts.
During the research for this report, it soon became clear that working conditions are a key issue in new industries.
Gan saules enerģijas nozares darbinieki, piemēram, Austrumvācijā, gan vēja enerģijas nozares pārstāvji sūdzas par lielu ražošanas spiedienu, kas kopā ar starptautisku konkurences spiedienu izraisa zemas darba algas un sliktus darba apstākļus.
Both employees in the solar industry, in eastern Germany for example, and representatives of the wind power industry criticise the high pressure for productivity, which, together with the pressure from international competition, leads to low wages and bad working conditions.
Šādos apstākļos darba ņēmējam ir vairāk nekā sarežģīti mainīt nozari, piemēram, no ogļrūpniecības, kas tradicionāli ir nodrošinājusi labus darba apstākļus un sociālo drošību.
Under these conditions, it is very difficult to convince employees to change industry, for example from the coal industry, which has over the years obtained good working conditions and social protection.
Tomēr sarunās ar darba devēju asociācijām un arodbiedrībām kļūst skaidrs, ka būtiskākā problēma šajās jaunajās nozarēs ir pārstāvības struktūru trūkums abās pusēs.
In discussions with employers' associations and trade unions, it becomes clear that the main problem in these new sectors is the absence of representative bodies on both sides.
Ir izstrādāti pirmie projekti, kas mēģina veicināt šādu struktūru izveidi, un manā ziņojumā ir pausts nepārprotams atbalsts šādiem centieniem.
There are first projects aiming to promote the creation of such bodies, and my report clearly supports these endeavours.
Kvalifikācijas prasības
Qualification requirements
Sociāli taisnīgā pārejā uzmanība tiek veltīta arī cilvēku izglītībai un tālākizglītībai.
Socially fair change also means addressing the issue of people’s education and training.
No vienas puses, jānodrošina, lai „zaļās” ekonomikas darba potenciālu varētu reāli izmantot.
Firstly, this means ensuring that the job potential of the green economy can actually be used.
Konkrētās nozarēs izaugsmes potenciālu var īstenot tikai tad, kad ir pieejami pietiekami labi sagatavoti, attiecīgi izglītoti vai kvalifikāciju paaugstinājuši darbinieki.
Only if sufficiently well educated/trained employees are available can the growth potential in certain sectors be fulfilled.
No otras puses, jānodrošina, lai pāreja sniegtu iespējas visiem: jauniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem, sievietēm, darba tirgum „piederošām” un „nepiederošām” personām.
Secondly, it should be ensured that change bears opportunities for all – young and old people, women, insiders and outsiders on the job market.
Pašlaik vēl nevar droši prognozēt, kādas kvalifikācijas ir nepieciešamas un kādā apjomā.
Today, we do not know yet for certain what qualifications will be needed to what extent.
Tomēr ir skaidrs, ka paredzamie izglītības un tālākizglītības piedāvājumi un mūžizglītības stratēģijas mums jāveido ar ilgtspējīgu mērķi.
However, it is clear that we should anticipate by orientating the education and training offer and life-long learning strategies towards sustainability.
Būs vajadzīgas pielāgotas programmas, lai, piemēram, arī strādniecei, kas 30 gadus ir strādājusi ogļrūpniecībā, nodrošinātu iespējas attiecīgi pielāgoties.
Custom-made programmes will be necessary to ensure that also, for example, a female worker who has worked for 30 years in the coal industry has the opportunity to change.
Lai veiksmīgi pārvaldītu jaunu kvalifikāciju nepieciešamību un pārkvalificēšanās un tālākizglītības mācības, jāanalizē, kādām darbinieku un darba meklētāju kategorijām ir vajadzīgs īpašs atbalsts, un jāplāno attiecīgie pasākumi.
In order to successfully manage the considerable need for new qualifications, retraining and further training, it should be analysed which employee and jobseeker groups need particular support, and the relevant measures should be planned.
Sociāli taisnīgas pārmaiņas
Socially fair change
Pārmaiņas ir saistītas ar lielu elastīgumu, dažkārt pat mobilitāti.
Change requires a high level of flexibility, and even mobility in some cases.
Bieži minētais Dānijas piemērs liecina, ka elastīgumu darba tirgū cilvēki lielā mērā uztver kā iespēju, nevis kā apdraudējumu, ja sociālo drošību garantē valsts sistēmas un stipra sociālā partnerība un ja paredzamā kvalifikācijas pārvaldība sniedz iespējas.
The frequently quoted Danish example shows that people perceive a high level of flexibility on the job market as an opportunity and not as a threat if social security is provided by state systems and strong social partnerships and if anticipatory qualification management offers perspectives.
Nosacījums veiksmīgai pārejai uz ilgtspējīgu attīstību ir darbinieku sociāla nodrošināšana nepieciešamo pārmaiņu posmos.
