natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. uzskata, ka mobilitāte un elastība ir vienīgie līdzekļi, lai vienlaikus nodrošinātu radošās darbības saglabāšanu dalībvalstīs un stiprinātu Eiropas kultūras identitāti;
Maintains that mobility and flexibility are the only means of both ensuring the survival of creative activity in the individual Member States and of fostering a European cultural identity;
25. aicina Komisiju pastiprināt programmā „Kultūra (2007.–2013.)” paredzēto atbalstu literāro darbu tulkojumiem;
Calls on the Commission to intensify the policies in support of literary translation provided for in the ‘Culture Programme (2007 to 2013)’;
29. ierosina Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm iesaistīties tādu apstākļu izveidē, kas patiešām būtu labvēlīgi kultūrai un jaunradei visos ES dzīves aspektos, jo īpaši attiecībā uz ģimeni, skolu, mūžizglītību, plašsaziņas līdzekļiem un digitālajām tehnoloģijām;
Proposes that Parliament, the Council, the Commission, and the Member States undertake to establish conditions genuinely conducive to culture and creative activity in every walk of life in the Union, focusing in particular on the family, schools, lifelong learning, the mass media, and the world of digital technologies;
32. uzsver, ka mākslas un literatūras mācīšanai ir svarīga loma jauniešu personību izveidē, veicinot profesionālā aicinājuma atklāšanu un attīstību un ļaujot pilnvērtīgi baudīt kultūras izpausmes un vērtības;
Points out that teaching of the arts and literature has an important part to play in rounding out the personalities of young people, awakening and fostering their vocations, and enabling them to enjoy cultural goods and values to the full;
35. aicina Komisiju izstrādāt piemērotu instrumentu, ar ko konstatēt krīzes Eiropas kultūras nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot izdevējdarbības tirgum, kura attīstība ir novedusi pie augstvērtīgas literārās darbības apdraudējuma, priekšroku dodot bestselleriem, kā arī jaunradei mūzikā, kuras kvalitāti un daudzveidību līdzīgā veidā ar koncentrācijas procesiem, kas saistīti ar kolektīvo tiesību pārvaldību, un pirātismu sākusi apdraudēt digitālo tehnoloģiju izplatība pasaulē;
Calls on the Commission to devise means in order to identify sectors in crisis in European cultural industries, focusing particular attention on the publishing market, in which the trend has been such that high-quality creative writing is now in danger of being eclipsed by best-sellers, and on the world of music-making, the quality and diversity of which are likewise being threatened by the worldwide spread of digital technologies by the concentration processes entailed in collective rights management and by piracy;
37. uzskata, ka jāizveido pamats patiesai Eiropas kultūras diplomātijai, un aicina dalībvalstis un Kopienas iestādes stiprināt savu diplomātisko pārstāvniecību kultūras dimensiju un regulāri izstrādāt Eiropas kultūrai veltītas iniciatīvas;
Believes that the foundations should be laid for genuine European cultural diplomacy and calls on the Member States and the Community institutions to strengthen the cultural element of their diplomatic representation and embark on regular organised initiatives devoted to European culture;
40. uzskata, ka, lai uzsvērtu Eiropas vēsturi un mantojumu apliecinošu kultūras preču, pieminekļu, memoriālu un piemiņas vietu Eiropas dimensiju, jāizveido Eiropas kultūras mantojuma zīme;
Believes that a European heritage label should be established with a view to emphasising the European dimension of cultural goods, monuments, memorial sites, and places of remembrance, which all bear witness to Europe’s history and heritage;
42. ierosina Padomei un Komisijai izveidot Eiropas mākslas sponsorēšanas sistēmu un iecelt „Eiropas mākslas mecenātu”, lai ieviestu efektīvus publiskā un privātā sektora partnerības mehānismus atbilstoši Komisijas ierosināto pasākumu mērķiem;
Proposes that the Council and the Commission establish a European arts sponsorship scheme and the designation of ‘European patron of the arts’ so as to enable the public and private sectors to enter into effective partnerships consistent with the aims of the Commission’s proposed action;
46. iesaka 2011. gadu noteikt par „Grieķu un latīņu klasikas Eiropas gadu”, lai pievērstu ES iedzīvotāju uzmanību būtiskajam kultūras mantojumam, kas mūsdienās ir pakļauts aizmirstības riskam;
Suggests that the year 2011 be designated ‘European Year of the Greek and Latin Classics’ in order to make the peoples of the Union more aware of this essential aspect of cultural heritage now in danger of being forgotten;
