natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Valstīs, attiecībā uz kurām tiek veikta iepriekšēja pārbaude, tiesa proaktīvi uzrauga attiecīgos notikumus, neuzsākot oficiālu izmeklēšanu. , un valstīs, attiecībā uz kurām tiek veikta iepriekšēja pārbaude.
In case of the countries under preliminary examination, it proactively follows on the relevant developments there, without opening a formal investigation into. and countries under preliminary examination.
EĀDD varētu apsvērt, ka viens no veidiem personāla apmācības nodrošināšanai būtu personāla pagaidu apmaiņa ar tiesu, lai ļautu EĀDD personālam „mācīties darot”.
One way to ensure the adequate training of its staff, the EEAS could consider putting in place a temporary staff exchange with the Court, in order to allow its staff to ‘learn by doing’.
Attiecībā uz tiešo atbalstu tiesai ES dalībvalstis varētu darīt vairāk, lai veicinātu delikāto jautājumu par liecinieku pārvietošanu.
In terms of their direct support for the Court, the EU Member States could do more in order to facilitate the sensitive issue of witness relocation.
Viens no atbalsta veidiem būtu aktīva iesaistīšanās un ieguldījums SKT Īpašajā fondā pārvietošanas vajadzībām, ko tiesa nesen izveidoja.
One way of doing so is to actively participate in and contribute to the ICC Special Fund for Relocations, recently created by the ICC.
Turklāt vairāk nekā pusei ES dalībvalstu joprojām ir pilnīgi jāpieņem SKT īstenošanai nepieciešamie tiesību akti.
Moreover, over half of the EU Member States are still due to fully adopt the ICC implementing legislation.
Pilnīga Romas statūtu iekļaušana ES dalībvalstu tiesību aktos būtu jāuzlūko kā prioritārs uzdevums.
The full integration of the Rome Statute into national legislations of the EU Member States should be considered as a priority action.
Tā kā ES KDAP operācijas turpina sniegt nozīmīgu ieguldījumu pasaules miera, taisnīguma un drošības uzturēšanā, būtu piemēroti nodrošināt, lai KDAP misijas varētu palīdzēt, savlaicīgi un efektīvi atvieglojot tiesas prasību izpildi
As the EU CSDP operations continue to make an important contribution to global peace, justice and security, it would be appropriate to ensure that the CSDP missions could help through facilitating the Court’s requests in a timely and effective manner
Līdzīgi ANO miera uzturēšanas operācijām, attiecībā uz ko tika lūgts sadarboties, sniedzot informāciju tiesai. .
Similarly to the UN peacekeeping operations, which have been requested to cooperate through furnishing information to the Court. .
Lai pienācīgi atbalstītu tiesu politiskā ziņā, ES ir jānodrošina augsta līmeņa politiskā un diplomātiskā klātbūtne attiecīgajos reģionos un valstīs.
In order to adequately support the Court politically, the EU has to ensure the high level political and diplomatic presence in the regions and countries in question.
Viena no iespējām ES nozīmes uzlabošanai starptautiskā taisnīguma jomā būtu ieviest „tematisku ES īpašo pārstāvi (ESĪP)” pārejas posma tiesiskumam un ESĪP pilnvaru jomā attiecīgajās valstīs un reģionos būtu jāietilpst ar SKT saistītiem jautājumiem.
One way to enhance the EU profile in the field of international justice would be to create a ‘thematic EUSR’ for transitional justice, and mandate the EUSRs in the relevant countries and regions should include the ICC-related issues.
ES dalībvalstīm, izmantojot savas dalībvalstu asamblejas locekļu pilnvaras
The EU Member States, in their capacity of the members of the Assembly of the States Parties
Dalībvalstu asambleja ir Starptautiskās Krimināltiesas pārvaldības uzraudzības un likumdošanas struktūrvienība, tās sastāvā ietilpst visu to valstu pārstāvji, kuras ir ratificējušas Romas statūtus un tiem pievienojušās. , jāieņem nozīmīga loma tiesas galveno amatpersonu izvirzīšanā un atlasē, īpaši šobrīd, kad tuvojas sešu tiesnešu un prokurora nomaiņa 2011. gada decembrī.
The Assembly of States Parties is the management oversight and legislative body of the ICC, and composed of representatives of all states that have ratified and acceded to the Rome Statute. , have an important role to play in nomination and selection of the key officials of the Court, especially now with the imminent replacement of six Judges and the Prosecutor in December of 2011.
