natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- ņemot vērā Briseles 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
- having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 13 and 14 March 2008,
- ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A6-0255/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0255/2008 ),
A. tā kā Parlamenta, Padomes un Komisijas kārtējos paziņojumos ir uzsvērts, ka Eiropas enerģētikas un klimata politikas mērķi ir klimata pārmaiņu problēmas risināšana, energoapgādes drošības uzlabošana un Eiropas ekonomikas konkurētspējas uzlabošana,
A. whereas successive announcements by Parliament, the Council and Commission have stressed that the objectives of European energy and climate policy are tackling climate change, improving energy security and enhancing the competitiveness of the European economy,
B. tā kā joprojām pieaug klimatu pārmaiņu radītie draudi un būtiska nozīme būs COP14 sarunām Poznaņā, kā arī COP15 sarunām Kopenhāgenā, lai panāktu starptautisku vienošanos, kas aizvietos Kioto protokola mehānismu, par klimata pārmaiņu mazināšanu;
B. whereas the threat posed by climate change continues to grow and the COP14 talks at Poznan and COP15 talks at Copenhagen will be of critical importance to achieving an international agreement on climate change to replace the Kyoto protocol regime,
C. tā kā N. Stern pārskatā par ekonomiku un klimata pārmaiņām atzīts, ka izmaksas, kas rodas neko nedarot klimata pārmaiņu mazināšanā, vairākkārt pārsniedz klimata pārmaiņu mazināšanas darbības izmaksas;
C. whereas the Stern Review on the Economics of Climate Change recognises that the cost of inaction in mitigating climate change far outweighs the cost of action,
D. tā kā ES atkarība no fosilo degvielu importa līdz 2030. gadam varētu palielināties, sasniedzot 65 % no kopējā degvielas patēriņa;
D. whereas the EU's dependency on imports of fossil fuels could increase to 65% of total consumption by 2030,
E. tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm ES ik gadu būs nepieciešami 70 miljardi eiro, lai līdz 2020. gadam panāktu ES siltumnīcefekta gāzes samazinājuma un atjaunojamās enerģijas mērķus;
E. whereas the Commission has estimated that it will be costing EU EUR 70 billion per annum by 2020 to achieve the EU's greenhouse gas reduction and renewable energy targets,
F. tā kā energoefektivitātes uzlabošana ir viens no izmaksu lietderības ziņā iedarbīgākajiem pasākumiem, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas;
F. whereas improving energy efficiency is one of the most cost-effective means of cutting greenhouse gas emissions,
G. tā kā pētniecība un tehnoloģiju attīstība ir svarīgi nosacījumi, lai panāktu Eiropas enerģētikas politikas mērķus;
G. whereas research and technological development are key to achieving the objectives of European energy policy,
H. tā kā labāka sinerģija turpmākās Eiropas energotehnoloģiju pētniecības jomā var tikai stimulēt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, veicināt Eiropas ekonomikas salīdzinošās priekšrocības, uzlabot nodarbinātību un tādējādi palīdzēt sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus un cīnīties pret klimata pārmaiņām;
H. whereas better synergy in future European energy technology research can only stimulate sustainable economic growth, contribute to the comparative advantages of the European economy, improve employment and thus help achieve the objectives of the Lisbon strategy and combat climate change,
I. tā kā Septītajā pamatprogrammā septiņu gadu plānošanas periodā enerģētikas pētniecībai ir piešķirti tikai 2,3 miljardi eiro;
I. whereas the Seventh Framework Programme (FP7) allocates only EUR 2,3 billion over the seven-year programming period to energy research,
J. tā kā Eiropas Savienībā privātā sektora ieguldījumi energotehnoloģiju pētniecībā salīdzinājumā ar mūsu konkurentu ieguldījumu un pat salīdzinājumā ar citu Eiropas nozaru ieguldījumu ir ļoti ierobežoti;
J. whereas private sector investment in research on energy technologies is very limited in the European Union in comparison to the efforts being made by our competitors, and even by other European industries,