51. aicina Komisiju pārskatīt muitas kontroles un informācijas apmaiņas mehānismus dalībvalstīs, lai nodrošinātu šo instrumentu maksimālu efektivitāti, apkarojot mākslas darbu un citu aizsargājamu kultūras preču nelegālu eksportu un importu;
Calls on the Commission to revise the mechanisms for customs control and exchange of information with the Member States to ensure that they are as effective as possible in combating illegal exports and imports of works of art and other protected cultural goods;
53. aicina Komisiju izmantot savas pilnvaras, lai nodrošinātu, ka visi tirdzniecības partneri ievēro PTO nolīgumos un starptautiskajās tirdzniecības tiesībās iekļautos noteikumus, paredzot arī starptautiskajos nolīgumos ietverto strīdu izšķiršanas instrumentu izmantošanu;
Calls on the Commission to use its powers to ensure that all trading partners enforce the obligations of the agreements within the framework of WTO and international trade law, including the potential activation of dispute-settlement instruments provided for by international agreements;
56. aicina Komisiju un dalībvalstis, pārraugot tirdzniecības nolīgumus, lielākā mērā ņemt vērā ES BTN un citos tirdzniecības instrumentos ietvertās klauzulas, kas reglamentē kultūras preču tirdzniecību;
Calls on the Commission and the Member States to increasingly take into account the clauses of the EUs FTAs and other trade instruments that deal with trade in cultural products when following up these trade agreements;
59. šajā ziņā uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta un jāveicina jaunattīstības valstu piekļuve ES kultūras preču un pakalpojumu tirgum, īpašu uzmanību pievēršot tam, ka šāda piekļuve jaunattīstības valstu kultūras nozarē radītu darbavietas un uzlabotu tehnoloģiju attīstību;
Stresses, in this regard, that the EU should support and facilitate access to its market in cultural products and services as regards developing countries, paying particular attention to the positive impact that this may have on job creation and technological development in their cultural industries.
68. atgādina Komisijai, ka kultūras mantojuma attīstība ir cieši saistīta ar vispārēju tās izmantošanu un baudīšanu un ka kultūras mantojums, ņemot vērā tā trauslo dabu, ir jāpārvalda ilgtspējīgi; uzskata arī, ka kultūras mantojuma pārvaldībai noteikti jābūt ekonomiski rentablai un līdz ar to jāveicina iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanās;
Reminds the Commission that the development of cultural heritage is inextricably linked to public use and enjoyment of it and that cultural heritage should be managed in a sustainable manner in view of its transitory nature; considers, too, that the management of cultural heritage should necessarily be economically viable and consequently play a part in improving the socio-economic conditions in which people live;
74. pauž nožēlu, ka Komisija pievērš pārāk mazu uzmanību pilsētu, pašvaldību un reģionu sadraudzības nolīgumiem, kas daudzus gadus ir kalpojuši par lielisku pamatu kultūras sadarbībai un informācijas apmaiņai;
Regrets the fact that the Commission pays too little attention to twinning arrangements between towns, municipalities and regions, which have for many years provided an excellent forum for cultural cooperation and information exchange;
77. ņemot vērā gaidāmo Eiropas starpkultūru dialoga gadu, uzsver reģionu nozīmi, ko tie var iegūt kā kultūru tikšanās vietas; aicina Komisiju iesniegt spēcīgus priekšlikumus 2008. gada darbībām un aktīvi iesaistīt reģionus to plānošanā un īstenošanā;
Bearing in mind the forthcoming European Year of Intercultural Dialogue, stresses the role which the regions can play as a genuine cultural meeting point; calls on the Commission to put forward firm proposals for activities for 2008 and to actively involve the regions in the planning and implementation of these activities;
80. aicina dalībvalstis atbalstīt kultūru reģionos, ieguldot kultūras infrastruktūrā, izmantojot struktūrfondu finansējumu un, apspriežoties ar kultūras un izglītības iestādēm un pilsonisko sabiedrību, izstrādāt reģionālās kultūras attīstības programmas;
Calls on the Member States to support culture in the regions by investing in cultural infrastructure, making use of structural funding, and to draw up regional cultural development programmes in consultation with the cultural and education sectors and with civil society;
I. Komisijas paziņojums
I. The Commission communication
Šajā paziņojumā Komisija apstiprina kultūras galveno nozīmi saistībā ar Eiropas integrāciju un ES pamanāmību starptautiskajā mērogā.
In its communication the Commission emphasises the central role that culture has to play in European integration and in raising the EU’s profile on the international stage.
