natgillin/translations-raw huggingface dataset:
T. tā kā Komisijas apkopotā informācija liecina, ka Eiropas dienviddaļā vasaras divreiz ātrāk kļūs siltākas nekā pārējās Eiropas daļās un nokrišņu daudzums vasarās desmit gados samazināsies par 5 %;
T. whereas, according to data gathered by the Commission, summer warm-up in Southern Europe will be twice as fast as in the rest of Europe and summer precipitation in the South will decrease by 5% per decade,
U. tā kā ES FAP ir četri mērķi — uzlabot konkurētspēju ilgtermiņā, aizsargāt vidi, sniegt ieguldījumu dzīves kvalitātes uzlabošanā un atbalstīt savstarpēju koordināciju, un tā kā būtiski panākumi ir vērojami galvenokārt pirmā mērķa sasniegšanā;
U. whereas the EU FAP has four goals: improving long-term competitiveness, protecting the environment, contributing to quality of life and fostering coordination, and whereas significant progress has been made mainly in achieving the first goal,
V. tā kā ar Forest Europe procesu ir panākts brīvprātīgs Eiropas konsenss jautājumos par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu; tā kā esošajos apstākļos ilgtspējīga mežu apsaimniekošana nav pilnībā atzīta un netiek konsekventi īstenota;
V. whereas the Forest Europe process has achieved a voluntary European consensus on Sustainable Forest Management; whereas the existing context for SFM lacks full recognition and consistent implementation;
W. tā kā Forest Europe procesā tika veikta visaptveroša sagatavošanās sarunām par juridiski saistošu instrumentu un nākamajā konferencē 2011. gada jūnijā Oslo šajā saistībā gaidāmi lēmumi;
W. whereas, as part of the Forest Europe process, comprehensive preparations have been made for negotiations on a legally binding instrument, and whereas decisions on such an instrument can be expected at the next conference in Oslo in June 2011,
X. tā kā ir beidzies Mežu ugunsgrēku novēršanas regulas
X. whereas the Forest Fire Prevention
Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2158/92 par Kopienas mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem OV L 217, 31.7.1992., 3. lpp. un Forest Focus regulas
Council Regulation (EEC) No 2158/92 of 23 July 1992 on protection of the Community's forests against fire; OJ L 217, 31.7.1992, p.
Y. tā kā veicot ģenētisko atlasi vajadzētu censties uzlabot meža ekosistēmas pielāgošanās spējas;
Y. whereas genetic selection should seek, and be geared to improving, the adaptability of the forest ecosystem,
Z. tā kā Eiropas līmenī vajadzīgs vairāk informācijas par mežu ietekmi uz laikapstākļiem;
Z. whereas more information is needed about the influence of forests on weather patterns at European level,
2. tomēr uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas savienību 5. pantu ES var iejaukties jomās, kurās ir pierādīts, ka dalībvalstis nevar pienācīgi īstenot ierosinātās rīcības mērķus;
Emphasises, however, that pursuant to Article 5 of the Treaty on European Union, the EU may act in areas where, demonstrably, the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States;
6. ir pārliecināts, ka ekoloģiskā ilgtspēja ir priekšnoteikums, lai varētu turpināties ES mežu ekonomiskās un sociālās funkcijas;
Is convinced that ecological sustainability is the prerequisite for continuation of the economic and social functions of EU forests;
9. atzīst nozīmīgo ieguldījumu ilgtspējīgā mežsaimniecībā, ko sniedz vispārējās sertifikācijas sistēmas, piemēram, Mežu uzraudzības padome (FSC) un Mežu sertificēšanas shēmu novērtēšanas programma (PEFC);
Recognises the important contributions made to sustainable forestry by existing global certification schemes, such as the Forest Stewardship Council (FSC) and the Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes (PEFC);
ES Mežu stratēģija un Mežu rīcības plāns
The EU Forestry Strategy and Forest Action Plan
16. uzsver, ka mežu aizsardzības pasākumos ir jābūt atspoguļotai pārrobežu situācijai attiecībā uz biotisko un abiotisko apdraudējumu, atbilstīgi tā veidam, bioklimatiskajai zonai un reģionālajiem apstākļiem; turklāt uzsver, ka dalībvalstīm un reģioniem jāveic pasākumi, lai atbalstītu, koordinētu un papildinātu politikas iniciatīvas jomās ar ES pievienoto vērtību un saskaņā ar EVA izstrādāto mežu nomenklatūru;