ES dalībvalstīm jānodrošina, lai izvirzīšana pamatotos uz nopelniem un lai izvēlētie kandidāti atbilstu visaugstākajiem profesionālajiem standartiem, kā arī lai tiktu saglabāts ģeogrāfiskais un dzimumu līdzsvars.
The EU Member States must ensure that the nominations are merit-based and that the selected candidates represent the highest professional standard, as well as maintain both geographic and gender balance.
Tā kā nolūkā sekmīgi veikt izmeklēšanas, aizsargāt un pārvietot lieciniekus, aizturēt aizdomās turamās personas un izpildīt spriedumus tiesa pilnībā paļaujas uz sadarbību ar dalībvalstīm, ir īpaši nozīmīgi, lai ES dalībvalstis laikus un atbilstoši atbildētu uz dažādiem sadarbības pieprasījumiem, tostarp attiecībā uz informācijas sniegšanu, apcietināšanas orderu izpildi vai aizdomās turamo personu līdzekļu meklēšanu, iesaldēšanu un arestēšanu.
As the Court fully relies on the cooperation from the States Parties in order to successfully pursue the investigations, protect and relocate witnesses and apprehend the suspects, enforce sentences, it is of crucial importance that the EU Member States reply timely and adequate to its various cooperation requests, including on providing information, executing the arrest warrants or tracking, freezing and seizing assets of the suspects.
Papildus politiskām un diplomātiskām problēmām, ar ko tiesa pašlaik saskaras, galvenais šķērslis tās efektīvai darbībai aizvien ir neatbilstošs finansējums.
In addition to the political and diplomatic challenges the Court currently experiences, inadequate funding continues to be a key impediment to its effectiveness.
Lai arī tiesa izmeklē jaunas lietas, to uzsākšana nav saistīta ar finansējuma pieaugumu.
While it deals with new cases, their opening is not accompanied by an increase of funding.
Pat saistībā ar ANO Drošības padomes nodotajām situācijām tiesai nav paredzēts papildu finansējums, kas rada nopietnu finansējuma trūkumu.
Even the UN Security Council referrals are not accompanied by an additional funding for the Court, which creates a serious funding gap.
Tā rezultātā ļoti svarīgas jomas cieš no līdzekļu trūkuma, tostarp informēšanas darbības, upuru atbalsta dienesti un SKT vietēja klātbūtne (biroji tajās valstīs, kurās tiesa veic izmeklēšanu).
As a result, very important areas remain under funded, including the outreach, victims’ services, and the ICC field presence (offices it keeps on the ground in the situation countries.)
ES sniegtais finansiālais atbalsts tiesai ir to padarījis par nozīmīgu līdzekļu devēju.
The EU financial support to the Court made it an important donor.
Saskaņā ar EIDHR no 2007. gada
Under EIDHR, since 2007
2007. gadā sākās jaunākais Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) cikls, kurā tiek finansētas noteiktas konkrētas Starptautiskās Krimināltiesas darbības un dažas NVO kampaņas Romas statūtu sistēmas atbalstam. vairāk nekā EUR 4 miljoni ir piešķirti pašai Starptautiskajai Krimināltiesai, bet aptuveni EUR 11 miljoni — pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas strādā pie citu to jautājumu ratifikācijas, kas saistīti ar tiesu.
2007 is the starting date of the most recent cycle of the European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR), under which certain specific activities of the ICC and some NGO campaigns in support of the Rome Statute system are being funded. , over 4 million EUR has been allocated to the ICC itself, while around 11 million EUR have been allocated to civil society organisations working on the ratification of other Court-related issues.
Šis instruments ir palīdzējis finansēt dažādas pašas tiesas veiktās darbības, īpaši stažēšanās un profesionāļu vizīšu programmu, apmācības advokātiem, kas iekļauti SKT advokātu grupā, kā arī SKT juridisko instrumentu projektu.
This instrument has helped to fund various activities of the Court itself specifically the Internship and Visiting Professionals Programme, training activities for lawyers on the ICC List of Counsel, as well as the ICC Legal Tools Project.
Turklāt ES dalībvalstis kā tiesas dalībvalstis ir galvenie tiešie tiesas atbalstītāji un ir segušas vairāk nekā pusi SKT Upuru uzticības fonda pašreizējo izdevumu.
