natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- modernu informācijas un komunikācijas līdzekļu izmantošanu;
- use of modern information and communication media;
- ģimenes un darba dzīves saskaņošanu;
- conciliation of family and working life
- pasākumus mazaizsargātajām iedzīvotāju grupām (jauniešiem, sievietēm, invalīdiem, imigrantiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem, bezdarbniekiem vecumā virs 45 gadiem, neizglītotiem cilvēkiem);
- measures aimed at the most vulnerable sectors of the population (for example, young people, women, persons with disabilities, immigrants, the long-term unemployed, unemployed persons aged over 45, those without any formal education)
- transporta, telekomunikāciju, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumu uzlabotu pieejamību;
- improved accessibility and availability of transport, telecommunications, education and health services;
- apmācības standartu kvalitātes uzlabošanu un piedāvājuma skaita palielināšanu, jo īpaši attiecībā uz sevišķi neaizsargātu vai īpaši riskam pakļautu iedzīvotāju grupu iespējām (jauniešiem, sievietēm, invalīdiem, imigrantiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem, bezdarbniekiem, kas vecāki par 45 gadiem, neizglītotiem cilvēkiem);
- qualitative improvement of training standards and quantitative increase in the training on offer, particularly with regard to the opportunities for sections of the population who are most disadvantaged or most at risk (for example, young people, women, persons with disabilities, immigrants, the long-term unemployed, unemployed persons aged over 45, people without schooling)
- ciešu saikni starp izglītību, apmācību un profesionālo dzīvi;
- the close link between education, training and working life
- apmācības projektu atbilstību kvalitātes un kvantitātes prasībām;
- training projects that are tailored to requirements in terms of both quality and quantity
- moderno tehnoloģiju un paņēmienu ieviešanu un izmantošanu;
- introduction and use of modern technologies and procedures
- pasākumus, lai radītu un saglabātu vēlmi mācīties;
- measures to stimulate and maintain willingness to undertake training
- iespējas paaugstināt līdzdalības procentu apmācībā un
- increased take-up of training opportunities
- valodu apmācību saistībā ar mūžizglītību;
- life-long language training;
- ilgtermiņa integrētu vietējā sabiedriskā transporta, gājēju, velosipēdistu un automobiļu satiksmes politiku, lai efektīvi iekļautu dažādus gan sabiedriskā, gan privātā transporta veidus;
- long-term integrated policy for local public transport, pedestrians, cyclists and car use with a view to effective integration between the various modes of transport, both public and private
- efektīvu satiksmes pārvaldību;
- efficient traffic management
- pilsētu tautsaimnieciskās attīstības veicināšanu;
- promotion of the economic development of cities
- uzņēmējdarbības aktivitātes palielināšanu, pasākumus nodarbinātības stimulēšanai un tās drošuma veicināšanai, īpaši uzsverot jauniešu nodarbinātību un iesaistīšanos uzņēmējdarbībā, kā arī pasākumus sabiedrības dzīves uzlabošanai;
- increase in entrepreneurial investment, measures to stimulate and secure employment with a special emphasis on youth employment and entrepreneurship - and to improve social life
- panīkušo un deindustrializēto teritoriju atjaunošanu un integrāciju, dzīves kvalitātes uzlabošanu pilsētu teritorijās; piemēram, piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem un to pieejamību;
- regeneration and integration of neighbourhoods in decline and deindustrialised areasimproved quality of life in urban areas; for example the availability and accessibility of public services
- zaļo un atpūtas zonu izveidi, ūdens un energoresursu efektivitātes palielināšanu, jo īpaši mājokļu nozarē;
- creation of green spaces and recreational areas and increased water and energy efficiency, in particular in the housing sector
- atvieglojumus invalīdiem;
- facilities for people with disabilities
- tādas rīcības sekmēšanu, kuras mērķis ir piesaistīt iedzīvotājus, jo īpaši jauniešus, savām pilsētām;
