natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpat, lai virzītu Eiropas gāzes cauruļvada „ Nabucco ” projektu, būtu nepieciešams to īstenot sadarbībā ar Krieviju, lai izvairītos no divu konkurējošu gāzes cauruļvadu būves un būtu iespējams transportēt gāzi no Krievijas, Irānas vai Kaspijas jūras reģiona.
Similarly, in order to make progress with the European Nabucco gas pipeline project, the project ought to be carried out in cooperation with Russia so as to avoid competition between two gas pipelines and to be able ultimately to transmit gas from Russia, Iran or the Caspian Sea.
Referents uzsver Turcijas nozīmi, iekļaujot to Eiropas pastāvīgajā Kaspijas jūras–Kaukāza reģiona dialogā, un Turcijas kā tranzītvalsts svarīgo lomu šajā gadījumā.
It is also important to include Turkey in the European arrangements for on-going dialogue with the Caspian/Caucasus region on account of the key role which it can play as a transit country.
Dalībvalstīm jāapzinās, ka gadījumā, ja ES parādītos kā konkurents vai šķērslis ASV stratēģisko enerģijas interešu aizstāvībai, meklējot jaunus energoresursus, izvirzītos transatlantiska dažādība.
Member States should realise that if the EU appears to be a competitor or an obstacle to the defence of US strategic and energy interests, the search for energy resources will ultimately favour the emergence of transatlantic divergences.
Referents uzskata, ka ASV attīsta dominēšanas tirgū politiku ar tehnoloģiju palīdzību un de facto vēlēsies uzspiest savas normas jaunattīstības valstīm, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veidot ilgtspējīgas un līdzsvarotas attiecības enerģijas jautājumos.
Your rapporteur considers that the USA is developing a policy of domination of markets by means of technology and will seek de facto to impose its standards on emergent countries, and therefore calls on the Commission and Member States to build a lasting and balanced relationship in the field of energy.
Referents aicina dalībvalstis ievērot lielāku pārredzamību saistībā ar ārzemju kapitāla tranzītu, lai izvairītos no neskaidru finanšu darījumu pieauguma.
Your rapporteur calls on Member States to be more open about the transit of foreign capital, in order to limit the proliferation of opaque financial transactions.
Referents aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt informatīvas energoefektivitātes kampaņas un padarīt pieejamākus īstenojamos risinājumus, jo enerģijas taupīšana ir atkarīga no šī principa piemērošanas lielākajai daļai izmantoto iekārtu un tehnoloģiju, bet nav nošķirama arī no katra indivīda paradumiem.
Your rapporteur calls on the Commission and Member States to step up public awareness campaigns concerning energy efficiency and to improve access to the solutions to be adopted, because the implementation of energy saving measures depends on as many people as possible adopting efficient technologies, but also, inseparably, on the behaviour of individuals.
Referents pieprasa iespējami drīz novērtēt valstu rīcības plānus, ko dalībvalstis ir ieviesušas, lai konkrēti izlemtu tādas politikas un pasākumus, kas ļautu ES pēc iespējas ātrāk sasniegt mērķus.
Your rapporteur calls for an assessment to be made as soon as possible of the national action plans implemented by the Member States in order to decide specifically on the policies and measures which will enable the EU to attain the objectives as quickly as possible.
Viņš uzsver, ka šī novērtēšana ir nepieciešama pirms jaunas iniciatīvu paketes īstenošanas 2008. gadā, ko Komisija piedāvājusi tādās jomās kā ēku energoefektivitāte, enerģijas marķējums, ekodizains un koģenerācijas veicināšana.
She therefore stresses that this assessment is necessary before the implementation of the new 2008 package of initiatives proposed by the Commission in the field of energy saving for the energy efficiency of buildings, energy labelling, eco-design and promoting cogeneration.
Viņš atbalsta pasākumus, kas paredz veicināt energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas, piemēram, ar kohēzijas politiku saistītām finansēšanas programmām, „zaļo nodokļu politiku” vai „Eiropas pilsētu mēru pakta” ieguldījumu labākās prakses popularizēšanā.
She endorses the measures to promote energy efficiency and renewable energies such as the financing programmes which fall under cohesion policy or green taxation, or the contribution by the 'Covenant of Mayors' towards the dissemination of best practices .
Ogles joprojām ir daļa no ES apgādes un alternatīva naftai un gāzei.
Coal remains a component of the EU's supply and an alternative to oil and gas.