Moreover, the EU Member States as States Parties are the main direct contributors to the Court and contributed over half of the current expenditures of the ICC Trust Fund for the Victims.
Ir ļoti svarīgi, lai ES dalībvalstis turpinātu tiesai nodrošināt pietiekamus resursus, lai tā varētu efektīvi īstenot savas pilnvaras, un izpildītu Kampalas konferencē dotos solījumus nodrošināt papildu finansējumu fondam.
It is essential that EU Member States continue to provide the Court with sufficient resources to effectively fulfil its mandate, and honour their Kampala pledges to provide the additional funding to the Fund.
Tomēr pašreizējos finansiālā un loģistikas atbalsta veidus varētu turpmāk pastiprināt, lai nodrošinātu, ka tiek sekmīgi novērsts šībrīža tiesas finansējuma trūkums.
Nevertheless, current forms of financial and logistical support could be further reinforced in order to ensure that the current funding gap the Court experiences is successfully bridged.
ES un tās dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt atbilstošu finansiālo atbalstu tiesas budžetam decembrī gaidāmajā dalībvalstu asamblejas sanāksmē Ņujorkā.
The EU and its Member States should ensure an adequate financial support for the Court’s budget during the upcoming December meeting of the Assembly of States Parties in New York.
Iepriekšējo šādu sanāksmju gadījumā tiesas budžets netika palielināts.
On the occasion of the past such meetings, the Court’s budget has not been increased.
Turklāt EIDHR aizvien ir vienīgais ES instruments, ar kā palīdzību pašlaik iespējams finansēt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras strādā pie tradicionāliem taisnīguma jautājumiem, tostarp jautājumiem, kas attiecas uz Starptautisko Krimināltiesu.
Moreover, the EIDHR remains to be the sole EU instrument currently able to fund civil society organisations working on traditional justice issues, including those pertaining to the ICC.
Tāpat ir būtiski apspriest jautājumu par to, kā papildinošos pasākumus partnervalstīs varētu atbalstīt ar jaunajiem finanšu instrumentiem, par kuriem pašlaik norisinās diskusijas, vai jau pastāvošiem finanšu instrumentiem, kuri pašlaik tiek pārskatīti.
It is also important to discuss a potential role of the new financial instruments currently under discussion or those already existing currently under revision in supporting the ‘complementarity’ activities in partner countries.
Ir svarīgi arī tas, lai neviens no jaunajiem instrumentiem neaizstāj EIDHR vai nemazina tā nozīmi.
It is also important that no new instruments replace or eclipse EIDHR.
Tā kā ES un tās dalībvalstis tērē miljonus taisnīguma un drošības nozares reformu atbalstam valstīs, būtu ļoti vērtīgi panākt šo centienu labāku koordinēšanu un plānošanu, lai izvairītos no finansējuma nepietiekamības un veiksmīgāk nodrošinātu tās darbību papildināmības ietekmi.
As the EU and its Member States are spending millions on supporting the justice and security sector reforms in the countries, it would be very beneficial to better map and coordinate these efforts in order to avoid funding gaps and better ensure the ‘complementarity’ impact of its activities.
Gan savlaicīgi, gan noderīgi šķiet Eiropas Komisijas pašreizējie centieni izstrādāt tā saukto „papildināmības instrumentu kopumu”, t. i., līdzekļu piešķīrēju pamatnostādņu kopumu, kas jāizplata un jāpiemēro ES ar mērķi panākt labāku saskaņotību un efektivitāti.
The European Commission’s current efforts to develop the so-called ‘Complementarity Toolkit’ i.e. a set of donor guidelines to be disseminated and applied within the EU with a view to attain better coherence and effectiveness, appears both timely and useful.
Tā kā pasauli, kurā mēs dzīvojam, diemžēl raksturo pieaugoši nopietni draudi cilvēku dzīvībai un drošībai, tiesas jurisdikcijai tas būtu atbilstoši jāatspoguļo.
As the world we live in is unfortunately characterised by a proliferation of serious threats to human life and security, the Court’s jurisdiction should adequately reflect it.
Ļoti nopietns lēmums šajā ziņā tika pieņemts SKT pārskatīšanas konferencē Kampalā, kas notika 2010. gada 11. jūnijā.