- promotion of actions aimed at binding the population, in particular young people, to their cities
- dzīves vidi: pilsētas, piepilsētas un tuvāko lauku vidi;
- taking account of the living environment: urban, suburban and nearby rural environment
- pārmērīgas zemes izmantošanas samazināšanu, vairāk izmantojot novārtā pamestu zemi un izvairoties no pilsētu izplešanās;
- reduction of excessive land usage by much greater redevelopment of waste land and avoiding urban sprawl
- pilsētas ērtību un transportlīdzekļu labāku pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām;
- better accessibility of urban and transport amenities for persons with reduced mobility,
- pilsētu un lauku apvidu mijiedarbības paplašināšanu;
- Increasing the interaction between towns and rural areas
- integrētas pieejas izmantošanu;
- employment of an integrated approach;
- universālu piekļuvi pakalpojumiem;
- universal access to services
- pastiprinātus pasākumus kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai;
- enhanced measures to attract skilled workers
- visneaizsargātāko kategoriju pastiprinātu iesaistīšanu, izmantojot uzlabotu izglītību un apmācību;
- enhanced involvement of the most vulnerable sectors through improved education and training
- pasākumus elastīga darba laika ieviešanai;
- measures on flexible working time
- pasākumus strādājošu vecāku dzīves uzlabošanai, kas ļautu apvienot ģimenes un darba dzīvi;
- measures to facilitate the life of working parents allowing reconciliation between family and working life
- pasākumus līdzsvarotai migrantu integrēšanai;
- measures to promote the smooth integration of migrants
- invalīdu un gados vecu pilsoņu īpašās vajadzības;
- the special needs of persons with disabilities and senior citizens
- ieguldījumu iedzīvotāju skaita līmeņa saglabāšanā (teritorijās, kuras cieš no depopulācijas);
- contribution towards the maintenance of population levels (in areas suffering from depopulation);
- pārrobežu kontaktu kvalitatīvu un kvantitatīvu uzlabošanu;
- increase in quality and quantity of cross-border contacts
- pastāvīgu tīklu vai ilgtermiņa sadarbības sistēmu izveidošanu;
- creation of permanent networks or of long-term cooperation schemes
- dažādu sistēmu un procedūru saskaņošanu;
- harmonisation of different systems and procedures
- jaunu partneru iesaistīšanu;
- involvement of new partners
- finansiālās neatkarības radīšanu;
- establishment of financial independence
- zināšanu pastāvīgu nodošanu un apmaiņu pārrobežu mērogā;
- permanent cross-border knowledge transfer and exchange
- partnerreģionu potenciāla kopīgu izmantošanu;
- joint exploitation of potential in partner regions
- infrastruktūras savienojumus starp partnerreģioniem;
- infrastructure connections between partner regions;
- projektu ieviešanas kvalitatīvu uzlabošanu efektivitātes un rentabilitātes ziņā;
- qualitative improvement of project implementation in terms of effectiveness and profitability
- projektu ātrāku īstenošanu;
- faster project implementation
- pārredzamu riska sadales mehānismu;
- transparent risk-spreading mechanism
- labāku projektu vadību;
- better project management
- plašāku vietējo un reģionālo iestāžu un dalībnieku līdzdalību valsts un privātā sektora partnerībā;
- increased participation of local and regional authorities and players in public-private partnerships
- skaidrus un pārredzamus rīcības noteikumus saistībā ar valsts sektora struktūru un uzņēmumu darbību;
- clear and transparent rules on conduct with regard to the activities of public-sector bodies and enterprises;
Apmaiņa ar paraugpraksi
Exchange of best practices
28. norāda, ka, lai arī Eiropas Savienība nodrošina finansējumu un paraugpraksi, valstu, reģionu un vietējām iestādēm ir no tā jāgūst labums; šajā sakarībā atzinīgi vērtē „ Erasmus ” programmas izveidošanu vēlētām amatpersonām vietējā un reģionālā līmenī;
Points out that, while the European Union provides funding and good practices, it is for national, regional and local office holders to capitalise on them; welcomes in this connection the establishment of an Erasmus programme for local and regional elected representatives.
