natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A7-0185/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Culture and Education, the Committee on Legal Affairs and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0185/2010 ),
A. tā kā internets ir izšķiroši nozīmīgs globālās saziņas līdzeklis, kuram ir milzīga ietekme uz sabiedrību kopumā;
A. whereas the internet is a critical global means of communication with a tremendous impact on society as whole,
B. tā kā interneta pārvaldības jautājumi ir saistīti ar pamattiesību un brīvību aizsardzības un nodrošināšanas jautājumiem, kā arī jautājumiem par piekļuvi internetam un tā neaizsargātību pret kiberuzbrukumiem utt.;
B. whereas internet governance involves issues relating to protection and guarantee of fundamental rights and freedoms, access to and use of the internet and its vulnerability to cyber attack, etc.,
C. tā kā kibernoziegumi aizvien vairāk apdraud sabiedrības, kuras atkarīgas no IST, un tā kā pieaug musināšana uz terora aktiem, noziegumiem uz naida pamata, kā arī bērnu pornogrāfijas klātbūtne, un tas apdraud indivīdus, tostarp bērnus;
C. whereas cybercrime is posing an increasing threat to societies that rely on ICT, and whereas incitement to commit terrorist attacks, hate-based crimes , and child pornography have increased and are endangering individuals including children,
D. tā kā cīņas kibernoziegumu, interneta jurisdikcijas un „mākoņdatošanas” jautājumos ir nozīmīgs jauns aspekts interneta pārvaldībā Eiropas līmenī;
D. whereas the intersection between cybercrime, internet jurisdiction and cloud computing as an emerging internet governance aspect at the European level is of great importance,
E. tā kā interneta pārvaldības jautājumi ir saistīti ar interneta adrešu piešķiršanu un citiem pārsvarā tehniskiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem strādā tādas struktūras kā Piešķirto nosaukumu un numuru Interneta korporācija ( ICANN ), Internet numurpiešķires institūcija ( IANA ) un Internet tehniskā uzdevumgrupa ( IETF ), reģionālie interneta reģistri, kā arī citas struktūras;
E. whereas aspects of internet governance concern internet addressing and other predominantly technical issues, in which areas entities such as the Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), the Internet Assigned Numbers Authority (IANA), the Internet Engineering Task Force (IETF) , the Regional Internet Registries and other entities are active,
F. tā kā saistībā ar interneta pārvaldību līdz šim ir dominējusi privātā sektora pozitīva vadošā loma, bet, tā kā, definējot visaptverošu stratēģiju, ir jāstiprina arī publisko dalībnieku loma;
F. whereas, in connection with internet governance, the private sector has so far had a prevailing and positive guiding role; whereas, however, the role of public bodies should be strengthened when defining overall strategy,
G. tā kā valdībām ir liela nozīme attiecībā uz plašākas pārvaldības aspektiem, aizsargājot sabiedrības intereses, jo īpaši, lai nodrošinātu pamattiesību un brīvību aizsardzību un garantēšanu, kā arī attiecībā uz interneta drošību, integritāti un spēju pretoties uzbrukumiem, privātajam sektoram uzņemoties izšķirošo lomu nepieciešamo ieguldījumu, specializēto zināšanu un uzņēmējdarbības iniciatīvu nodrošināšanā;
G. whereas governments have an important role regarding broader governance aspects in defence of the public interest, in particular to protect and guarantee fundamental rights and freedoms, as well as regarding the security, integrity and resilience of the internet, while the private sector assumes a crucial role in providing the necessary investment, expertise and entrepreneurial initiative,
H. tā kā Interneta pārvaldības forums ( IGF ) un dažādi valstu un reģionālie forumi ir nozīmīgas platformas visu ieinteresēto pušu dialogam;
H. whereas the global Internet Governance Forum (IGF) and various national and regional fora are important arenas for multi-stakeholder internet policy dialogue,
I. tā kā Eiropas Parlaments un citas Eiropas iestādes ir ilgstoši atbalstījušas internetu kā visiem pieejamu, visas pasaules sabiedrības labumu;
I. whereas the European Parliament and the other European institutions have a long-standing commitment to the internet as an open global public good,
4. jo īpaši uzsver, ka jāuzlabo augšupēju pieeju un e-demokrātijas novērtēšana, vienlaikus nodrošinot, ka tiek izveidoti būtiski aizsardzības mehānismi, lai nepieļautu valsts vai privātā sektora jaunus uzraudzības, kontroles un cenzūras paņēmienus, tādējādi nodrošinot, ka Interneta piekļuves brīvība un privātuma aizsardzība ir patiesa, nevis iluzora;