K. tā kā kopš divdesmitā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem ES ir būtiski samazinājies valsts un privātais budžets enerģētikas pētniecībai un Eiropas rādītāji nav apmierinoši, ja, balstoties uz tehnoloģijas pētniecības izdevumu līmeni, salīdzina jauninājumu rādītājus starptautiskajā līmenī;
K. whereas public and private energy research budgets in the EU have declined substantially since the 1980s, and Europe performs poorly when innovation indicators based on technology research spending levels are compared at international level,
L. tā kā valsts intervence jaunu mazāk piesārņojošu energotehnoloģiju pētniecības atbalstam ir nepieciešama un ir pamatota, jo šādas tehnoloģijas jau sākotnēji ir saistītas ar lielākām izmaksām nekā tās, kuras paredzēts aizvietot, un tāpēc tirgū izplatīšanas sākuma posmā var nesniegt peļņu īstermiņā vai labākas cenas patērētājiem,
L. whereas public intervention in support of new, less-polluting energy technologies is necessary and justified since these are initially more costly than those they replace and, at the initial market penetration stage, may therefore not bring with them either short-term trading profits or better prices for consumers,
2. uzsver, ka ES jāpanāk siltumnīcefekta gāzes samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķi līdz 2020. gadam, vienlaikus saglabājot konkurētspējīgu un ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka novatorisku zemu izmaksu, zema oglekļa satura energotehnoloģiju izstrāde un pielietošana ir būtiska, lai mazinātu emisiju samazināšanas izmaksas, radītu jaunus tirgus ES rūpniecībai un nodrošinātu vispasaules saistību izpildi klimata pārmaiņu problēmas risināšanā;
Stresses that the EU must deliver its greenhouse gas reduction, energy efficiency and renewable energy targets by 2020 whilst maintaining a competitive and sustainable economy; believes that the development and deployment of innovative, low-cost, low-carbon energy technologies, energy efficiency and renewable energy is essential to reducing the cost of cutting emissions, creating new markets for EU industry and securing a world-wide commitment to tackling climate change;
Koordinēšana un stratēģiskā plānošana
Co-ordination and Strategic Planning
8. atbalsta augsta līmeņa koordinācijas grupas, kā arī pārredzamas un viegli pieejamas energotehnoloģiju informācijas sistēmas izveidi, jo īpaši MVU vajadzībām, un prasa, lai Komisija informētu Parlamentu par šīs grupas izveidi, tās darbību un par informācijas stratēģiju;
Supports the establishment of a High Level Steering Group and a transparent and easily accessible information system on energy technology, especially for SMEs, and asks the Commission to keep Parliament informed about the establishment of this group and its work and about the information strategy;
10. uzsver, ka koordinēta sadarbība ar dalībvalstīm ir svarīga, lai panāktu noteiktos mērķus, palielinātu ieguvumus un mazinātu izmaksas; uzskata, ka Kopienas instrumenti valsts līmenī, piemēram, struktūrfondi, var sniegt atbalstu pētniecības, izstrādes un jauninājumu iespējām šajā jomā;
Emphasises that coordinated cooperation with the Member States is vital in order to achieve the targets set, maximise benefits and reduce costs; believes that national-level Community instruments, such as the Structural Funds, can bolster research, development and innovation capacities in those areas;
Pētniecība un tehnoloģijas nodošana
Research and technology transfer
Eiropas rūpniecības iniciatīvas
European Industrial Initiatives
23. prasa, nosakot Eiropas rūpniecības iniciatīvu prioritāro secību, ņemt vērā katras tehnoloģijas dzīves ciklu un tās ietekmi uz katrā ražošanas procesa posmā; prasa ņemt vērā iespēju nodot šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm, lai mazinātu ES un šo valstu atšķirības tehnoloģijas attīstības ziņā;
Calls for the life cycle of each technology and its environmental impact at each stage of the production processes to be taken into account when prioritising EIIs; calls for the possibility of transferring these technologies to developing economies to be taken into consideration in order to reduce the technology gap with these countries;
