natgillin/translations-raw huggingface dataset:
84. aicina Padomi un Komisiju dot Eiropas Parlamentam iespēju tieši piedalīties Lisabonas stratēģijas izstrādē laika posmam pēc 2010. gada;
Calls on the Council and the Commission to open up opportunities for a real involvement of the European Parliament in the post-2010 Lisbon Strategy;
Pašreizējās ekonomiskās krīzes kontekstā ir būtiski, lai sociālā politika ir vienota ar ekonomisko politiku, par mērķi izvirzot ilgtspējīgu atveseļošanos gan Eiropas tautām, gan Eiropas ekonomikai.
In the framework of the current economic crisis it is crucial that social policy goes hand in hand with economic policy aiming at a sustainable recovery of both the European people and the European economy.
Atjauninātajai sociālajai programmai galvenā uzmanība ir jāvelta politikām, kas sekmē iepriekš minēto mērķu sasniegšanu un kas, ņemot vērā Komisijas analīzi, nav pietiekami aplūkotas iepriekšējās sociālajās programmās.
The renewed social agenda should focus on the policies that contribute to the above and have, given the Commission’s analysis, not been sufficiently covered in previous social agendas.
Šim procesam ir jābalstās uz plašu vienprātību un jāiesaista visas svarīgākās ieinteresētās puses, proti, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valsts varas iestādes, kultūras, sociālās un ekonomikas jomas pārstāvjus , darba devējus un darba ņēmējus, vienlaikus ievērojot valstu paražas un praksi.
This process should be based on a broad consensus and involve all key interested parties namely civil society organisations; national public authorities; cultural, social and economic agents; employers and employees while also respecting national customs and practices.
Lai pasākumi būtu efektīvāki, īstenojot pasākumus vietējā kopienā, dalības pamatā ir jābūt demokrātiskai un „no apakšas uz augšu” vērstai pieejai.
For those actions to be effective they should be built up on a democratic and a bottom-up participatory process carried out locally and close to the citizen.
Tāpēc ir būtiski izveidot ļoti labu saziņu starp centrālo valdību un vietējo pašvaldību un pilsonisko sabiedrību.
Therefore it is fundamental a very good articulation between the central and local government and civic society.
Mūsdienās liela sabiedrības daļa jūtas nedroši un dzīvo bailēs, turklāt nelabvēlīgi uzņem pārmaiņas.
Nowadays, a broad stratum of our society feels insecure and fearful and is reluctant to accept change.
Lai atbalstītu Eiropas pilsoņus pārmaiņu laikos, sociālais dialogs varētu veicināt sociālās pielāgošanas un ekonomiskās pārstrukturizācijas, piemēram, darba tirgū, lēmumu caurskatāmību.
In order to contribute for the support of the European citizens for change, social dialogue could be enhanced aiming at increasing the transparency in decisions of social adjustment and economic restructuring for example in the labour market.
Noteikti ir jāuzsver, ka sociālais dialogs ir nepārtraukts process, kas neaprobežojas ar īstermiņa rīcības plānu un sliecas ārpus koplīguma slēgšanas.
It is important to emphasize that social dialogue is an ongoing process that goes beyond the short term and beyond collective bargaining.
Eiropas sociālajiem modeļiem ir jāsaskaras ar vairākiem izaicinājumiem, proti, demogrāfiskām pārmaiņām un globalizāciju, no kā tie nevar izvairīties.
The European social models are facing several challenges, namely demographic change and globalisation, to which they cannot stay immune.
Tāpēc talkā nāk ilgtermiņa perspektīvas, vienlaikus saglabājot sociālo modeļu sākotnējās vērtības.
Therefore, they need to be modernised with a long term perspective while also preserving their original values.
Ir jāpārskata pensiju sistēmas finansējuma piešķiršanas kārtība, lai tā nebalstītos tikai uz valsts sistēmu.
The pension system funding should be reconsidered so that it is not based on the state system alone.
Trīs pīlāru pieeja paliek tā līdzsvarotākā, tāpēc iedzīvotāji par to ir jāinformē un jādod pareizās iniciatīvas, lai rastu labākas alternatīvas par valsts apmaksātajām pensijām.
The three-pillar approach remains as a balanced option and therefore people should be given information and the right incentives for greater use of alternatives to state-funded pensions.
Tostarp ietilpst profesionālās pensiju programmas un tās programmas, kas balstās uz personīgajiem iekrājumiem visa darba mūža garumā.
These include occupational pension schemes and those based on personal saving throughout working life.