Tādēļ ir izvirzīts priekšlikums par darba kārtību kultūras jomā, lai izstrādātu stratēģiju gan Eiropas Savienībā, gan tās attiecībās ar trešām valstīm.
An agenda for culture is thus being proposed to enable a strategy to be pursued both within the EU and in the EU’s relations with third countries.
Paziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu izstrādāts darba dokuments; šie dienesti ir sagatavojuši aprakstu par dažādām metodēm un instrumentiem, ar kuru palīdzību ES veic pasākumus kultūras nozarē.
To complement the communication, there is a Commission staff working paper listing the various ways and means employed by the EU for its action in the cultural sphere.
Sagatavojot paziņojumu, Komisija iepriekš noorganizēja plašas apspriedes ar dažādiem kultūras nozarē iesaistītiem dalībniekiem.
When it drew up its communication, the Commission held wide-ranging prior consultations with European cultural stakeholders.
Paziņojums ir pirmais nozīmīgais solis virzībā uz ES kultūras stratēģiju, un tā pamatā ir trīs galvenie mērķi:
The communication, the first systematic attempt to move towards a European strategy for culture, centres on three main aims:
– kultūras daudzveidības veicināšana un starpkultūru dialogs,
- promoting cultural diversity and intercultural dialogue,
– kultūras kā jaunrades izpausmes līdzekļa veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju,
- promoting culture as a catalyst for creativity within the Lisbon strategy,
– kultūras kā Eiropas Savienības ārējo attiecību būtiska elementa veicināšana.
- promoting culture as an essential element in the EU’s external relations.
Komisija arī nosaka kultūras politikas īstenošanas veidus un atzīst kultūras dimensijas integrāciju citās attiecīgajās Kopienas politikas jomās.
Secondly, the Commission identifies the ways of bringing a cultural policy into being and is calling for the cultural dimension to be incorporated into other relevant Community policies.
Attiecībā uz šo pēdējo jautājumu Komisija paziņo, ka nesen tā ir izveidojusi dienestu darba grupu.
Regarding this latter point, it indicates that it has recently set up an inter-service group.
Lai īstenotu šo stratēģiju, Komisija ierosina izmantot dažādus mehānismus; vissvarīgākā mehānisma pamatā ir atklātā koordinācijas metode.
As regards implementation of the strategy, the Commission is proposing to apply various procedures, most importantly an open method of coordination.
Jāuzsver arī priekšlikums izveidot ES un ĀKK valstu kultūras fondu un kultūras forumu, lai īstenotu dialogu ar pilsonisko sabiedrību.
Also worthy of note are the proposals to establish firstly an EU-ACP Cultural Fund and secondly a Cultural Forum to provide a framework for the dialogue with civil society.
Attiecībā uz kultūras iekļaušanu citās politikas jomās ir jāatzīmē, ka runa nav par rūpīgi pamatotu mērķi, bet gan par saistībām, kas noteiktas EK līguma 151. panta 4. punktā, kurš diemžēl stājās spēkā pirms Māstrihtas līguma, bet pēc Amsterdamas līguma, kas vēl nebija ieviests.
Regarding the idea of taking culture into account in the other Community policies, this is not so much a legitimate ambition, as an obligation imposed by Article 151(4) of the Treaty: regrettably, since the entry into force of the Maastricht Treaty and the later Treaty of Amsterdam, nothing has ever been done to implement it.
Tādēļ atzinīgi jāvērtē pašreizējā pieeja un jāaicina Komisija oficiāli iesaistīties šī jautājuma risināšanā augstākā līmenī.
The present approach should consequently be welcomed, and the Commission called upon to commit itself formally at the highest level.
Kultūras darba grupas izveide, par ko priekšsēdētājs J. M. Barroso paziņoja Budapeštā 2005. gada novembrī, bet kas tomēr joprojām nav īstenota, būs konkrēts apliecinājums vēlmei šajā virzienā panākt progresu.
The task force for culture announced by President Barroso in Budapest in November 2005 has still not been set up; taking the necessary action would be a real sign of a determination to progress in the right direction.
Runājot par ierosinātās atklātās koordinācijas metodes ieviešanu, tai vajadzētu piešķirt jaunu dinamiku, piesaistot Eiropas Parlamentu.
As regards the proposed open method of coordination, Parliament should be involved in order to lend further momentum to the process.
Ir jāatzīmē, ka šajā paziņojumā kultūra vairāk tiek aplūkota no lietderīguma, sociālā, ekonomiskā un politiskā aspekta, nevis pēc būtības.
One point to note is that in the communication, culture is viewed more as a means to an end, be it social, economic, or political, than in the light of its intrinsic value as an end in itself.
