natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. norāda, ka nākamās paaudzes biotehnoloģija jau ir izstrādāta, un tādēļ mudina Komisiju KLP reformas ietvaros izstrādāt starpnozaru biomasas politiku nākamās paaudzes biotehnoloģijai, tostarp biomasas ilgtspējas kritērijus, lai varētu attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecības, lauksaimniecības uzņēmumu un mežsaimniecības saražotās biomasas tirgu, stimulējot pieejamo atlikumu savākšanu bioenerģijas ražošanai, vienlaicīgi novēršot emisiju palielināšanos un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Notes that next-generation biotechnology is ready now and therefore urges the Commission to develop a cross-sectoral biomass policy for next-generation biotechnology including sustainability criteria for biomass as part of the reform of the CAP to enable the development of a sustainable market for biomass from agriculture, agroindustrial enterprises and forestry by incentivising the collection of available residue for bioenergy production, whilst preventing an increase in emissions and a loss of biodiversity;
Savstarpējā atbilstība un vienkāršošana
Cross - compliance and simplification
Tirgus instrumenti, drošības tīkls un riska pārvaldība
Market instruments , safety net and risk management
51. uzskata, ka šajos instrumentos ir jāiekļauj īpaša piedāvājuma pārvaldības instrumenti, kuri, ja tos izmanto godīgi un bez diskriminācijas, var nodrošināt efektīvu tirgus pārvaldību un novērst pārprodukcijas krīzes, turklāt neradot izmaksas Savienības budžetam;
Takes the view that these instruments should include specific supply-management instruments which, if employed fairly and on a non-discriminatory basis, can provide effective market management and prevent crises relating to overproduction, at zero cost to the Union budget;
53. uzskata, ka intervences instrumentu izmantošanu ietilpst Komisijas kā izpildiestādes pilnvarās; tomēr uzsver, ka Eiropas Parlamentam ātri jāinformē par paredzētajām darbībām; šajā sakarībā uzsver, ka Komisijai ir pienācīgi jāņem vērā Parlamenta paustā nostāja;
Considers that the use of intervention instruments falls within the scope of the executive competences of the Commission; stresses however that the European Parliament must be promptly informed about envisaged actions; emphasises in this context that the Commission must take due account of positions adopted by Parliament;
59. aicina Komisiju kā daļu no KLP reformas ierosināt īpašus pasākumus jaunu ražotāju organizāciju izveides veicināšanai, lai stiprinātu šo organizāciju tirgus pozīciju;
Calls on the Commission to propose, as part of the CAP reform, specific measures to encourage the establishment of new producer organisations, in order to strengthen their market position;
62. uzskata, ka jāpastiprina pārvaldības sistēmas augļu un dārzeņu (citrusaugļu un visu attiecīgo produktu) un vīna un olīveļļas nozarē un ka nepieciešams efektīvāks krīzes fonds augļu un dārzeņu nozarē, labāka krīzes pārvaldība vīna nozarē un atjaunināta privātās uzglabāšanas sistēma olīveļļas nozarē;
Considers that management systems should be reinforced in fruit and vegetables (citrus and all the products concerned), wine and olive oil, and that a more efficient crisis fund in fruits and vegetables, better crisis management in the wine sector and an updated private storage system for olive oil are needed;
63. prasa ES nodrošināt saskaņotību starp KLP un attīstības un tirdzniecības politikas virzieniem; jo īpaši mudina ES pievērst uzmanību jaunattīstības valstīm un neapdraudēt to pārtikas ražošanas spēju, ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku šajās valstīs un to iedzīvotāju spēju pašiem nodrošināt sevi ar pārtiku, vienlaikus ievērojot attīstības politikas saskaņotības principu; tādēļ uzskata, ka ES tirdzniecības nolīgumiem lauksaimniecības jomā nevajadzētu traucēt tirgu vismazāk attīstītajās valstīs;
