natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Par urbanizācijas aģentu lomu un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem vietējās pašvaldības piešķir tiem pasūtījumus, ir iesniegti daudzi lūgumraksti, un pašlaik par to notiek pārkāpumu tiesvedība EK Tiesā.
The role of the urbanising agent and the conditions under which tenders have been granted to them by local authorities has been the subject of many petitions and is currently the subject of infringement proceedings before the European Court of Justice.
Tāpēc referente neturpinās komentārus, pieminot tikai, ka komiteja tāpat kā daudzi lūgumrakstu iesniedzēji pilnībā atbalsta Eiropas Komisiju šajā sakarā.
For that reason your rapporteur will not comment any further except to say that the Committee has supported the European Commission fully with this action as have many petitioners.
Komiteja saprot un atbalsta Spānijas iestāžu centienus saglabāt un pēc iespējas atjaunot piekrastes vidi.
The Committee understands and supports the Spanish authorities in their attempts to preserve and where possible restore the coastal environment.
Tomēr tā nesaprot, kāpēc 1988. gada Piekrastes likums pašlaik tiek atdzīvināts, lai gan tas praktiski nedarbojās trīsdesmit gadus, kad notika tik plaši postījumi.
What it fails to understand is why the 1988 Coastal Law has been resurrected at this stage, in this time, when it has been in practical abeyance for thirty years when so much devastation took place.
Kāpēc tā piemērošana ir tik neveikla un patvaļīga, kad tiek sagrauta tradicionālā piekrastes apbūve un tiek pieļauta jauna modernu mājokļu būve?
Why is its application such a shambles and so arbitrary when traditional coastal housing is being demolished and newly developed modern apartments being tolerated?
Kāpēc cilvēkiem pēdējos trīsdesmit gadus tika ļauts pirkt šādus īpašumus, ievērojot visas viņiem izvirzītās juridiskās prasības, lai mūsdienās tie saskartos ar likumu, kas ar atpakaļejošu spēku atņem tiem likumīgas īpašumtiesības?
Why were people allowed to buy such property during the last thirty years, respecting all the legal requirements with which they were faced, only to be confronted today with a law with retro-active effect which denies them the rights associated with legitimate ownership?
Tas, ka jāsoda spekulanti un īpašumu attīstītāji, kuriem bija juridiski resursi labākai informētībai, ir pamatoti; bet nav pamatoti, ka cilvēkiem (tāpat arī viņu ģimenēm un pēcnācējiem), kuri ir labticīgi nopirkuši īpašumu, ievērojot visas viņiem izvirzītās prasības, tiek atņemtas tiesības uz mājām.
That speculators and property developers who had the legal resources to know better should be penalised is reasonable; what is not is that people who have bought their property in good faith respecting all the demands made upon them should lose their rights, and that of their families and descendents to their homes.
Eiropas Komisija var izmantot pārkāpumu izskatīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka dalībvalsts izpilda Līgumā vai ES direktīvās noteiktos pienākumus.
The European Commission may use the infringement procedure to ensure the compliance of a Member State with its responsibilities under the Treaties or under the terms of EU Directives.
Eiropas Parlaments, kurā rīcībā nav šāda instrumenta, pienācīgi pamatotos gadījumos var izmantot savas budžeta lēmējiestādes tiesības, lai panāktu līdzīgus mērķus, ja nolemj tā rīkoties.
The European Parliament, which does not have this weapon at its disposal, may, in duly justifiable cases, use its budgetary authority to achieve similar ends if it decides to do so.
Šajā posmā pietiek norādīt, ka daudzos gadījumos apjomīgas urbanizācijas kopējā programmā ir iekļauti ES finansējuma elementi jaunai infrastruktūrai, tāpēc Parlaments un tā Budžeta kontroles komiteja var izskatīt šādus gadījumus sīkāk, ja netiks gūti panākumi to jautājumu risināšanā, par kuriem lūgumrakstu iesniedzēji informējuši Eiropas Parlamentu.
Suffice it to say at this stage that there are many instances where massive urbanisation has incorporated elements of EU funding for new infrastructure into the overall programme to allow the Parliament, and its Budgetary Control Committee, to look into such cases more closely if progress is not made to resolve the issues raised by the petitioners with the European Parliament.
Protams, kā referente es ļoti ceru, ka tas nebūs nepieciešams.
As rapporteur I naturally very much hope that this will not be necessary.