Reģionālā un strukturālā politika Eiropas Savienībā pieskaitāma pie nozīmīgākajām politikas jomām ne tikai attiecībā uz finanšu resursiem, bet galvenokārt attiecībā uz tās nozīmi Eiropas Savienības sociālajā, ekonomiskajā un teritoriālajā kohēzijā, kā arī tās 268 reģionu attīstībā.
Regional and structural policies are among the most important policy areas in the European Union, not only in terms of their budget but also and in particular owing to their importance for the social, economic and territorial cohesion of the European Union and the development of its 268 regions.
Daudzviet Eiropas Savienībā reģioni saskaras ar visumā līdzīgām problēmām.
In many places the regions of the European Union are confronted with broadly similar challenges.
Tām, piemēram, jāsaskaras ar globalizāciju un ar to saistīto paātrināto tautsaimniecības pārstrukturizāciju, tirdzniecības sakaru atvēršanu, tehnoloģiju revolūcijas sekām, uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstību, demogrāfiskām pārmaiņām, kā arī imigrācijas pieaugumu.
For example, they have to contend with globalisation and the accelerated economic restructuring that goes with it, the opening up of trade relations, the consequences of the technological revolution, the development of the knowledge-based economy, demographic change and the rise in immigration.
Šķēršļi struktūrfondu ieviešanai
Obstacles to the implementation of the structural funds
Lai gan ES strukturālās politikas mērķis ir atbalstīt reģionus problēmu pārvarēšanā, varbūtējie pieteikumu iesniedzēji saskaras ar lieliem šķēršļiem attiecībā uz Eiropas Savienības struktūrfondu izmantošanu.
Although it is the goal of EU structural policy to support the regions in overcoming these challenges, potential applicants for aid are faced with major obstacles to utilising the EU’s structural funds.
Cita starpā šeit ir runa par lieliem birokrātiskiem šķēršļiem, pārāk apjomīgu, kā arī grūti saprotamu regulējumu, kas izmantojams daļēji īstermiņā vai tikai vidējā termiņā, vai nepārredzamu līdzfinansējuma režīmu.
These include excessive bureaucracy, too many regulations which are hard to understand and which may only apply in the short or medium term, and lack of transparency on co-financing schemes.
Tā, piemēram, saistībā ar birokrātiju, projektu vadītājiem pašlaik projekta dokumentācija jāuzglabā desmit gadus pēc projekta pabeigšanas, lai varētu tos uzrādīt pārbaudēs, ko eventuāli veiktu Komisija.
Thus, with regard to bureaucracy, project leaders must currently keep project documents for a period of ten years after termination of the project in order to be able to produce them for inspection by the Commission.
Šāds regulējums jo īpaši pārmērīgi birokrātiski apgrūtina mazos projektus.
This regulation imposes an excessive bureaucratic burden for small projects in particular.
Lai to minimalizētu un novērstu birokrātiju, Eiropas Parlaments aicina samazināt šo laika posmu līdz trim gadiem.
In order to minimise this burden and cut red tape, the European Parliament calls for this period to be reduced to three years.
Līdzās šādiem birokrātiskajiem traucēkļiem projektu pieteikumu iesniedzēji dažkārt saskaras ar ievērojamām grūtībām tehniskajam papildaprīkojumam, kas ir ļoti nozīmīgs projektu īstenošanai.
Alongside such bureaucratic issues, project applicants face sometimes substantial difficulties in making provision for the technical resources required, which are of considerable importance for project implementation.
Kamēr par projektiem, ko līdzfinansē ESF, var saņemt vienotas likmes atbalstu par tehniskajiem palīglīdzekļiem, ERAF līdzfinansētajos projektos tas nav iespējams.
Whereas projects co-financed by the ESF are eligible for flat-rate support for technical resources, this arrangement does not apply to projects receiving funding from the ERDF.
Pamatojoties uz to, Eiropas Parlaments aicina Eiropas Komisiju nodrošināt šādus vienotas likmes atbalstus tehniskajiem palīglīdzekļiem arī tiem projektiem, kurus līdzfinansē ERAF.
The European Parliament therefore calls on the Commission to make similar flat-rate funding for technical resources available to projects co-financed by the ERDF.
