natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ĀKK valstis uzskata — lai mazinātu iespējamos zaudējumus ĀKK banānu eksportētājiem pēc šīs vienošanās banānu nozarē un citām Latīņamerikas banānu eksportētajiem piešķirtajām divpusējām tarifu koncesijām, ĀKK banānu eksportētājvalstīm būs nepieciešams daudz lielāks finansiālais atbalsts ražošanas un tirdzniecības pielāgošanas pasākumiem.
ACP believe that in order to minimise potential losses to ACP banana exporters following the banana deal and other bilateral tariff concessions granted to Latin American banana exporters, a far larger level of financial support to production and trade adjustment measures in ACP banana-exporting countries would be needed.
Eiropas banānu ražotāji
European banana producers
Atbalstu ES banānu nozarei sniedz ar POSEI programmas ( Programme d'options spécifiques à l'éloignement et l'insularité ) finansējuma palīdzību.
The support for the EU banana sector is provided through the POSEI (Programme d'options spécifiques à l'éloignement et l'insularité) envelope.
Pēc ES banānu tirgus kopējās organizācijas reformas 2006. gadā Eiropas banānu ražotāji attālākajos reģionos no šīs programmas katru gadu saņem EUR 279 miljonus.
As a result of the reform of the EU's Common Market Organisation for bananas in 2006, European banana producers in the outermost regions receive €279 million annually within this envelope.
Tomēr, tā kā POSEI reformu veica 2006. gadā, tajā netika ņemti vērā importētajiem banāniem noteikto tarifu turpmākie samazinājumi.
However, as the reform of POSEI was carried out in 2006, it did not take into account the future reductions of tariffs for imported bananas.
Tādēļ nav skaidrs, vai pašreizējais POSEI finansējums ir pietiekams, lai nodrošinātu to, ka Eiropas banānu ražotāji var izturēt spiedienu, ko rada pasaules pieaugošā liberalizācija banānu tirgū.
It is therefore not clear whether the current POSEI envelope is sufficient to ensure that European banana producers are able to withstand the pressures created by the increasing liberalization of the global trade in bananas.
Šā iemesla dēļ PTO nolīgumi par banānu tirdzniecību var apdraudēt šo banānu ražotāju konkurētspēju un pastāvēšanu.
Their competitiveness and their actual existence may therefore be threatened as a result of the WTO Agreements on Trade in Banana.
Divpusējās vienošanās
Bilateral accords
Ar divpusējiem nolīgumiem, kas nesen noslēgti ar Kolumbiju un Peru, un Centrālameriku (Gvatemalu, Hondurasu, Kostariku, Nikaragvu, Panamu un Salvadoru), eksportam no šīm valstīm tiek piešķirts vēl izdevīgāks preferenciālais režīms (virkne pakāpenisku samazinājumu, kas līdz 2020. gadam ļaus panākt muitas nodokli EUR 75 par tonnu).
The recent bilateral agreements concluded with Colombia and Peru, and Central America (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua and Panama) offer a even better preferential treatment to exports from these countries (a duty of €75/t by 2020, in a series of incremental reductions).
Tādējādi ĀKK preferenču robeža sašaurināsies vēl vairāk.
This will cause the ACP’s preferential margin to erode even further.
Lielākā banānu eksportētājvalsts Ekvadora, kura šobrīd nav divpusējo vienošanos puse, ir nobažījusies.
Ecuador - the world’s biggest banana exporter, which is not currently a party to the bilateral accords - is worried.
Lai gan uz Ekvadoru attieksies Ženēvas nolīgumā paredzētie tarifu samazinājumi, 2020. gadā Ekvadorai par katru tonna banānu, ko tā ievedīs Eiropā, nāksies maksāt tarifus, kas par EUR 39 pārsniegs tarifus, ko maksās tās nopietnākie reģionālie konkurenti.
Although the country will benefit from the Geneva Agreement cuts, by 2020 every tonne of Ecuadorian bananas exported to Europe will have a €39 tariff disadvantage compared to its most serious regional competitors.
