natgillin/translations-raw huggingface dataset:
63. ierosina paredzēt finanšu darījumu nodokli, no kā iegūtie līdzekļi labvēlīgi ietekmētu tirgus darbību, samazinot spekulāciju, palīdzētu finansēt pasaules sabiedriskās preces un mazinātu valstu budžeta deficītu; uzskata, ka šis nodoklis jāpiemēro pēc iespējas plašāk un gadījumā, ja tas tā nenotiek, finanšu darījumu nodokli pirmām kārtām vajadzētu ieviest ES līmenī; aicina Komisiju nekavējoties veikt priekšizpēti, ņemot vērā vienādus darbības nosacījumus pasaulē, un izstrādāt konkrētus likumdošanas priekšlikumus;
Favours the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible or, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at EU level; calls on the Commission swiftly to produce a feasibility study taking into account the global level playing field and to come forward with concrete legislative proposals;
69. uzsver — lai atjaunotu stabilus izaugsmes rādītājus un sasniegtu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un sociālās kohēzijas mērķi, prioritāra nozīme jāpiešķir ilgstošas un nozīmīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības un konkurētspējas atšķirību izlīdzināšanai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija to atzinusi par nepieciešamu paziņojumā par ekonomikas politikas koordinēšanu;
Underlines that, in order to restore sound growth rates and achieve the objective of sustainable economic development and social cohesion, priority should be given to dealing with persistent and significant macroeconomic imbalances and disparities in competitiveness; welcomes the recognition of this necessity by the Commission in its communication on economic policy coordination;
72. uzskata, ka finanšu krīze Grieķijā un citās eiro zonas valstīs ir nopietna visas eiro zonas problēma un liecina par eiro zonas nepietiekamo spēju cīnīties pret pasaules finanšu nozares radīto domino efektu;
Considers that the financial crisis in Greece and other countries within the euro area are a serious matter for the euro area as a whole and that it reflects the euro zone's weaknesses in coping with the spillover effects of the global financial sector;
75. atgādina, ka lielākie Savienības panākumi tikuši sasniegti, izstrādājot konkrētus projektus un īstenojot svarīgus politikas virzienus, tādus kā iekšējais tirgus, kopējā tirdzniecības politika, eiro, strukturālo reformu uzsākšana un Erasmus programma, kuru īstenošanā Komisijai ir svarīga loma;
Points out that the Union’s greatest successes have come from the achievement of practical projects and the implementation of substantive policies, such as the internal market, the common commercial policy (CCP), the euro, the launching of structural reforms and the Erasmus programme, which the Commission is working to drive forward;
81. uzskata, ka vienlaikus ar ekonomisko pārvaldību jāpastiprina Eiropas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte, kas jāpanāk, procesā ciešāk un laicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus;
Believes that strengthening economic governance must go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which must be achieved through the closer and more timely involvement of the European Parliament and of national parliaments throughout the process;
84. aicina Komisiju pilnībā izmantot pamatnolīguma burtu un garu attiecībā uz īpašajām partnerattiecībām ar Eiropas Parlamentu, lai noteiktu Eiropas darba kārtības prioritātes visu pilsoņu interesēs; prasa aktivizēt dialogu ar dalībvalstu parlamentiem, jo īpaši budžeta un finanšu jautājumos; aicina nepieļaut nekādus mēģinājumus izveidot atsevišķas starpvalstu iestādes, kas no lemšanas procesa izslēgtu dažas valstis un visu dalībvalstu viedokļiem piešķirtu nevienlīdzīgu nozīmi;
Invites the Commission to make full use of the letter and spirit of the Framework Agreement with regard to the special partnership with the European Parliament with a view to setting the priorities of the European agenda in the interest of all citizens; calls for an intensified dialogue with the national parliaments, in particular in the areas of budgetary and financial matters; warns against any attempts to create separate institutions on an intergovernmental basis, which would exclude some countries from decision making and would prevent equal weight being given to the views of all Member States;
