natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jāmeklē un aktīvi jāizmanto jaunās tehnoloģijas informācijas kanālu veidošanā, tai skaitā digitālās tehnoloģijas un internets.
New technologies (digital technologies, Internet) should actively be brought to bear in setting up information outlets.
Saistībā ar plašsaziņas līdzekļiem referente vēlas uzsvērt uzlabojumus šajā jomā, jāmin arī informācijas kanāla „ Europe by Satellite ” izveide.
Significant progress has been made in this respect as regards the media, with, among other things, the launch of the Europe by Satellite channel.
Lai varētu paredzēt un izprast Eiropas sabiedrības reakciju (kura ir sarežģīta, jo atspoguļo valstu perspektīvas un politisko izvēli), jāattīsta mehānismi (piemēram, Eiropas think-thanks ), kas palīdzētu pētīt Eiropas cerības un eiropiešu pārstāvētās tendences.
Furthermore, with a view to predicting how the European public will react (which is a particularly complex matter, in view of the influence of national outlooks and political beliefs) and to understanding public reactions once they have happened, mechanisms such as European think tanks need to be put in place with a view to analysing public expectations and public opinion trends.
Dialogam ar pilsoņiem nepieciešami atbilstoši līdzekļi.
For genuine civil dialogue to be possible, appropriate funding needs to be made available.
Referente pievērš uzmanību pieņemtajai ES direktīvai par politiskajām partijām un politisko partiju apvienībām, kas ir plāna D pirmā etapa rezultāts, un tai būs svarīga loma pilsoņu iesaistīšanā pastāvīgā un pilnvērtīgā dialogā.
In this connection, the rapporteur would draw attention to the EU regulation on political parties and foundations, which is the outcome of the first stage of Plan D and which has an important role to play in involving citizens in ongoing, genuine and substantive dialogue.
Jo īpaši Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanu kampaņas laikā jāpievērš uzmanība Eiropas jautājumiem.
During the 2009 European election campaign in particular, attention needs to be drawn to European issues.
ES pilsoņiem jābūt pārliecinātiem, ka dalība vēlēšanās (ar izvēlēto pārstāvju starpniecību) tiem nodrošinās ievērojamu ietekmi lēmumu pieņemšanā Eiropas līmenī, it īpaši saistībā ar lēmumiem, kas ietekmē to ikdienas dzīvi.
EU citizens must be confident that voting in the elections will (through the Members that they elect) give them a significant say in EU decision-making, in particular in decisions that affect their daily lives.
Pilsoņiem arī jāgūst pārliecība, ka Eiropas institūcijas nepieņems lēmumus, nekonsultējoties ar viņiem, t. i., lēmums tiks pieņemts pilsoniskā dialoga rezultātā.
They also need to be safe in the belief that, in matters affecting them, the European institutions will not take any decisions without first consulting them (i.e. without engaging in civil dialogue).
Tāpēc nav jāšaubās, ka Eiropas līdzekļi 2009. gada vēlēšanām būs ievērojams ieguldījums demokrātijas attīstībā.
The EU funding earmarked for the 2009 elections therefore clearly represents an excellent investment in the expansion of participative democracy.
Atkarībā no apstākļiem (tautas tradīcijas, pieredze un organizatoriskās spējas) valstī jebkurš palīdzības veids darbiniekiem valsts nevalstisko organizāciju līmenī, pat ierobežota finansiāla palīdzība, var ievērojami stiprināt pilsoniskā dialoga mehānismus.
All financial support – however limited it may be – for non-governmental organisations operating at national level can, depending on the national context (with particular reference to national traditions, experiences and organisational capacities), significantly strengthen civil dialogue mechanisms.
Nobeigumā referente aicina sniegt palīdzību pilsoniskā dialoga iniciatīvām, kas bijušas veiksmīgas un labi iekļāvušās Eiropas vidē (piem., pilsoņu Agoras sanāksmes kā vienojošs pilsoņu un Eiropas Parlamentu forums), kā arī veicināt jaunas iniciatīvas, starpinstitūciju akcijas un projektus Eiropas komunikācijas politikas jomā.