Mr Marcin LIBICKI
Mr Marcin LIBICKI
Committee on Petitions
Committee on Petitions
Temats: atzinums vēstules formā par ziņojuma projektu par Spānijā notiekošās ekstensīvās urbanizācijas ietekmi uz Eiropas pilsoņu individuālajām tiesībām, vidi un ES tiesību aktu piemērošanu, pamatojoties uz saņemtajiem lūgumrakstiem (Lūgumraksti Nr. 00/00 un Nr. 00/00) ( 2008/2248(INI) )
Subject: Opinion in the form of a letter on the draft report on the impact of extensive urbanization in Spain on individual rights of European citizens, on the environment and on the application of EU law, based upon petitions received (Petitions 00/00 and 00/00 ) ( 2008/2248(INI) )
Godātais M. Libicki !
Dear Mr Libicki,
Juridiskajai komitejai ir šādi apsvērumi par dažiem stingri juridiskiem minētā ziņojuma projekta aspektiem.
The Committee on Legal Affairs has the following observations to make on certain strictly legal aspects of the draft report cited above.
Ziņojuma projekts, ko sagatavoja Lūgumrakstu komitejas referente, satur atsevišķus nepareizus priekšstatus par valsts tiesību aktu darbības jomu un piemērošanu, kas var maldināt lasītājus, pārspīlējot to, ko Eiropas Savienība var izdarīt gadījumos, ja ir aizdomas, ka dalībvalsts vai tās iestādes ir rīkojušās pretrunā pamattiesībām, kas noteiktas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
The draft report drawn up by the rapporteur of the Petitions Committee contains certain misconceptions as to the scope and applicability of national law which are liable to mislead its readers into overestimating what the European Union can do in cases where a Member State or national authorities have allegedly acted in breach of fundamental rights as set out in the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and the Charter of Fundamental Rights of the European Union .
Lai Kopienas iestādes (Komisija, Tiesa) varētu šādos apstākļos veikt pasākumus pret dalībvalsti, pamattiesību pārkāpumam jābūt saistītam ar Kopienas kompetences īstenošanu.
In order for the Community institutions (the Commission, the Court of Justice) to be able to act against a Member State in such circumstances, the violation of a fundamental right must be referable to the exercise of Community competence.
Ar to, ka dažas no personām, kas, iespējams, cietušas zaudējumus ECPAK un hartā noteikto pamattiesību iespējamu pārkāpumu rezultātā, ir izmantojušas Kopienā noteiktās brīvas pārvietošanās vai uzņēmējdarbības tiesības, nepietiek, lai jautājums būtu Kopienas jurisdikcijā.
The mere fact that some of the persons who purportedly suffered injury as a result of an alleged infringement of a fundamental right enshrined in the ECHR and the Charter had exercised their Community rights of free movement or freedom of establishment does not suffice to bring the matter within the jurisdiction of the Community.
Attiecībā uz iespējamo īpašumtiesību pārkāpumu (ECPAK pirmā protokola 1. pants) ziņojuma projektā nav norādīts jelkāds sakars ar Kopienas tiesību aktiem.
As regards the alleged breach of the right to property (Article 1 of the first Additional Protocol to the ECHR), the draft report fails to show any connection whatsoever with Community law.
Šis Līgums nekādi neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kas reglamentē īpašumtiesību sistēmu.
This Treaty shall in no way prejudice the rules in Member States governing the system of property ownership.
Šī judikatūra attiecas uz gadījumiem, kad Kopiena, īstenojot Kopienas kompetenci (attiecībā uz preču brīvu apriti utt.), ir centusies kaut kādā veidā ietekmēt, ierobežot vai kontrolēt īpašumtiesību izmantošanu, ko atļauj ECPAK pirmā protokola 1. pants.
That case-law is concerned with instances where the Community, in the exercise of Community competence (over free movement of goods, etc), purported in some way to influence or limit or control the exercise of property rights, as is permitted by Article 1 of the first Additional Protocol to the ECHR.
Patiešām, tā kā Tiesa ir konsekventi atzinusi, ka, lai gan īpašumtiesības ir daļa no Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem, tās nav absolūtas tiesības un ir aplūkojamas no to sociālo funkciju viedokļa, un tā kā tādējādi to izmantošana var būt ierobežota, ja šie ierobežojumi faktiski atbilst Kopienas vispārējo interešu mērķiem un neizraisa neproporcionālu un nepieņemamu iejaukšanos, mazinot garantēto tiesību nozīmi (Lieta C-491/01 British American Tobacco (Investments) un Imperial Tobacco , 2002, ECR I-11453).