Sociālajiem partneriem ir jāpārrunā iespēja ļaut cilvēkiem turpināt darbu uz brīvprātības pamata pēc noteiktā pensionēšanās vecuma.
The possibility of keeping people in the labour market on a voluntary basis beyond the statutory retirement age should be debated by social partners.
Elastīga pensionēšanās uz brīvprātības pamata ir jāveicina darbinieku un arīdzan darba devēju vidū.
Flexible retirement on a voluntary basis ought to be encouraged amongst workers and also employers.
Sociālie partneri varētu pārrunāt priekšrocības pasākumu īstenošanu sievietēm, kas nestrādā, jo ir jāvelta laiks bērnu aprūpei.
Social partners could also discuss the implementation of benefit measures for women who take time out of the workplace to look after children.
Tādējādi tiktu uzlabota auglība un sieviešu līdzdalība darba tirgū.
Those measures could promote both fertility and women participation in the job market.
Aprēķinot sieviešu ieguldījumu pensiju fondā, vajadzētu iekļaut arī mājās pavadīto laiku vai samazināt gadu skaitu, kas ir nepieciešams pilnas pensijas saņemšanai.
They could include credit years in the calculation of the contributory history of those women or a reduction in the number of years needed to qualify for full pension.
Šādus priekšrocības pasākumus varētu arīdzan labvēlīgi ietekmēt bērnu skaits.
Those benefit measures could also positively depend on the number of children.
Attiecībā uz globalizācijas radītajiem izaicinājumiem ES ir jāmeklē inovatīvi un elastīgi risinājumi, kur liela nozīme būtu tādām lielvalstīm kā Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna.
Regarding the challenges posed by globalisation, the EU should seek for innovative and flexible responses in a framework in which emerging powers like Brazil, Russia, India and China will play an important role.
ES fondus nevajadzētu uzlūkot kā problēmu atrisinājumu, taču kā iespējamu palīdzības avotu ārkārtas situācijās, jo īpaši reģionos, kur globalizācijas negatīvā ietekme ir jūtama visvairāk.
EU funds should not be seen as a panacea but they could help in emergency situations especially in regions which have been more negatively impacted by globalisation.
Tādējādi šie fondi pieļauj elastīgas izmantošanas iespējas.
Therefore, those funds should allow for flexibility in terms of use.
Profesionāla mobilitāte ES ir jāveicina ar mērķi pilnībā izmantot Eiropas darba tirgus sniegtās iespējas un šajā ziņā īpaša uzmanība ir jāveltī atbilstošām valodas prasmēm.
Professional mobility within the EU should be promoted with the aim of fully exploiting the European job market opportunities and in this sense the need for adequate language skills should be given particular attention.
Jāmin, ka pilsoņu mobilitāte ES ir ļoti zema, un situācija ir bijusi nemainīga jau ilgāku laiku.
It should be mentioned that the mobility of citizens within the EU is still very low and has remained unchanged for a long time.
Konkrētās jomās ir nepieciešama efektīvāka pašreizējo ES tiesību aktu piemērošana un nepieciešamības gadījumā labāka likumdošanas īstenošana.
There are certain areas in which it is needed better enforcement of the implementation of existing EU law and if it proves necessary better law making.
Atvērtā koordinācijas metode ( AKM ) ir jāuzlabo un jāpadziļina kā būtisks ES likumdošanas papildinājums.
The open method of coordination (OMC) should be enhanced and deepened as an essential complement of the EU legislation.
AKM varētu būt vairāk vērsta uz vietējiem iedzīvotājiem un balstīta uz līdzdalības principu.
The OMC could have a more local orientation and be more participatory.
To var izmantot, lai izvērtētu tuvināšanos „sociāla pakta”, kas jau tika minēts šajā ziņojumā, mērķiem un rādītājiem un novērtētu to pieņemšanas iespējamību vai jaunu mērķu un rādītāju ieviešanu.
It could be used to evaluate progress towards targets and indicators of the "social pact" mentioned in this report and assess if they can be adapted or new ones could be introduced.
Īsumā, sociālajām politikām nav jābūt kā nesaskaņotu darbību un ideju savirknējumam, gluži pretēji — starp ekonomiskajām, nodarbinātības, vides un sociālajām politikām ir jāveido ciešāka saikne.
In brief, social policies should not be a patchwork of loose actions and ideas and there should be better articulation between economic, employment, environmental and social policies.