Referents apstiprina ilgtermiņa mērķi ierobežot oglekļa emisijas elektrības ražošanā, aizvietojot esošās ražošanas jaudas, pārtraucot transporta nozares atkarību no naftas un gāzes, ceļot ēkas ar zemu un pozitīvas enerģijas patēriņu un veidojot efektīvus savstarpēji savienotus elektrības tīklus.
Your rapporteur endorses the long-term objectives of limiting carbon emissions from electricity generation by replacing existing production capacity, putting an end to dependence of transport on oil, constructing low-energy and positive-energy buildings, and constructing an intelligent, interconnected electricity grid.
Viņš uzsver, ka gadījumā, ja energoefektivitāte un enerģijas taupīšana tāpat kā atjaunojamo enerģiju izmantošanas turpināšana būs prioritāras, līdz 2030. gadam netiks kompensēts enerģijas resursu deficīts.
She stresses that, while energy efficiency and energy saving remain a priority, as does the continued development of renewable energies, it will not be possible to overcome the energy resource deficit by 2030.
Viņaprāt, laika periodā pēc 2030. gada draud enerģijas deficīts pasaules mērogā.
She believes that there is a very serious risk of a world energy shortage from 2030.
Tādēļ viņš Energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ietvaros izsaka atbalstu politiskās dienaskārtības 2030. gadam un politikas plāna 2050. gadam izstrādi.
She therefore endorses, as part of the Strategic Energy Technology Plan, the drawing-up of a political agenda for 2030 and a road map for energy policy in 2050.
Lai to paveiktu, nepieciešams turpināt izvērtēt laika posmu no 2020. līdz 2050. gadam no enerģijas avotu dažādības viedokļa, aplūkojot dažādus scenārijus un ņemot vērā enerģijas patēriņa pieaugumu, enerģijas potenciālos resursus, ietekmi uz vidi, enerģijas prognozējamo cenu un CO2 emisijas.
This necessitates an assessment of trends in the composition of the energy mix between 2020 and 2050 under several scenarios, taking account of the development of energy demand, potential energy resources, environmental impact, the estimated price of energy and carbon dioxide.
Saistībā ar nākotnes enerģijas krājumiem viņš atgādina par nepieciešamību pastāvīgi veicināt pētījumus kodolatkritumu pārstrādes un kodolsintēzes jomā.
As regards the energy of the future, she recalls the need constantly to encourage research into transmutation of nuclear waste and nuclear fusion.
Referents pieprasa, lai plāns 2050. gadam ļautu virzīt pētniecību un enerģētisko tehnoloģiju attīstību ar nolūku samazināt atjaunojamo enerģijas avotu izmaksas, pieļaut enerģijas (galvenokārt elektroenerģijas) uzglabāšanu, izmantot 4. paaudzes kodolreaktorus, atrast alternatīvu naftai transportlīdzekļiem un uzsvērt saules enerģijas potenciālu.
Your rapporteur calls for the road map for 2050 to make it possible to direct energy technology research and development in order to reduce the cost of renewable energies, to permit energy storage (particularly of electricity), to make a success of fourth-generation nuclear reactors, to find an alternative to oil for transport, and to highlight the potential of solar energy.
par Otro stratēģisko pārskatīšanu enerģijas jomā
on the Second Strategic Energy Review
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju iekļaut rezolūcijas priekšlikumā šādus ierosinājumus:
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
OV C 219 E, 28.8.2008., 206. lpp. ; pauž neapmierinātību, ka trūkst detalizētu priekšlikumu, un atkārtoti uzsver, ka vēl jāpalielina ES centieni izstrādāt saskaņotu un efektīvu kopēju Eiropas ārpolitiku enerģētikas jomā, no jauna pievēršoties valstīm, kurās ražo enerģiju;
206. ; expresses disappointment about the lack of detailed proposals and underlines once more the need for further intensification of the EU efforts to develop a coherent and effective common European foreign policy on energy with a renewed focus on energy-producing countries;
3. uzskata, ka attiecībā uz ilgtspējību un energoefektivitāti Eiropai ir jābūt par paraugu un ka tādēļ Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma pasaulē atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes jomā un jāizplata tās zināšanas un pieredze šajā jomā; uzsver, ka šis potenciāls jāizmanto īpaši divpusējā dialogā ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, Ķīnu un Indiju;
Considers that Europe must act as a role model in respect of sustainability and energy efficiency and that the European Union must therefore take a leading role on the issues of renewable energies and energy efficiency worldwide and must export its knowledge and expertise in this field; underlines the need to utilise this potential, especially in the bilateral dialogue with emerging countries such as China and India;