Ekonomikas un monetārā savienība
Economic and Monetary Union policies
89. piekrīt SVF, ka krīzes pārvarēšana nav alternatīva koriģējošai rīcībai politikas jomā un pamatreformām, kas vajadzīgas, lai nostiprinātu Eiropas Monetārās savienības pamatus;
Agrees with the IMF that crisis management is not an alternative to the corrective policy actions and fundamental reforms needed to reinforce the foundation of the European Monetary Union;
94. uzsver, ka daudzām valstīm ir jāsaved kārtībā nodokļu sistēma un būtiski jāsamazina budžeta deficīts un valsts parāda apjoms; piekrīt Padomei, ka visās dalībvalstīs ir jānodrošina fiskālā ilgtspējība un jāpalielina ekonomikas izaugsme, un tādēļ piekrīt, ka ir jādefinē un atbilstoši jāīsteno fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu plāni;
Stresses the need for many countries to put their fiscal house in order and reduce significantly their deficit and debt levels; agrees with the Council on the need to ensure fiscal sustainability and enhanced economic growth and employment in all Member States, and therefore agrees that plans for fiscal consolidation and structural reforms need to be defined and implemented accordingly;
98. uzskata, ka Māstrihtas līguma izstrādātāji cerēja uz eiro zonas dalībvalstu konkurētspējas konverģenci un neparedzēja tik lielas atšķirības, kuru rezultātā palielinājās novirzes, jo, satraucoties par dažu dalībvalstu maksātnespēju, tika palielinātas to riska prēmijas;
Considers that the authors of the Maastricht Treaty expected a convergence of competitiveness between Member States in the euro zone and had not anticipated the high degree of divergences, which ultimately led to an increase in the spreads, as fears concerning the solvency of some Member States drove up their risk premium;
101. ierosina izveidot iedarbīgu stimulu un sankciju mehānismu, kuru piemērotu Stabilitātes un izaugsmes paktam un ar kuru varētu novērst pašreizējās krīzes padziļināšanos un nodrošināt, ka nākotnē neveidojas jauna krīze;
Proposes the setting up of an effective incentive and penalty mechanism to be applied to the implementation of the Stability and Growth Pact, which would contribute to preventing any worsening of the current crisis and ensure the prevention of a new crisis in the future;
108. uzskata, ka labākais veids, kā izvairīties no plaisas rašanās eiro zonā, ir eiro zonas dalībvalstu būtisko konkurētspējas atšķirību izlīdzināšana, pielāgojot algu paaugstinājumus ražīguma pieaugumam un prognozētajai inflācijai;
Considers that levelling out the existing major differences in competitiveness within the euro zone by keeping wage increases in line with productivity gains and inflation expectations is key to avoiding the emergence of rifts within the euro zone;
Fiskālā politika
Fiscal policy
128. brīdina par kļūdaino uzskatu, ka Eiropas ekonomika varētu attīstīties un piedzīvot izaugsmi, arī neīstenojot brīvu un godīgu tirdzniecību ar pēc iespējas lielāku skaitu pasaules valstu, tostarp ES lielāko pašreizējo tirdzniecības partneri ASV un tādām jaunās tirgus ekonomikas valstīm kā Ķīna, Indija un Brazīlija; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir arī jārēķinās pašai ar saviem spēkiem, labāk izmantojot iekšējo tirgu, jo tās izaugsme lielā mērā ir atkarīga arī no iekšējā pieprasījuma;
Warns against the notion that the European economy can somehow develop and grow without free and fair trade with as many other countries in the world as possible, including our leading trade partner today, the US, and emerging economies like China, India and Brazil; considers that the European Union should also rely on its own strengths by making better use of its internal market, especially since the bulk of its growth is also linked to domestic demand;
132. iesaka Komisijai veikt neatkarīgu pētījumu, lai noteiktu 20 galvenos ar vienoto tirgu saistītos cēloņus, kas ik dienu pilsoņos rada neapmierinātību un vilšanos, jo īpaši saistībā ar elektronisko tirdzniecību, pārrobežu medicīnisko aprūpi un profesionālās kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu;