Underlines especially the need to enhance the evolution of ‘bottom-up’ approaches and of e-democracy, while simultaneously ensuring that significant safeguards are established against new forms of surveillance, control and censorship by public or private actors, so that the freedom of internet access and the protection of private life are real and not illusory;
7. uzsver, ka interneta pārvaldībai būtu jāveicina e-komercija un pārrobežu darījumi, decentralizējot pašregulācijas lomas, īpaši tad, kad tiek veidoti ienākšanas nosacījumus jauniem konkurentiem;
Emphasises that internet governance should facilitate e-commerce and cross-border transactions by decentralising the self-regulatory roles, especially in setting entry conditions for new competitors;
11. uzskata, ka valdībām būtu jāpievērš uzmanība interneta globālai sabiedriskai kārtībai, jo privātā sektora vadības pamatā jābūt sabiedriskās kārtības un spēkā esošo tiesību aktu ievērošanai, un citos gadījumos jāpieturas pie neiejaukšanās principa, izņemot ārkārtas apstākļus, kad tas varētu būt nepieciešams, un arī šādos apstākļos to rīcībā ir jāievēro cilvēka pamattiesības un proporcionalitātes princips;
Considers that governments should focus on issues vital to global internet public policy as private sector leadership needs to be based on respect for public policy principles and existing legislation and otherwise adhere to a principle of non-intervention, except as may be necessary in exceptional circumstances, and that even then their action should respect fundamental human rights and the proportionality principle;
14. uzsver, ka visi nepieciešamie ierobežojumi ir jāpiemēro tikai tik daudz, cik tas nepieciešams demokrātiskā sabiedrībā, tiem jābūt tiesiski pamatotiem, efektīviem un proporcionāliem; uzsver, ka jānodrošina nepilngadīgo aizsardzība un aicina dalībvalstis veikt arī pasākumus, piemēram, izmantojot sabiedrības interešu paziņošanas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK, Direktīvu 2002/58/EK un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par lietotāju tiesībām (Pilsoņu tiesību direktīva)
Stresses that any restrictions deemed indispensable should be limited to the minimum necessary in a democratic society, should be based on law, and should be effective and proportionate; stresses that protection of minors must be guaranteed, and invites Member States to also take measures, for example using the public interest notice system available under D irective 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC, Directive 2002/58/EC and Regulation (EC) No 2006/2004 as regards users ’ rights (Citizens ’ Rights Directive)
15. aicina izstrādāt vairāk iniciatīvu, lai veicinātu drošas iespējas bērniem iepazīties ar internetu, izplatītu paraugpraksi pasaulē un pastiprinātu starptautisko sadarbību cīņā pret kaitējošu un nelegālu saturu tiešsaistē, jo īpaši seksuālo vardarbību pret bērniem internetā;
Calls for more initiatives to strengthen the safe exploration of the internet by children, to disseminate best practices worldwide, and to reinforce international cooperation in the fight against harmful and illegal content online, particularly with regard to the sexual abuse of children on the internet;
(i) pārredzamība, daudzpusība, demokrātija un pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzība, panākot atbilstību ES standartiem,
(i) transparency, multilateralism, democracy and protection of fundamental rights and freedoms meeting EU standards;
(ii) respekts pret interneta infrastruktūras atvērtību, savietojamību, tehnoloģisko neitralitāti un tiešo savienojamību,
(ii) respect for an open, interoperable, technologically neutral and ‘end-to-end’ nature of internet infrastructure,
(iii) privātā sektora struktūru, kas ikdienā pārvalda globālos interneta resursus, ārēja atbildība sabiedrības priekšā,
(iii) external public accountability of private-sector entities managing global internet resources on a day-to-day basis,
(iv) globālas interneta pārvaldības veicināšana, vēl vairāk atbalstot dažādu iesaistīto pušu procesus un sadarbojoties ar tiem, kā arī palīdzot veicināt jaunattīstības valstu piedalīšanos;
(iv) promotion of global internet governance through interaction with and further encouragement of multi-stakeholder processes, also addressing the need to improve the participation of developing countries;
(v) globālās interneta un saziņas brīvības integritātes aizsardzība, izvairoties no reģionāliem pasākumiem, piemēram, IP adrešu un domēna vārdu atcelšanas trešās valstīs;
(v) protection of the integrity of the global internet and freedom of communication by avoiding any regional measures, such as revocation of IP addresses or domain names in third countries;
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0133 . ierosināto Eiropas hartas par iedzīvotāju un patērētāju tiesībām digitālajā vidē un „piektās brīvības” izveidošanu, kas nodrošinātu satura un zināšanu brīvu apriti;