Indeed, as the Court has consistently held, "while the right of property forms part of the general principles of Community law, it is not an absolute right and must be viewed in relation to its social function and whereas, consequently, its exercise may be restricted, provided that those restrictions in fact correspond to objectives of general interest pursued by the Community and do not constitute a disproportionate and intolerable interference, impairing the very substance of the rights guaranteed" (Case C-491/01 British American Tobacco (Investments) and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453).
Tikai kā pēdējo līdzekli, kad visas valstī pieejamās iespējas ir izsmeltas, var izmantot iespēju iesniegt lietu Eiropas Cilvēktiesību tiesā.
It is only in the last resort when all national remedies have been exhausted that it is possible to take a case to the European Court of Human Rights.
Īsāk sakot, veicot nekustamā īpašuma atpirkšanu piespiedu kārtā, Spānijas iestādes rīkojas saskaņā ar Spānijas Konstitūciju un likumiem, kas pieņemti saskaņā ar attiecīgajiem Konstitūcijas noteikumiem.
The long and short of it is that, in carrying out the compulsory purchase of real property, the Spanish authorities act in pursuance of the Spanish Constitution and laws enacted pursuant to the relevant provision of the Constitution.
Tas, ka daži no izskatāmo pasākumu skartajiem cilvēkiem ir Savienības pilsoņi, kas izmantojuši vienu no Līgumā noteiktajām brīvībām, šo lietu nekādā veidā neietekmē.
The fact that some of the people affected by the measures in question were Union citizens who had exercised one of the freedoms granted by the Treaty has no bearing on the matter.
Pareizais veids, kā meklēt pārsūdzības iespēju, ir vērsties Spānijas tiesās un galu galā, kad visas iespējas valstī ir izsmeltas, vērsties Cilvēktiesību tiesā Strasbūrā.
The proper means of seeking redress is through the Spanish courts and, ultimately, once all domestic remedies have been exhausted, the Court of Human Rights at Strasbourg.
Visbeidzot, ziņojuma projektā pieminēts process, ko Komisija ierosinājusi pret Spāniju par iespējamiem publiskā iepirkuma direktīvas pārkāpumiem.
Lastly, the draft report refers to proceedings brought by the Commission against Spain for alleged infringements of the public procurement directive.
Tomēr ir apšaubāms, vai pastāv pietiekama cēloņsakarība starp šīs direktīvas iespējamu nepareizu īstenošanu un zaudējumiem, kas varbūt nodarīti lūgumrakstu iesniedzējiem.
However, it is doubted whether there is a sufficient causal relationship between the alleged improper implementation of that Directive and the damage allegedly sustained by the petitioners.
Noslēgumā, pēc jautājuma izskatīšanas 2009. gada 12. februāra sanāksmē, Juridiskā komiteja ar 13 balsīm „par”
In conclusion, after examining the issue at its meeting of 12 February 2009, the Committee on Legal Affairs, by 13 votes in favour
Piedalījās šādi komitejas locekļi: Alin Lucian Antochi (prieksēdētāja v. i.), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (priekšsēdētāja vietniece), Francesco Enrico Speroni (priekšsēdētāja vietnieks), Monica Frassoni (referente), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas, Jaroslav Zvěřina . un nevienam neatturoties pieņēma ieteikumu Jūsu komitejai, kas ir par šo jautājumu atbildīgā komiteja, izskatīt minēto priekšlikumu, ievērojot sniegtos ieteikumus.
The following Members were present: Alin Lucian Antochi (acting Chair), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (Vice-Chair), Francesco Enrico Speroni (Vice-Chair), Monica Frassoni (rapporteur), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas, Jaroslav Zvěřina. and no abstentions, recommends that your committee, as the committee responsible, proceed to examine the above proposal in keeping with its suggestions.