Lastly, the rapporteur would urge that broad support be provided for those civil dialogue measures that have been a success and have become firmly established on the European scene (for example, the Agora, a forum for dialogue between citizens and Parliament), and would also call for new common, interinstitutional measures and projects in the field of European communication policy.
par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar kuru groza Padomes Direktīvu 80/181/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mērvienībām
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 80/181/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to units of measurement
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11915/3/2008 – C6-0425/2008 ),
– having regard to the Council common position (11915/3/2008 – C6‑0425/2008 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam ( A6-0476/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0476/2008 ),
Pēc tam, kad Parlaments apstiprināja Komisijas priekšlikumu pirmajā lasījumā bez grozījumiem, Padome pieņēma kopējo nostāju, kurā iekļāva papildu noteikumus, lai atspoguļotu izmaiņas starptautisko mērvienību ( SI ) sistēmā un sniegtu Komisijai pārskatu par izmaiņām saistībā ar Direktīvu 80/181/EEK, jo īpaši attiecībā uz nevainojamu iekšējā tirgus un starptautiskās tirdzniecības darbību desmit gadus pēc tam, kad stājusies spēkā šī direktīva, ar kuru tiek veikti grozījumi.
Following the Parliament's approval of the Commission's proposal without amendment in First Reading, the Council adopted a Common Position which adds further provisions to reflect changes to the International Standards (SI) system and to provide for a Commission report-back on developments in relation to Directive 80/181/EEC, in particular as concerns the smooth functioning of the internal market and international trade, ten years after the entry into force of this amending directive.
Kopējā nostājā attiecīgi ir iekļauts jauns 6.b pants par Komisijas pienākumu ziņot par minētajiem jautājumiem un pievienots atbilstošs jauns (4) apsvērums.
Accordingly, the Common Position has inserted a new Article 6b on the Commission report on these effects, and added a corresponding new recital (4).
Padome ir arī vērsusi uzmanību uz nepieciešamību veicināt tikai ar SI mērvienībām marķētu produktu pieņemšanu trešo valstu tirgos, iekļaujot jaunu (5) apsvērumu.
The Council has also drawn attention to the need to further the acceptance in third country markets of products labelled only in SI units, with a new recital (5).
Izmaiņas, kas izdarītas Komisijas priekšlikumā, ir tehniskas un atspoguļo izmaiņas SI sistēmā, kas tika norādītas 2007. gada Vispārējās svaru un mēru konferences rezolūcijā, kurā ir minētas atsauces uz jaunām papildmērvienībām (kelvins) un kurā vienības „radiāns” un „steradiāns” ir definētas kā bezdimensionālas vienības.
The changes to the Commission proposal are technical and reflect developments within the SI system singled out in the resolution of the 2007 General Conference on Weights and Measures, by making reference to additional new units of measurement (kelvin), and by making the "radian" and "steridian" dimensionless.
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā un saskaņā ar koordinatoru 2008. gada 24. jūnija lēmumu minētās komitejas priekšsēdētājs iesaka Eiropas Parlamentam apstiprināt kopējo nostāju otrajā lasījumā bez grozījumiem.
On behalf of the Committee of Internal Market and Consumer Protection and pursuant to the Coordinator's decision of 24 June 2008, the Chair accordingly recommends the approval by the European Parliament of the Common position in second reading without amendment.
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS.................................7
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ................7
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ( COM(2008)0558 - 13874/2008),
– having regard to the proposal for a Council regulation ( COM(2008)0558 - 13874/2008),
– ņemot vērā Padomes lūgumu ( C6‑0387/2008 ) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. panta 1. daļu,
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 161, first paragraph, of the EC Treaty ( C6‑0387/2008 ),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6‑0477/2008 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0477/2008 ),
Piemērojot Regulas Nr. 1083/2006 55. panta noteikumus attiecībā uz “projektu, no kura gūst ieņēmumus”, tika konstatēts, ka ir grūtības šos noteikumus efektīvi īstenot.
The provisions of article 55 of Regulation No 1083/2006 refer to ‘revenue-generating project’ and its application revealed difficulties in an efficient implementation.
Faktiski gadījumos, kad saskaņā ar šiem noteikumiem īsteno mazus projektus, kurus līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds, vai veic darbības, kuras līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds (ESF), vai veic atbilstošās pārraudzības procedūras – ieņēmumus var ņemt vērā līdz pat trim gadiem pēc darbības programmas slēgšanas – administratīvie izdevumi, šķiet, ir nesamērīgi lieli salīdzinājumā ar maksājamām summām, turklāt tiek radīts risks programmas īstenošanai.