Turklāt šajā nenoteiktības atmosfērā lielie daudznacionālie uzņēmumi, tādi kā Chiquita un Dole , var atteikties no Ekvadoras kā piegādātājvalsts.
Moreover, within this climate of uncertainty, big multinational companies such as Chiquita and Dole might abandon Ecuador as their supplier.
Referente uzskata, ka Eiropas Parlamentam vajadzētu sniegt piekrišanu nolīgumu noslēgšanai, ja Komisija un Padome stingri apņemas nodrošināt, ka:
Your Rapporteur considers that the European Parliament should give its consent on the Agreements if it received firm commitments from the Commission and the Council to ensure that:
– Eiropas Parlamentam pēc iespējas drīz tiks iesniegts novērtējums par nolīgumu ietekmi uz banānus ražojošajām jaunattīstības valstīm un Eiropas attālākajiem reģioniem līdz 2020. gadam;
- At the earliest opportunity, an impact assessment on the effects of the agreements on banana‑producing developing countries and the European outmost regions until 2020 will be presented to the European Parliament;
– 18 mēnešus pirms programmas darbības beigām Parlamentam tiks iesniegts novērtējums par papildu pasākumiem banānu nozarē, kuram vajadzības gadījumā tiks pievienoti arī attiecīgi priekšlikumi;
- An impact assessment of the BAM, 18 months prior to the programme's expiry will be submitted, to Parliament, accompanied, where necessary, by appropriate proposals;
– tiek veikti īpaši pasākumi, lai stiprinātu banānu audzētāju komerciālo stāvokli dažādās piegādes ķēdēs;
- Specific initiatives are taken to strengthen the commercial position of banana growers within the various supply chains;
– finansējumu ĀKK banānu ražotājvalstīm sniedz, līdzekļus nepārceļot no tām budžeta pozīcijām, kas paredzētas sadarbībai attīstības jomā;
- There are no attempts to finance the programme for ACP banana-producing countries through redeployment from the budget lines for development cooperation;
– papildu pasākumiem banānu nozarē paredzētos līdzekļus valstīm piešķirs, ņemot vērā gaidāmos zaudējumus saistībā ar banānu eksportu un ražošanu, kā arī valstu attīstības līmeni, līdzsvarotos rādītājus un banānu tirdzniecību ar ES.
- The resources from the BAM will be allocated across countries according to the expected losses in terms of banana exports and production along with the country's level of development, weighted indicators and the trade in bananas in the EU.
par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ženēvas nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm
on the draft Council Decision on the conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and of an Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States of America
ES importēto banānu ražotājiem piemēroto regulējumu, ko nosaka Regula Nr. 404/93/EEK, saskaņā ar PTO strīdu izšķiršanas procedūru apstrīdējušas vairākas PTO sastāvā esošās Latīņamerikas valstis un ASV.
The arrangements applicable to the producers of bananas imported into the EU, as laid down in Regulation 404/93/EEC, have been contested by several Latin American members of the WTO and by the United States and are the subject of WTO dispute settlement procedures.
Saskaņā ar PTO noteikumiem bija jānovērš atšķirīgu režīmu piemērošana, tāpēc strīdi tika izskatīti, taču rezultāts nebija labvēlīgs Eiropas Savienībai, kura piecpadsmit gadus sarunās centās rast risinājumu, vispirms mēģinot ieviest tarifu režīmu un pēc tam samazināt vislielākās labvēlības režīma nodokļa likmi.
The need to eliminate all differences in treatment in line with the WTO rules has resulted in rulings unfavourable to the EU, which for fifteen years has hence been negotiating solutions aimed first at introducing a tariff-only regime and then at reducing the rate of ‘Most Favoured Nation’ (MFN) duty.
PTO sarunas noslēdza 2009. gada 15. decembrī ar Nolīgumu par banānu tirdzniecību ar Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Negotiations in the WTO resulted, on 15 December 2009, in an agreement on trade in bananas with Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and in an agreement on trade in bananas with the United States of America.