Nobeigumā vēlos piebilst, ka ir jāizprot nepieciešamība pēc labākas koordinācijas starp monetāro politiku, kas ir Eiropas Savienības kompetencē, un ekonomisko politiku, ko izlemj dalībvalstis atbilstoši subsidiaritātes un samērīguma principa prasībām.
As a last remark, it should also be understood the need for better coordination between monetary policy, which is decided by the European Union, and the economic policy which is decided by the Member States, under the principles of subsidiarity and proportionality.
Veidojot ciešāku saikni starp visām minētajām politikām, varētu veicināt izaugsmi un nodarbinātību.
A better articulation of all these policies could help to foster growth and employment.
par atjaunināto sociālo programmu
on Renewed Social Agenda
Anne Ferreira
Eoin Ryan
4. atzinīgi vērtē to, ka nozīmīgi ņemtas vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas, kas jāuzskata par obligātām attiecībā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, un uzsver, ka svarīgi ir atjaunot darba atalgojošo vērtību gan Eiropas Savienībā, gan attiecībās ar trešām valstīm;
Welcomes the importance given to the conventions adopted by the International Labour Organization, which must be regarded as minimum standards as regards decent work, and emphasises the importance of restoring the remunerative value of work, both within the European Union and in its relations with third countries;
7. aicina Komisiju uzlabot finansiālo iekļautību un izglītību, kā arī nodrošināt, lai visiem pilsoņiem būtu pieejami banku pamatpakalpojumi;
Calls on the Commission and the Member States to promote financial inclusion and education and to ensure that all citizens have access to basic banking services;
A. tā kā aizvien lielāku Eiropas iedzīvotāju daļu skar nabadzība, nestabilitāte un dzīves apstākļu pasliktināšanās, kā arī pieaug nevienlīdzība sociālajā un veselības jomā;
A. whereas the number of European citizens affected by poverty, insecurity, declining living conditions and an increase in social and health inequalities is increasing,
B. tā kā Eiropas sabiedrība noveco un aizvien pieaug to cilvēku skaits, kurus skārušas smagas fiziskas un garīgas slimības; tā kā sabiedrības novecošanās ir saistīta arī ar invaliditātes pieaugumu;
B. whereas the population of Europe is ageing and the number of people affected by serious physical and mental illness is rising; whereas there is also a link between an ageing population and disability,
C. tā kā nelabvēlīgi sociālie un vides apstākļi ietekmē saslimšanu ar atsevišķām slimībām un ietekmē to smaguma pakāpi; tā kā aizvien pieaug ar vides un uztura faktoriem saistītu vēža saslimšanas gadījumu skaits;
C. whereas poor social and environmental conditions have an impact on the emergence and seriousness of some diseases; whereas there has been a steady increase in the incidence of cancer linked to environmental and dietary factors,
D. tā kā finanšu krīzes plašums un smagā ekonomiskā un sociālā krīze var padziļināt ekoloģisko un klimata krīzi,
D. whereas the large-scale financial crisis and the serious economic and social crisis may add to the crisis affecting the environment and the climate;
2. sagaida, ka Komisija vides un veselības jautājumus pēc iespējas drīz iekļaus ES kopējā politikā, lai saskaņā ar EK līguma noteikumiem nodrošinātu augstu veselības un vides aizsardzības līmeni;
Looks to the Commission to ensure that environmental and health issues are rapidly integrated in all Union policies in order to ensure a high level of health and environmental protection, in accordance with the provisions of the EC Treaty;
5. uzskata, ka ES pēc iespējas drīz ir jāizstrādā vērienīga vides programma, ierosinot vides tiesību aktu pārskatīšanu, lai tautsaimniecībā lielākā mērā ņemtu vērā vides un veselības vajadzības; uzsver, ka šādai vides programmai jābūt saistītai un saskanīgai ar ES sociālo programmu;
Considers that the Union should henceforth rapidly endow itself with an ambitious environmental agenda, proposing a review of environmental legislation so as to achieve a more environmentally and health-friendly economy; stresses that this environmental agenda must be in line with and coordinated with the Union’s Social Agenda;
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzsver, ka ir jāveicina universitāšu un uzņēmumu sadarbība, jo ir svarīgi nodrošināt, ka šie partneri sadarbojas un atbalsta viens otru, sniedzot labumu pašu struktūrām, darbiniekiem un studentiem; uzskata, ka ir jāveido saikne starp universitāšu mācību programmām un uzņēmējdarbības vidi un ka uzņēmumiem vajadzētu būt iespējai pilnveidot studiju programmas, piedāvāt prakses, rīkot atvērto durvju dienas studentiem utt.;
Highlights the necessity of promoting University-business cooperation as it is important to ensure that these partners cooperate and that they support each other for the benefice of their own organisations, of their staff and their students; the bridge between university curricula and the world of enterprise should be built, business sphere should have the possibility to complement study programs, to offer internships, organize open days for students etc;
5. uzsver informācijas un sakaru tehnoloģiju kursu nozīmi visos izglītības līmeņos un veidos, jo tas ir būtisks faktors nodarbinātības palielināšanai un modernas zināšanu sabiedrības izveidei;
Stresses the importance of courses in information and communication technology at all levels and in all types of education as an essential element of increased employability prospects and development of a modern knowledge-based society;
9. uzskata, ka bezdarbnieki pēc iespējas ātrāk jāmotivē un jāiedrošina apgūt profesijas, kuras nav pietiekami izplatītas darba tirgū.