31. uzsver, ka ETS plānā lielāka nozīme ir jāpiešķir energoefektivitātei, jo tā ir joma, kurai ir lielāks potenciāls vidēji ilgā rentablā veidā efektīvi samazināt emisijas; jo īpaši celtniecības nozarē, kas veido 40 % no kopējā ES energopatēriņa; tāpēc aicina Komisiju iekļaut Eiropas rūpniecības iniciatīvu jomās energoefektīvas tehnoloģijas, tostarp koģenerāciju un poliģenerāciju; atbalsta, ka energoefektivitāte būtu viena no prioritātēm, kas ietverta Eiropas rūpniecības iniciatīvās;
Insists that energy efficiency should figure more prominently in the SET Plan, since it is the area with the most potential for cost effective emission reductions in the medium term; especially in the building sector, which counts for 40% of the total EU energy consumption; calls, therefore, on the Commission to add energy efficiency technologies, including co- and poly-generation, to the areas covered by the EIIs; supports the inclusion of energy efficiency as one of the priorities covered by the EIIs;
41 aicina Komisiju, sniedzot finanšu plānu, paskaidrot, kādā veidā kopēja Eiropas darbība nodrošina pievienoto vērtību dažādās tehnoloģijas nozarēs un norādīt atzinumus saistībā ar dažādu tehnoloģiju izstrāžu ilgtspējību;
41 Calls on the Commission, when presenting the financial plan, to explain where joint European action provides added value in the various technology sectors and set out the findings relating to the sustainability of the various technological developments;
Nepieciešamas jaunas tehnoloģijas
New technologies are needed
2008. gada 23. janvārī Eiropas Komisija pieņēma vairākus priekšlikumus, kuru mērķis ir sasniegt divus galvenos mērķus, par kuriem 2007. gadā vienojās Eiropas Padome, proti:
On 23rd January 2008, the European Commission launched a package of proposals aimed at delivering two key targets agreed at the European Council in 2007, namely:
· samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas ES vismaz par 20 % līdz 2020. gadam;
· A reduction of at least 20% in EU greenhouse gas emissions by 2020.
· panākt, lai atjaunojamo enerģiju īpatsvars ir 20 % no kopējā ES energopatēriņa līdz 2020. gadam.
· A 20% share of renewable energies in EU energy consumption by 2020.
Šie mērķi ir būtisks ieguldījums pasaules mēroga pasākumos klimata pārmaiņu risināšanai.
These targets represent a vital contribution to global efforts to tackle climate change.
Ja pēc 2020. gada mums jāsasniedz ES mērķis ierobežot globālās klimata pārmaiņas līdz 2 o C, tad līdz 2050. gadam, visticamāk, ir jāpanāk emisiju samazinājums ES par 60–80 %.
Beyond 2020, if we are to meet the EU's goal of limiting global climate change to 2 o C, emissions reductions of 60-80% in the EU are likely to be needed by 2050.
Galvenais līdzeklis šī samazinājuma sasniegšanai ir oglekļa cenas ieviešana ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, kas ir patiešām liels plāns ES ekonomikā.
Key to the achievement of these reductions is the introduction of a carbon price through the EU Emissions Trading System, which is a real breakthrough concept for our economy.
ES ir jāsasniedz šie mērķi tādā veidā, lai tās ekonomika saglabātu konkurētspēju.
The EU must deliver these targets in a way which ensures that its economy remains competitive.
Komisija novērtēja, ka izmaksas ES mērķu sasniegšanai veidos 0,45 % no IKP vai aptuveni 70 miljardus eiro gadā līdz 2020. gadam.
The Commission estimates the cost of achieving the EU's targets will be 0.45% of GDP, or around EUR 70bn per year, by 2020.
Līdztekus klimata pārmaiņu risināšanai ir arī mērķis saglabāt ES energoresursu pietiekamību, ņemot vērā pieaugošo atkarību no enerģijas importa, kas būs palielinājies līdz 65 % 2030. gadā.
Alongside the challenge of climate change there is the challenge of maintaining the EU's energy security in the face of an increasing reliance on energy imports, expected to increase to 65% in 2030.
Atkarība tikai no importētās gāzes, visticamāk, pieaugs līdz 84 % no kopējā apjoma līdz 2030. gadam.
Reliance on imported gas alone is likely to increase to 84% of supply by 2030.
Risinot abas problēmas — gan vides, gan piegāžu drošības problēmu — un saglabājot ES ekonomikas konkurētspēju pasaulē, jauno energotehnoloģiju attīstīšanai un izvēršanai būs nozīmīga loma.