Texts adopted, P7_TA(2010)0133 . on drawing up a European Charter of Citizens’ and consumers’ rights in the digital environment and developing a ‘Fifth Freedom’ that enables the free circulation of content and knowledge;
(i) interneta infrastruktūras aizsardzība, lai nodrošinātu atvērtību, pieejamību, drošumu un pretošanās spēju uzbrukumiem,
(i) protection of internet infrastructure to safeguard openness, availability, security and resilience against cyber attacks,
(ii) Eiropas atkarība no dominējošiem tirgus risinājumiem un ar to saistītajiem sabiedrības drošības riskiem, kā arī
(ii) European dependencies on dominant market solutions and associated public security risks, and
(iii) tiesību uz datu aizsardzību un privātumu nodrošināšana, jo īpaši attiecībā uz efektīva starptautiska strīdu izšķiršanas mehānisma izveidošanu; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par Datu aizsardzības direktīvas pielāgošanu pašreizējai digitālai videi;
(iii) protection of data and privacy, in particular as regards the establishment of effective international mechanisms for dispute resolution; calls on the Commission to submit a proposal for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment;
24. uzsver, cik nozīmīga ir elektronisko pakalpojumu drošība, īpaši elektronisko parakstu drošība, un ka nepieciešams izveidot publisku kodu infrastruktūru Viseiropas līmenī, un aicina Komisiju izveidot Eiropas Ratifikācijas iestāžu vārteju, lai nodrošinātu elektronisko parakstu savstarpējo izmantojamību starpvalstu līmenī un palielinātu internetā veikto darījumu drošību;
Stresses the importance of the security of electronic services, especially of electronic signatures, and of the need for the creation of the Public Key Infrastructure (PKI) at Pan-European level, and calls on the Commission to set up a European Validation Authorities Gateway in order to ensure the cross-border interoperability of electronic signatures and to increase the security of transactions carried out using the internet;
27. turklāt iesaka Komisijai un dalībvalstīm kopīgi strādāt, lai panāktu labāku interneta drošību un stabilitāti, veicot pasākumus tīkla un sistēmu daudzveidības palielināšanai, piemērojot konkurences tiesības, ES standartus un iepirkuma politiku, kā arī
Recommends in addition that the Commission and Member States work towards enhanced security and stability of the internet through measures aimed at increasing network and system diversity through the application of competition law, EU standards and procurement policy, as well as by:
(i) atbalstot ICANN darbību domēnu vārdu drošības un stabilitātes jomā,
(i) supporting ICANN’s work on security and stability of the domain name system,
28. uzsver, ka sociālo tīklu panākumi kopā ar interneta tehniskajām iespējām (atmiņa un informācijas apstrāde) rada datu saglabāšanas un šo arhivēto datu izmantošanas problēmu; tāpēc pauž nožēlu par to, ka pagaidām internetā nepastāv „tiesības aizmirst”;
Stresses that the success of social networks, together with the internet’s technical capacities in terms of memory and data processing, is giving rise to problems of data retention and the use of archived data; deplores the fact, in this respect, that there is currently no ‘right to forget’ on the internet;
33. atbalsta „integrētas privātās dzīves aizsardzības” principa veicināšanu, saskaņā ar kuru jauno tehnoloģiju dzīves ciklā pēc iespējas drīzāk būtu jāievieš privātās dzīves un datu aizsardzības prasības, nodrošinot iedzīvotājiem drošu un lietošanai draudzīgu vidi;
Supports the promotion of the ‘privacy by design’ principle, according to which privacy and data protection requirements should be introduced as soon as possible in the life cycle of new technological developments, assuring citizens a safe and user-friendly environment;
36. uzsver, ka Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ( ENISA ) var būt nozīmīga veidojot vienotu Eiropas informācijas telpu; atzīmē, ka ENISA var būt nozīmīga jo īpaši attiecībā uz tīkla un informācijas drošības problēmu novēršanu, to risināšanu un reaģēšanu uz tām, un atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto priekšlikumu ENISA modernizācijai;
Stresses the role of the European Network and Information Society Agency (ENISA) in the creation of a single European information space; notes that ENISA can play an important role, in particular with respect to preventing, addressing and responding to network and information security problems, and welcomes the Commission’s forthcoming proposal for modernising ENISA;