Calls for the EU to ensure consistency between the CAP and its development and trade policies; in particular urges the EU to be attentive to the situation in developing countries and not jeopardise food production capacity and long-term food security in those countries and the ability of their populations to feed themselves, while respecting the principle of Policy Coherence for Development (PCD); considers, therefore, that EU trade agreements on agriculture should not hamper markets in the least developed countries;
Pārtikas piegādes ķēde
The f ood supply chain
71. turklāt uzskata, ka ir jāattīsta instrumenti, kuri palīdzēs lauksaimniekiem izmantot īsas, pārredzamas un efektīvas ražošanas ķēdes ar ierobežotu ietekmi uz vidi, veicinās kvalitāti un sniegs informāciju patērētājam, iesaistot mazāk starpnieku un veicinot godīgu un pārskatāmu cenu veidošanu, lai tādējādi nodrošinātu lauksaimniekiem stingrākas pozīcijas pārtikas ķēdē;
Considers, furthermore, that with a view to giving farmers a stronger position in the food chain, instruments that will help farmers to run short production chains that are transparent and efficient, have limited environmental impact, promote quality and provide information to the consumer involve fewer intermediaries and promote fair and transparent price formation should be developed;
75. uzskata, ka šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāvelta atbalsta pasākumiem jaunajiem lauksaimniekiem; uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas lauku iedzīvotāju straujo novecošanu, ir ļoti svarīgi pievilcīgi pasākumi jaunu lauksaimnieku un citu jaunu lauku iedzīvotāju atbalstam, un ka būtu jāpaplašina otrā pīlāra atbalsta shēmas, piemēram, piekļuve zemei, dotācijas un aizdevumi ar labvēlīgiem noteikumiem, jo īpaši jauninājumu, modernizācijas un ieguldījumu attīstības jomā, un cer, ka šādu mehānismu īstenošana tiks veikta visās dalībvalstīs;
Considers that, in this context, particular attention should be devoted to assisting young farmers; believes that, given the rapidly ageing rural population in Europe, attractive measures to encourage the establishment of young farmers and other new entrants is essential and that support schemes in the second pillar should be extended, e.g. access to land, grants and favourable loans, particularly in the fields of innovation, modernisation and the development of investment etc., and expects that the implementation of such mechanisms will be made available in all Member States;
79. tādēļ piekrīt, ka otrajā pīlārā jāiekļauj mērķtiecīgi dalībvalstu noteikti pasākumi, lai sasniegtu ES kopīgos lauku attīstības mērķus (stratēģija „Eiropa 2020”); uzsver to, cik svarīga ir mērķtiecīga un uz rezultātiem orientēta Eiropas līmeņa sistēma, vienlaikus atzīstot, ka dalībvalstu un reģionālās iestādes ir vispiemērotākās, lai izlemtu par programmām, kuras vietējos apstākļos var sniegt vislielāko ieguldījumu Eiropas mērķu sasniegšanā; tādēļ lauku attīstības programmu izstrādē aicina piemērot subsidiaritāti un elastību, kā arī īstenot partnerības pieeju, kas nodrošina plašu vietējo un apakšreģionu līdzdalību, piemērojot LEADER metodi turpmāko Eiropas un valstu līmeņa lauku attīstības programmu izstrādē un īstenošanā; uzskata, ka samazināts valstu ieguldījums, ko piemēro mērķtiecīgākiem pasākumiem, būtu jānosaka, pamatojoties uz ietekmes novērtējumiem un detalizētām simulācijām;
Advocates, therefore, introducing targeted measures, to be decided by the Member States in the second pillar, to attain common rural development objectives of the EU (2020 Strategy); underlines the importance of an overall targeted and outcome-oriented European framework, while recognising that Member States and regional authorities are best placed to decide on the programmes which, locally, can make the greatest contribution to European targets; calls, therefore, for subsidiarity and flexibility to apply when designing rural development programmes and for a strong participative local and subregional partnership approach, applying the LEADER method in the design and implementation of the future European and national rural development programmes; considers that a reduced national contribution applicable to the more targeted measures should be determined on the basis of impact assessments and detailed simulations;