Recommends that the Commission conduct an independent exercise to identify the top 20 single-market-related sources of dissatisfaction and frustration which citizens encounter every day, in particular in relation to e-commerce, cross-border medical care, and mutual recognition of professional qualifications;
137. uzskata, ka Eiropai atkal ir jākļūst par ieguldījumiem un ražošanai izdevīgu vietu un pasaules mēroga inovācijas un izaugsmes etalonu; uzskata, ka gan valsts, gan privātajām finanšu iestādēm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgi strādā reālās ekonomikas un mazo un vidējo uzņēmumu labā;
Takes the view that Europe should once again turn into a favourable location for investments and production, and become a world benchmark for innovation and growth; believes that financial institutions, be they public or private, must do their utmost to ensure that the financial markets work for the benefit of the real economy and of small and medium-sized enterprises;
Reģionālā, ekonomikas un sociālā kohēzija
Regional, economic and social cohesion
151. pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz pilnvaru deleģēšanu pašvaldībām, ņemot vērā, ka vietējās un lauku reģionu pašvaldības nodrošina iespējas no ekonomikas, nodarbinātības un pašvaldības attīstības viedokļa un ka atbalsts šīm pašvaldībām ļauj samazināt atstumtību, pastiprinot šo pašvaldību tīklu un šādi palielinot to spēju izmantot iespējas un līdzekļus;
Expresses, therefore, its concerns at the lack of progress in devolving power to communities, given that local and rural communities provide opportunities in terms of the economy, employment and community building, and that providing support for these communities allows exclusion to be reduced by reinforcing the fabric of the community and thus increasing its capacity for absorption;
153. aicina turpināt pašreizējās kohēzijas politikas struktūras reformu, lai dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām finansējumu varētu nodrošināt ātrāk un efektīvāk; norāda, ka nepieciešams vairāk elastības un ka Komisijai tas jāņem vērā, nākotnē izstrādājot kohēzijas politiku;
Calls for further reform of the current cohesion policy structure to enable funds to be provided more rapidly and efficiently to Member States, regions and cities; points out that more flexibility is required and that the Commission must take this into account when designing future cohesion policy;
ES stratēģija 2020. gadam
EU 2020
157. atzīst — lai novērstu eiro krīzes sekas, ko radīja ilgtermiņa ekonomiskā stagnācija, Savienībai vienlaikus ar reformām, kuru mērķis ir atjaunot un uzlabot konkurētspēju, ir jāīsteno stratēģija ar mērķi paātrināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi;
Recognises that, in order to prevent the responses to the euro crisis from resulting in a lengthy period of economic stagnation, the Union should at the same time implement a strategy to accelerate sustainable economic growth alongside reforms aimed at restoring and improving competitiveness;
162. uzskata, ka ir jāstiprina stratēģijas „ES 2020” pārvaldības struktūra, lai nodrošinātu stratēģijas mērķa sasniegšanu; pauž viedokli — lai jaunā stratēģija būtu veiksmīga, ir plašāk jāizmanto saistoši pasākumi, nevis jāturpina ekonomikas politikas jomā izmantot atvērto koordinācijas metodi; mudina Padomi un Komisiju ierosināt ekonomikas atveseļošanas stratēģiju, kas galvenokārt balstītos uz ES instrumentiem, nevis uz valdību ierosmēm;
Believes that the governance structure of the Europe 2020 strategy should be strengthened to ensure that it will achieve its objective; considers that a broader use of binding measures is necessary to make the new strategy a success, instead of continued use of the open method of coordination in the field of economic policy; urges the Council and Commission to come forward with an economic strategy for economic recovery based primarily on EU instruments and not mainly on intergovernmental initiatives;
