natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai sabiedriskā transporta politikā Malmē:
Gender mainstreaming in the public transportation policy in Malmö:
36. tādēļ atzīst, ka sievietes var ievērojami veicināt veiksmīgus jauninājumus, izmantojot savas izglītošanas spējas gan uzņēmējdarbībā, gan arī mājsaimniecības pārvaldīšanā;
Acknowledges, therefore, the significant contribution women can make to successful innovation through their capacity to educate others, both in business and in household management;
42. uzsver, ka finansēšanas mehānismos ir jāatspoguļo sieviešu prioritātes un vajadzības un dzimumu līdztiesības veicināšanas organizācijām ir aktīvi jāiesaistās finansēšanas kritēriju izstrādē un līdzekļu piešķiršanā klimata pārmaiņu novēršanas iniciatīvām, jo īpaši vietējā līmenī un Zaļā klimata fonda darbībās;
Stresses the need for financing mechanisms to reflect women's priorities and needs, and for the active involvement of organisations that promote gender equality in the development of funding criteria and the allocation of resources for climate change initiatives, particularly at local level and in the activities of the Green Climate Fund;
44. aicina Komisiju un ES delegācijas atbalstīt palielinātu, jaunu un papildu finansējumu, jo īpaši pielāgošanās pasākumiem, kuri tieši sniedz labumu sievietēm, kas bieži ir neproporcionāli neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi; aicina šādu pielāgošanās finansējumu sniegt tikai dotāciju veidā;
Calls on the Commission and the EU delegations to support scaled-up, new and additional funding particularly for adaptation actions which directly benefit women, who are often disproportionally vulnerable to climate change impacts; calls for the provision of such adaptation funding to be exclusively in the form of grants;
Tikai nesen ir apzināta saistība starp dzimumiem un klimata pārmaiņām, un vēl nav notikusi patiesa dzimumu aspekta iekļaušana klimata politikā.
Awareness of the links between gender and climate change has only recently developed and gender issues have yet to be fully integrated into climate change policies.
Starptautiskie notikumi tam nepavisam nav labvēlīgi — pēc Kioto protokola termiņa beigām visur ir jūtama nedrošība, un pastāv risks, ka netiks pieņemts juridiski saistošs starptautisks nolīgums.
The international context is by no means propitious: the uncertainties hanging over the post-Kyoto world and the danger that no legally binding international agreement may be reached are felt everywhere.
Saskaroties ar pamatotām bailēm, ka jau tāpat nepietiekamās saistības klimata jomā varētu vēl mazināties, ir tendence nepievērst uzmanību tādiem jautājumiem kā klimata taisnīgums un neaizsargātība.
In the face of the legitimate fear that existing and already inadequate climate change commitments may be reneged on, issues of climate justice and addressing vulnerability tend to be overlooked.
Galvenā uzmanība tiek pievērsta valstīm, kas 2011. gadā tiekas Durbanā, bet 2012. gadā tiksies Riodežaneiro, un sarunu rezultāts būs atkarīgs no to spējām aizmirst domstarpības un savu egocentrismu, lai panāktu vienošanos, kas vienlaikus būtu juridiski saistoša un arī pietiekami tālejoša, lai būtu ticama.
The spotlight is on the countries meeting in Durban in 2011 and again in Rio in 2012, with the outcome of the negotiations hinging on their ability to set aside their differences and their own egocentric concerns in order to reach an agreement which is both binding and far-reaching enough to be credible.
Mūsu ziņojums atbalsta šo pieeju.
Our report supports this process.
Tā kā klimata pārmaiņu radītās sekas nesamērīgi ietekmēs sievietes, mēs uzsveram, ka cīņai pret klimata pārmaiņām ir jābūt absolūtai Eiropas Savienības prioritātei gan tās ārpolitikā, gan iekšpolitikā.
Since the effects of climate change will have a disproportionate impact on women, we wish to emphasise that climate change needs to be an absolute priority for the European Union, in terms of both foreign and domestic policy.