In fact, in the case of small operations co-financed by of those provisions in the case of small projects co-financed by the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund or operations co-financed by the European Social Fund (ESF) or, the follow-up procedures to be complied with — revenue may be taken into account for up to three years after winding-up of the operational programme — would seem to be a disproportionate administrative burden compared with the amounts concerned, and an important risk factor in programme implementation.
Citi 55. panta nosacījumi netiek mainīti.
The other provisions of Article 55 remain unchanged.
Turklāt, tā kā ir būtiski garantēt, ka visā programmas darbības laikā attiecīgo projektu īstenošanai tiek piemēroti kopēji noteikumi, tiek iekļauta šī retrospektīvā klauzula, lai grozītais pants stātos spēkā 2006. gada 1. augustā.
Furthermore, as it is essential to guarantee common implementation rules for the projects concerned during the whole programming period, a retroactive clause has been included in order for the revised article to enter into force from 1 August 2006.
Samazinot administratīvo izdevumu slogu un padarot to samērīgu, šie tehniskie grozījumi pēc iespējas vienkāršotu to projektu pārvaldību, no kuriem gūst ieņēmumus.
This technical revision would simplify as much as possible the management of revenue-generating projects by lowering the administrative burden in the spirit of proportionality.
Turklāt grozītais 55. pants noteikti ļaus vieglāk īstenot un uzraudzīt vidēja lieluma darbības racionālās politikas jomās, piemēram, vides aizsardzībā, sociālās iekļaušanas veicināšanā, pētījumu, konkurētspējas, inovāciju un enerģētikas attīstībā, tādējādi uzlabojot struktūrfondu izmantošanu un lietderību.
Moreover, the so amended article 55 will undoubtedly facilitate both the implementation and the monitoring of significant medium-sized operations in sensible policy fields such as the environment, social inclusion, research, competitiveness, innovation and energy, thus improving the use and the effectiveness of Structural Funds.
Tā kā tas nerada nekādu ietekmi uz budžetu, būtu steidzami jāpieņem lēmums, lai dalībvalstīm un galīgajiem saņēmējiem pēc iespējas saīsinātu juridiskās nenoteiktības un nevienādas interpretācijas periodu, kurš varētu novest pie tā, ka tiek kavēta projektu iesniegšana un tādējādi arī darbības programmu ieviešana.
The absence of budgetary implications should lead to a rapid decision, so as to shorten as much as possible the period of legal uncertainty and uneven interpretation by Member States and final beneficiaries, which might delay the submission of projects and thus the implementation of Operational Programmes.
Visbeidzot, pašreizējā labā prakse attiecībā uz iestāžu savstarpējo sadarbību ir labs piemērs tam, kā Eiropas pilsoņu interesēs var efektīvi vienkāršot esošos struktūrfondu noteikumus.
Finally, the present positive practice of good interinstitutional co-operation represents a good example of how efficient simplification can be introduced in existing Structural Funds Regulations in the interest of European citizens.
Šie jaunie noteikumi noteikti sekmēs labāku atbilstību tām prioritātēm, kas izvirzītas pašreizējam un turpmākajiem plānošanas periodiem.
This new provision will definitely contribute to a better compliance with the priorities set for present and future programming periods.
par priekšlikumu Padomes regulai (EK), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz atsevišķiem projektiem, no kuriem gūst ienākumus
on the proposal for a Council regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund, in respect of certain revenue-generating projects
Komisija 2008. gada 15. septembrī pieņēma priekšlikumu pārskatīt Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 55. pantu.
On 15 September 2008 the Commission adopted a proposal to revise Article 55 of Council Regulation (EC) No 1083/2006.
Finanšu pārvaldības noteikumi, kas ieviesti ar Regulu Nr. 1083/2006 un noteikti tās 55. pantā, ietver arī noteikumus par fondu finansiālo ieguldījumu, it īpaši par projektiem, no kuriem gūst ienākumus.
The financial management rules introduced by Regulation (EC) No 1083/2006, in Article 55, include provisions on financial contributions from the funds and in particular on revenue-generating projects.
Minētā panta noteikumos noteikts, kā aprēķina projektiem piešķirtos līdzekļus, un ar tiem reglamentē šo projektu izpildes pārbaudi.
The provision defines how grants for these projects are calculated and regulates follow up.
Dalībvalstis uzskata, ka 55. panta noteikumi nav piemēroti darbībām, ko veic Eiropas Sociālais fonds (ESF).
The Member States have suggested that Article 55 is inappropriate for European Social Fund (ESF) operations.