5. ar gandarījumu atzīmē gadījumus, kad jau ir notikusi pārvaldības un tirgus integrācija (piemēram, Norvēģijā), un uzsver, ka politika, kas pašreiz tiek izstrādāta, ir svarīga integrēta tirgus izveidei citās Eiropas daļās (piem., Dienvidaustrumeiropā); uzskata, ka šāda tirgus integrācija kalpo par instrumentu dialoga padziļināšanai, īpaši attiecībās ar ražotājvalstīm;
Notes with satisfaction cases where there is already regulatory and market integration (e.g. Norway) and underlines the importance of policies under development for the construction of an integrated market in other parts of Europe (e.g. south-east Europe); believes that such market integration will be instrumental in bringing about a deepened dialogue, particularly with producer countries;
7. prasa izstrādāt ES nolīgumos ar ražotājvalstīm ārpus Eiropas jaunus noteikumus „savstarpējai atkarībai enerģētikas jomā”, kuri attiektos, piemēram, uz ieguldījumiem un ieguldījumu aizsardzību, infrastruktūras attīstību un fizisku aizsardzību, pieeju tirgiem, dialogu par tirgus un politikas attīstību, tranzīta nolīgumiem un strīdu izšķiršanas noteikumiem;
Calls for the development of a new generation of "energy interdependence" provisions in the EU's agreements with producer countries outside Europe, covering issues such as investment and investment protection, the development and physical protection of infrastructure, access to markets, dialogue on developments in market and policy matters, transit agreements and dispute settlement provisions;
11. uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpadziļina transatlantiskais dialogs, kā arī ilgtspējības un energoefektivitātes jomā — sadarbība ar ASV, kas ir lielākais enerģijas patērētājs;
Considers that the European Union should intensify the transatlantic dialogue and cooperation with the USA, as the largest consumer of energy, in respect of sustainability and energy efficiency;
par Direktīvas 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, īstenošanu
on implementation of Directive 2006/43/EC on statutory audits of annual accounts and consolidated accounts
Atzinumu sniedza(*):
Rapporteur for opinion (*):
Ieke van den Burg , Ekonomikas un monetārā komiteja
Ieke van den Burg , Committee on Economic and Monetary Affairs
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS...........................................10
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs .................11
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................13
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.............................................................................14
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas
– having regard to Directive 2006/43/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 on statutory audits of annual accounts and consolidated accounts
– ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Komisijas 23. gada pārskatu par Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2005. gads)
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the Commission's 23rd Annual report on monitoring the application of Community law (2005)
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0060 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0060 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par 24. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on monitoring the application of Community law – 24th annual report from the Commission
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0494 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0494 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 4. septembra rezolūciju par tiesību aktu labāku izstrādi 2005: subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošana — 13. gada ziņojums
– having regard to its resolution of 4 September 2007 on better lawmaking 2005: application of the principles of subsidiarity and proportionality – 13th report
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A6‑0014/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0014/2009 ),
A. tā kā Parlaments ir vairākkārt norādījis, ka ES tiesību aktiem ir jēga tikai tad, ja dalībvalstīs tos ievēro, un tā kā tādēļ ir ciešāk jāuzrauga, kā dalībvalstis transponē un piemēro ES tiesību aktus; tā kā Parlaments ir ierosinājis, lai atbildīgajam referentam uzticētu sagatavot progresa ziņojumus pēc transponēšanas termiņa beigām;
A. whereas Parliament has repeatedly stated that there is a point to EU legislation only if it is complied with in the Member States, and whereas monitoring of the transposition and application of EU legislation by Member States must therefore be stepped up; whereas Parliament has proposed that the rapporteur responsible be given a progress report after the transposition deadline has expired,
B. tā kā Parlaments un Padome 2006. gada 17. maijā pieņēma Direktīvu 2006/43/EK (turpmāk „Direktīva”) un termiņš tās transponēšanai dalībvalstīs bija 2008. gada 29. jūnijs, un tā kā jākonstatē, vai transponēšana ir notikusi pareizi;