82. uzsver, ka mazāk labvēlīgiem reģioniem bieži vien ir augsta vērtība pievilcīgas ainavas, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas un vides labumu nodrošināšanas, kā arī lauku reģionu dinamikas ziņā; šajā sakarībā atbalsta ierosinājumu, ka jāsaglabā otrā pīlāra kompensācijas pabalsts mazāk attīstītiem reģioniem un aicina palielināt tā efektivitāti; uzskata, ka mērķtiecīgam atbalstam lauksaimniekiem, kas darbojas mazāk labvēlīgos reģionos ir ļoti būtiska nozīme lauksaimniecības darbību turpināšanā tajos, tādējādi novēršot lauksaimniecības zemju apstrādes pārtraukšanu; uzsver, ka kritēriji jāprecizē dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām iestādēm ES sistēmas ietvaros;
Stresses that Less Favoured Areas (LFAs) are often of high value in terms of the cultivated landscape, biodiversity preservation and provision of environmental benefits, as well as for the dynamism of rural areas; advocates in this context that the compensatory allowance for disadvantaged areas in the second pillar be retained and calls for its effectiveness to be increased; believes that the targeted nature of support to farmers operating in LFAs is of the utmost importance for the continuation of agricultural activities in these areas, thereby reducing the threat of land abandonment; emphasises that the fine tuning of criteria must lie with Member States, and regional and local authorities, within the EU framework;
84. aizstāv viedokli, ka attiecībā uz otrā pīlāra pasākumiem, kas ir īpaši svarīgi dalībvalstīm, pašreizējo līdzfinansēšanas likmi turpina piemērot pēc 2013. gada; tomēr uzsver, ka jebkādam papildu valsts līdzfinansējumam nevajadzētu sekmēt otrā pīlāra nonākšanu valstu kontrolē vai palielināt atšķirības dalībvalstu spējā līdzfinansēt savas prioritātes;
Advocates that, in the case of second-pillar measures which are of particular importance to Member States, the current cofinancing rates should continue to apply after 2013; stresses, however, that any additional national cofinancing should not lead to a renationalisation of the second pillar or increase the gap in Member States' ability to cofinance their priorities;
86. aicina izvairīties no pēkšņiem grozījumiem, sadalot apropriācijas saskaņā ar otro pīlāru, jo dalībvalstīm, vietējām iestādēm un lauku saimniecībām plānošanai nepieciešama stabilitāte un nepārtrauktība; uzsver, ka diskusijām par šā finansējuma piešķiršanu ir jānorit vienlaikus ar diskusijām par pirmā pīlāra finansējuma sadali; tāpēc aicina Komisiju pragmatisku pieeju noteikt par pamatprincipu otrā pīlāra līdzekļu pārdalei; atzīst nepieciešamību taisnīgi sadalīt otrā pīlāra līdzekļus starp dalībvalstīm saskaņā ar objektīviem kritērijiem, kuros jāatspoguļo ļoti atšķirīgās vajadzības dažādos Eiropas apgabalos; aizstāv viedokli, ka šīs izmaiņas sasniedzamas pēc ierobežota pārejas perioda, paralēli veicot izmaiņas pirmā pīlāra līdzekļu sadalē;
Calls for abrupt changes in the allocation of appropriations in the second pillar to be avoided, as Member States, local authorities and farms require certainty and continuity to enable them to plan; emphasises that the discussions on the allocation of this funding should be indissociable from the discussions on the allocation of funding under the first pillar; calls therefore on the Commission to establish a pragmatic approach, as the fundamental principle for the redistribution of second-pillar funds; recognises the need for a fair distribution of second-pillar funds between Member States according to objective criteria that must reflect the diversity of needs in European areas; advocates that these changes be achieved after a limited transition period in parallel with the changes made to first-pillar fund distribution;