Metode, kas noteikta 55. pantā, faktiski pamatojas uz infrastruktūras projektiem, kurus ESF nevar finansēt.
In fact the method introduced by Article 55 is based on infrastructure projects that cannot be financed by the ESF.
Šā Komisijas priekšlikuma nolūks ir, ņemot vērā proporcionalitātes principu un samazinot administratīvo slogu, pēc iespējas vairāk vienkāršot to projektu pārvaldību, no kuriem gūst ienākumus.
The purpose of this Commission proposal is to simplify as far as possible the management of revenue-generating projects by reducing the administrative burden, in the spirit of proportionality.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja atbalsta ierosināto 55. panta pārskatīšanu, lai sekmētu ESF programmu īstenošanu.
The Committee on Employment and Social Affairs is in favour of this revision of Article 55 in order to facilitate the implementation of ESF programmes.
Tā uzskata, ka Komisijas priekšlikuma mērķis ir panākt, lai 55. panta noteikumi netiktu piemēroti visām tām darbībām, ko līdzfinansē ESF, un arī maziem projektiem, kurus līdzfinansē ERAF un Kohēzijas fonds.
It considers that Commission proposal aims to exclude the application of Article 55 from all operations co-financed by the ESF as well as from small projects co-financed by the ERDF and the Cohesion Fund.
Praksē 55. panta pārskatīšana nozīmēs to, ka tiks sekmēta dažu tādu atbilstīgu darbību īstenošana kā sociālās integrācijas projekti un atbalsta sniegšana aprūpes pakalpojumiem, kuri atsevišķos gadījumos rada ienākumus.
In practice this revision of Article 55 will facilitate the implementation of some eligible operations, such as social inclusion projects and support for care services, which can, in some circumstances, generate revenue.
Priekšlikumā ir ierosināts piemērot jaunos 55. panta noteikumus ar atpakaļejošu spēku, par to piemērošanas sākuma datumu nosakot 2006. gada augustu.
The proposal also contains a retroactive clause, applying the new Article 55 from August 2006 onwards.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju ierosināt Parlamentam sniegt piekrišanu.
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to propose that Parliament gives its assent.
Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds - projekti, no kuriem gūst ienākumus (Regulas (EK) Nr. 1083/2006 grozīšana)
European Regional Development Fund, European Social Fund and Cohesion Fund: revenue-generating projects (modification to Regulation (EC) no 1083/2006)
– ņemot vērā Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (“Putnu direktīvu”)
– having regard to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (Birds Directive)
– ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (“Dzīvotņu direktīvu”)
– having regard to Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive)
– ņemot vērā Eiropas Savienības īpaši aizsargājamo dabas teritoriju ekoloģisko tīklu, tā saukto “ Natura 2000 ” tīklu, kas izveidots, pamatojoties uz abām iepriekš minētajām direktīvām,
– having regard to the European Union's ecological network of special areas of conservation established by the two above-mentioned Directives, called the "Natura 2000" network,
– ņemot vērā Konvencijas par bioloģisko daudzveidību pušu konferences devītās sanāksmes ( COP 9 ) rezultātus,
– having regard to the outcome of the ninth meeting of the Conference of the Parties (COP 9) to the Convention on Biological Diversity,
– ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) ziņojumu Nr. 3/2008 “Eiropas meži — ekosistēmas stāvoklis un ilgtspējīga izmantošana”,
– having regard to the report No 3/2008 of the European Environment Agency (EEA) "European forests - ecosystem conditions and sustainable use",
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0478/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0478/2008 ),
A. tā kā Eiropas pēdējo neskarto teritoriju efektīva aizsardzība un vajadzības gadījumā atjaunošana ir būtiski priekšnosacījumi, lai līdz 2010. gadam apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
A. Whereas the effective protection and, where necessary, restoration of Europe's last wilderness areas are vital to halting the loss of biodiversity by 2010,
B. tā kā līdz 2010. gadam netiks panākts mērķis par bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanu un jau pašreiz ir jūtama negatīvā ietekme, ko sociālajā un tautsaimniecības jomā izraisa gan bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, gan ekosistēmas pakalpojumu pasliktināšanās;