Turklāt ir problēma par Eiropas Komisijas projektu vērtēšanas kritērijiem, jo tie nav noteikti ilgtermiņā.
A further problem for projects is that the evaluation criteria used by the European Commission are not geared to the long term.
Pamatojoties uz nedrošību, ar ko saskaras projektu vadītāji, Eiropas Parlaments aicina Komisiju noteikt vērtēšanas kritērijus ilgtermiņā un novērtēt projektus pēc kritērijiem, kas bija spēkā projekta īstenošanas laikā.
In view of the uncertainty which this creates for project leaders, the European Parliament calls on the Commission to gear the evaluation criteria to the long term and to assess projects according to the criteria which applied when the project was implemented.
Tas ir netaisni attiecībā uz novatoriskiem projektiem, kuri, protams, ir ar ievērojami augstāku kļūdu un neveiksmju koeficientu, salīdzinot ar citiem projektiem.
This is unfair to innovative projects, which by their very nature run a much greater risk of making mistakes or indeed of failing than other projects do.
Eiropas Parlaments iesaka, galvenokārt ņemot vērā Lisabonas mērķi, padarīt ES par novatoriskāko ekonomisko zonu pasaulē, atļaut lielāku neveiksmju īpatsvaru šādu projektu gadījumā.
Bearing in mind the Lisbon goal of making the EU the most innovative economic area in the world, the European Parliament recommends that a higher failure rate be permitted for innovative projects.
Citādi pastāv bīstamība apslāpēt novatoriskus projektus iedīglī, kas kaitētu ES Lisabonas mērķa sasniegšanai un kohēzijas politikas ietekmei ES.
Otherwise there is a risk that innovative approaches will be stifled, which would hinder the EU in achieving the Lisbon goal and detract from the impact of cohesion policy.
Nākamais šķērslis struktūrfondu efektīvai izmantošanai ir pašlaik niecīgās iespējas pieredzes apmaiņai starp projektu attīstītājiem, kā arī niecīgās iespējas starpreģionu koordinēšanā.
Further obstacles to efficient use of structural fund money are the current lack of opportunities for exchanges of experience between project promoters and the inadequate arrangements for interregional coordination.
Šī vēl aizvien nopietnā šķēršļa pārvarēšana projektu vadītājiem, kā arī reģioniem pat īstermiņā netieši palīdzētu risināt birokrātijas problēmu, izprast esošo regulējumu vai nepārredzamos līdzfinansējuma noteikumus.
Overcoming this considerable obstacle for project leaders and for the regions would also, even in the short term, indirectly help them to deal with the problem of excessive bureaucracy and to understand the existing regulations and untransparent co-financing rules.
Paraugprakse – pieeja esošo šķēršļu pārvarēšanai
Best practices - An approach to overcoming the existing obstacles
Viens veids, kā pārvarēt šos šķēršļus un bieži vien ar tiem saistītos trūkumus Eiropas Savienības kohēzijas līdzekļu izmantošanā, ir attīstīt saskaņotu pieeju paraugprakses apmaiņai starpreģionu mērogā, lai tirgus dalībnieki reģionos varētu atsaukties uz citu personu pieredzi.
One way of overcoming these obstacles and the shortcomings in the use of EU cohesion funds connected with them is to develop a coordinated approach of interregional exchange of best practices, so as to enable regional actors to draw on the experience of others.
Tāds ir šā paziņojuma mērķis.
That is the aim of this report.
Tomēr attiecībā uz to rodas gan saturiski, gan arī organizatoriski jautājumi.
However, in order to achieve this, there are a number of problems both of substance and of organisation.
Viens no svarīgākajiem jautājumiem ir noskaidrot, kas ir „best practices” [paraugprakse].
One of the most important of these is how to define what constitutes best practice.
Šo terminu gan lieto bieži un dažādās jomās – daļēji arī paralēli tādiem terminiem kā „good practices” vai „success stories” – tomēr trūkst skaidras un viennozīmīgas tā definīcijas.
Though the term is used frequently and in many fields, and also partly in parallel with other terms such as 'good practices' or 'success stories', there is a lack of a clear and unambiguous definition.