Šajos nolīgumos, par kuriem sarunas vadīja Komisija, noteikta strīdu izšķiršanas kārtība starp valstīm, kas parakstījušas VVTT.
These agreements, negotiated by the Commission, provide for the settlement of disputes between the countries concerned within the GATT.
Turklāt ar šādiem nolīgumiem tiek īstenotas vienošanās, kas paredz saistošu tarifu režīmu, un nodrošina atbilstošu risinājumu visiem neizšķirtajiem strīdiem par tarifiem, ko piemēro no Latīņamerikas importētajiem banāniem.
Furthermore, they implement the Understandings by imposing a ‘tariff-only regime’ and provide for the settlement of all on-going disputes over the tariffs applicable to bananas imported from Latin America.
Ar nolīgumiem pakāpeniski samazina tarifu likmes ES ievestajiem banāniem no EUR 176 līdz EUR 114 par tonnu 2017. gadā, paredzot iespēju 2020. gadā šo tarifu samazināt pat līdz EUR 75 par tonnu.
Under the agreements, the rate of duty applicable to bananas imported into the EU is to be gradually reduced from EUR 176 to EUR 114 per tonne in 2017, with the option of a further reduction to EUR 75 per tonne in 2020.
Šāda iespēja jau tiek apspriesta sarunās starp Eiropas Komisiju un vislielākās labvēlības režīma Latīņamerikas valstīm, un tas neapšaubāmi vēl vairāk apdraudēs banānu ražošanas nozares turpmāku pastāvēšanu vairākās ĀKK valstīs.
This possibility is already the subject of negotiations between the Commission and some Latin American MFN countries, and will doubtless further imperil the very survival of the banana industry in many ACP countries.
No budžeta viedokļa raugoties, aplēses rāda, ka šo pasākumu rezultātā no 2009. gada samazināsies arī ES pašu resursi, jo šiem nolīgumiem, kas stājās spēkā 2009. gada 15. decembrī, ir atpakaļejošs spēks.
From a budgetary viewpoint, it is estimated that these measures will also lead to a reduction in EU own resources, as from 2009, owing to the retrospective effect of the agreements entering into force as of 15 December 2009.
Parlaments, rīkojoties saskaņā ar piekrišanas procedūru, var vai nu noraidīt, vai arī apstiprināt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz kompetentās komitejas, šajā gadījumā Starptautiskās tirdzniecības komitejas (INTA), ieteikumu, un Attīstības komiteja iesniedz minētajai komitejai šo atzinumu.
Under the consent procedure, Parliament can only either reject or approve the act being proposed, on the basis of a recommendation from the committee responsible – in this case the Committee on International Trade (INTA), to which the Committee on Development has submitted this opinion.
Turklāt atzinuma sagatavotājs ir pārliecināts, ka nav iespējams noraidīt šos divus Ženēvā apspriestos nolīgumus, jo tie neapšaubāmi ir saskaņā ar VVTT noteikumiem un ikviens priekšlikums šos nolīgumus noraidīt, pat ja tas būs pienācīgi pamatots, ņemot vērā Parlamenta prerogatīvas un pašreizējās debates šajā jautājumā, būs pretrunā pamatprincipam „ pacta servanda sunt ” (vienošanās ir jāievēro), kas ir noteicošais starptautiskajās attiecībās.
Your rapporteur firmly believes it is impossible to withhold consent for the two agreements negotiated in Geneva, since these agreements are in line with the GATT rules and any proposal to reject them, even if duly justified in the light of Parliament’s prerogatives and its on-going discussions, would conflict with the ‘pacta servanda sunt’ (‘agreements must be kept’) precept governing international relations.
Šādu pašu pieeju atzinuma sagatavotājs izmantoja, risinot jautājumu par tiem papildu pasākumiem attiecībā uz banāniem ( BAM ), kurus arī apsprieda Ženēvā (Attīstības sadarbības instrumenta regula ( BAM )) un ar kuriem paredzēts atļaut desmit ĀKK valstīm, kas ražo banānus, daļēji kompensēt minēto nolīgumu radītos zaudējumus.