Šajās sarunās, tāpat kā vairumā politikas virzienu un programmu, kas uzsāktas valsts līmenī, piemēram, Valstu pielāgošanās adaptācijas rīcības programmās ( NAPAs ), dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušana ir uzsākta nesen un nav izvērsta.
In these negotiations, as in most national policies and programmes such as the NAPAs, the inclusion of a gender perspective is a recent and fragile development.
Ja dažās nozarēs (īpaši jaunattīstības valstu lauksaimniecībā vai meža resursu apsaimniekošanā) tas tiek uzlūkots kā pamatots, ir ejams vēl tāls ceļš, līdz dzimumu līdztiesības aspekts tiktu uztverts kā transversāls jautājums vai prioritāte, saskaroties ar steidzamo situāciju klimata jomā un ar cilvēces izdzīvošanas problēmu.
Although it is seen as legitimate in some sectors (particularly agriculture in developing countries and management of forest resources), it is still far from being seen as a cross-cutting issue or as a priority, when measured against the urgency of climate action and the dangers posed to human survival.
Referente vēlas parādīt ne vien to, ka klimata taisnīgums ir prasība, bez kuras mēs nevaram iztikt, bet galvenokārt to, ka, paplašinot mūsu pārdomas par šīm tēmām, varētu rasties efektīvāki, lētāki un visbeidzot — taisnīgāki risinājumi.
The rapporteur seeks not only to show that climate justice is a demand which cannot be ignored, but above all that it is by expanding our vision to take in such issues that more effective, less costly and, in the final analysis, more just solutions can be found.
Tā kā mūsu sabiedrībā visur pastāv ar dzimumu saistīta diskriminācija, mums šķiet īpaši būtiski nepalikt vienaldzīgiem pret to klimata politikā, lai nepasliktinātu situāciju un spētu izmantot ideju, rīcības un ietekmes līdzekļu krātuvi, ar kuras palīdzību spētu reaģēt uz steidzamību, kas ir raksturīga cīņai pret klimata pārmaiņām.
Since gender-based discrimination is found everywhere in our societies, we believe it essential that it be taken into consideration in climate policies in order to avoid worsening the situation and, above all, in order to tap into a whole reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms with which to tackle the urgency of the fight against climate change.
Referente vēlas sniegt trīs vēstījumus:
Your rapporteur wishes to make three main points:
- ņemot vērā dzimumu aspektu, rodas iespēja labāk, taisnīgāk un efektīvāk cīnīties pret klimata pārmaiņām;
- The inclusion of gender issues provides an opportunity to make the fight against climate change stronger, fairer and more effective.
- lai šī cīņa būtu efektīva, integrētai pieeja dzimumu līdztiesībai vienlaikus un vienādā veidā jāpamatojas uz diviem principiem: nevienlīdzības seku un tās cēloņu novēršanu , īpaši palielinot sieviešu finansiālo neatkarību un emancipācijas līdzekļus viņu kopienās;
- in order to be effective, mainstreaming must be equally and simultaneously based on two principles : addressing the effects of inequality and tackling its causes , principally by increasing women's financial independence and their means of emancipation within their communities;
- mūsu izpratni par saistību starp klimata pārmaiņām un sievietēm ir iespējams uzlabot tikai, pašiem to vēloties un apkopojot datus pēc dzimumiem.
- We can only improve our understanding of the links between women and climate change through a willingness to do so and the collection of gender-disaggregated data.
Labākas zināšanas ļaus pielāgot mūsu pieņemtos lēmumus, kā tas pēdējo divdesmit gadu laikā noticis attīstības politikā.
Better understanding will enable us to adapt our decision making, as has happened over the last 20 years with development policies.
Lielāka neaizsargātība
Greater vulnerability
Ja saistība starp klimata pārmaiņām un sievietēm šķiet vāji nojaušama, tas ir tāpēc, ka sievietes visā pasaulē neveido viendabīgu grupu.