Tā, piemēram, Eiropas Komisijas Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts saskaņā ar iniciatīvu „Reģioni ekonomiskām pārmaiņām” noskaidro paraugpraksi, kam reizi gadā piešķir balvu „REGIO STARS” un par ko paziņo atklātībai, cita starpā izmantojot internetu.
The European Commission's Directorate-General for Regional Policy has thus, for example, adopted the approach in the context of the Regions for Economic Change initiative of identifying best practices with the annual award of 'REGIO STARS' and publicising them via the internet, among other means.
Tomēr pašlaik izvēle tiek veikta nepārredzami, pamatojoties uz neprecīzi definētiem objektīviem kritērijiem.
The drawback to that is the lack of transparency under which the selection is made, on an objective basis that is not precisely defined.
Eiropas Savienības kohēzijas politikas jomā var uzskaitīt noteiktus faktorus, ko varētu izmantot paraugprakses noteikšanai.
With regard to the current challenges, there are a number of factors which could serve to identify best practices for the European Union’s cohesion policy.
Tāpēc Eiropas Parlaments iesaka šādus punktus:
The European Parliament recommends the following:
- projekta kvalitāte;
- project quality
- partnerības principa nodrošināšana;
- assurance of partnership principle
- pasākuma ilgtspējība;
- sustainability of measure
- iespēju vienlīdzības ievērošana;
- respect for equal opportunities
- projekta novatoriskums;
- innovative nature of project
- līdzekļu izmantošanas efektivitāte;
- effective use of resources
- projekta ilgums līdz tā īstenošanai;
- duration of project before implementation
- projekta īstenošana atbilstoši laika un organizatoriskajām prasībām;
- implementation of the project on time and to plan
- nozīmīgs dzinējspēks reģionam vai ES kopumā;
- significant driving force for the region or the EU overall
- iespējas projektu īstenot arī citos Eiropas Savienības reģionos.
- transferability of project, i.e. its applicability in other regions of the European Union.
Attiecībā uz kohēzijas politikas jomām, kas atsevišķu reģionu, kā arī ES attīstībai kopumā ir īpaši nozīmīgas un kam raksturīga liela īstenošanas iespēju daudzveidība, papildus paraugprakses vispārējiem kvalifikācijas faktoriem ir jāpiesaista īpaši faktori.
For cohesion policy areas that are of particular importance for the development of specific regions and of the EU as a whole and that display a marked variety of approaches to implementation, it is necessary to supplement the above general factors by specific factors for each area in order to determine what constitutes best practice.
Šeit runa ir par astoņām jomām.
There are eight such areas.
§ Pētniecība un attīstība / jauninājumi
§ Research and development/innovation
- kvalitatīvi nozīmīgs ieguldījums zinātnē un pētniecībā;
- qualitatively significant investment in science and research
- saikne starp ražošanu un zinātni;
- links between industry and academia
- saikne starp zinātnes un pētniecības institūtiem;
- links between science and research institutes
- progresīvu tehnoloģiju tālāka attīstība un/vai izgudrošana
- development and/or innovation in respect of forward-looking technologies
§ Vides aizsardzība – klimata aizsardzība – ilgtspējīga enerģētikas politika
§ Environment - climate - sustainable energy policy
- īpaši apdraudētu apgabalu aizsardzības pasākumi, kas ir piemēroti attiecīgajam apgabalam (sensibilitāte);
- protective measures for areas at particular risk, tailored to those areas (sensitivity)
- ierobežotu izejvielu aizsardzība un efektīva izmantošana;
- conservation and efficient use of scarce resources
- atbildīga apiešanās ar izejvielām;
- responsible approach to the use of resources
- energoefektivitātes ievērojama palielināšana;
- significant increase in energy efficiency
- enerģijas patēriņa ievērojama samazināšana;
- significant reduction in energy consumption
- atjaunojamās enerģijas avotu īpatsvara palielināšana;
- increased share of renewable energy sources