Your rapporteur adopted the same approach to the issue of banana accompanying measures (BAM), which were also negotiated in Geneva (DCI BAM Regulation) with the aim of enabling the ten banana-producing ACP countries partially to offset the losses occasioned by the agreements in question.
Tieši šobrīd vajadzētu precizēt iespējamo pārmaiņu apmērus.
It is precisely with regard to this point that one should mention the development dimension, which is of concern to us.
Tādēļ šādā situācijā būtu pareizi atgādināt par principu, kas minētas LESD 208. panta pirmā punkta otrajā daļā, proti, ka „politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”.
It would seem appropriate, in this connection, to point to the principle set out in the second subparagraph of Article 208 (1) of the Treaty on the Functioning of the European Union, which states that the Union shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries.
Ir pilnīgi skaidrs, ka iepriekš minētajiem nolīgumiem būs negatīva ietekme uz vairākām valstīm, jo īpaši ĀKK valstīm, kuras ražo banānus.
The agreements are certain to have an adverse effect on some countries, including banana-producing ACP countries.
Papildpasākumi attiecībā uz banāniem ir paredzēti līdz 2013. gadam, un, lai gan no pārvaldības viedokļa šīs valstis var efektīvi pārvaldīt resursus, kurus tās saņems saskaņā ar Attīstības sadarbības instrumenta regulu ( BAM ), no attīstības viedokļa ir skaidrs, ka ir rūpīgi jāizvērtē šo nolīgumu ietekme ne tikai līdz 2013. gadam, bet arī līdz 2020. gadam.
The banana accompanying measures only run until 2013 and while, in strictly management terms, those countries have to be able efficiently to manage the resources that will be provided under the DCI (BAM) Regulation, in strictly development terms it is clear that the impact of the agreements must continue to be carefully assessed, not just until 2013, but also up to 2020.
Noteikti ir nepieciešams novērtējums par ietekmi līdz 2020. gadam.
A study on the impact of the agreements in the period up to 2020 is therefore essential.
Attīstības komiteja aicina atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju ierosināt Parlamentam atbalstīt paredzēto nolīgumu noslēgšanu ar atrunu, ka Komisija pēc iespējas drīz ierosinās izstrādāt ietekmes novērtējumu, kurā būs ņemta vērā nolīgumu ietekme uz banānu ražotājām jaunattīstības valstīm līdz 2020. gadam.
The Committee on Development calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to propose that Parliament give its consent to the agreements in question, subject to the Commission bringing forward, at the earliest opportunity, an impact assessment on the effects of the agreements on banana-producing developing countries, up to and including in 2020.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1964/2005 par tarifu likmēm banāniem
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council repealing Council Regulation (EC) No 1964/2005 on the tariff rates for bananas
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0096 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0096 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7‑0074/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 207(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0074/2010 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A7‑0003/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0003/2011 ),
Tomēr pēdējo gadu laikā banānu nozarē darbojošos daudznacionālo uzņēmumu ietekmi mazina lielveikalu ietekme dažos ES galvenajos tirgos, jo īpaši Apvienotajā Karalistē.
In recent years, however, the power of the banana multinationals has been eclipsed by the power of the supermarkets in some key EU markets, notably the UK.
Piecas ES dalībvalstis piegādāja atlikušos 11 %: Kipra, Francija (Gvadelupas un Martinikas aizjūras departamenti), Grieķija, Portugāle (Madeira un valsts kontinentālā daļa) un Spānija (Kanāriju salas).
Five EU countries supplied the remaining 11%: Cyprus; France (the overseas departments of Guadeloupe and Martinique); Greece; Portugal (Madeira and the mainland); and Spain ( the Canary Islands).
Strīda rezultātā strīdu izšķiršanas paneļi, Apelācijas institūcija un speciālie šķīrējtiesneši pieņēma vairākus juridiskus nolēmumus, un ES bija spiesta pārskatīt tās politiku.