It is a requirement for successful change towards a sustainable economy that, in the required phases of change, workers should be safeguarded by social security.
par nodarbinātības potenciāla veidošanu jaunas, ilgtspējīgas ekonomikas apstākļos
on developing the job potential of a new sustainable economy
Atzinumu sagatavoja: Edward Scicluna
Rapporteur: Edward Scicluna
4. norāda, ka Komisijai, izstrādājot nākamo daudzgadu finanšu shēmu, jāizmanto iespēja attīstīt ilgtspējīgu darba tirgu, īpašu uzsvaru liekot uz videi draudzīgām darba vietām;
Points out that the Commission should take advantage of the preparations for the next multiannual financial framework to promote a sustainable job market by placing special emphasis on green jobs;
Norāda, pamatojoties uz ESAO datiem, ka ekoloģisku preču un pakalpojumu nozarei ir iespējas nodrošināt darba vietas ļoti plašam prasmju un spēju spektram, tostarp darba vietas mazkvalificētiem strādniekiem, un aicina Komisiju veltīt īpašu uzmanību šai mazāk aizsargātajai grupai;
Notes that, according to the OECD, the environmental goods and services sector has the potential to provide jobs for a wide range of skills and abilities, including low-skilled workers, and calls on the Commission to pay special attention to this vulnerable group;
12. uzskata, ņemot vērā saistībā ar vispārējo krīzi un klimata pārmaiņām paredzamo paātrināto pārstrukturēšanos, ka dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt sistēmu, skaidri nosakot, kādā veidā valdībām, darba devējiem un darba ņēmējiem ir jāveic pielāgošanās;
Maintains that, in view of the accelerated restructuring anticipated in response to both the global crisis and climate change, the Member States should be required to prepare a framework which spells out clearly how governments, employers and employees are expected to adapt;
14. pauž bažas par nepietiekamo darbaspēka mobilitāti ES iekšējā tirgū; norāda, ka joprojām pastāv ierobežojumi jauno dalībvalstu darbaspēka brīvai apritei un ir ierobežota sociālo tiesību pārnesamība;
Expresses its concern over the lack of labour mobility in the EU’s internal market; points out that there are still restrictions on the free movement of labour from the new Member States, and that the portability of social rights is limited;
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
14. aicina Komisiju mūžizglītības ietvarstruktūrā iekļaut devīto pamatkompetenci, kas būtu saistīta ar vidi, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību un kura ir nepieciešama zināšanu sabiedrībā;
Calls on the Commission to incorporate a ninth key competence relating to the environment, climate change and sustainable development – which is essential in a knowledge society – into the framework for lifelong learning;
19. mudina dalībvalstis, risinot jautājumus par klimata pārmaiņu ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi, īstenot pieredzes un paraugprakses apmaiņu nodarbinātības iespēju jomā;
Urges the Member States to exchange experience and best practice in the field of employment opportunities when dealing with the economic, social and environmental impact of climate change;
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. un 23. novembra secinājumus par zinātnisko informāciju digitālajā laikmetā: piekļuve, izplatīšana un saglabāšana,
– having regard to the Council Conclusions of 22 and 23 November 2007 on scientific information in the digital age: access, dissemination and preservation,
A. tā kā ekonomikas un finanšu krīze smagi skāra valstu budžetus;
A. whereas the economic and financial crisis has seriously affected national public budgets,
B. tā kā Zaļajā grāmatā par demogrāfiskām izmaiņām (COM(2005)094) ir norādīts, ka laikposmā no 2005. gada līdz 2030. gadam darbspējas vecuma iedzīvotāju skaits ES samazināsies par 20,8 miljoniem (6,8 %), un tā kā, salīdzinot ar laikposmu līdz 2007. gadam, to iedzīvotāju skaita pieauguma temps, kuri ir vecāki par 60 gadiem, tagad ir divkāršojies — aptuveni par diviem miljoniem iedzīvotāju gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo rādītāju viena miljona apmērā,
B. whereas figures in the Green Paper on Demographic Change (COM(2005) 94) show that the working age population of the EU will fall by 20.8 million (6.8%) between 2005 and 2030 and whereas the number of people aged over 60 is now increasing twice as fast as it did before 2007 – by about two million every year compared to one million previously,
5. uzsver, ka ir svarīgi ieviest saskaņotu ES stratēģiju, kas ietver ekoinovāciju un ir orientēta gan uz piesārņojuma samazināšanu, gan resursu efektīvu izmantošanu ražošanas procesos; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt Eiropas Tehnoloģiju platformu resurstaupīgām nozarēm;
Stresses the importance of putting in place a coherent EU strategy that encompasses eco-innovation and is focused both on pollution reduction and efficient use of resources in production processes; to this end, calls on the Commission to develop a European Technology Platform for resource-light industries;
11. aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes par darba tirgū pieprasītajām prasmēm un veicināt augstskolu un uzņēmējdarbības nozares partnerību, lai sekmētu jauniešu iekļaušanos darba tirgū, vienlaicīgi veicinot uz zināšanām balstītu sabiedrību, lietišķo pētījumu attīstību un radot labākas izglītības iestāžu absolventu izredzes darba tirgū;