89. aicina uz kooperatīviem neattiecināt Komisijas Ieteikuma 2003/61/EK noteikumus, kas paredz, ka lauku attīstības finansējums un atbalsta maksājumi, kas pārsniedz noteiktu summu, nav pieejami uzņēmumiem, kas pārsniedz MVU noteiktas robežvērtības;
Calls for cooperatives to be exempted from the provisions of Commission Recommendation 2003/61/EC regarding the non-eligibility of undertakings exceeding specified SME thresholds for access to rural development funding and, in general, aid payments above a certain limit;
92. uzskata, ka kohēzijas politika kopā ar jaunu un spēcīgu KLP palīdzēs īstenot lauku apgabalu ekonomisko potenciālu un radīt stabilas darba vietas, tādējādi nodrošinot šo reģionu ilgtspējīgu attīstību;
Takes the view that cohesion policy, together with a new and powerful CAP, will release the economic potential of rural areas and generate secure jobs, guaranteeing the sustainable development of these areas;
par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
on the CAP towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future
Atzinumu sagatavoja: Kriton Arsenis
Rapporteur: <Depute>Kriton Arsenis
A. tā kā lauksaimniecības nozare rada 40 % siltumnīcefekta gāzu emisijas pasaulē; tā kā lauksaimniecība ir galvenais metāna un slāpekļa oksīda avots un šīm abām siltumnīcefekta gāzēm ir daudz lielāks sasilšanas potenciāls nekā oglekļa dioksīdam; un tā kā klimata pārmaiņas ietekmē galvenokārt nabadzīgos iedzīvotājus jaunattīstības valstīs un samazina iespējas nodarboties ar lauksaimniecību;
Recital A. Whereas 40% of the global greenhouse gases are emitted in the agriculture sector; whereas agriculture is the main source of methane and nitrous oxide, and both of these greenhouse gases have a much larger warming potential than carbon dioxide; and whereas climate change affects especially poor people in developing countries and diminish farming opportunities;
B. tā kā aptuveni 70–80 % lauku iedzīvotāju jaunattīstības valstīs nesaņem pietiekamu uzturu; un tā kā galējas nabadzības un bada izskaušana ir atkarīga no lauksaimnieku un lauksaimniecībā strādājošo dzīves apstākļu uzlabošanas jaunattīstības valstīs;
Recital B. Whereas rural inhabitant in developing countries account for between 70% and 80% of the undernourished; and whereas eradicating extreme poverty and hunger is dependent on improving the living conditions of farmers and agricultural workers in developing countries;
C. tā kā ziņojumā „Agroekoloģija un tiesības uz pārtiku”, ko sagatavojis ANO īpašais ziņotājs jautājumos saistībā ar tiesībām uz pārtiku, parādīts, ka ar agroekoloģiju desmit gadu laikā varētu dubultot pārtikas ražošanas apjomu visos reģionos, vienlaikus mazinot klimata pārmaiņu ietekmi un novēršot nabadzību lauku apvidos; atzīst, ka ilgtermiņa ražīgums un nodrošinātība ar pārtiku, jo īpaši lauksaimniecības sistēmu spējas pielāgoties klimatiskiem traucējumiem, ir atkarīgi no pienācīgām rūpēm par dabas resursiem, jo īpaši par augsni, ūdens izmantošanu un bioloģisko daudzveidību,
Recital C. Whereas the report by the UN special rapporteur for the right to food "Agroecology and the Right to Food” shows that agroecology can double food production in entire regions within 10 years while mitigating climate change and alleviating rural poverty; recognizes that long term productivity and food security, especially resilience of agricultural systems to climatic disturbances, depends on due care for natural resources, particularly soil, water use and biodiversity;
5. uzskata, ka KLP ir svarīga nozīme attīstības politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku; norāda, ka ar KLP būtu jāpalīdz mazināt pasaulē pieaugošais pieprasījums pēc pārtikas;
Considers that the CAP plays an important role in relation to development policy, particularly in the area of food security; points out that the CAP has a contribution to make to meeting increased world demand for food;