The dispute resulted in multiple legal rulings by dispute panels, the Appellate Body and special arbitrators and the EU had to revise its policies.
– saskaņots tarifu samazinājumu saraksts banānu eksportētājvalstīm, uz kurām attiecas vislielākās labvēlības režīms;
- an agreed schedule of tariff reductions for most-favoured nation (MFN) banana exporters;
– vienošanās par to, kā plašākās PTO sarunās risināt jautājumu par „tropiskajiem produktiem” un produktiem, kurus ietekmē „preferenču pakāpeniska samazināšana”;
- agreement on how to deal with "tropical products" and products subject to "preference erosion" in the wider WTO negotiations;
– finanšu pakete 190 miljonu eiro apmērā, lai sniegtu atbalstu ĀKK banānu eksportētājvalstīm, kas pazīstama kā programma par papildu pasākumiem banānu nozarē.
- a financial package, amounting to €190 million, of assistance to ACP banana exporters, to be known as the Banana Accompanying Measures (BAM) programme.
Šī vienošanās pasaules banānu tirgu padarīs paredzamāku un stabilāku un tādējādi veicinās ieguldījumus un izaugsmi, kā arī ļaus pievērst pastiprinātu uzmanību plašākiem jautājumiem saistībā ar ražošanas apstākļiem banānu piegādes ķēdē.
The deal will make the global market in bananas more predictable and stable, and thereby encourage investment and growth, and increased attention to wider production condition issues in the banana supply chains.
Atbilstoši vienošanās nosacījumiem ES pakāpeniski samazinās tās tarifus, kas noteikti no Latīņamerikas eksportētajiem banāniem, proti, pašreizējo līmeni 176 eiro par tonnu samazinot līdz 114 eiro par tonnu līdz 2017. gadam, kad tarifi sasniegs to galīgo līmeni 114 eiro par tonnu.
Under the terms of the deal, the EU will gradually cut its tariffs on Latin American banana exports from the current level of €176/t to €114/t by 2017, when it will reach its final level of €114/t.
Veicot pirmo samazinājumu (28 eiro par tonnu), kuru ar atpakaļejošu spēku piemēroja no nolīguma parafēšanas dienas, proti, 2009. gada 15. decembra, tarifu samazināja līdz 148 eiro par tonnu.
A first cut of €28/t, which was applied retroactively as of 15 December 2009, the date of initialling of the Agreement, reduced the tariff to €148/t.
Pēc tam septiņu gadu garumā, sākot ar 2011. gada 1. janvāri, katra gada sākumā tarifu pakāpeniski samazinās (143 eiro, 136 eiro, 132 eiro, 127 eiro, 122 eiro, 117 eiro un 114 eiro).
The tariff will then fall again at the start of each year for seven years in annual instalments (€143, €136, €132, €127, €122, €117, €114), starting on 1 January, 2011.
Ar šo vienošanos, kuras klauzulā noteikts, ka Latīņamerikas banānu eksportētājvalstis atsauks visas pret ES vērstās sūdzības, tiek pārtraukts vairākus gadu desmitus ildzis konflikts: „līdzko PTO apstiprinās ES jauno tarifu sarakstu, Latīņamerikas banānu piegādātājvalstis pārtrauks visus PTO ierosinātos strīdus ar ES saistībā ar banāniem un atsauks visas prasības, ko tās iesniedza pret ES pēc jauno dalībvalstu pievienošanās Savienībai vai pēc tam, kad ES 2006. gadā mainīja tās banānu tarifus,” un necentīsies Dohas sarunu kārtā panākt papildu tarifu samazinājumus.
The agreement lays to rest decades of conflict, with a clause stating that Latin American banana exporters will drop all actions against the EU in the WTO: "once the WTO certifies the EU’s new tariff schedule, Latin American banana-supplying countries will drop all their disputes on bananas with the EU at the WTO, and any claims they made against the EU after new member countries joined the Union, or when the EU changed its banana tariff in 2006" and will not seek further tariff reductions on bananas in the Doha Round.