A very important step on this path has been taken on the occasion of the ICC Review Conference in Kampala, which took place on 11 June 2010.
Šajā konferencē dalībvalstis vienojās par agresijas nozieguma definīciju
On this occasion, the States Parties agreed on the definition of a crime of aggression
Rezolūcija RC/Res.6 „Agresijas noziegums”, http://www.icc-cpi.int/iccdocs/asp_docs/Resolutions/RC-Res.6-ENG.pdf. , kā arī par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tiesa, sākot no 2017. gada, varēs iekļaut agresijas noziegumus savā jurisdikcijā.
Resolution RC/Res.6 ‘‘The Crime of Aggression’’ http://www.icc-cpi.int/iccdocs/asp_docs/Resolutions/RC-Res.6-ENG.pdf. as well as the conditions, under which the Court would be able, from 2017 onwards, to include the crime of aggression in its jurisdiction.
Lai tas notiktu, vismaz 30 dalībvalstīm līdz 2017. gadam jāratificē nepieciešamie grozījumi Romas statūtos un vismaz divām trešdaļām dalībvalstu jāapstiprina šie grozījumi balsojot.
In order for that to happen, at least 30 States Parties must ratify the necessary amendments to the Rome Statute by 2017, and at least two-thirds of the States Parties have to confirm this amendment through voting.
Šajā sakarībā ES dalībvalstu atbalsts arī turpmāk būs nenovērtējams.
The EU Member States support in this context remains invaluable.
par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — jautājumu risināšana un grūtību pārvarēšana
on EU support for the ICC: facing challenges and overcoming difficulties
3. mudina SKT un Savienību vispirms veicināt neatkarīgu un objektīvu valstu tiesu sistēmu nostiprināšanu; atgādina, ka tiesiskums ir daļa no pamattiesībām un ka tam vispirms jārealizējas valsts līmenī, kad to ļauj tiesu sistēma, un ka Starptautiskā Krimināltiesa jāuzlūko vienīgi kā pēdējais tiesiskās aizsardzības līdzeklis;
Encourages the ICC and the EU to prioritise support for the strengthening of independent and impartial national judicial systems; points out that justice is one of the fundamental rights, that it must be exercised firstly at national level, the judicial system permitting, and that cases should be referred to the ICC only as a last resort;
6. mudina gan Savienības dalībvalstis, gan jaunattīstības valstis pastiprināt sadarbību ar tiesu, noslēdzot nolīgumus par spriedumu izpildi, kā arī par liecinieku un cietušo aizsardzību;
Urges both EU Member States and developing countries to step up cooperation with the Court, by concluding agreements on the enforcement of sentences, as well as on the protection of witnesses and victims;
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ārlietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā SKT (SKT) Romas statūtos starp vissmagākajiem noziegumiem ir ierindoti tie, kas veikti kā daļa no plaša vai sistemātiska uzbrukuma, kas vērsts pret civiliedzīvotājiem, it īpaši sievietēm un bērniem;
A. whereas the Rome Statute of the International Criminal Court (ICC) classifies crimes committed as part of a widespread or systematic attack directed against any civilian population, in particular women and children, among the most serious of crimes;
B. tā kā ANO Deklarācijā par sieviešu un bērnu aizsardzību ārkārtējā stāvokļa un bruņota konfliktā gadījumā, kas pieņemta 1974. gada 14. decembrī, prasīts veikt efektīvus pasākumus pret vajāšanu, spīdzināšanu un vardarbīgu un pazemojošu attieksmi pret sievietēm;
B. whereas the UN Declaration on the Protection of Women and Children in Emergency and Armed Conflict, of 14 December 1974, calls for effective measures against the persecution, torture and violent and degrading treatment of women;
C. tā kā ANO 2010. gada ziņojumā par pasaules iedzīvotāju stāvokli norādīts, ka vardarbība pret sievietēm krīzes skartos reģionos ir pieaugusi visā pasaulē; tā kā seksuālu vardarbību arvien vairāk izmanto kā kara ieroci un tā kā ļoti daudzas sievietes un bērnus izvaro un vajā bruņotu konfliktu laikā un pēc tiem;
C. whereas the 2010 State of World Population report shows that violence against women in crisis areas has increased worldwide; whereas sexual violence is increasingly used as a weapon of war and a great number of women and children are raped and persecuted during and after armed conflicts;
D. tā kā pārsvarā ļoti ierobežoto resursu un Romas statūtu dalībvalstu ieguldījuma trūkuma dēļ SKT ir grūti saukt pie atbildības tos, kas atbildīgi par plaša mēroga noziegumiem pret sievietēm un bērniem, un tā rezultātā šādu noziegumu izdarītāji bieži vien paliek nesodīti,
D. whereas, largely as a result of its very limited resources and the lack of input from the States Parties to the Rome Statute, the ICC faces difficulties in prosecuting those responsible for large-scale crimes against women and children, and this often results in impunity for the perpetrators of such crimes;
6. stingri iebilst pret 18 gadu vecumu nesasniegušu bērnu iesaukšanu vai rekrutēšanu bruņotajos spēkos un iesaistīšanu jebkāda veida karadarbībā; norāda, ka ir svarīgi aizsargāt viņu tiesības uz mierīgu bērnību, izglītību, fizisku integritāti, drošību un seksuālu autonomiju;