Taču paziņojums ir svarīgs, jo tajā paredzēti jauni procesi un struktūras, kas papildina pašreizējās Kopienas programmas, kurās izmantojamie līdzekļi ir visai ierobežoti.
The communication is nevertheless important in that it raises the possibility of new processes and arrangements beyond the scope of the existing Community programmes and the rather modest scale of their resources.
Tomēr Padomē nopietni jāizskata jautājums par noteiktajiem mērķiem atbilstošu budžeta līdzekļu piešķiršanu.
Be that as it may, the question of budget funding commensurate with the declared objectives is one that the Council will have to consider very seriously.
Kultūras iekļaušana ES ārējās attiecībās ir būtiska attīstība.
The fact that culture is to be taken into account in the EU’s external relations is a highly significant development.
Šajā jomā vēl ir daudz darāmu lietu, kas jārisina saistībā ar patiesu stratēģiju.
The work needed in this area – of which there is a great deal – has to be tackled by means of a proper strategy.
Referents atkārtoti, jo īpaši pašreizējā likumdošanas procesā, ir izmantojis iespēju apstiprināt, ka Lisabonas stratēģijas galvenos mērķus nekad nebūs iespējams īstenot pilnībā, ja kultūra netiks noteikta par vienu no galvenajām dimensijām.
The rapporteur has had occasion more than once, not least within the life of this Parliament, to maintain that the Lisbon strategy can never fully achieve its aims unless culture is treated as one of its essential dimensions.
Tādēļ viņš var izteikt vienīgi atzinību un gandarījumu par Komisijas paziņojumu, kurā atbalstīta viņa paustā nostāja.
The Commission communication should therefore be welcomed, as it proves that we are right.
Kultūra ipso facto kļūst par svarīgu jautājumu Eiropas politiskajā darba kārtībā.
Culture will thus be a key point in the European political agenda.
Paziņojumu iespējams izskatīt transversāli un vairākos virzienos, un šajā posmā svarīgi ir tas, lai šāda izskatīšana notiktu pareizi.
The communication views it from a horizontal, multidirectional perspective that we believe to be sound.
Vērā jāņem ne vien visas tās programmas, kuras tiešā vai netiešā veidā ietekmē kultūras jomu un tādējādi veicina labākos risinājumus, izmantojot labāko praksi un jebkurā brīdī nodrošinot atbilstīgu saikni ar citiem Kopienas instrumentiem, piemēram, struktūrfondiem, kā arī, kā to paredz pamatprogramma „Kultūra, 2007.–2013.”, bet arī tā nozīme, kāda šīm programmām var būt globalizētajā vidē šo programmu dinamiskās mijiedarbības dēļ.
What needs to be considered is not just all the programmes whose direct or indirect impact in the cultural sphere will make for the best solutions, based on best practice and operating in conjunction with other Community instruments, such as the Structural Funds, as provided for in the 2007-2013 Culture Programme, but also the role which those programmes, in their dynamic interaction, could play in a globalising world.
Tieši šī globalizētā vide ir tā, kas liek apliecināt un stiprināt Eiropas identitāti, neskarot dažādu Eiropas tautu kultūru daudzveidību.
And the fact that the world is globalising is what, to our mind, is implying an ever more pressing and urgent need to assert and strengthen the European identity, without detracting from the diversity of the cultures existing among the peoples of Europe.
Tādējādi mēs nonākam pie jautājuma par kopīgo kultūras mantojumu.
This brings us to the common cultural heritage.
Ziņojumā apstiprināts, ka Eiropas Savienībai ir īpašs pienākums nodrošināt Eiropas kultūras bagātību, saglabāt Eiropas kultūras mantojumu, izplatīt par to informāciju un popularizēt to gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām – šī kultūras bagātība ir svarīgs faktors saistībā ar pasaules izpratni, kohēzijas un attīstības nodrošināšanu, atšķirības iezīmi un apliecinājumu attiecībā pret citām tautām.
The report takes the view that the Union has a special duty to safeguard Europe’s cultural richness; the European cultural heritage must be preserved, disseminated, and shared within and outside the Union, enabling the Union as it does to understand the world, foster its cohesion and development, emphasise its uniqueness, and assert itself in relation to other peoples.