In meeting both challenges, environmental and security of supply, and in keeping the EU economy competitive worldwide, the development and deployment of new energy technologies will have to play a vital role:
· Pirmkārt, jaunas tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ES var sasniegt emisiju samazinājuma mērķi par zemāko iespējamo cenu.
· Firstly, new technologies will be needed to ensure the EU can meet its emissions reduction targets at lowest cost.
Turklāt, tā kā ES ir galvenā loma pasākumu pret klimata pārmaiņām ieviešanā, tai vajadzētu izmantot šo pozīciju, nodrošinot, ka tās uzņēmumi ir galvenie zema oglekļa satura tehnoloģiju un pakalpojumu attīstītāji.
Also, as the EU is leading in taking action on climate change, it should aim to exploit this position by ensuring that its companies are leading the development of new low cost low carbon technologies and services.
Pirmajiem iniciatoriem ir nepieciešami stabili stimuli, lai izmainītu patlaban izmantojamās tehnoloģijas.
The 'first movers' need sound incentives to break through the current state of technology used.
· Otrkārt, jaunas tehnoloģijas ir nepieciešamas visā pasaulē.
· Secondly, new technologies are needed globally.
ES, kas ir atbildīga par aptuveni 14 % no visas pasaules siltumnīcefektu gāzu emisijām, nevar atrisināt klimata pārmaiņu problēmu viena pati.
The EU, which accounts for around 14% of global greenhouse gas emissions, cannot tackle climate change alone.
Bažas izraisa plānotais emisiju pieaugums, kas saistīts ar lielo jaunattīstības valstu, piemēram, Ķīnas un Indijas, izaugsmi.
Projected increases in emissions from growth in large developing countries such as China and India, are a cause for concern.
Piemēram, paredzams, ka Indijā enerģijas patēriņš palielināsies divkārt līdz 2020. gadam.
India, for example, is expected to double its energy demand by 2020.
Nepieciešams cieši sadarboties ar šīm valstīm, lai tām palīdzētu izvērst tehnoloģijas, kas atbilst to gaidītajai izaugsmei, vienlaikus samazinot emisijas.
There is a need to work closely with these countries to help them deploy technologies which achieve their expectations for growth whilst minimising emissions.
· Visbeidzot, jaunās tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamie enerģijas avoti un oglekļa uztveršana un uzglabāšana ( CCS) , kā arī enerģijas ražošanas un galapatērētāju efektīvi ietaupījumi (īpaši enerģiju patērējošo rūpniecības nozaru ietaupījumi) ir svarīgi, lai nodrošinātu energoresursu pietiekamību, piemēram, nodrošinot ES valstis ar jauniem veidiem, kā izmantot vietējos energoresursus, nepalielinot emisijas.
· Finally, new technologies, such as Renewable energy and Carbon Capture and Storage (CCS), as well as the efficiency of energy generation and end use efficiency savings (specifically savings in energy consuming industry), will be important for energy security - e.g. by providing the EU with new ways to exploit indigenous energy resources without driving up emissions.
Mums ir nepieciešamas attīstīt skaidrāku ideju par to, kādi ir ES valstu vietējie energoresursi un kā tos labāk izmantot, izmantojot jaunas tehnoloģijas.
We need to develop a much clearer idea of what the EU's indigenous energy resources are, how they could be better exploited using new technologies.
Pašreizējais ieguldījumu līmenis energotehnoloģijās ir nepietiekams
The current level of investment in energy technologies is insufficient
Visumā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns skaidri parāda, ka attiecībā uz ieguldījumiem jaunās energotehnoloģijās patlaban ES panākumus negūst ne publiskā sektorā, ne privātā sektorā.
Overall, as the SET Plan makes clear, the EU is currently falling short - in both the public and private sectors - in its investment in new energy technologies.
Energopētniecības budžets ir sarucis kopš 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem.
Research budgets have declined since the 1980s.
ES energopētniecības budžets nav pienācīgi sekmējis vidējo un ilgtermiņa mērķu sasniegšanu un neatspoguļo to, ka Komisija, Padome un Parlaments vairākos politiskos paziņojumos ir noteikuši klimata pārmaiņu risināšanu par prioritāti.