If the link between women and climate change appears is not immediately obvious, this is because women are not a homogenous group around the globe.
Dzīves līmeņa, iespēju un izglītības atšķirības varētu ļaut domāt, ka dzimums nav pietiekami universāls faktors, lai to uzskatītu par noteicošo cīņā pret klimata pārmaiņām.
The differences which exist in terms of standard of living, opportunities and education could give rise to the idea that gender is not a sufficiently universal factor to be decisive in combating climate change.
Tomēr sievietes visā pasaulē saskaras ar diskrimināciju tāpēc, ka ir sievietes, un viņu vajadzības, cerības un iespējas ir vairāk ierobežotas un salīdzinājumā ar vīriešiem tiek ņemtas vērā mazāk.
Nevertheless, throughout the world women suffer discrimination because they are women, and their needs, aspirations and opportunities are more limited and given less consideration than those of men.
Statistikas dati, kas sadalīti pēc dzimuma, atklāj, ka tas attiecas uz visām dzīves jomām un visām sabiedrībām:
Gender-disaggregated statistics show that this holds true for all areas of life and in all societies.
– sievietēm ir mazāk pieejami finanšu resursi un īpašuma tiesības (mazāk nekā 1 % pasaules resursu pieder sievietēm, un viņas veido 70 % no iedzīvotājiem, kuriem ir jāiztiek ar USD 1 dienā);
- Women have less access to financial resources and property rights (women own less than 1 % of the world's resources and comprise 70 % of those living on less than one dollar a day);
– sievietes pastāvīgi tiek nepietiekami pārstāvētas politisko un ekonomisko lēmumu pieņemšanas līmenī (17 % parlamentāriešu un 8 % ministru pasaulē ir sievietes);
- Women are systematically under-represented in political and economic decision making (17 % of the world's parliamentarians and 8 % of government ministers are women);
– sievietes pasaulē veic ļoti lielu daļu no visa darba, par kuru netiek saņemta atlīdzība, kas īpaši attiecas uz citu cilvēku aprūpi (bērni, vecāka gadagājuma cilvēki) un mājsaimniecības darbiem (divas trešdaļas no pasaulē nostrādātajām darba stundām ir sieviešu darbs, par kuru tiek saņemti tikai 10 % no pasaules ienākumiem);
- Women carry out a very large part of the world's unpaid work, mainly involving caring for others (children, the elderly), and household management (two-thirds of the hours worked worldwide are worked by women, for only 10 % of the world's income);
– sievietes ir galvenie seksuālās vardarbības upuri, 80 % no bēgļiem un pārvietotām personām ir sievietes un viņu mirstības līmenis dabas katastrofās ir 5 reizes augstāks nekā vīriešiem.
- Women are the main victims of sexual violence, make up 80 % of the world's refugees and displaced people, and the excess mortality rate for women in situations arising from natural disasters is up to five times higher than that for men.
Papildus ir jāpiebilst, ka sievietēm ir specifiskas veselības aprūpes vajadzības, kas īpaši attiecas uz reproduktīvo veselību un ar to saistītiem faktoriem: menstruācijas, higiēnas un veselības apstākļi grūtniecības laikā, dzemdības; reproduktīvo tiesību aizsardzība grūtniecību plānošanai.
It can be added that women also have specific health needs, mainly linked to reproduction and associated factors: menstruation, health and hygiene conditions during pregnancy, childbirth, and management of reproductive rights in order to plan pregnancies.
Šie dati parāda kultūras, tradīciju vai sociālos ierobežojumus attiecībā uz sieviešu un vīriešu līdztiesību un atbildību.
These figures are a result of cultural, traditional and social limitations on equal rights and responsibilities for men and women.
Vēsturiskā diskriminācija pret sievietēm ir viņu neaizsargātības cēlonis.
The discrimination which women have historically faced is the source of their vulnerability.