par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par Kohēzijas politikas nākotnes reformu
on Green Paper on Territorial Cohesion and the state for the debate on the future reform of Cohesion policy
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnija Piekto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju „Reģionu izaugsme — Eiropas izaugsme” ( COM(2008)0371 ) (Piektais progresa ziņojums),
– having regard to the Commission's fifth progress report of 19 June 2008 on economic and social cohesion - Growing regions, growing Europe ( COM(2008)0371 ) (Fifth Progress Report),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju „Teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana” ( COM(2008)0616 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 6 October 2008 on Territorial Cohesion-Turning territorial diversity into strength ( COM(2008)0616 ) (Green Paper),
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2008. gada 14. novembra darba dokumentu „Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums” ( SEC(2008)2868 ) (Komisijas ziņojums par reģioniem 2020. gadā),
– having regard to the Commission staff working document of 14 November 2008 on Regions 2020 - an assessment of Future Challenges for EU Regions ( SEC(2008)2868 ) (Commission Report on Regions 2020),
- ņemot vērā EK līguma 158. un 159. pantu un 299. panta 2. punktu,
- having regard to Articles 158 and 159 and Article 299(2) of the EC Treaty,
- ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. maija Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju ( COM(2007)0273 ),
- having regard to the Commission's fourth Report of 30 May 2007 on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 )
– ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu un Leipcigas hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību, kā arī Teritoriālās attīstības rīcības programmas īstenošanu,
– having regard to the Territorial Agenda of the EU and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities, and the implementation of the Action Programme of the Territorial Agenda,
– ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Ceturto ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju
– having regard to its resolutions of 21 February 2008 on the fourth report on economic and social cohesion
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0068 . (rezolūciju par Ceturto progresa ziņojumu), 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Teritoriālās programmas un Leipcigas hartas īstenošanu — Eiropas telpiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas rīcības programmas izstrādi
Texts adopted, P6_TA(2008)0068 . (resolution on the Fourth Progress Report), of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter: Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0069 . , un 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par pārvaldību un partnerību reģionālās politikas jomā valstu, reģionu un projektu līmenī
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . , and of 21 October 2008 on governance and partnership
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0492 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0492 . ,
– ņemot vērā Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla ( ESPON ) ziņojumu „Teritorijas attīstības izredzes – Eiropas teritoriālās attīstības scenāriji” un Eiropas Parlamenta ziņojumu „Reģionālās atšķirības un kohēzija: kādai jābūt nākotnes stratēģijai?”,
– having regard to the report by the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) entitled 'Territorial Futures - Spatial scenarios for Europe and that of the European Parliament Regional Disparities and Cohesion: what Strategies for the Future?',
– ņemot vērā secinājumus, kas tika pieņemti Konferencē par teritoriālo kohēziju un kohēzijas politikas nākotni, kura notika 2008. gada 30. un 31. oktobrī Parīzē,
– having regard to the conclusions of the Conference on territorial cohesion and the future of cohesion policy held in Paris on 30 to 31 October 2008,
– ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 28. septembra rezolūciju par teritoriālās kohēzijas nozīmi reģionālajā attīstībā
– having regard to its resolution of 28 September 2005 on the role of territorial cohesion in regional development
– ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0083/2009 ),
– having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure, having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6-0083/2009 ),
A. tā kā visas ES dalībvalstis vēl nav ratificējušas Lisabonas līgumu, kurā kā viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem līdztekus ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai ir ietverta arī teritoriālā kohēzija;
A. whereas the Lisbon Treaty, which enshrines territorial cohesion as among the fundamental objectives of the European Union alongside economic and social cohesion, has not yet been ratified by all EU Member States,
B. tā kā teritoriālās kohēzijas jēdziens ir bijis netieši iekļauts kohēzijas politikā kopš tās izveides un ir šīs politikas attīstības centrā; tā kā Lisabonas līgumā un Zaļajā grāmatā šis jēdziens ir padarīts redzamāks un skaidrāks;
B. whereas the concept of territorial cohesion has been implicit in cohesion policy since its inception and at the core of its development; whereas the Lisbon Treaty and the Green Paper have made the concept more visible and explicit,