Stresses that measures for forest protection should reflect the cross-border nature of biotic and abiotic threats, according to their type, bioclimatic zone and regional conditions; stresses, further, that action to support, coordinate and supplement policy initiatives by the Member States and regions should be taken where the EU possesses added value, and in accordance with the forest nomenclature developed by the EEA;
18. uzskata, ka ziemeļu meži (taiga) un Vidusjūras reģiona meži ir ļoti vērtīgi gan Eiropas bioloģiskajai daudzveidībai, gan kā oglekli absorbējošas ekosistēmas, un tiem jānodrošina pastiprināta aizsardzība;
Considers that the northern Boreal forests (taiga) and the Mediterranean forests are of immense value in terms of European biodiversity and as sinks of atmospheric carbon, and should benefit from enhanced protection;
Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana
Sustainable forest management
21. atgādina, ka SFM mērķis ir līdzsvarot mežu aizsardzību un mežu rūpniecisko izmantošanu, nodrošinot, ka atbilstīgi valsts, reģionālajām un vietējām prioritātēm turpinās mežu ekonomiskās, sociālās un vides funkcijas; ar bažām norāda uz to, ka pieaugošā tendence vērtēt mežus tikai no ekonomiskā viedokļa, aizmirstot par vides un sociālajiem aspektiem nav savienojama ar SFM principiem;
Recalls that the aim of SFM is to reconcile production and protection aspects of forests, ensuring the continuity of their economic, social and environmental functions, in accordance with national, regional and local priorities; notes with concern that the growing trend to consider forests only from an economic perspective, forgetting their environmental and social aspects, is incompatible with the principles of SFM;
25. uzskata, ka SFM ir izķiroši svarīga, lai ES meži varētu turpināt pildīt ekonomiskās, ekoloģiskās un sociālās funkcijas; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Forest Europe procesu, nosakot, ka SFM īstenošana ir obligāta ES; turklāt uzskata, ka šāda apņemšanās palīdzētu mežsaimniecībai pārņemt ilgtspējības principus un tas būtu vislabākais atbalsts Forest Europe procesam, kā arī ir apsvērtas iespējas noslēgt juridiski saistošus nolīgumus starp Forest Europe un ANO Mežu forumu;
Considers that SFM is essential to the continuing ability of EU forests to carry out economic, ecological and social functions; calls on the Commission and Member States to demonstrate their support for the Forest Europe process by making SFM implementation mandatory within the EU; considers, further, that such a commitment would help assimilate sustainability principles into forestry and serve as the best possible support for the Forest Europe process and the legally binding agreements being considered by Forest Europe and the United Nations Forum on Forests;
30. aicina Komisiju sniegt ieteikumus par veidu, kā pielāgot valsts civilās aizsardzības sistēmas, lai pārvarētu klimata pārmaiņu ietekmi uz mežiem; īpaši mudina Komisiju rīkoties, lai paplašinātu Eiropas mežu ugunsdzēsības taktisko rezervi resursu un jaudas ziņā;
Calls on the Commission to put forward recommendations on ways of adapting national civil protection systems to cope with the impact of climate change on forests; particularly urges the Commission to take action to expand the European Forest Fire Tactical Reserve in terms of resources and capacity;
34. atkārtoti apliecina savu viedokli, ka jāpalielina ES mežu aizsardzībai paredzētais finansējums, izmantojot Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) lauku attīstības pīlāru; norāda, ka, ņemot vērā klimata pārmaiņu radītās jaunās problēmas, ir skaidrs, ka mežu aizsardzībai vajadzīgs lielāks finansējums un jaunas atbalsta formas;
Reaffirms its view on the need for increased levels of funding for EU forest protection measures, through the rural development pillar of the Common Agriculture Policy (CAP); points out that the new challenges entailed in climate change make it plain that forest protection requires greater funding and that new forms of assistance may be required;
Pētniecība mežu jomā
Research on f orests