Sieviešu pakļautais stāvoklis visās nozarēs — ekonomiskajā, politiskajā, sociālajā u. c. — rada mazākas iespējas pielāgoties un reaģēt, saskaroties ar tādām nopietnām pārmaiņām kā globālā sasilšana un tās blakus iedarbības.
Owing to their subordinate position in all areas of life - economic, political, social, etc. - women's are less able to respond and readapt in the face of major changes such as global warming and its side-effects.
Pārmaiņu dalībnieces
Women as agents of change
Tomēr ir sasniegti nelieli panākumi starptautiskajos līgumos, pievēršot uzmanību šai neaizsargātībai.
Some progress has nevertheless been made towards including consideration of these vulnerabilities in international treaties.
Dzimuma aspekta ņemšana vērā nav saistīta tikai ar vispārīgas sieviešu neaizsargātības tēmu.
Gender awareness goes beyond the issue of women's overall vulnerability.
Lai apzinātos nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem, ir jāņem vērā divi neatdalāmi aspekti — nepieciešamība pievērst īpašu uzmanību sievietēm, lai mazinātu viņu neaizsargātību, un rīcība, lai no jauna līdzsvarotu attiecības starp dzimumiem.
Awareness of the unequal situation of men and women involves two inextricably linked aspects: the need to focus specifically on women in order to alleviate their vulnerability and the need for measures designed to create a more equal relationship between men and women.
Šīs divas puses — atbalsts un emancipēšana — kopā ir jāiekļauj politikā.
These two aspects - assistance and empowerment - should be jointly included in policies.
Piemēram, pēc dabas katastrofām sievietēm ir svarīgi nodrošināt pietiekamu higiēnu un drošību, bet vienlaikus viņām ir jāpiedalās arī apmācībā par atjaunošanu un darba grupās.
For example, in the aftermath of a natural disaster it is important to make adequate provision for women's hygiene and safety, but it is equally important to include women in reconstruction training and work teams.
Šāda divpusēja pieeja ir jāīsteno visos projektos un programmās, lai atvieglotu konkrētā brīžā ciešanas un veicinātu ilgtermiņa pārmaiņas.
This dual approach should be applied to all projects and programmes in order both to alleviate immediate suffering and encourage longer-term change.
Tikai apvienojot šos divus aspektus, integrētā pieeja var būt efektīva, proti, mazināt sieviešu diskriminācijas sekas un panākt lielāku neatkarību un emancipāciju.
It is only by linking these two aspects that mainstreaming can achieve its objective, which is to alleviate the effects the discrimination suffered by women and increase their independence and emancipation.
Attiecībā uz klimata jautājumiem sievietes jau ir pārmaiņu dalībnieces individuālā un kopienas līmenī.
Women already act as agents of change on climate issues, both individually and collectively.
Vai nu runājot par sievietēm migrantēm, kuras kļūst par „zaļajām vēstniecēm” Dānijā, vai par Indijas sievietēm, kuras izveido tradicionālos lauksaimniecības kooperatīvus, rīcības iespējas tiek pavairotas, ja vēra tiek ņemta dzimuma dimensija.
With the inclusion of a gender dimension, the opportunities for action are multiplied, whether we are looking at immigrant women becoming 'environmental ambassadors' in Denmark or Indian women setting up traditional agricultural cooperatives.
Mūsu ziņojumā ir uzsvērts, ka darbībām ar mērķi aizsargāt sievietes jau kritiskās situācijās ir jāpapildina vienai otru, un ir svarīgi mainīt domāšanas veidu klimata politikā, iekļaujot sieviešu tiesību aizsardzības grupas sarunās un finansēšanas mehānismos, uzlabojot sievietēm pieejamo izglītību un biežāk ar viņām apspriežoties, kā arī veicinot projektus, kas emancipē un piešķir varu sievietēm viņu kopienās gan jaunattīstības valstīs, gan arī ES.
Our report stresses that measures to protect women in already critical situations should complement each other and that it is important to use climate policies to change current mindsets by including groups which defend women's rights in negotiation processes and funding mechanisms, improving women's education and consulting them more, and encouraging projects which liberate and empower women within their own communities, both in developing countries and in the EU.