- nosakot pētniecības prioritātes Eiropas līmenī tīkla izturētspējas, kā arī tīkla un informācijas drošības jautājumos, un nozarei vajadzīgās zināšanas piedāvājot pētniecības iestādēm, kas potenciāli veiktu pētniecību;
- identifying the research priorities, on a European level, in the areas of networking resilience and in network and information security, and offering knowledge of industry needs to potential research institutions;
- pievēršot lēmēju uzmanību jaunām tehnoloģijām attiecībā uz drošības jautājumiem;
- drawing the attention of decision-makers to new technologies in security-related areas;
38. uzsver, ka ENISA atbalsts ir paredzēts dalībvalstīm, kurām ir īpašas vajadzības, un iesaka, lai ENISA turpinātu veidot forumus informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un citām pusēm;
Emphasises that ENISA’s support is focused on Member States with particular needs and recommends that ENISA continues developing forums for sharing of information between Member States and others;
41. pieprasa Komisijai veicināt saskaņotas un visaptverošas ES pieejas pieņemšanu attiecībā uz IGF un citiem galvenajiem interneta pārvaldības pasākumiem, ļoti savlaicīgi iesniedzot ES nostājas projektus apspriešanai Eiropas Parlamentā un Padomē;
Requests the Commission to facilitate the adoption of a coherent and comprehensive EU approach at IGF and other major internet governance events by submitting a draft EU position document well in advance of each such event to the European Parliament and Council for debate;
Iesaka uzlabot IGF šādos veidos:
Recommends improving the IGF in the following ways:
(i) lielāka jaunattīstības valstu līdzdalība, uzmanību pievēršot šo valstu līdzdalības finansēšanai,
(i) increased participation of developing countries, with attention paid to funding of their participation,
(ii) palielināta redzamība plašsaziņas līdzekļos,
(ii) heightened visibility in the media,
(iii) efektīvāka sanāksmju organizēšana, piemēram, vienlaicīgu sanāksmju skaita samazināšana, stabilas platformas ieviešana globālas dalības veicināšanai un daudzvalodības stiprināšana,
(iii) more efficient organisation of meetings, e.g. by a reduction in the number of simultaneous meetings, the establishment of a stable platform to facilitate global participation, and greater multilingualism,
labāka koordinācija un sadarbība starp globāliem, reģionāliem un valstu interneta pārvaldības forumiem, kā arī
(iv) better coordination and cooperation between global, regional and national internet governance fora, and
46. atbalsta Komisijas un Spānijas, kā arī Beļģijas prezidentūru darbu attiecībā uz IGF sanāksmi Viļņā 2010. gada septembrī, un pieprasa plašāku Eiropas Parlamenta līdzdalību šajā pasākumā;
Supports the work of the Commission and the Spanish and Belgian Presidencies as regards the Vilnius IGF meeting in September 2010, and calls for an increased participation of the European Parliament;
53. uzsver GAC un ICANN nozīmību politikas veidošanas procesā un iesaka veicināt GAC efektivitāti, cita starpā, izveidojot sekretariātu ar atbilstīgām atbalsta spējām; un uzskata, ka ir svarīgi, lai katra ES dalībvalsts aktīvi iesaistītos šīs komitejas darbā;
Underlines the importance of the GAC in ICANN’s policy-making process and recommends that the effectiveness of the GAC is strengthened among other things through the establishment of a secretariat with adequate support capabilities; and considers it important for each EU Member State to take an active part in the work of this committee;
(i) pašreizējā strīdu izšķiršanas mehānisma (Neatkarīgās īpašās pārskatīšanas grupas un ICANN ombuds) darbības novērtēšanas gaitā, ieviešot alternatīvu ārēju strīdu izšķiršanas mehānismu, kas dotu iespēju ieinteresētajām pusēm efektīvi, neitrāli, savlaicīgi un bez pārāk lielām izmaksām pārskatīt ICANN lēmumus,
(i) the introduction - while reviewing the performance of existing dispute resolution mechanisms (Independent Review Panel and ICANN Ombudsman) - of an alternative, external dispute resolution mechanism allowing interested parties effective, neutral, timely and affordable review of ICANN decisions,
(ii) pakāpeniski dažādojot finansēšanas prasības, nosakot, ka finansējums no vienas struktūras vai nozares nepārsniedz noteiktu summu, lai novērstu vienas struktūras vai struktūru grupējuma pārmērīgu ietekmi uz ICANN darbībām;
(ii) a gradually implemented diversified funding structure, with funding from any one entity or sector capped, in order to prevent undue influence over ICANN’s activities by any individual entity or group of entities;
(iii) ar visu ieinteresēto pušu atbilstīgu līdzdalību ICANN ,
(iii) appropriate representation of all interested parties in ICANN,
(iv) nodrošinot, ka ICANN valdē un augstākajā vadībā ir pārstāvētas dažādas intereses un reģioni;