47. prasa dalībvalstīm īstenot kopējas ilgtermiņa pētniecības programmas, lai uzlabotu izpratni par ietekmi un neaizsargātību un atbalstītu pielāgošanās pasākumus meža nozarē; aicina Komisiju atbalstīt tādu projektu iekļaušanu daudzgadu pētniecības un tehnoloģijas attīstības plānā, kas saistīti ar zināšanām par meža ekosistēmām un to spēju pielāgoties klimata pārmaiņu sekām;
Asks the Member States to set up joint long-term research programmes to improve understanding of impacts and vulnerability and to support adaptation measures in the forest sector; calls on the Commission to promote the inclusion in the multiannual framework for research and technological development of projects relating to the knowledge of forest ecosystems and their capacity for adapting to the consequences of climate change;
KLP 2. pīlārs
CAP P illar 2
52. atgādina, ka mežam ir būtiska nozīme sociālekonomisko un vides sabiedrisko labumu nodrošināšanā sabiedrības labklājībai un attīstībai, jo īpaši lauku reģionos; aicina Komisiju izstrādāt politikas pieeju, kurā būtu atzīta šī nozīme, vienlaikus ievērojot īpašnieku tiesības;
Recalls that forests play a key role in the provision of socio-economic and environmental public goods for the well-being of society and for development, particularly in rural areas; calls on the Commission to devise a policy approach which recognises this role, while respecting owners’ property rights;
55. tāpat kā Padome savos 2010. gada jūnija secinājumos vērš uzmanību uz to, ka mežu atstāšana novārtā var radīt nopietnas problēmas, jo turpmāk varētu nebūt iespējams nodrošināt, ka meži turpina pildīt savas funkcijas;
Draws attention, as the Council did in its conclusions of 11 June 2010, to the fact that serious problems can arise from forest abandonment insofar as it may no longer be possible to ensure that forests continue to perform their functions;
60. aicina lauku attīstības programmās iekļaut obligātus meža vides uzlabošanas un NATURA 2000 pasākumus un paredzēt platībatkarīgu atbalstu NATURA 2000 tīklam tiešo maksājumu veidā;
Calls for the mandatory inclusion of forest environment and Natura 2000 measures in rural development programmes, and for area-based support for the Natura 2000 network under direct payments;
Civilā aizsardzība un ugunsgrēku novēršana
Civil protection and fire prevention
Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu „Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai” ( P7_TA-PROV(2010)0326 ). ieteikumus par dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu novēršanu, it īpaši tos, kas attiecas uz atbalsta sniegšanu apmežošanas/meža atjaunošanas shēmām, piešķirot prioritāti vietējām sugām un jauktu koku mežiem, lai veicinātu bioloģisko daudzveidību un uzlabotu izturību pret ugunsgrēkiem, vētrām un slimībām; vērš uzmanību arī uz papildu grūtībām, ar ko saskaras salas un attālākie reģioni cīņā ar ugunsgrēkiem; aicina nodrošināt īpašu attieksmi pret šiem reģioniem, izmantojot dažādos pieejamos finanšu instrumentus, tostarp Solidaritātes fondu;
European Parliament resolution of 21 September 2010 on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters ( P7_TA-PROV(2010)0326 ). , especially those concerning support for afforestation/reafforestation schemes giving preference to local species and mixed forests, in the interests of biodiversity and improved resistance to fires, storms and diseases; also draws attention to the added difficulties faced by islands and the outermost regions in tackling fires; calls for such regions to be given special treatment through the various financial instruments available, including the Solidarity Fund;
Ziņošana par emisijām un to uzskaite
Emissions reporting and accounting
70. atzīst problēmas, kas saistītas ar priekšlikumu par LULUCF iespējamo iekļaušanu lēmumā par kopīgiem centieniem noteiktajos dalībvalstu mērķos; it īpaši pauž bažas par to, ka atšķirības starp uzskaites precizitāti un augstas pakāpes dabiskajām novirzēm var apdraudēt lēmumā paredzēto atbilstības sistēmu; tāpēc aicina atsevišķi noteikt mērķus attiecībā uz LULUCF ;
Acknowledges the challenges associated with any consideration of inclusion of LULUCF in Member States’ targets under the Effort Sharing Decision; is concerned in particular that differences in accounting precision and a large degree of natural variation could undermine the compliance regime under that Decision; calls therefore for separate targets for the LULUCF sector;