Neatklāts temats jaunattīstības valstīs
An area which is still largely unexplored in developing countries
Neraugoties uz lielāku izpratni par dzimumu jautājumiem, tie tikai daļēji tiek ietverti ar klimatu saistītajās Eiropas programmās un projektos — kaut gan jaunattīstības valstīm paredzētajos attīstības finanšu mehānismos un politikā aizvien biežāk tiek iekļauta šī saikne, dzimuma aspekta aizvien pietrūkst visos Eiropas klimata politikas virzienos.
Although greater awareness now exists, gender considerations are only partially included in European climate-related projects and programmes: development funding mechanisms and policies aimed at developing countries do increasingly make the link, but gender is noticeably absent from all intra-European climate policies.
Ceļvedī 2050. gadam, kurā noteiktas Savienības prioritātes pārejai uz zaļo ekonomiku un emisiju samazināšanai un ierosināta nozaru pieeja noteikto mērķu sasniegšanai, nav ņemta vērā dažādā sieviešu un vīriešu situācija.
Roadmap 2050, which sets out the Union's priorities for moving towards a green economy and reducing emissions and proposes a sectoral approach to the goals set, fails to take account of the different situations of men and women.
Tomēr pastāv saistība starp dzimumu un klimatu, pat ES un tajās politikas jomās, kas attiecas uz enerģētiku, transportu un lauksaimniecību.
But links do exist between gender and climate, even within the EU and in policies concerning energy, transport and agriculture.
Piemēram, nākotnes zaļās ekonomikas galvenās nozares jau tagad pārsvarā ir vīriešu pārziņā, kas ietekmē dzimumu iespējas izglītības un apmācības ziņā un vienlaikus arī padara uzņēmējdarbības kultūru visai nelabvēlīgu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai.
For example, the key sectors of the future green economy are overwhelmingly male-dominated, which not only affects equal opportunities in education and training but also encourages enterprise cultures which do little to foster male-female equality.
Izpratne par dzimumu vienlīdzību sniedzas tālāk par acīmredzamo nevienlīdzību, piemēram atšķirībām atalgojuma ziņā vai segregāciju zinātniskajā darbā vai pakalpojumu sniegšanas jomā.
Gender awareness extends beyond visible inequalities such as wage differences or the segregation of scientific and service sector jobs.
Šo nevienlīdzību cēloņi — vīrišķīga uzņēmējdarbības kultūra, diskriminācija attiecībā uz laiku, kas veltīts mājsaimniecības darbiem u. c. — balstās patriarhātā.
The indirect causes of these inequalities – male enterprise culture, discrimination in the time spent on domestic work, etc. – are rooted in androcentrism.
Ja dzimuma aspekts no paša sākuma netiek integrēts politiskajās diskusijās, pastāv draudi, ka projekti un priekšlikumi tiks noformulēti, izmantojot neobjektīvu skatījumu, par „atsauces” personu netieši izmantojot balto cilvēku, kurš ir darbspējīgs, heteroseksuāls un ar pastāvīgu darbu.
If gender is not incorporated into political discussions from the outset, the resulting projects and proposals are in danger of being biased by default, through use of an implicitly white, able-bodied, heterosexual male in permanent employment as their reference model.
Mūsu skatījuma paplašināšana ir ne vien taisnīguma jautājums, bet galvenokārt efektivitātes jautājums.
We must broaden our outlook not just as a matter of justice but in order to make our actions more effective.
Sievietes pārstāv pusi no iedzīvotāju skaita, un viņām ir nozīmīgs rīcības un ietekmes potenciāls.
Women form half the population and have significant potential for action and impact.
Referente vēlējās uzsvērt iespējas, ko sniedz sieviešu integrēšana — pašlaik mēs atsakāmies no neaptveramas ideju, rīcību un ietekmes līdzekļu krātuves, neapzināti izsvītrojot pusi pilsoņu no mūsu klimata politikas.
