natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpat tas palīdzēs ierobežot negodīgu konkurenci, apgrūtināt nelegāla darba praksi un kavēt darba ņēmēju no trešām valstīm ekspluatāciju un sociālo atstumtību.
Such recognition will also help reduce unfair competition, deter illegal work and stop third-country workers from suffering exploitation at work and social exclusion.
Minimālā tiesību kopuma izstrāde ir svarīga, lai izveidotu vienotu noteikumu kopumu visā Eiropas Savienībā attiecībā uz likumīgiem darba ņēmējiem no trešām valstīm neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī viņi ir nodarbināti.
A set of minimum rights must be established in order to create a uniform set of rules applicable across the EU for third-country nationals legally working there, regardless of the Member state in which they live.
Izveidot šo tiesību kopumu visiem likumīgajiem migrantiem bez izņēmumiem un ar minimālām atkāpēm ir nepieciešams, lai izpildītu mūsu saistības attiecībā uz integrāciju un to darba ņēmēju tiesībām, kuri likumīgi strādā Eiropas Savienībā, tādējādi atzīstot viņu tiesības uz cieņu un viņu ieguldījumu ES ekonomiskajā un sociālajā attīstībā.
We must adopt this set of rights, covering all legal migrants without exception and with a minimum of derogations, if we want to keep our promises on respect and social integration for legal workers in Europe, thereby showing respect for their dignity and recognising their contribution to the economic and social development of our continent.
Atzinuma sagatavotājs iebilst Komisijas priekšlikumam saglabāt būtiskus aizsardzības aspektus dalībvalstu kompetencē.
Your rapporteur also takes issue with the Commission’s proposal for essential elements of the protection of such migrants to be left to the Member States’ discretion.
Ir skaidrs, ka situācija darba tirgū un nepieciešamība pēc ārvalstu darbaspēka, kā arī tā kvalifikācijas līmenis dažādās dalībvalstīs atšķiras.
It is quite clear that the labour market situation and requirements for foreign labour, whether skilled or unskilled, differ from Member State to Member State.
Tomēr dažādā vidē ir lietderīgi un nepieciešams noteikt minimālu kopēju standartu, lai varētu veiksmīgi īstenot kopēju, saskaņotu un taisnīgu migrācijas politiku, kas sniegtu efektīvu ieguldījumu migrantu sociālajā un profesionālajā integrācijā.
However, in such a diverse context it would be both useful and necessary to define common minimum standards so as to pave the way for a coherent and fair single European policy on migration capable of contributing in a meaningful way to the integration of migrants into both society and the world of work.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Šādu noteikumu mērķis ir izveidot ES teritorijā līdzvērtīgus spēles noteikumus , atzīt, ka trešo valstu valstspiederīgie, kuri likumīgi strādā kādā dalībvalstī, dod savu ieguldījumu Eiropas ekonomikā ar darbu un nodokļu maksājumiem, kā arī kalpot par garantiju tam, ka tiek mazināta negodīga konkurence starp valsts pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas rodas pēdējo iespējamas ekspluatācijas rezultātā.
Such provisions are intended to establish a level playing field within the EU, to recognize that such third-country nationals legally working in a Member States contribute to the European economy through their work and tax payments and to serve as a safeguard to reduce unfair competition between own nationals and third-country nationals resulting from possible exploitation of the latter.
Lai turpmāk veicinātu saskaņotu imigrācijas politiku, mazinātu atšķirības tiesībās, kas piešķirtas ES pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi strādā, un papildinātu esošo acquis imigrācijas jomā, jānosaka tiesību kopums sociālo un ekonomisko, kā arī darba tiesību jomā, jo īpaši tādā formā, kas precizē politikas jomas, kurās tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret trešo valstu darba ņēmējiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstī, bet vēl nav ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu.
With a view to pursuing further development of a coherent immigration policy, narrowing the rights gap between EU citizens and third-country nationals legally working and complementing the existing immigration acquis a set of socio-economic and labour-law rights should be laid down in particular in the form of specifying the policy fields where equal treatment with own nationals is provided for third-country workers legally admitted in a Member State but not yet long-term residents.
Šādu noteikumu mērķis ir ieviest ES teritorijā minimālo taisnīguma līmeni , atzīt, ka trešo valstu valstspiederīgie, kuri likumīgi strādā kādā dalībvalstī, dod savu ieguldījumu Eiropas ekonomikā ar darbu un nodokļu maksājumiem, kā arī kalpot par garantiju tam, ka tiek mazināta negodīga konkurence starp valsts pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas rodas pēdējo iespējamas ekspluatācijas rezultātā.
Such provisions are intended to introduce a minimum level of fairness within the EU, to recognise that such third-country nationals legally working in Member States contribute to the European economy through their work and tax payments and to serve as a safeguard to reduce unfair competition between own nationals and third-country nationals resulting from possible exploitation of the latter.