Ārējā dimensija
External d imension
76. norāda, cik liela nozīme ir globālai sadarbībai — gan administratīvā, gan pētījumu līmenī — standartu noteikšanā un labas prakses un tehnoloģijas, kā arī zinātības nodošanā, jo īpaši saistībā ar REDD (atmežošanas un meža degradācijas radīto emisiju samazināšanas) sistēmu; turklāt norāda, ka taisnīgu REDD sniegto labumu sadali nevar panākt bez aktīvas sadarbības un labas prakses apmaiņas; uzsver GMES (globālās uzraudzības videi un drošībai) programmas nozīmi apmežoto platību kartēšanā, uzraudzībā un reģistrēšanā Eiropas un starptautiskā mērogā un ieguldījumu, ko šādi gūtā informācija var sniegt ANO sarunās par klimata pārmaiņām;
Notes the importance of global cooperation, at both administrative and research level, on standard setting, best practices and transfers of technology and scientific know-how, especially in the context of the REDD (Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation) system; also points out that fair sharing of the benefits of the REDD system cannot be achieved without active cooperation and the exchange of best practices; stresses the importance of the GMES (Global Monitoring for Environment and Security) programme in the charting, surveillance and recording of forest areas at European and international level and the contribution that the information thus gathered can make to the UN negotiations on climate change;
ES mežu stāvoklis un apsaimniekošana
EU forests: state and governance
ES meži un citas meža zemes aizņem vairāk nekā 42 % no ES teritorijas
EU Forests and other wooded land cover account for more than 42 % of the EU's surface
Meži nodrošina iztiku miljoniem strādnieku, uzņēmēju un 16 miljoniem meža īpašnieku.
Forests provide livelihoods for millions of workers, entrepreneurs and 16 million forest owners.
Koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība nodrošina vairāk nekā 2 miljonus darba vietu, lielākoties MVU, un tās apgrozījums ir 300 miljardi eiro.
The forest-based industries (FBIs) provide more than 2 million jobs, mostly in SMEs, and have a €300 billion turnover.
Mežu apsaimniekošanā ir nodarbināti 350 000 cilvēku
350.000 people are employed in forest management
Zaļā grāmata „Meža aizsardzība un meža informācija ES − gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām” un Komisijas dienestu darba dokuments (COM(2010)66 galīgā redakcija),/SEC(2010)163 .
Green Paper On Forest Protection and Information in the EU: Preparing forests for climate change and Commission staff working document COM(2010)66 final/SEC(2010)163 .
Turklāt 40 % ES meža ir valsts īpašumā.
In addition, 40% of EU forests are state-owned.
Mežizstrādes apjoma un krājas pieauguma attiecība ir stabila aptuveni 60 % robežās
The EU ratio of felling to increment is stable at around 60%
Tiek prognozēts, ka šī attiecība dažās valstīs varētu palielināties, pārsniedzot 100 %, tādējādi izraisot koksnes krājas samazināšanos pēc 2020. gada
This ratio is projected to increase in several countries to over 100 %, causing a decline in growing stock after 2020
UNECE/FAO, 2006 - Outlook for the development of European forest resources; a study prepared for the European Forest Sector Outlook Study .
UNECE/FAO, 2006 - Outlook for the development of European forest resources; a study prepared for the European Forest Sector Outlook Study .
Eiropas mežus var iedalīt piecās bioklimatiskajās zonās — boreālā, okeāniskā mērena klimata zona, kontinentāla mērena klimata zona, Vidusjūras un kalnu zona
European forests can be grouped in five bioclimatic zones: the Boreal, Temperate Oceanic, Temperate Continental, Mediterranean and Mountain zones
Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātam ziņojums par klimata pārmaiņu ietekmi uz Eiropas mežiem un iespējām pielāgoties šīm pārmaiņām (AGRI-2007-G4-06) , kas atbilst mežu tipoloģijai, ko izstrādāja EVA , lai palīdzētu politikas lēmumu pieņemšanā
Report to the European Commission DG for Agriculture and Rural Development “Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation (AGRI-2007-G4-06) compatible with the EEA’s forest typology, developed to guide policy decisions
EVA Tehniskais ziņojums Nr. 9/2006 „Eiropas mežu tipi — Ilgtspējīgas mežu pārvaldības ziņošanas un politikas kategorijas un veidi” .