Your rapporteur has sought to highlight the opportunities presented by including women: at the moment we are failing to tap a vast reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms by unconsciously excluding half the world's citizens from our climate policies.
Dzimums un klimata pārmaiņas — vai trūkst saiknes?
Gender and climate change: the missing link?
Kaut arī Eiropas Savienība ir ieguldījusi pūles, lai integrētu vides apsvērumus kā transversālu politiku, un kaut arī saistība starp dzimumu un attīstības politiku jau tagad ir labi iedibināta, saikne starp dzimumu un riska mazināšanas politiku, īpaši Eiropas Savienībā, nav izpētīta un netiek izmantota.
Although the European Union has made efforts to include environmental considerations as a cross-cutting policy and the links between gender and development policy are well established, the link between gender and mitigation policy, especially within the EU, has been neither explored nor used.
Eiropas Parlamenta ziņojumā par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai tomēr tiek uzsvērta sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanas nozīme visos Eiropas Savienības politikas virzienos.
And yet Parliament's report on gender mainstreaming stresses the importance of promoting male-female equality in all EU policies.
Mēs vēlamies, lai dzimuma dimensijas nozīme nebūtu jāpierāda katrā nozarē un lai šī ņemšana vērā neaprobežotos ar jautājumiem par sieviešu pārstāvniecību politikā vai ekonomikā.
It is to be hoped that it will not be necessary to justify the importance of gender mainstreaming field by field and that awareness will not be confined to matters of women's representation in politics and the economy.
Sieviešu un vīriešu līdztiesību veicinošas integrētas politikas īstenošana pieprasa pievērsties netiešākiem nevienlīdzības cēloņiem.
The implementation of a comprehensive policy to promote male-female equality calls for close study of the less explicit causes of inequality.
Politika, kas izstrādāta, to nepapildinot ar apzinātiem centieniem ņemt vērā dzimuma aspektu, riskē negatīvi ietekmēt centienus sasniegt sieviešu un vīriešu līdztiesību.
When policies are drawn up without a conscious effort to include gender mainstreaming, they run the risk of obstructing efforts to achieve equality between women and men.
Šķērslis tam, lai panāktu labāku izpratni un labāku dzimuma dimensijas iekļaušanu, ir pētījumu trūkums, kā arī pēc dzimumiem sadalītu datu neesamība, kuri nepieciešami, lai īstenotu šādus pētījumus tādās jomās kā transports, enerģētika un lauksaimniecības politika.
Progress towards better understanding and increased awareness of gender issues is hampered by the lack of research, and of gender-disaggregated data with which to carry it out, in fields such as transport, energy and agricultural policy.
Nolūkā neradīt nesaprātīgas administratīvās papildu izmaksas mēs ierosinām, lai šī datu vākšana būtu sistemātiska vienīgi attiecībā uz jaunu projektu sākšanu vai periodisku esošo projektu novērtēšanu.
To avoid generating unreasonable administrative overheads, we propose that this type of data collection should only be systematically used when launching new projects or for the periodic evaluation of existing ones.
Šo jauno datu pieejamība ļaus pētniekiem veikt analīzi un formulēt priekšlikumus nākamajiem gadiem.
Access to this new data will enable researchers to carry out analyses and draw up new proposals for the years to come.
sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. uzsver — lai panāktu ilgtspējīgu attīstību, izšķiroša nozīme ir politisko, finansiālo un izglītības iespēju nodrošināšanai sievietēm, kuras veido apmēram 50 % no pasaules iedzīvotājiem, bet kurām ir relatīvi lielāka atbildība par ikdienas lēmumiem patēriņa, bērnu aprūpes un mājas darbu jomā, kas kopumā ietekmē vidi un klimatu;
Emphasises that the political, financial and educational empowerment of women, who make up approximately 50% of the world population but take relatively more responsibility in everyday decisions on consumption, child care and household activities, all of which affect the environment and climate, is crucial in view of sustainable development;