Neierobežojot nodarbinātības attiecību koncepcijas interpretāciju citos Savienības tiesību aktos, trešās valsts darba ņēmējs, kā noteikts šīs direktīvas 2. panta (b) punktā, ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, kurš tur likumīgi uzturas un kuram ir atļauts strādāt saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai praksi.
Without prejudice to the interpretation of the concept of employment relationship in other Union legislation, third-country worker, as laid down in Article 2(b) of this Directive, should mean any third-country national who has been admitted to the territory of a Member State, is legally resident and is allowed to work under national law or in accordance with national practice in that Member State.
Tam nevajadzētu atsaukties uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas legāli un ir likumīgi nodarbināti kādā dalībvalstī, neļaujot tiem baudīt vienlīdzīgu attieksmi ar izcelsmes dalībvalstu pilsoņiem viņu norīkošanas laikā, kā arī attiecībā uz nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, uz kuriem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā 1 .
This should not prevent third-country nationals who are legally residing and lawfully employed in a Member State and posted to another Member State from continuing to enjoy equal treatment with respect to nationals of the Member State of origin for the duration of their posting, in respect of those terms and conditions of employment which are not affected by the application of Directive 96/71/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 1996 concerning the posting of workers in the framework of the provision of services 1 .
Sociālā nodrošinājuma jomas ir definētas Padomes 1971 . gada 14. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma shēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā.
Branches of social security are defined in the Council Regulation (EEC) No 1408/71 of 14 June 1971 on the application of social security schemes to employed persons, to self-employed persons and to members of their families moving within the Community.
Sociālā nodrošinājuma jomas ir definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004 . gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu .
Branches of social security are defined in Regulation (EC) No 883/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the coordination of social security systems .
16.a Savienības tiesību akti neierobežo dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālās nodrošināšanas sistēmas.
(16a) Union law does not limit the power of the Member States to organise their social security schemes.
Ja saskaņošana nav izdarīta ES līmenī, katras dalībvalsts tiesību aktos jāparedz nosacījumi sociālās nodrošināšanas pabalstu piešķiršanai, kā arī pabalstu lielums un to piešķiršanas ilgums.
In the absence of harmonisation at Union level, it is for the legislation of each Member State to lay down the conditions under which social security benefits are granted, as well as the amount of such benefits and the period for which they are granted.
16.b Dalībvalstīm jāratificē Starptautiskā Konvencija par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1990. gada 18. decembrī.
(16b) Member States should ratify the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families, adopted by the General Assembly of the United Nations on 18 December 1990.
(b) „trešās valsts darba ņēmējs” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā un kuram ir atļauts likumīgi strādāt šajā dalībvalstī;
(b) " third-country worker" means any third-country national who has been admitted to the territory of a Member State and is allowed to work legally in that Member State;
(b) neierobežojot nodarbinātības attiecību jēdziena interpretāciju citos Savienības tiesību aktos, „trešās valsts darba ņēmējs” ir jebkurš trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā , kurš tur uzturas likumīgi un kuram ir atļauts strādāt saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem vai dalībvalsts praksi.
(b) " third-country worker" means , without prejudice to the interpretation of the concept of employment relationship in other Union legislation , any third-country national who has been admitted to the territory of a Member State , is legally resident and is allowed to work under national law or in accordance with national practice in that Member State;
b) personām, uz kurām attiecas Direktīva 96/71/EK, kamēr viņas ir norīkotas;
(b) covered by Directive 96/71/EC as long as they are posted;
b) personām, uz kurām attiecas Direktīva 96/71/EK, kamēr viņas ir norīkotas , un neskar dalībvalstu atbildību par trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi un pielaidi to darba tirgiem;
(b) covered by Directive 96/71/EC as long as they are posted and shall not affect the Member States’ responsibility for the access and admission of third-country nationals to their labour markets;
Ļoti svarīgi paskaidrot, ka direktīvas priekšlikums saistībā ar Direktīvu 96/71/EK neietekmē dalībvalstu atbildību par trešo valstu valstspiederīgo pielaidi savam darba tirgum.
It is very important to explain that the proposed Directive, in association with Directive 96/71/EC, does not affect the Member States’ responsibility for the admission of third-country nationals to their national labour markets.
Nedrīkst ierobežot dalībvalstu tiesības lemt, kam dot pielaidi savam darba tirgum.
The Member States’ right to decide who will be admitted to their labour markets must not be undermined.
12. pants ‑ 1. punkts ‑ a apakšpunkts
Article 12 ‑ paragraph 1 ‑ point a
a) darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā;
(a) working conditions, including pay and dismissal as well as health and safety at the workplace;
a) darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā , darba laiks, atvaļinājums un disciplinārās procedūras, ņemot vērā spēkā esošos vispārējos koplīgumus ;
(a) working conditions, including pay and dismissal as well as health and safety at the workplace , working time, leave and disciplinary procedures, taking into account general collective agreements in force ;
Ar šo grozījumu tiek paplašināta darbības joma attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi.