- pasākumi CO 2 emisijas samazināšanai;
- measures to reduce CO 2 emissions
- metodes un/vai paņēmieni, kā taupīgi apieties ar ierobežotām vai apdraudētām izejvielām
- methods and/or procedures which conserve scarce or endangered resources
§ Kvalitatīvu darba vietu radīšana
§ Creation of high-quality jobs
- darba apstākļu uzlabošana;
- improvement in working conditions
- progresīvu darba vietu radīšana;
- forward-looking job creation
- ražīguma paaugstināšana;
- increased productivity
- konkurētspējas palielināšana;
- improved competitiveness
- konkrētai vietai nepiesaistītu darba vietu radīšana;
- creation of jobs that are not tied to a particular location
- modernu informācijas un saziņas līdzekļu izmantošana;
- use of modern information and communication media
- izglītības nosacījumu kvalitātes uzlabošana un piedāvājuma skaita palielināšana, jo īpaši attiecībā uz sevišķi nelabvēlīgu vai neaizsargātu iedzīvotāju grupu iespējām;
- qualitative improvement of training standards and quantitative increase in the training on offer, particularly with regard to the opportunities for sections of the population who are most disadvantaged or most at risk
- cieša saikne starp izglītību un apmācību;
- close link between education and training
- prasībām kvalitatīvi un kvantitatīvi piemēroti projekti apmācību jomā;
- training projects that are tailored to requirements in terms of both quality and quantity
- moderno tehnoloģiju un paņēmienu ieviešana un izmantošana;
- introduction and use of modern technologies and procedures
- pasākumi, lai radītu un uzturētu gatavību mācīties;
- measures to stimulate and maintain willingness to undertake training
- pasākumi, lai palielinātu dalību apmācības programmās;
- increased take-up of training opportunities
§ Integrēta pilsētu attīstība
§ Integrated urban development
- sabiedriskā transporta, gājēju un automobiļu satiksmes lielāka savienojamība;
- enhanced compatibility between local public transport, pedestrians and car use
- uzņēmumu ieguldījumu palielināšana nodarbinātības veicināšanai un sociālās dzīves uzlabošanai;
- increase in entrepreneurial investment, measures to stimulate and secure employment and to improve social life
- pamesto pilsētas kvartālu atveseļošana;
- redevelopment of derelict land in urban areas
- dzīves kvalitātes uzlabošana pilsētās;
- improved quality of life in urban areas
§ Demogrāfiskās pārmaiņas
§ Demographic change
- metodes izmantošana pieejai pakalpojumiem neatkarīgi no vietas (piemēram, radot IT platformas veselības aprūpes, e-apmācību un citās jomās);
- application of measures to permit ubiquitous access to services (e.g. by creating IT platforms for healthcare provision, e-learning, etc.)
- pasākumi kvalificēta darbaspēka apmācīšanai / pastiprinātai piesaistīšanai;
- measures to train / attract more skilled workers
- pasākumi gados vecāku darba ņēmēju piesaistīšanai
- enhanced involvement of older workers
§ Pārrobežu sadarbība
§ Cross-border cooperation
- pārrobežu kontaktu uzlabošana (kvalitatīvi un kvantitatīvi);
- increase in quality and quantity of cross-border contacts
- pastāvīgu tīklu / ilgtermiņa sadarbības izveidošana;
- creation of permanent networks or long-term cooperation schemes
- dažādu sistēmu / paņēmienu saskaņošana;
- harmonisation of different systems and procedures
- jaunu partneru iesaistīšana;
- involvement of new partners
- finansiālās neatkarības radīšana;
- establishment of financial independence
- zināšanu pastāvīga nodošana un apmaiņa pārrobežu mērogā;
- permanent cross-border knowledge transfer and exchange
- patnerreģionu kopīga pilnveidošana ;
- joint exploitation of potential in partner regions
- infrastruktūras saiknes partnerreģionos
- infrastructure connections between partner regions
§ Publiskā un privātā sektora partnerība
§ Public-private partnerships
- projektu īstenošanas kvalitatīvā uzlabošana;
- qualitative improvement of project implementation
- projektu īstenošanas paātrinājums
- faster project implementation