9. ar bažām secina, ka ES atkarība no dzīvnieku barības, īpaši sojas, importa radījusi pieaugoši pieprasījumu pēc augsnes valstīs ārpus ES, tā izraisot mežu izciršanu, kopienu pārvietošanu un ģenētiski modificētas sojas izplatību Dienvidamerikā; tādēļ aicina Komisiju par vienu no galvenajām prioritātēm noteikt atkarības mazināšanu no proteīnbarības importa, izstrādājot un paplašinot ilgtspējīgu proteīnaugu audzēšanu Eiropas Savienībā;
Notes with concern that EU dependence on imported animal feed, particularly soy, has contributed to the growing demand for land abroad, leading to deforestation, the displacement of communities and an expansion of genetically modified soy in South America; accordingly, calls on the Commission to make the reduction of dependency of imported protein feed, i.e. through development and expansion of sustainable protein crops in the EU, one of its main priority;
13. atzīst, ka KLP reformas ir ievērojami samazinājušas ES lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz jaunattīstības valstīm, jo gandrīz visi eksporta atmaksājumi ir atcelti; aicina ES atzīt lauksaimniecības nozares nozīmīgumu jaunattīstības valstīs, proti, nodrošinot, ka lauksaimniecībai tiek piešķirta prioritāte gan pašās jaunattīstības valstīs, gan ES ārvalstu attīstības palīdzības budžetā;
Recognises that reforms of the CAP have significantly reduced the impact of the EU's agricultural production on developing countries with export refunds all but eliminated; calls for the EU to recognise the importance of supporting the agricultural sectors of developing countries, namely by ensuring that agriculture is prioritised in developing countries and in the EU's overseas development aid budget;
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai
for the Committee on Agriculture
par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
on the CAP towards 2020 - meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future
Atzinumu sagatavoja: Karin Kadenbach
Rapporteur: Karin Kadenbach
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Agriculture, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
14. atzīst, ka subsīdiju maksājumi, kas veicina neilgtspējīgu praksi, neatbilst ES vides politikas deklarētajiem mērķiem, un aicina pielāgot maksājumu režīmu, lai izvairītos no šādām neatbilstībām un veicinātu labu praksi;
Recognises that subsidy payments that promote unsustainable practices contradict the declared objectives of EU environment policy and calls for the payments regime to be adjusted to avoid such contradictions and promote good practice;
16. uzsver pakalpojumus, ko Eiropas lauksaimnieki sniedz Eiropas sabiedrībai, jo īpaši saglabājot daudzveidīgu apstrādātu ainavu un sniedzot būtisku ieguldījumu dabas resursu aizsardzībā un pārvaldībā un klimata aizsardzībā;
Stresses the services which European farmers provide to European society, in particular by maintaining a varied cultivated landscape and making an important contribution to the protection and stewardship of natural resources and to climate protection;
23. norāda, ka lauksaimniecības sektors ir tikai viens no sektoriem, kas veicina lauku apgabalu ekonomisko attīstību; tādēļ aicina plašāk izmantot lauksaimniecības finansējumu, lai vērstos pret lauku apgabalu nonākšanu nabadzībā; norāda, ka arī daba var veicināt ekonomisko attīstību, piemēram, piesaistot tūrismu;
Points out that the agricultural sector is only one of the sectors which contributes to the economic development of rural areas; calls, therefore, for a broader use of agricultural funds in order to combat the impoverishment of rural areas; points out that nature can also boost economic development, for instance by attracting tourism;
25. uzskata, ka ar lauku attīstības darbībām jāpapildina laba lauksaimniecības prakse, ko atbalsta saskaņā ar pirmo pīlāru, un jāveicina prakse, kas pastāvīgi palīdz sasniegt mērķus cīņā pret klimata pārmaiņām un veicina dabas resursu pareizu pārvaldību, piemēram, bioloģiskās daudzveidības, ūdens un augsnes aizsardzība;