Believes that the unemployed need as soon as possible to be motivated and encouraged to participate in training for occupations not encompassed within the labour market.
par atjaunināto sociālo programmu
on Renewed social agenda
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2009)[...]. ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2009)[...]. ,
A. tā kā EK līguma 2. pantā noteikts, ka solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām, un Komisija un dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu sieviešu tiesību ievērošanu un veicinātu visu sabiedrības grupu līdzdalību ekonomiskajās un sabiedriskajās norisēs;
A whereas Article 2 of the EC Treaty stipulates that solidarity and equality between men and women are among the founding values of the European Union, and it is the responsibility of the Commission and the Member States to ensure that women's rights are observed and to facilitate participation in economic and social life for all members of society,
B. tā kā nabadzība ir cilvēktiesību pārkāpums un tās izskaušana ir jānosaka par prioritāti, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm, kuras ir pakļautas lielākam nabadzības riskam nekā vīrieši, jo viņas ir ekonomiski atkarīgas (daudzas sievietes bez atlīdzības strādā ģimenē), darba tirgū ir iesakņojušās samaksas atšķirības starp dzimumiem un sievietes proporcionāli pārstāv lielāko daļu no to iedzīvotāju skaita, kuri bērnu audzina vieni paši un kuri ir gados vecāki cilvēki;
B. whereas poverty is a violation of human rights and combating it must be a priority, with a particular focus on women who face a higher risk of poverty than men, because of their economic dependency (many of them being unpaid family workers), the persistent gender pay gap in the labour market and the fact that they represent a large majority of single parents and the elderly,
C. tā kā ieguldījumi dzimumu līdztiesības veicināšanā ietver centienus izskaust sieviešu nabadzību, tādējādi samazinot nabadzības atražošanas risku nākamajās paaudzēs;
C. whereas investing in gender equality implies working towards lifting poor women out of poverty, thus reducing the risk of perpetuating poverty into the next generations,
2. stingri nosoda to, ka atjaunotajā sociālajā programmā sieviešu tiesības nav noteiktas par vienu no Komisijas prioritātēm, un aicina Komisiju sieviešu tiesības iekļaut visās galvenajās darbības jomās, pilnībā ņemot vērā ietekmi, kādu uz sieviešu stāvokli atstāj visas darbības, lai nepieļautu, ka sievietes kļūst par 21. gadsimta jauno ekspluatēto šķiru;
Deeply deplores the fact that the renewed social agenda does not place women among the Commission's priorities, and calls on the Commission to mainstream women’s rights in all the key areas of action, so as to explicitly take into consideration the impact that all actions have on women, in order to prevent them from becoming the new exploited class of the 21st century;
8. uzskata, ka ES interesēm un vērtībām, starp kurām ir dzimumu līdztiesība, jāpalīdz ietekmēt starptautiskā līmenī pieņemtus lēmumus saistībā ar programmu par pienācīgu darbu un pamattiesību un starptautisko konvenciju piemērošanu, jo īpaši to konvenciju piemērošanu, kas attiecas uz sieviešu, māšu un bērnu darbu, kā arī uz izglītību;
Considers that the EU's interests and values, among which gender equality features, must contribute to influencing decisions taken at international level within the framework of the Agenda on Decent Work, the application of fundamental rights and international conventions, particularly those concerning the work of women, mothers and children, but also education;
10. uzskata, ka elastīgums un drošība ir jāizmanto, lai atbalstītu sociāli mazaizsargātos, jo īpaši sievietes un vecāka gadagājuma cilvēkus, kuri lielākā mērā ir pakļauti galējas nabadzības riskam, kas uzsvērts arī Komisijas pētījumos; šajā nolūkā ir jāpieņem līdzsvarota pieeja, kas ne tikai atbilst nodarbināto un pensionēto sieviešu interesēm, bet arī veicina sieviešu potenciāla izmantošanu un aktīvi sekmē ekonomikas izaugsmi;
Considers that flexibility and security must be used in favour of the socially disadvantaged, especially with regard to women and the elderly, who are more exposed to risks of extreme poverty, a fact highlighted by the Commission's studies; to this end, a balanced approach must be adopted regarding the interests of working women, as well as retired women, but also concerning the integration of women's potential and active contribution for promoting economic growth;