191. uzskata, ka izglītībai ir jāpaliek dalībvalstu kompetencē, tomēr ir vajadzīga ES mēroga kvalifikāciju atzīšana un ES ieguldījumi visos izglītības sistēmas aspektos, izglītības kvalitātē un to personu skaita palielināšanā, kurām ir tiesības saņemt augstāko izglītību; ierosina Eiropas mērogā ieviest pastāvīgu un visaptverošu mūžizglītības pamatnostādņu sistēmu, saskaņā ar kuru Savienības programmas Erasmus un Leonardo izglītības un apmācības mobilitātes jomā kļūtu plaši pieejamas;
Believes that, while education should remain the responsibility of the Member States, EU investments and EU-wide recognition of qualifications are needed in all aspects of the education system, in the quality of education and in broadening access to higher education; proposes the introduction of a permanent and inclusive European-level system of lifelong learning guidelines, under which the Union's Erasmus and Leonardo programmes for education and training mobility would become more generally accessible;
Jaunu darba vietu izveide, veicinot MVU
Creating new jobs by promoting SMEs
205. uzskata, ka MVU ir jāuztver kā pētniecības un inovāciju attīstības virzītājspēks, kas veicina nodarbinātību un palielina ES konkurētspēju, tādēļ mazāka apjoma ieguldījumos, kurus finansē ar kohēzijas fondiem, tie ir jāuzskata par partneriem; uzskata, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi piešķirt līdzekļus augstskolām un veicināt partnerību ar MVU;
Takes the view that SMEs should be regarded as a motor for developing research and innovation, promoting employment and contributing to the EU's competitiveness, and that they therefore should be regarded as partners for smaller investments financed by the cohesion funds; believes that the allocation of funds to universities and the promotion of partnerships with SMEs are key in this regard;
208. mudina izveidot tikai MVU apkalpošanai paredzētus specializētus vērtspapīru tirgus ar zemiem iekļūšanas šķēršļiem, lai veicinātu kapitāla pieplūdumu; uzskata, ka MVU ir vairāk jākoncentrējas uz pašu kapitālu un šajā sakarībā ierosina abās tirgus pusēs — gan ieguldītājiem, gan tirgum — atcelt negatīvos nodokļu stimulus;
Encourages the creation of specialised stock markets which cater exclusively to SMEs and have low barriers of entry, with a view to facilitating the equity process; considers that SMEs should focus more on equity, and against this background proposes the removal of negative tax incentives for both sides of the market, the investors and the market;
213. aicina reformēt Mazās uzņēmējdarbības aktu ( Small Business Act ), tostarp visās dalībvalstīs piemērot saistošus noteikumus un izstrādāt jaunu Sociālo mazās uzņēmējdarbības aktu, ar ko būtu jānostiprina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelis pēckrīzes periodā;
Calls for the reform of the Small Business Act document, including binding provisions to be applied by all Member States, and for the establishment of a new Social Small Business Act, which would be a necessary reinforcement of the European social market economy in the post-crisis era;
219. uzskata, ka viens no ES globālajiem pārbaudījumiem ir vienprātīgi panākt, lai tās ekonomika būtu pasaulē ietekmīga; uzskata, ka vienam no svarīgākajiem ES ārpolitikas projektiem ir jābūt ANO un ar to saistīto iestāžu reformai, lai tās kļūtu par globālām institūcijām ar patiesu politisko ietekmi tādos starptautiskos jautājumos kā klimata pārmaiņas, finanšu uzraudzība un regulēšana, nabadzības mazināšana un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošana;
Takes the view that the EU's global challenges include matching its economic strength with relevance on the world stage by speaking with one voice; believes that one of the key projects of the EU's foreign policy must be to strive to reform the UN and the UN‑related institutions into global institutions with real political leverage over issues of international concern such as climate change, financial supervision and regulation, poverty reduction, and the Millennium Development Goals;
uzskata, ka nodokļu sistēmas ir taisnīgi jāpārveido tā, lai atturētu no pārmērīgas aizņemto līdzekļu izmantošanas un veicinātu sociālo taisnīgumu, uzņēmējdarbību un inovācijas;