C. tā kā ES kohēzijas politika joprojām ir viens no Eiropas integrācijas procesa pamatiem un viens no veiksmīgākajiem ES politikas virzieniem, ar kuru veicina ārkārtīgi atšķirīgu reģionu konverģenci un stimulē izaugsmi un nodarbinātību; tā kā ES kohēzijas politika ir visredzamākā, taustāmākā un izmērāmākā Eiropas solidaritātes un taisnīguma izpausme un tā kā teritoriālā kohēzija kā ES kohēzijas politikas neatņemama sastāvdaļa ir balstīta uz tiem pašiem principiem;
C. whereas the EU cohesion policy remains an essential pillar in the process of European integration and one of the most successful EU policies, by facilitating convergence between increasingly diverse regions and stimulating growth and employment; whereas the EU cohesion policy is the most visible, tangible and quantifiable expression of European solidarity and equity, and whereas territorial cohesion, as an integral part of the EU cohesion policy, is based on the same principles,
D. tā kā par spīti ievērojamam uzlabojumam, kas Eiropas Savienībā panākts konverģences jomā, pēdējos ziņojumos par kohēziju tiek uzsvērts, ka palielinās Eiropas reģionu teritoriāla nevienlīdzība, piemēram, attiecībā uz pieejamību, kas jo īpaši skar ES reģionus ar strukturāliem trūkumiem, bet kas vērojama arī reģionu līmenī un ES teritorijā un kas tādējādi varētu izraisīt teritoriālo segregāciju un palielināt labklājības līmeņa atšķirības ES reģionos;
D. whereas, despite significant progress made in terms of convergence in the European Union, the most recent cohesion reports highlight a trend towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged EU regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to phenomena of spatial segregation and widen the differences in the levels of prosperity of the EU regions,
E. tā kā, īstenojot ES kohēzijas politiku, ir veiksmīgi izveidota nozīmīga sinerģija ar citām Kopienas politikām, lai stiprinātu to praktisko ietekmi un radītu priekšrocības Eiropas Savienības pilsoņiem, un tā kā, piemēram, kohēzijas politikas un pētniecības un jauninājumu jeb Lisabonas stratēģijas sinerģija ir ļāvusi gūt taustāmus pozitīvus rezultātus, kuri jāapstiprina un jāpaplašina;
E. whereas the EU cohesion policy has already been successful in creating some important synergies with other Community policies with the aim of increasing their impact on the ground and for the benefit of citizens of the Union and whereas, for example, synergies between cohesion policy and research and innovation or the Lisbon Strategy, and synergies at cross-border level, have delivered tangible positive results that must be confirmed and expanded,
Statuss debatēm par ES kohēzijas politikas nākotni
State of the debate about the future of the EU cohesion policy
2. atzinīgi vērtē to, ka šie secinājumi ļoti lielā mērā atbilst viedoklim, ko tas paudis rezolūcijā par Ceturto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju; atgādina, ka šī rezolūcija bija Parlamenta pirmais ieguldījums sabiedriskajās debatēs;
Welcomes the fact that those conclusions correspond to a very large extent to the view expressed in its resolution on the Fourth Progress Report on economic and social cohesion; recalls that that resolution represented the first contribution of the Parliament to the public debate;
4. uzskata, ka teritoriālajai kohēzijai ir centrāla nozīme ES kohēzijas politikas mērķu sasniegšanā, jo tā pastiprina gan ekonomisko, gan sociālo kohēziju; uzsver, ka, īstenojot teritoriālo kohēziju, efektīvi tiek novērstas attīstības atšķirības gan starp dalībvalstīm, gan arī pašās dalībvalstīs un reģionos; tādēļ uzskata, ka ES reģionālās politikas plānotajā reformā būtu jāiekļauj secinājumi, kas izdarīti pēc debatēm par Zaļo grāmatu;
Believes that territorial cohesion is a central pillar for achieving the objectives pursued by the EU cohesion policy, by reinforcing both economic and social cohesion; stresses that territorial cohesion contributes effectively to closing the development gaps between but also within Member States and regions; considers, therefore, that the future reform of EU regional policy should incorporate the conclusions of the debate on the Green Paper;
Zaļās grāmatas par teritoriālo kohēziju novērtējums
Assessment of the Green Paper on Territorial Cohesion
9. atzinīgi vērtē to, ka ir uzsākta teritoriālās kohēzijas sabiedriskā apspriešanās, kā tas tika prasīts Zaļajā grāmatā; uzskata, ka jebkuras sabiedriskās apspriešanās panākumi ir tieši saistīti ar iespējami plašāku dažādu ieinteresēto aprindu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; aicina kompetentās valsts, reģionālās un vietējās varas iestādes nekavējoties izplatīt attiecīgu informāciju, lai veicinātu izpratni par šī jaunā jēdziena svarīgumu;
Welcomes the launching of the public consultation on territorial cohesion, as requested in the Green Paper; considers that the success of any public consultation is directly linked with the widest possible participation of the different stakeholders and civil society; calls on the competent national, regional and local authorities to disseminate, without delay, the relevant information, in order to raise awareness about the importance of this new concept;
Teritoriālās kohēzijas jēdziena analīze
Analysis of the concept of Territorial Cohesion