Extends the scope for equality of treatment.
12. pants ‑ 1. punkts ‑ e apakšpunkts
Article 12 – paragraph 1 – point e
e) sociālā nodrošinājuma jomas, kas noteiktas Padomes 1971. gada 14. jūnija Regulā ( EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma shēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā.
(e) branches of social security, as defined in Council Regulation (EEC) No 1408/71 of 14 June 1971 on the application of social security schemes to employed persons, to self-employed persons and to members of their families moving within the Community .
Attiecīgi piemēro Padomes Regulu ( EK) Nr. 859/2003, ar ko Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 noteikumus attiecina arī uz tiem trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem minētie noteikumi neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ ;
Regulation (EEC) No 859/2003, extending the provisions of Regulation (EEC) No 1408/71 and its implementing Regulation (EEC) No 574/72 to nationals of third countries who are not already covered by these provisions solely on the ground of their nationality shall apply accordingly ;
Jaunais tiesību akts par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu ir Regula (EK) Nr. 883/2004.
The new legislation on the coordination of social security systems will be (EC) 883/2004.
g) nodokļu priekšrocības;
(g) tax benefits;
g) nodokļu priekšrocības , ja darba ņēmēju attiecīgajā dalībvalstī uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju attiecībā uz nodokļiem ;
(g) tax benefits , in so far as the worker is deemed to be resident for tax purposes in the Member State concerned ;
12. pants ‑ 1. punkts ‑ h apakšpunkts
Article 12 ‑ paragraph 1 ‑ point h
h) piekļuve precēm un pakalpojumiem un preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, kas pieejami sabiedrībai, tostarp mājokļa ieguves kārtība un atbalsts, ko sniedz nodarbinātības dienesti .
(h) access to goods and services and the supply of goods and services made available to the public including procedures for obtaining housing and the assistance afforded by employment offices.
h) piekļuve precēm un pakalpojumiem un preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, kas pieejami sabiedrībai, tostarp mājokļa ieguves kārtība un atbalsts, kā arī konsultāciju pakalpojumi, ko sniedz nodarbinātības dienesti , kā noteikts valsts tiesību aktos;
(h) access to goods and services and the supply of goods and services made available to the public including procedures for obtaining housing and the assistance and advice services afforded by employment offices as provided by national law .
12. pants ‑ 2. punkts ‑ c apakšpunkts
Article 12 ‑ paragraph 2 ‑ point c
c) ierobežojot 1. punkta h) apakšpunktā noteiktās tiesības uz valsts mājokļiem gadījumos, ja trešās valsts valstspiederīgais tās teritorijā uzturas vai viņam ir tiesības uzturēties vismaz trīs gadus;
(c) by restricting the rights conferred under paragraphs 1(h) in respect to public housing to cases where the third-country national has been staying or who has the right to stay in its territory for at least three years;
c) nosakot ierobežojumus pilnībā piemērot 1. punkta h) apakšpunktā noteiktās tiesības uz valsts mājokļiem gadījumos, ja trešās valsts valstspiederīgais tās teritorijā uzturas vai viņam ir tiesības uzturēties mazāk nekā trīs gadus;
(c) by imposing restrictions on the full application of the rights conferred under paragraphs 1(h) in respect to public housing to cases where the third-country national has been staying or who has the right to stay in its territory for less than three years;
Tehnisks grozījums, lai koriģētu to, ka Komisijas tekstā teikts pretējais vajadzīgajam, t. i., ka jāierobežo to trešo valstu valstspiederīgo tiesības, kuriem ir īslaicīgas uzturēšanās atļaujas.
This is a technical amendment intended to remedy the fact that the Commission text says the opposite of what it should say: i.e. it should restrict the rights of third-country nationals with short-term residence permits.
12. pants ‑ 2. punkts ‑ e apakšpunkts
Article 12 ‑ paragraph 2 ‑ point (e)
e) ierobežojot 1. punkta e) apakšpunktā noteiktās tiesības, izņemot tiesības uz bezdarbnieka pabalstu, attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti.