B. Whereas the target to halt the loss of biodiversity by 2010 will not be achieved and the negative social and economic impact of biodiversity loss and declining ecosystem services are already being felt,
C. tā kā Eiropas Savienībai būtu jāpamatojas uz tādiem pašreizējiem sasniegumiem kā “ Natura 2000 ” un jāizstrādā jauna, būtiski uzlabota un vērienīga pamatpolitika, kas attiektos uz bioloģisko daudzveidību laika posmā pēc 2010. gada;
C. Whereas the European Union should build on current achievements such as Natura 2000 and develop a significantly strengthened and ambitious new policy framework for biodiversity after 2010,
D. tā kā Putnu direktīva un Dzīvotņu direktīva veido stabilu un praktiski realizējamu pamatsistēmu, lai aizsargātu dabu, tostarp neskartās dabas teritorijas, pret kaitīgu iedarbību;
D. Whereas the Birds and Habitats Directives provide a strong and workable framework for the protection of nature, including wilderness areas, from harmful developments,
E. tā kā Eiropas Savienības bioloģiskās daudzveidības politikas un Putnu un Dzīvotņu direktīvu mērķi vēl joprojām nav pilnībā integrēti tādu nozaru politikā kā lauksaimniecība, reģionālā attīstība, enerģētika vai transports;
E. Whereas the objectives of the European Union's biodiversity policy and of the Birds and Habitats Directives are still far from being properly integrated in sectoral policies, such as agriculture, regional development, energy or transport,
F. tā kā daudzās neskartajās teritorijās uzkrājas liels oglekļa apjoms un tā saglabāšanai ir būtiska nozīme gan bioloģiskās daudzveidības, gan klimata aizsardzībā;
F. Whereas many wilderness areas provide important carbon stocks, whose protection is both important for biodiversity and for climate protection,
G. tā kā invazīvu svešzemju sugu radītā ietekme uz bioloģisko daudzveidību sevišķi nopietni apdraud neskartās teritorijas, kurās invazīvu sugu parādīšanos, iespējams, nevar noteikt agrīni un kurās nozīmīgi ekoloģiski postījumi un ekonomiski zaudējumi var rasties pirms jebkādas darbības sākšanas,
G. Whereas the impacts of invasive alien species on biodiversity constitute a particularly serious threat to wilderness areas, where early detection of invasive species may not be possible, and where significant ecological and economic damage may occur before action can be taken,
Definēšana un ģeogrāfiskās kartes sastādīšana
Definition and mapping
Neskarto teritoriju apguve
Developing wilderness areas
6. aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar vietējām nevalstiskajām organizācijām, ieinteresētajām personām un vietējiem iedzīvotājiem, lai popularizētu savvaļas dabas vērtību;
Calls on the Commission and Member States to co-operate with local non-governmental organisations, stakeholders and the local population to promote the value of wilderness;
Ir jāapsver neskarto teritoriju modeļi, proti, lielākā šo teritoriju daļa varētu būt slēgta piekļuvei (izņēmums — atļautas zinātniskās pētniecības veikšana), bet noteiktā šo teritoriju daļā varētu veikt ilgtspējīgu, kvalitatīvu tūrismu, kurš sniegtu zināšanas par savvaļu un no kura ekonomisku labumu gūtu vietējās kopienas;
Models where wilderness areas are for the most part closed to access (outside of permitted scientific research), but where a limited part is opened to sustainable high-quality tourism based on the wilderness experience and economically benefiting local communities, should be considered;
Labāka aizsardzība
Better protection
15. aicina Komisiju pieņemt vairāku dabas aizsardzības organizāciju, tostarp IUCN, IUCN-WCPA, WWF , “ BirdLife International ” un “ PAN Parks ”, partnerības iniciatīvu par Eiropas neskartajām teritorijām;
Calls on the Commission to accept the Wild Europe Initiative, a partnership of several nature conservation organisations including IUCN, IUCN-WCPA, WWF, Birdlife International and PAN Parks, with a strong interest in wild lands or nearly wild areas;
Neskartās teritorijas un “ Natura 2000 ”
Wilderness and Natura 2000
19. uzskata, ka ir jāpastiprina lauku attīstības politika un vides aizsardzības integrācija ES lauksaimniecības nozarē; tomēr konstatē, ka resursu, programmu izstrādes un pieredzes gūšanas ziņā Lauku attīstības fonds nepietiekami finansē bioloģiskās daudzveidības un neskarto teritoriju aizsardzību;
Considers that rural development policy and the integration of environmental protection into the EU agricultural sector must be reinforced; judges, however, the Rural Development Fund insufficient to finance biodiversity and wilderness conservation in terms of resources and its programming and expertise;