Is firmly opposed to children under the age of 18 years being conscripted or recruited into the armed forces or used in any way in military action; points out the importance of safeguarding their rights to a peaceful childhood, education, physical integrity, safety and sexual autonomy;
8. aicina Padomi un Komisiju turpināt centienus panākt SKT Romas statūtu dalībvalstu skaita palielināšanu un atbalstīt to vispārēju ratifikāciju;
Calls on the Council and the Commission to continue their efforts to broaden the membership of the Rome Statute of the ICC and to promote its universal ratification;
11. aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu apmainīties ar labu praksi un cieši sadarboties ar ANO īpašo pārstāvi jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos, lai stiprinātu SKT darbu šajā jomā.
Calls on the European External Action Service to exchange good practice and to cooperate closely with the UN Special Representative on Sexual Violence in Conflict, in order to strengthen the ICC’s work in this area.
par jaunu stratēģiju attiecībā uz patērētāju aizsardzības politiku
on a new strategy for consumer policy
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS..............................................18
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............19
par jaunu patērētāju politikas stratēģiju
on a new strategy for consumer policy
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas Līgumos iekļauta ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, as incorporated into the Treaties by Article 6 of the Treaty on European Union (TEU),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka „iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”,
– having regard to Article 26 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which stipulates that ‘the internal market shall comprise an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services and capital is ensured in accordance with the provisions of the Treaties’,
– ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienībai jāizveido „sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”,
– having regard to Article 3(3) of the TEU, which commits the Union to working for ‘a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment’,
– ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,
– having regard to Article 9 of the TFEU, which stipulates that ‘in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection, the fight against social exclusion, and a high level of education, training and protection of human health’,
– ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, „nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,
– having regard to Article 11 of the TFEU, which stipulates that ‘environmental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of the Union policies and activities, in particular with a view to promoting sustainable development’,
– ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka „patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,
– having regard to Article 12 of the TFEU, which stipulates that ‘consumer protection requirements shall be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities’,
– ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,
– having regard to Article 14 of the TFEU and Protocol 26 thereto on services of general (economic) interest,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication to the European Council on Europe 2020, a strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvas 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004
– having regard to its legislative resolution of 6 July 2011 on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council on the provision of food information to consumers, amending Regulations (EC) No 1924/2006 and (EC) No 1925/2006 and repealing Directives 87/250/EEC, 90/496/EEC, 1999/10/EC, 2000/13/EC, 2002/67/EC, 2008/5/EC and Regulation (EC) No 608/2004
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0324 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0324 . ,
– ņemot vērā tā 2011. gada 23. jūnija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām
– having regard to its legislative resolution of 23 June 2011 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on consumer rights
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0293 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0293 . ,
– ņemot vērā Eiropas Patērētāju centru tīkla 2010. gada ziņojumu, Eiropas Savienības Oficiālo publikāciju birojs, 2011,
– having regard to the European Consumer Centres’ Network 2010 Annual Report, Office for Official Publications of the European Union, 2011,
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 7. aprīļa darba dokumentu „Patērētāju iespēju palielināšana ES” ( SEC(2011)0469 ),
– having regard to the Commission Staff Working Paper of 7 April 2011 entitled ‘Consumer Empowerment in the EU’ ( SEC(2011)0469 ),