(iv) ensuring that ICANN’s board and top management represent a range of interests and regions;
(v) izmantojot būtisku rezervju fonda daļu, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības (jo īpaši jaunattīstības valstīs) līdzdalību interneta pārvaldības forumos;
(v) use of a reasonable part of its reserve fund in order to boost civil society’s participation to internet governance fora (especially from developing countries);
56. uzskata, ka 2009. gadā paustais labas gribas apstiprinājums var būt par pozitīvu pamatu turpmākai ICANN attīstībai, bet uzsver, ka:
Considers that the 2009 ‘affirmation of commitments’ can constitute a positive basis for further development of ICANN, while emphasising that:
(i) ES ar Komisijas starpniecību ir aktīvi jāpiedalās īstenošanā un attīstībā, piedaloties revīzijas grupās un nodrošinot, ka šo grupu locekļi ir neatkarīgi, viņiem nav interešu konflikta un viņi pārstāv dažādus reģionus,
(i) the EU, primarily through the Commission, should play an active part in implementation, including through the review panels and by ensuring that the members of those panels are independent, have no conflicts of interest and represent different regions,
57. pieprasa Komisijai sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatus par katra iepriekšējā gada pasākumiem, kas saistīti ar interneta pārvaldību, pirmo šādu ziņojumu iesniedzot 2011. gada martā;
Requests the Commission to provide the European Parliament and Council with yearly reports on internet governance-related events during the preceding year, with the first such report to be provided by March 2011;
Rezumējot Komisijas nostāju, kas izriet no tās 2009. gada jūnija paziņojuma, redzams:
The Commission’s position as set out in its communication of June 2009 can be summed up as follows:
a) nepārprotams atbalsts privātā sektora vadošai lomai;
a) a clear preference for what is clearly described as ‘private-sector leadership’;
b) raizes par ICANN ne īpaši reprezentatīvo struktūru;
b) worries about ICANN’s unrepresentative structure;
c) nepārprotamas bažas par starptautiskās sabiedrības, tajā skaitā Eiropas Savienības, nepietiekamo kontroli pār ICANN darbību.
c) obvious concern that the international community, including the EU, has very little control over the running of ICANN.
Komisija ierosina vienlaicīgi veikt ICANN iekšējo reformu, kas nodrošinātu „pilnīgu pārredzamību un atbildību”, kā arī aizstāt „pašreizējo situāciju, kad ICANN pārraudzība ir tikai vienas puses ziņā, ar citu mehānismu, lai nodrošinātu ICANN atbildību daudzu pušu priekšā”.
The Commission proposes an internal reform of ICANN (‘Internet Corporation for Assigned Names and Numbers’) that would lead to ‘full accountability and transparency’ on the one hand, while stating that ‘the current arrangements for unilateral oversight in regard to ICANN and IANA need to be replaced with an alternative mechanism to ensure that ICANN has multilateral accountability’ on the other.
Ir vērts ļoti īsi atgādināt, ka Piešķirto nosaukumu un numuru Interneta korporācija ( ICANN ) ir bezpeļņas organizācija, kuras darbību reglamentē Kalifornijas tiesību akti, kas nepārtraukti rada juridiska rakstura problēmas.
It is worth briefly restating that ICANN is a non-profit organisation subject to Californian law, a situation which causes constant legal problems.
Šajā kontekstā internets veidojas par „starptautisku tīklu, kas nepieder nevienai konkrētai nācijai, personai vai organizācijai”, un tāpēc tas ir vērsts uz globālu interešu ievērošanu, ignorējot robežas starp valdībām.
The internet is defined by ICANN as an ‘international network of networks, owned by no single nation, individual or organisation’ which therefore undertakes to serve global public interests, with no regard to the borders between governments.
Tik individuāls jaunu un sarežģītu pasauli pārvaldošs veidojums neizbēgami rada iesaistīto pušu domstarpības, kuras šajā gadījumā ir izplatījušās pa visu pasaules kopienu.
It is inevitable that such an unusual entity, managing a new and complex world, will create controversy among the parties involved, said parties being, in this particular case, spread across the whole of the global community concerned.
Pastāv ļoti dažādi viedokļi par ICANN un tās lomu: ir gan aizstāvji, gan arī nopēlēji.
Opinions about ICANN and its role can be found covering both sides of the argument: its defenders and its detractors.
Nopēlēji uzskata, ka ICANN funkcijas jānodod starptautiskai organizācijai, kurai vai nu jābūt izveidotai ad hoc , vai arī jāatrodas Apvienoto Nāciju Organizācijas sastāvā.
Among the latter are voices claiming that its duties should be transferred to an international organisation, either one created specifically for this purpose or one under the umbrella of the United Nations.