Uz banāniem no ĀKK valstīm vēl joprojām attieksies režīms, ar ko tām tiek piešķirta beznodokļu un bezkvotu pieeja ES tirgum, un šo režīmu reglamentēs atsevišķi tirdzniecības un attīstības nolīgumi, tomēr, samazinoties ES tarifiem, šīs valstis, iespējams, zaudēs tirgus daļu par labu efektīvākiem Latīņamerikas ražotājiem.
Bananas from ACP countries will continue to enjoy duty-free and quota-free access to the EU's market under separate trade and development agreements, but are likely to lose market share to more efficient Latin American producers as the EU tariff slides lower
Kopš 1994. gada ES ir piešķīrusi ĀKK banānu eksportētājvalstīm vairāk nekā 450 miljonus eiro, lai tām palīdzētu pielāgoties pārmaiņām, ražot banānus konkurētspējīgākā veidā vai dažādot ekonomiku, pārorientējoties uz citām nozarēm.
Since 1994, the EU has provided more than €450m to ACP banana-exporting countries to help them adapt to changes, to produce bananas more competitively or to diversify their economies into other areas.
Papildus ES parastajam atbalstam galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis saņems no ES budžeta līdz pat 190 miljoniem eiro, lai tām palīdzētu pielāgoties jaunajam tarifam.
In addition to regular EU aid, the main ACP banana-exporting countries will receive up to €190 million from the EU budget to help them adjust to the new tariff.
Komisija kopā ar budžeta lēmējinstitūciju izpētīs iespēju palielināt šo summu par 10 miljoniem eiro, ja šie līdzekļi kļūs pieejami ikgadējā budžeta procedūrā.
The Commission will examine, together with the budgetary authority, the possibility of topping up this amount by €10 million if the corresponding credits become available in the annual budget procedures.
Programma par papildu pasākumiem banānu nozarē attieksies uz desmit ĀKK banānu eksportētājvalstīm (Belizu, Dominiku, Dominikānas Republiku, Ganu, Jamaiku, Kamerūnu, Kotdivuāru, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām un Surinamu), tostarp divām valstīm, kas nav tradicionālas eksportētājvalstis (Ganu un Dominikānas Republiku).
The Banana Accompanying Measures programme will apply to ten ACP banana exporters (Belize, Cameroon, Côte d’Ivoire, Dominica, Dominican Republic, Ghana, Jamaica, St Lucia, St Vincent & the Grenadines, and Suriname), including two non-traditional exporters (Ghana and Dominican Republic).
Papildus ierastajai uzmanības koncentrēšanai uz konkurētspēju un ekonomikas dažādošanu programma centīsies risināt plašākus jautājumus saistībā ar pielāgošanos nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un vides jomā.
In addition to the traditional focus on competitiveness and diversification, the programme will also seek to address broader employment, educational, health and environmental adjustment issues..
Programmas īstenošanai vajadzētu sākties 2011. gadā un turpināties arī 2013. gadā.
Implementation of the programme should begin in 2011 and run through 2013.
Lēmumu par atbalstāmajiem pasākumiem kopīgi pieņems atbalstu saņemošā valdība un Komisija.
The measures to be supported will be determined jointly by the beneficiary government and the Commission.
– apjoms banānu tirdzniecībai ar ES;
- the volume of the banana trade with the EU;
Piešķīrums vienai atbalstu saņemošajai valstij ir vidēji 5 miljoni eiro gadā.
The allocation amounts to an average of €5 million per beneficiary country per annum.
ĀKK tradicionālās banānu eksportētājvalstis ir paudušas bažas par nopietnajiem sociālajiem, ekonomiskajiem un politiskajiem traucējumiem, kurus varētu izraisīt nolīgumi banānu nozarē.
Traditional ACP banana exporters have been concerned about the serious social, economic and political dislocation that could result from the banana agreements.