Considers it necessary to redesign the taxation systems in a fair manner, in a way that discourages the build-up of excessive leverage and promotes social justice, entrepreneurial spirit and innovation;
aicina atdzīvināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un ar to saistītās vērtības;
Calls for a revitalisation of the sustainable social market economy and the values it enshrines;
Pilnvaras un mērķi
Mandat e and objectives
Ar 2009. gada 7. oktobra lēmumu Eiropas Parlaments izveidoja Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju ar mērķi:
By decision of 7 October 2009, the European Parliament set up a Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis which has as its objectives:
- analizēt un izvērtēt finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes apmēru, tās ietekmi uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kā arī situāciju pasaulē attiecībā uz krīzes pārvaldību un ierosināt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem varētu ilglaicīgi atjaunot normālu un stabilu finanšu tirgu darbību, lai visos līmeņos veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi, sabiedrības integrāciju un darba vietu radīšanu, kā arī sagatavot novērtējumu par šo pasākumu ietekmi un izdevumiem gadījumā, ja tie netiktu veikti;
- to analyse and evaluate the extent of the financial, economic and social crisis, its impact on the Union and its Member States, and the state of world governance, to propose appropriate measures for the long-term reconstruction of sound, stable financial markets able to support sustainable growth, social cohesion and employment at all levels, and to provide an assessment of the effect of those measures and the cost of inaction;
- analizēt un izvērtēt to, kā patlaban visās attiecīgajās jomās tiek īstenoti Kopienas tiesību akti un koordinēti dalībvalstu uzsāktie pasākumi, kam vajadzētu sekmēt noturīgu un kvalitatīvu izaugsmi un ilgtermiņa ieguldījumus, lai varētu novērst bezdarbu un risināt demogrāfiskās un klimatiskās problēmas, ievērojot subsidiaritātes principu;
- to analyse and evaluate the current implementation of Community legislation in all the areas concerned and the coordination of the measures taken by the Member States to support sustainable qualitative growth and long-term investment, with a view to combating unemployment and responding to demographic and climate challenges, while complying with the subsidiarity principle;
Tādēļ Komisijai jāizveido nepieciešamie kontakti un jāorganizē uzklausīšana, tajā iesaistot Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstu, Eiropas un starptautiskās iestādes un forumus, dalībvalstu un trešo valstu parlamentus un valdības, kā arī zinātnes aprindu, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, tostarp sociālos partnerus, turklāt cieši sadarbojoties ar pastāvīgajām komitejām.
With this end in view, the Committee was to establish the necessary contacts and hold hearings with the European Union institutions, national, European and international institutions and forums, the national parliaments and governments of the Member States and of third countries, and representatives of the scientific community, business and civil society, including the social partners, in close collaboration with the standing committees.
Speciālā komiteja, plaši sadarbojoties ar pastāvīgajām komitejām, var laist klajā ieteikumus par veicamajiem pasākumiem vai iniciatīvām.
The special committee may make recommendations regarding the measures and initiatives to be taken, in close collaboration with the standing committees.
Darba metode un programma
Method and work programme
Pēc Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes komitejas ( CRIS ) nodibināšanas sanāksmes 2009. gada 15. oktobrī CRIS koordinatori nekavējoties sāka komitejas pilnvaru īstenošanai vajadzīgās darba programmas izstrādi.
Promptly after the constituent meeting of CRIS Committee (15 October 2009), CRIS Coordinators have started elaborating the work programme, which the Committee needs so as to pursue its mandate.