Calls on the Commission to work more closely with the Member States in order to draw up medium- and long-term forecasts regarding the skills required by the employment market and to encourage partnerships between universities and the business sector in order to foster the transition of young people to the employment market while helping to create a knowledge-based society, develop applied research and create better employment-market prospects for graduates;
15. aicina Komisiju prasīt dalībvalstīm pārskatīt pārejas noteikumus, kas reglamentē pieeju šo valstu darba tirgiem, tādējādi saglabājot nodarbinātības līmeni ES pasaules ekonomikas krīzes laikā;
Calls on the Commission to ask the Member States to review the transitional provisions regulating access to their labour markets as a means of maintaining employment in the EU during the global economic crisis;
18. aicina dalībvalstis sadarboties cīņā pret nedeklarēto nodarbinātību, jo ēnu ekonomika sagādā raizes visā Eiropā; uzskata, ka dalībvalstu un ES līmenī ir jāpastiprina pasākumi pret nedeklarēto darbu;
Calls for cooperation among Member States in the fight against undeclared employment, as the underground economy is a matter of concern throughout Europe; considers that measures against undeclared work should be intensified at Member-State and EU level;
par jaunas ilgtspējīgas ekonomikas darbaspēka potenciāla attīstīšanu
on developing the job potential of a new sustainable economy
Atzinumu sagatavoja: Kerstin Westphal
Rapporteur: Kerstin Westphal
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. šai sakarībā uzsver integrētas pilsētu attīstības koncepcijas nozīmību un to, ka paraugs varētu būt pilsētu nelabvēlīgo rajonu pārveide; uzskata, ka tā priekšnoteikums ir skaidrs politikas pamats, kas ietver arī struktūrfondu atbalstu pilsētvides uzturēšanai;
Stresses, in this connection, the importance of the concept of integrated urban development and that a sustainable redevelopment of disadvantaged urban areas could assume a beacon role; considers that a prerequisite for this is a clear policy framework, including maintenance of the promotion of the urban dimension in the Structural Funds;
Komisijas dienestu darba dokuments „Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums”, 2008. gada novembrī, pieejams tīmekļa vietnē:
Commission staff working paper entitled ‘Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions’, November 2008, available at:
7. apzinās, ka ES, valsts un reģionālās finansējuma shēmas joprojām ir ļoti nesaskaņotas, un tādēļ, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, uzsver nepieciešamību uzlabot daudzpakāpju koordināciju starp programmām un atbalstīt lielāku sinerģiju starp dažādām kopējām politikām, izmantojot struktūrfondus, lauksaimniecības un lauku attīstības fondus, pētījumu pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu;
Is aware of the fact that the EU and national and regional funding schemes remain highly uncoordinated and therefore, with a view to achieving the Europe 2020 goals, underlines the need for better multi-level coordination between the programmes and support for more synergy between different common policies by making use of the Structural Funds, agricultural and rural development funds, the Research Framework Programme and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP);
9. norāda, ka MVU ir izšķiroša loma inovāciju veicināšanā Eiropā; mudina privāto un valsts sektoru izmantot Eiropas Sociālo fondu kā līdzekli uzņēmējdarbības attieksmes un prasmju veicināšanai jauniešu vidū, kā arī profesionālās orientācijas nodrošināšanai bezdarbniekiem;
Points to the key role played by SMEs in promoting innovation in Europe; encourages the private and public sector to use the European Social Fund as a means of promoting entrepreneurial attitudes and skills amongst young people, as well as providing career guidance for people facing unemployment;
12. aicina dalībvalstu atbildīgās iestādes un Komisiju stingrāk ievērot līdzfinansēto pasākumu ilgtspēju, kā paredzēts Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
Calls on the responsible authorities in the Member States and the Commission to pay greater attention to the sustainability of jointly financed measures, as provided for in Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
13. atkārtoti pauž savu atbalstu izmēģinājuma projektam „ ERASMUS vietējiem un reģionāliem vēlētiem pārstāvjiem”, kas var palīdzēt vietējām un reģionālajām varas iestādēm labākās prakses modeļu apmaiņā un var panākt arī multiplikatora efektu darba tirgus politikas jomā; uzsver nepieciešamību konkretizēt projekta īstenošanas aspektus un cieši sadarboties ar Reģionu komiteju un organizācijām, kuras pārstāv reģionu apvienības; aicina Komisiju paātrināt šā izmēģinājuma projekta īstenošanas gaitu; šim nolūkam mudina Komisiju pamatot nodomu par „vietējās akadēmijas” izveidi;
Reiterates its support for the pilot project ‘Erasmus for elected local and regional representatives’, which could help local and regional authorities to exchange best-practice models and could also have a multiplier effect in the area of labour market policy; emphasises the need to specify implementation-related elements of the project and to closely cooperate with the Committee of the Regions and organisations representing networks of regions; calls on the Commission to accelerate the process for the implementation of this pilot project; encourages the Commission to substantiate the idea of creating a ‘local academy’ for this purpose;