19. aicina Komisiju atjaunināto sociālo programmu apvienot ar citām iniciatīvām, tādām kā Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Eiropas Jaunatnes pakts un Eiropas Ģimeņu alianse, lai sociāli nelabvēlīgām grupām atvieglotu piekļuvi sociālajai palīdzībai;
Invites the Commission to combine the renewed social agenda with other initiatives such as the European pact for gender equality, the European Youth Pact and the European Alliance for families, in order for disadvantaged social groups to have better access to social benefits;
21. aicina visos lēmumu pieņemšanas procesa līmeņos īstenot ciešu partnerību ar pašām nabadzīgākajām sievietēm un ģimenēm, lai, ņemot vērā viņu pieredzi, izstrādātu pasākumus un veidus, kas ļautu efektīvi cīnīties pret hronisku nabadzību un izskaust tās izraisīto sociālo atstumtību; lai iepriekšminētā partnerība būtu iespējama, aicina visas attiecīgās iestādes pielāgot atvērto koordinācijas metodi un atjauninātās sociālās programmas darbības principus, ņemot vērā sevišķi nabadzīgu sieviešu vajadzības;
Calls for the close partnership with the very poorest women and families to be consolidated at all levels of the decision-making process so that their experience can be drawn on in devising measures and means to combat chronic poverty effectively and eradicate the ensuing social exclusion; calls, in order to make the above-mentioned partnership possible, on all the institutions concerned to adjust the open method of coordination and the operational framework for the renewed social agenda to the needs of women in situations of great poverty;
25. aicina Komisiju atjaunināto sociālo programmu apvienot ar citām iniciatīvām, tādām kā Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Eiropas Jaunatnes pakts un Eiropas Ģimeņu alianse, lai nelabvēlīgām sociālām grupām nodrošinātu sociālo palīdzību.
Invites the Commission to combine the renewed social agenda with other initiatives such as the European pact for gender equality, the European Youth Pact and the European Alliance for families, in order for disadvantaged social groups to profit from social benefits.
PE 418.381v02-00
PE 418.381v03-00
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS.............................................8
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ..............8
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................13
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................13
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0867 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0867 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 159. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0518/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 159(3) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0518/2008 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6‑0242/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Regional Development ( A6-0242/2009 ),
Pasaules finanšu krīze ir smagi skārusi Eiropas Kopienu.
The worldwide financial crisis has hit the European Community hard.
Kredītu apsīkums, nekustamā īpašuma cenu kritums, arvien jauni zaudētie miljardi Eiropas banku darbībā un akciju vērtības kritums biržās ir radījuši un radīs aizvien lielāku uzticības zudumu un līdz ar to arī pieprasījuma un investīciju samazināšanos.
The credit squeeze, falling property prices, repeated instances of European banks losing billions of euros and sudden falls in share prices have led, and will continue to lead, to an ever greater crisis of confidence and, in turn, to a collapse in demand and investment.
Ja ES nesāks korektīvu rīcību, pēc ekonomikas ekspertu domām, 2009. gadā izaugsmes nebūs, un ir pamats bažīties, ka atsevišķās dalībvalstīs sāksies recesija, tāpēc ir jārēķinās ar miljoniem bezdarbnieku.
According to estimates drawn up by economic experts, if no corrective measures are taken in 2009 the EU economy will see zero or negative growth rates and there is every chance that some Member States will fall into recession, resulting in millions of job losses.
Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mērķis pašreiz ir efektīvi atbalstīt darba ņēmējus, kas atlaisti globalizācijas dēļ.
The purpose of the European Globalisation Adjustment Fund is to provide effective support for workers made redundant as a result of globalisation.
Šis fonds ir izveidots 2006. gada decembrī un darbosies līdz 2013. gadam.
It was set up in December 2006 and is due to run until 2013.