Considers that rural development measures must complement the good agricultural practices supported under the first pillar and promote practices which contribute consistently to the objectives of the fight against climate change and the sound management of natural resources, such as the protection of biodiversity, water and soil;
31. uzsver to politikas virzienu nozīmi, kuri izstrādāti, lai veicinātu pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm un pieņemtu praksi, ar kuru aizsargā vidi un nodrošina dabas resursu ilgtspējību gadījumos, kad lauksaimniecības darbībām, it īpaši ūdens izmantošanai ir pārrobežu raksturs;
Stresses the importance of policies designed to encourage cross-border cooperation between Member States and third countries with a view to the adoption of practices to protect the environment and ensure the sustainability of natural resources in cases where farming activities, in particular the use of water, have cross-border implications;
34. uzskata, ka pašreizējais režīms ir jāaizstāj ar vienkāršu un īpaši pielāgotu atbalsta shēmu mazām lauku saimniecībām, lai uzlabotu to konkurētspēju un apliecinātu to ieguldījumu lauku apvidu dzīvotspējā un vides aizsardzībā;
Considers that a simple and specific support scheme for small farms should replace the current regime in order to enhance their competitiveness and acknowledge their contribution to the vitality of rural areas and to environmental protection;
36. uzsver, ka KLP ir jāiekļauj apsvērumi par resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot bioloģiskās lauksaimniecības atkritumu pārstrādi augsnes mēslojumā, kā arī cenšoties novērst lauksaimniecības plastmasas atkritumu izplatīšanos;
Underlines the need to include resource efficiency considerations in the CAP through support for reprocessing of organic agricultural waste for soil fertilisation, as well as for the prevention of the dispersal of agricultural plastic waste;
39. uzsver, ka savstarpējās atbilstības iekļaušana KLP iepriekšējās reformās ir lietderīgs rīks, lai panāktu ilgtspējību, un ka bez tās nevar attaisnot KLP maksājumus, jo sabiedrība pieprasa veselīgu pārtiku, lauksaimniecību un vidi, taču aicina Komisiju nodrošināt savstarpējās atbilstības efektivitāti vides aspektā, lai tā kļūtu par ilgtspējības pamatu;
Asserts that the insertion of cross-compliance into the CAP in past reforms is a useful tool to achieve sustainability and that CAP payments cannot be justified without it, due to the demands of society for healthy food, farming and environment, but calls on the Commission to ensure the ecological effectiveness of cross-compliance, so that it becomes a baseline for sustainability;
41. uzskata, ka būtu jāveic KLP vispārējs vides novērtējums, ar kuru varētu konstatēt galvenos ūdenstilpņu aizsardzībai risināmos jautājumus, tostarp pārmērīga fosfora daudzuma lomu eitrofikācijas sekmēšanā un ūdens ekosistēmu, piemēram, Baltijas jūras palielinātu jutību pret eitrofikāciju;
Considers that the CAP should undergo a general environmental assessment, through which the key issues which need to be changed in order to protect bodies of water could be determined, including the role of excess phosphorous triggering eutrophication and increased susceptibility to eutrophication in aquatic ecosystems such as the Baltic;
Lauksaimniecības komitejai
for the Committee on Agriculture
par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
on the CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future
Atzinumu sagatavoja: Jens Rohde
Rapporteur: Jens Rohde
4. uzsver, ka ir jāizveido piemērots finansējuma līmenis atbilstoši KLP jaunajiem mērķiem vai nākamajā plānošanas periodā budžeta apropriācijas jāsaglabā vismaz pašreizējā līmenī;
Stresses the need to establish an appropriate level of funding commensurate with the new CAP objectives, or at least maintain current budget appropriations for the next programming period;