EEA Technical report No 9/2006 “European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy” .
Eiropas meži un mežsaimniecība tiek pārvaldīti ar dažādiem reģionāliem un valsts modeļiem, kas sagrupēti atbilstīgi orientācijai — vai nu uz ražošanu, vai aizsargāšanu
European forests and forestry are governed by a variety of regional and national models, grouped according to their productive or protective orientation
Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta 2009. gada ziņojums par ES politikas iespējām, lai aizsargātu Eiropas mežus no kaitīgas ietekmes (ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
2009 report to the European Commission DG Environment “EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts”(ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
Meži nodrošina gan resursus, gan ekosistēmiskās funkcijas.
Forests provide both resources and ecosystem functions.
Apdraudējums mežam
Threats to forests
Klimata pārmaiņu izraisītais apdraudējums iedalāms divās kategorijās — abiotiskais (vētras, vējgāzes, sausums, ugunsgrēku riska palielināšanās) un biotiskais (kaitēkļi, sēnīšu slimības).
Climate-related threats are broadly grouped as abiotic (storms, windthrows, drought, fire risk increase) and biotic (pests, fungal disease).
Šo apdraudējumu ietekme savstarpēji pastiprina viena otru, piemēram, kaitēkļu gadījumā — paaugstinātas gaisa temperatūras dēļ garāki kļūst vairāku patogēnu sugu vairošanās cikli.
Their effects are mutually reinforcing, as in the case of pests: higher temperatures lead to longer reproductive cycles of several pathogenic species.
Vasarā, trūkstot nokrišņiem, tiek ietekmēta meža ražība visās zonās, izņemot boreālo zonu.
Lack of summer precipitation is affecting forest productivity in all zones but the Boreal.
Tiek prognozēts, ka visā kontinentālajā Eiropā samazināsies gan skujkoku mežu platība, gan ražība.
Coniferous forest is expected to decrease in area and productivity throughout continental Europe.
Sagaidāms, ka zemākās teritorijās parastā egle vairs nebūs izmantojama koksnes iegūšanai un dižskābardis izzudīs Vidusjūras zonā .
Spruce is expected to become unsuitable as crop species in lower elevations and beech is expected to disappear in the Mediterranean zone.
Kalnu zonā sausuma izraisītais stress ietekmē visu galveno koku sugu augšanu un dzīvotspēju .
In the mountain zone, drought stress is affecting growth and vitality of all major tree species.
Visā Eiropā krasi samazināsies tādu meža produktu, kas nav koksne, pieejamība, piemēram, sēņu, korķa un augu pieejamība.
Production of non-wood forest products such as mushrooms, cork and herbs will be drastically reduced throughout Europe.
Nav vēl zināms, kā boreālos mežus ietekmēs kaitēkļu masveida ekspansija ziemeļu virzienā.
For Boreal forests, the effects of expected mass outbreaks of pests due to their northward expansion remain unknown.
Turklāt siltāku ziemu dēļ un jutības pret vējgāzēm dēļ, samazinās meža izstrādāšanas iespējas .
In addition, milder winters and susceptibility to windthrows result in decreased access for logging .
Sagaidāms, ka šajā pašā zonā līdz 2100. gadam bērzu meži saruks līdz pat 1/10 daļai no to pašreizējās platības
In the same zone, birch forests are expected to shrink to 1/10 of their present area by 2100
Visā kontinentālajā Eiropā pieaug meža ugunsgrēku apdraudējums , jo īpaši Vidusjūras zonā, līdztekus neparedzamiem kaitēkļu invāzijas uzliesmojumiem, kas skartu visas sugas .
Risk of fire is increasing throughout continental Europe, particularly in the Mediterranean, along with unpredictable pest outbreaks for all tree species.