B. whereas Directive 2006/43/EC (“the Directive”) was adopted by Parliament and the Council on 17 May 2006 and the period for transposition in the Member States expired on 29 June 2008, and whereas there must be an examination as to whether transposition has proceeded correctly,
C. tā kā Komisijas publicētajā rezultātu pārskatā — neskatoties uz to, ka tajā ir minēts, kurus pantus kurš ir īstenojis, — nav informācijas par to, kā īstenošana ir notikusi un vai dalībvalstu normas atbilst Direktīvā noteiktajam minimuma standartam;
C. whereas the “scoreboard” published by the Commission, whilst identifying which articles have been implemented by whom, provides no information on the way in which implementation has proceeded or on whether national rules meet the minimum standard set by the Directive,
D. tā kā Direktīvas mērķis, pirmkārt, ir uzlabot gada pārskatu revīzijas visā ES, tādējādi palielinot uzticību šāda veida ziņojumiem un uzlabojot situāciju finanšu tirgos, un, otrkārt, tās mērķis ir revīzijas nozarē izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū;
D. whereas the objective of the Directive is, first, to optimise the quality of audits of annual accounts throughout the EU, thus increasing confidence in such reporting and improving the situation in the financial markets, and, second, to establish a level playing-field for the accountancy sector within the internal market,
E. tā kā Direktīvas īstenošana dalībvalstīs ir jāpārbauda, ņemot vērā šo dubulto mērķi,
E. whereas implementation of the Directive in Member States must be checked by reference to this twin objective,
Direktīvas 2. panta 7. punkts. transponēšanu dalībvalstīs ir atšķirīgas interpretācijas; šajā sakarā uzsver, ka Direktīvā ir noteikti dažādi stingri pienākumi uzņēmumam, kas ir noteikts kā sabiedriskas nozīmes struktūra, kā arī grāmatvedim, kas veic šāda uzņēmuma revīziju; turklāt norāda, ka ar Direktīvu ir ieviesti arī dažādi papildu pienākumi revīzijas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas „tīkla” definīcija; konstatē, ka ir vajadzīgs turpmāks izvērtējums par „tīkla” definīcijas ietekmi un juridiskās skaidrības trūkumu attiecībā uz uzņēmumu atbildību par citu, tam pašam tīklam piederošu uzņēmumu darbībām; kopumā pauž bažas, ka atšķirīgās definīcijas radīs juridisko nenoteiktību un lielas izmaksas, lai panāktu atbilstību, un tādējādi gala rezultātā negatīvi ietekmēs Direktīvas mērķa sasniegšanu; tādēļ aicina Komisiju visaptveroši pārskatīt definīciju īstenošanu un to ieviešanas jūtamo ietekmi, kā arī, konsultējoties ar dalībvalstīm, precizēt ES ilgtermiņa politikas prioritātes šajā jomā un to, kā šīs prioritātes var vislabāk īstenot;
Article 2(7) of the Directive. is leading to differing interpretations among Member States; stresses in this connection that for an undertaking identified as a PIE, and also for the accountant auditing that undertaking, the Directive introduces various far-reaching obligations; notes further that the Directive also introduces various additional obligations for audit firms covered by the definition of “network”; observes that further consideration is needed with regard to the impact of the definition of “network” and the lack of legal clarity regarding the liability of firms for the actions of other firms that belong to the same network; fears in general that a patchwork of definitions will lead to legal uncertainty and high costs of compliance and will thus, ultimately, adversely affect attainment of the Directive's objective; therefore calls on the Commission to undertake a comprehensive review of the implementation of the definitions and the discernible effects of their introduction, and to seek clarity regarding the long-term policy priorities for the EU in this area and the way in which these may best be achieved, in consultation with the Member States;
7. uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Direktīvā noteiktā publiskās pārraudzības iestāžu sadarbība faktiski īstenotos, jo cieša pārraudzības iestāžu sadarbība veicina dalībvalstu konverģenci un var novērst papildu administratīvo slogu, kas rodas atšķirīgu dalībvalsts procedūru un prasību dēļ;
Considers it very important that the cooperation required under the Directive between public-oversight authorities should actually materialise, since intensive cooperation between oversight authorities fosters convergence between Member States and can prevent additional administrative burdens resulting from different national procedures and requirements;
11. norāda, ka nepamatota kavēšanās ar starptautisko revīzijas standartu ( ISA ) apstiprināšanu var negatīvi ietekmēt normatīvo vidi, radot vēl lielāku sadrumstalotību, kas ir pretrunā Direktīvas vispārējam mērķim; tādēļ pieprasa, lai Komisija izvairītos no nepamatotas kavēšanās, pieņemot ISA , un lai Komisija sāktu plašu sabiedrisku apspriešanu par ISA pieņemšanu;