(e) by restricting the rights conferred under paragraphs 1(e) to third-country workers who are in employment except for unemployment benefits ;
e) izmantojot uzturēšanās kritērijus (pabalstiem saistībā ar uzturēšanos, nevis nodarbinātību), ja uzturēšanās atļauja izsniegta citiem, ar darbu nesaistītiem mērķiem, bet šī atļauja ļauj strādāt;
(e) by making use of residence criteria (for the residence-based benefits, but not employment-related benefits) if the residence permit is issued for the purposes other than work but the residence permit allows working ;
13. pants ‑ 1. punkts ‑ ba apakšpunkts (jauns)
Article 13 ‑ paragraph 1 ‑ point b a (new)
ba) šo direktīvu piemēro, neierobežojot tiesības un principus, kas noteikti 1961. gada 18. oktobrī pieņemtajā Eiropas Sociālajā hartā un 1977. gada 24. novembrī pieņemtajā Eiropas Konvencijā par viesstrādnieku juridisko statusu.
(ba) This Directive shall apply without prejudice to the rights and principles contained in the European Social Charter of 18 October 1961 and the European Convention on the legal status of migrant workers of 24 November 1977.
par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi
on Integrated Maritime Policy (IMP) - Evaluation of progress made and new challenges
Referente: Gesine Meissner
Rapporteur: Gesine Meissner
Atzinumu sagatavoja (*): Antonello Antinoro , Zivsaimniecības komiteja
Rapporteur for the opinion (*): Antonello Antinoro, Committee on Fisheries
Zivsaimniecības komitejaS ATZINUMS (*)...............................................................16
OPINION of the Committee on Fisheries ( * ) ..........................................................16
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................20
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................20
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā
– having regard to Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” ( COM(2007)0575 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘An Integrated Maritime Policy for the European Union’ ( COM(2007)0575 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Progresa ziņojums par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku” ( COM(2009)0540 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Progress Report on the EU’s Integrated Maritime Policy’ ( COM(2009)0540 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots progresa ziņojumam par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku ( SEC(2009)1343 ),
– having regard to the European Commission staff working document accompanying the Progress Report on the EU’s Integrated Maritime Policy ( SEC(2009)1343 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Ceļā uz integrētu jūrniecības politiku labākai pārvaldībai Vidusjūras reģionā” ( COM(2009)0466 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Towards an Integrated Maritime Policy for better governance in the Mediterranean’ ( COM(2009)0466 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Starptautiskās dimensijas aprises integrētajā Eiropas Savienības jūrniecības politikā” ( COM(2009)0536 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Developing the international dimension of the Integrated Maritime Policy of the European Union’ ( COM(2009)0536 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Ceļā uz jūrniecības pārraudzības integrēšanu — vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā” ( COM(2009)0538 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Towards the integration of maritime surveillance: A common information sharing environment for the EU maritime domain’ ( COM(2009)0538 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (EUROSUR) izveidošanas izpēte” ( COM(2008)0068 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Examining the creation of a European Border Surveillance System (EUROSUR)’ ( COM(2008)0068 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Komisijas 2010. gada darba programma — laiks rīkoties” ( COM(2010)0135 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Commission Work Programme 2010 - Time to act’ ( COM(2010)0135 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” ( COM(2009)0147 ),
– having regard to the European Commission White Paper: ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Ceļvedis jūras teritoriālajai plānošanai: kopēju principu sasniegšana Eiropas Savienībā” ( COM(2008)0791 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Roadmap for Maritime Spatial Planning: Achieving Common Principles in the EU’ ( COM(2008)0791 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām” ( COM(2008)0395 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Guidelines for an Integrated Approach to Maritime Policy: Towards best practice in integrated maritime governance and stakeholder consultation’ ( COM(2008)0395 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Eiropas Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam” ( COM(2009)0248 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘The European Union Strategy for the Baltic Sea Region’ ( COM(2009)0248 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Eiropas Savienība un Arktikas reģions” ( COM(2008)0763 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘The European Union and the Arctic region’ ( COM(2008)0763 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu „Veidojot Eiropas jūras zināšanu infrastruktūru — ceļvedis Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla izveidei” ( SEC(2009)0499 ),
– having regard to the European Commission Staff Working Paper entitled ‘Building a European marine knowledge infrastructure: Roadmap for a European Marine Observation and Data Network’ ( SEC(2009)0499 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu „Jūras datu infrastruktūra — sabiedriskās apspriešanas rezultāti” ( SEC(2010)0073 ),
– having regard to the European Commission Staff Working Paper entitled ‘Marine data infrastructure, outcome of public consultation’ ( SEC(2010)0073 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu „Neoficiāls dokuments par kuģošanas uzraudzību” ( SEC(2008)2737 ),
– having regard to the European Commission Staff Working Paper entitled ‘Non-paper on maritime surveillance’ ( SEC(2008)2737 ),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu „Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” ( COM(2009)0008 ),
– having regard to the European Commission Communication entitled ‘Strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018 ( COM(2009)0008 ),
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembra secinājumus par integrēto jūrniecības politiku,
– having regard to the Council conclusions on integrated maritime policy of 16 November 2009,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par integrēto kuģošanas uzraudzību,
– having regard to the Council conclusions on integrated maritime surveillance of 17 November 2009,