Ir arī sagaidāms, ka minētajā zonā pilnībā izzudīs dižskābarži .
In this zone, beech is expected to virtually disappear.
Kaitēkļu invāzijas uzliesmojumi ietekmēs visus skujkoku mežus.
Pest outbreaks will impact all coniferous forests.
Mežu sadrumstalotība , kas palielina savvaļas teritoriju saskari ar urbānajām zonām, ir viens no galvenajiem kontinentālo mežu apdraudējumiem.
Forest fragmentation , which increases wildland interface with rural and urban areas, poses a major threat for continental forests.
Šī apdraudējuma ietekmē meži izkalst un mainās sugu kompozīcija.
The above is resulting in forest dieback and shifts in species composition.
Ir ļoti maz pētījumu par apdraudējumu plašai sabiedrībai, ja tiek zaudētas aizsargājošās funkcijas, ko nodrošina mežs.
Few studies exist on threats to the wider public through loss of protective functions.
Kalnu zonā, samazinoties iespējām absorbēt ūdeni no virsotnēm, ir sagaidāms, ka tiks traucētas daudzas aizsargājošās funkcijas (jo īpaši attiecībā uz plūdiem un ūdens kvalitāti).
For the mountain zone, reduced ability to dampen runoff peaks is expected to impact various protective functions (especially with regard to floods and water quality).
Vidusjūras zonā ugunsgrēki un plūdi veicinās eroziju, jo tiks samazināta augu reģenerācija un tādējādi vēl smagāka kļūs pārtuksnešošanās problēma.
In the Mediterranean, fires combined with flooding lead to erosion, due to reduced plant regeneration, aggravating desertification.
Enerģētikas nozares pieprasījums pēc koksnes biomasas ir jauns apdraudējums mežiem un tradicionālajai koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībai.
Energy sector demand for woody biomass is emerging as a threat for forests and traditional FBIs.
Pieņēmumā, ka koksnes biomasas enerģija ir oglekļa neitrāla
The assumption of carbon neutrality for woody biomass
Atjaunojamās enerģijas Direktīva 2009/28/EK. , tiek ignorēti ilgie laika periodi, kas nepieciešami, lai no jauna absorbētu „oglekļa parādu”, kas atkarīgi no koku ražīguma, kā arī zemes iepriekšējā izmantojuma un apsaimniekošanas
Renewable Energy Directive 2009/28 EC neglects extended timeframes needed to re-absorb the “carbon debt“, which depends on tree productivity and previous land use and management
Šis apdraudējums ir saistīts arī ar līdzīgiem trūkumiem UNFCCC/LULUCF noteikumos.
This threat is linked to similar deficiencies in UNFCCC/LULUCF provisions.
ES nostāja
EU perspective
Kopējās politikas, kuras ietekmē mežus, ir KLP (8 miljardi eiro 2. pīlārā), vides politika (visvairāk bioloģiskās daudzveidības un ūdens jomā), enerģētikas, rūpniecības, tirdzniecības, pētniecības un kohēzijas politika, tostarp reģionālās politikas un solidaritātes fonds, un bieži starp šiem politikas virzieniem nav saskaņotības mežu jautājumos.
Common policies affecting forests include the CAP (8bn € in pillar 2), environmental policy (most notably biodiversity and water), energy, industry, trade, research, and cohesion policies, including regional policy and the solidarity fund, often with a lack of coherence with regard to forest protection.
Padomes un Eiropas Parlamenta apņemšanās aizsargāt mežus ir pausta regulās par ugunsgrēku novēršanu(2158/1992), par monitoringu (2152/2003), kā arī par pienākumiem tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (995/2010), kas pieņemtas saskaņā ar LES 175. pantu — tagad LESD 192. pantu
Council and EP commitment to forest protection has been expressed by regulations on fire prevention (2158/1992), monitoring (2152/2003) and due diligence for timber operators (995/2010) on the basis of Art. 175 TEU, now 192 TFEU
Skatīt aarī Eiropas Savienības Tiesas nolēmumus lietās 164/97 un 165/97 .
See also, ECJ rulings in cases 164/97 and 165/97 .