Protams, pašreiz Eiropas mērogā citu starpā ir tādas programmas, kurās ņem vērā un veicina kultūras jaunradi, darbu apriti, darbu autoru, aģentu un kultūras jomas dalībnieku mobilitāti, kā arī audiovizuālos un kinematogrāfiskos darbus; tomēr viss šis mehānisms, kura efektivitāti ir svarīgi palielināt, ir jāpapildina ar citām programmām, kas ļauj precīzāk un skaidrāk izprast Eiropas kultūras mantojumu, jo dažiem šiem galvenajiem aspektiem draud izzušana, turklāt arī tāpēc, ka pat Eiropas Savienības iekšienē lielā mērā netiek savstarpēji ievēroti valstu noteikumi, ar kuriem saskaņā kopīgais kultūras mantojums ir veidojies ES dalībvalstīs un citās Eiropas valstīs gadsimtu garumā.
It is true that Europe now already has programmes to cover and encourage creative activity, the movement of works, the mobility of creative artists and stakeholders and professionals in the culture sector, and film- and audio-visual programme-making; however, in addition to this body of measures, which should be developed to the most useful effect, further programmes are needed in order to encompass the European cultural heritage more specifically and systematically, bearing in mind that one of its founding sources is in grave danger of disappearing and, moreover, within the Union, there is still a great deal of ignorance on all sides about the national forms in which the common cultural heritage has found practical expression in the Member States and in other European countries down through the centuries.
Lai pievērstu uzmanību šiem aspektiem, referents, izmantojot izdevību, secinājumos sniedz dažus ieteikumus, kuriem, viņaprāt, vajadzētu lielā mērā bagātināt Eiropas Savienības kultūras politiku un labāk un pilnīgāk īstenot Lisabonas programmā noteiktos mērķus.
Given that it is desirable to draw attention to the above points, the report makes some recommendations which, in the opinion of our rapporteur, would do much to enhance EU cultural policy and enable the aims of the Lisbon strategy to be achieved better and more fully.
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atbalsta kultūras dimensijas un dažādu kultūras aspektu sistemātisku integrēšanu visos ārējo attiecību un attīstības politikas virzienos, projektos un programmās, lai uzlabotu Komisijas diplomātiskā darba kvalitāti, kā arī dzīvotspēju un ilgtspējību visām ES darbībām sadarbības jomā un pastiprinātu pasākumus, kas veicina sabiedrības izpratni par attīstības pasākumu kultūras aspekta nozīmi;
Supports the systematic integration of the cultural dimension and the various components of culture in all external and development policies, projects and programmes, as a means of strengthening the quality of the Commission’s diplomatic efforts and the viability and sustainability of all EU cooperation activities and of stepping up measures to raise public awareness of the importance of the cultural aspect of development activities;
9. atgādina Komisijai, ka kultūras mantojuma attīstība ir cieši saistīta vispārēju tās izmantošanu un baudīšanu un ka kultūras mantojums, ņemot vērā tā trauslo dabu, ir jāpārvalda ilgtspējīgi; uzskata arī, ka kultūras mantojuma pārvaldībai noteikti jābūt ekonomiski rentablai un līdz ar to jāveicina iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanās;
Reminds the Commission that the development of cultural heritage is inextricably linked to public use and enjoyment of it and that cultural heritage should be managed in a sustainable manner in view of its transitory nature; considers, too, that the management of cultural heritage should necessarily be economically viable and consequently play a part in improving the socio-economic conditions in which people live;
Starptautiskās tirdzniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā, no vienas puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvjiem, māksliniekiem un kultūras nozares darbiniekiem ir izšķiroša nozīme Eiropas kultūras daudzveidības radīšanā, kopēju vērtību izplatīšanā un pastāvīgā Eiropas pilsonības jēdziena veidošanā, pārsniedzot nacionālas valsts robežas, kā arī atzīstot Eiropas kultūras daudzveidību valsts, reģionālā un lingvistiskā mērogā;
A. whereas, on the one hand, European creators, artists, and cultural industries have a decisive role in the creation of a European cultural identity, the sharing of values, and in the continuous development of European citizenship that both transcends the nation state as well as recognises the cultural diversity on a European, national, regional and linguistic scale,
B. tā kā, no otras puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvji, mākslinieki un kultūras nozares darbinieki Eiropas Savienībā ietekmē arī ekonomikas ieņēmumus, labklājības avotus un darbavietu radīšanu;
B. whereas, on the other hand, European creators, artists, and cultural industries also have a real impact on economic incomes, sources of wealth, and the creation of jobs within the EU,
C. tā kā, attīstoties tehnoloģijai, kultūras produktus aizvien vairāk rada, izplata un patērē ciparu formātā, un šī tendence ir jāņem vērā politikas izstrādē;
C. whereas technological progress means that cultural products are increasingly produced, disseminated and consumed in digital form, and policy must take account of this development,