Lai CRIS komiteja varētu sekmīgi sasniegt šajās pilnvarās izvirzītos mērķus, darba programma bija jāstrukturē uz šādu elementu pamata: faktu vākšana, analīze un secinājumi.
In order to allow the CRIS Committee to successfully achieve the objectives set by this mandate, the work programme needed to be structured on the basis of the following elements: fact finding, analysis and conclusions.
Faktu vākšana
Fact finding
Rūpīga faktu vākšana ir svarīgs elements izpratnes veidošanā par krīzes cēloņiem un dažādu politikas un sabiedriskās dzīves jomu savstarpējo saistību.
A thorough fact finding element is key to understand the causes of the crisis and the interconnectedness between different policy fields and areas of society.
Ņemot to vērā, CRIS komitejas darba programmas pamatā ir šādi galvenie faktu vākšanas paņēmieni:
Keeping this in mind, the CRIS Committee work programme relies on the following main fact finding methods:
· Atklāta uzklausīšana
· Public Hearings
Komitejas locekļiem atklāta uzklausīšana paver iespēju uzzināt pazīstamu ekspertu uzskatus un īstenot viedokļu apmaiņu ar viņiem.
Public hearings provide the opportunity for Committee Members to acquire the opinions of renowned experts and to exchange views with them.
Tālab CRIS komiteja sarīkoja septiņas atklātas uzklausīšanas par dažādām tēmām un politikas jomām, kurās tā ir pilnvarota:
To that end, the CRIS Committee held 7 public hearings on different topics and policy areas included in its mandate:
o „Finanšu krīze: cēloņi, sekas un problēmas”,
o The Financial Crisis: causes, consequences and challenges
o „Krīzes izplatība reālajā ekonomikā un valsts finansēs”,
o The Spread of the Crisis - on the real economy and on public finances
o „Globālās krīzes sociālās sekas: bezdarbs, sociālā valsts, demogrāfiskās problēmas un pensiju sistēma”,
o The Social Impact of the Crisis: unemployment and the social state and demographic challenges and the pension system
o „Finanšu regulējums un uzraudzība: līdzšinējās sistēmas galvenās kļūmes un iespējamie turpmākie modeļi”,
o Financial regulation and supervision: main failures of the current system and possible future models
o „Eiropas ekonomikas pārvaldība un ES instrumenti ekonomiskai un sociālai atlabšanai: stabilitātes un izaugsmes pakts, valsts finanšu un budžeta politikas reforma un ilgtspēja”,
o European Economic Governance and EU Tools for Economic and Social Recovery: Stability and Growth Pact, reform and sustainability of public finances and budgetary policy
o „Globālā pārvaldība: globālā nelīdzsvarotība, klimata pārmaiņu problēmas, krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīm un tirdzniecību”,
o Global Governance: global imbalances, climate change challenges, impact of the crisis on developing countries and trade
o „Ekonomikas krīzes novēršanas stratēģijas: finanšu un monetārie aspekti, MVU, jauninājumi un jaunas ilgtspējīgas izaugsmes iespējas”.
o Economic Exit Strategies: financial and monetary aspects and job creation, internal market, innovation and sustainable green growth.
CRIS komitejai datus sniedza vairāki eksperti, tostarp ES, dalībvalstu un starptautisku iestāžu, dalībvalstu valdību, akadēmisko un uzņēmēju aprindu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
A number of experts provided evidence to the CRIS committee, including representatives of EU, national and international institutions, governments of the Member States, academia, business community, social partners and civil society.
· Pētījumi un informatīvi dokumenti
· Studies and Briefing papers
CRIS komiteja ir pasūtījusi divus svarīgus pētījumus: ietekmes novērtējumu par bezdarbības un nepietiekamas koordinācijas izmaksām un pētījumu par krīzes pārvaldību.
The CRIS Committee has commissioned two major studies: an impact assessment on the costs of non-action and insufficient coordination and on crisis management.