Points out that undue delay in the approval of International Standards on Auditing (ISAs) could have an adverse effect on the regulatory environment, resulting in further fragmentation, which is contrary to the general objective of the Directive; requests the Commission, therefore, to avoid unnecessary delay in the adoption of ISAs and to launch a broad public consultation on their adoption;
14. stingri uzsver, ka kvazinormatīvus aktus, kas ietilpst Direktīvas darbības jomā, var pieņemt, tikai piemērojot regulatīvo kontroles procedūru un attiecīgā gadījumā tiem pievienojot ietekmes novērtējumu;
Strongly emphasises that any quasi-legislative measure within the scope of the Directive can only be adopted pursuant to the application of the regulatory procedure with scrutiny, accompanied where appropriate by an evaluation of its impact;
Ieteikums par kvalitātes nodrošināšanu
Recommendation on quality assurance
OV L 120, 7.5.2008., 20. lpp. ; piekrīt vispārpieņemtajam uzskatam, ka neatkarīgiem ārējas kvalitātes nodrošināšanas pārskatiem ir liela nozīme, ņemot vērā Direktīvas mērķi uzlabot revīziju kvalitāti un publicētās finanšu informācijas ticamību; atbalsta arī vispārpieņemto uzskatu, ka pārbaužu un pārbaudītāju pilnīga neatkarība un objektivitāte ir ārkārtīgi svarīga;
20. ; subscribes to the established view that it is important to have independent external quality assurance reviews in line with the Directive's objective of enhancing the quality of audits and the credibility of published financial information; endorses, moreover, the established view that the total independence and impartiality of inspections and inspectors are of the utmost importance;
Lēmums par trešo valstu revidentu reģistrēšanu
Decision on the registration of third-country auditors
Apspriešanās par līdzdalības tiesībām
Consultation on ownership rules
Sakarā ar vienlīdzīgu līdzdalību tiesību aktu izstrādē Eiropas Parlaments ir ieinteresēts Direktīvas īstenošanā dalībvalstīs.
By virtue of its role as co-legislator the European Parliament has a great interest in the implementation of the Directive in the Member States.
Pareiza un laicīga īstenošana ir ļoti svarīgs solis ceļā uz vienotu Kopienas tiesību aktu piemērošanu iekšējā tirgū.
Correct and timely implementation is a very important step on the path to a consistent application of Community legislation within the internal market.
Tā uzlabo normatīvo aktu efektivitāti.
It enhances the effectiveness of legislative measures.
Eiropas Parlaments līdz ar to būs oficiālāk iesaistīts Eiropas tiesību aktu īstenošanas pārraudzībā dalībvalstīs, ziņojot par svarīgu ES tiesību aktu transponēšanu jeb pārņemšanu.
Therefore, the European Parliament will be more formally involved in the monitoring process of the implementation of European legislation in the Member States by reporting on the transposition of important EU legislation.
2008. gada 9. septembrī notika uzklausīšana, kurā iesaistīto pušu eksperti apsprieda jaunākās problēmas īstenošanas procesā.
On 9 September 2008, a hearing was held in which stakeholder experts elaborated on the latest issues in the process of implementation.
Šajā ziņojumā, izvērtējot īstenošanu dalībvalstīs, referents vēlas pārraudzīt un ziņot, cik lielā mērā Direktīvas mērķi ir sasniegti vai ir paredzams, ka tie tiks sasniegti.
In this report, evaluating the implementation in Member States, the rapporteur wishes to monitor and report in how far the goals of the Directive have been met or are expected to be met.
Galvenais jautājums ir, vai dalībvalstu veiktie īstenošanas pasākumi maksimāli uzlabo revīziju kvalitāti un vai tie rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus revīzijas nozarē.
Central question is if the Member States implementation measures maximize the quality of audits and if they reach a level playing field for the audit sector.
Sabiedriskas nozīmes struktūras definīcijas ieviešanā dalībvalstīs ir atšķirīgas interpretācijas.
The implementation of the definition of Public Interest Entity leads to differences in interpretation between Member States.
Vairāki papildu pienākumi ir tieši saistīti ar sabiedriskas nozīmes struktūras definīciju, piemēram, prasība sabiedriskas nozīmes struktūrām izveidot revīzijas komiteju.
Several additional obligations are directly linked with the definition of PIE, for instance the requirement of PIEs to establish an audit committee.
Tīkla definīcijas ieviešana rada atšķirīgus valsts tiesību aktu noteikumus.
The implementation of the definition of network leads to divergent national legislative provisions.
Nekonsekventas valstu tīkla definīcijas rada nevajadzīgi lielu administratīvo slodzi tīkliem.
Inconsistencies between national definitions of network result in an unnecessarily excessive administrative burden for the networks.