EU research budgets have not properly factored in the challenges presented by our medium and long term targets; and do not reflect the priority that the Commission, Council and Parliament has placed on tackling climate change in repeated policy statements.
Patlaban saskaņā ar Septīto pamatprogrammu ES tērē energopētniecībai tikai daļu no 2020. gada mērķu sasniegšanas izmaksām (2,3 miljardi eiro pret iespējamiem 700 miljardiem eiro).
Currently, under FP7, the EU spending on energy research a fraction of what the 2020 targets will cost (EUR 2.3bn vs a potential EUR 700bn).
Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu nav iespējams īstenot ar tik niecīgu finansējumu, kādu paredz Septītā pamatprogramma, vai vienkārši piesaistot brīvprātīgi atvēlētus līdzekļus no rūpniecības, dalībvalstīm, vietējām un reģionālām valsts pārvaldēm un finanšu institūcijām.
The SET Plan cannot be implemented using the small amount of funding available under FP7, or by simply encouraging voluntary commitments of resources from industry, Member States, local and regional government and financial institutions.
Ja mēs vēlamies, lai šīs iestādes atvēl vairāk līdzekļu, tad mums jāsāk ar lielāku līdzekļu piešķiršanu ES līmenī.
If we want to these bodies to commit more resources then we must start by committing greater resources at the EU level.
Tādēļ ir pilnīgi skaidrs, ka atbalsts energotehnoloģijām ES līmenī ir krietni jāpalielina.
There is a clear case, therefore, for a substantial increase in support for energy technologies at EU level.
Energopētniecības, demonstrēšanas un ieviešanas budžeta palielināšana par 10 miljardiem eiro līdz finanšu plāna 2007.–2013. gadam izpildes beigām šķiet diezgan pieticīgs devums šādos apstākļos.
An increase in the budget for energy research, demonstration and commercialisation by an additional EUR 10 billion until the end of Financial Perspective 2007-2013 would seem a rather modest contribution in the circumstances.
Finansējuma īpaši trūkst jaunu tehnoloģiju demonstrēšanas un ieviešanas posmā.
Funding is particularly lacking in the demonstration and commercialisation phase of new technologies.
Tas ir īpaši svarīgi, lai attīstītu jaunas tehnoloģijas, kādas ir nepieciešamas ES 2020. gada mērķa sasniegšanai.
This is particularly important for the development of technologies needed for the EU's 2020 target.
Šis ir neatliekams jautājums.
This is a matter of urgency.
Aplūkojot šo jautājumu no jauno tehnoloģiju demonstrēšanas un ieviešanas uzsākšanas viedokļa, 2020. gads nav vairs tālu.
Looked at in terms of the lead times for the demonstration and commercialisation of new technologies, 2020 is not far away.
Jauni ieguldījumi ir nepieciešami tūlīt, ja mēs vēlamies, lai tie dod rezultātu šajā laika posmā, un vēlamies palīdzēt mūsu enerģētikas nozarei un ES ekonomikai kopumā.
New investments are needed immediately if they are to have an impact in this timescale, and if we really want to help our energy industry and the whole EU economy.
Diemžēl ES budžeta plānošanas process atpaliek no Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna.
It is unfortunate that the EU budgeting process is out of step with the SET plan.
Taču Komisijai ir jāizpēta iespējas izmantot papildu resursus.
But the Commission should explore for opportunities to deploy additional resources.
Arī termiņa vidusposma pārskats sniedz nozīmīgu iespēju izvirzīt priekšlikumus jauna finansējuma iegūšanai, un Komisijai tos vajadzētu izvirzīt.
The mid term review also provides an important opportunity to bring forward proposals for new funding, and the Commission should do this.
Palielināts finansējums ES līmenī nevar aizstāt citu publiskā vai privātā sektora finansējumu.
This increased level of EU-level funding cannot be a substitute for any other public or private sector funding.
Finansēšanas mehānismiem ir jābūt veidotiem tā, lai tie stimulētu un apvienotu finansējuma privātos un citus avotus.
Funding mechanisms should be designed which leverage and pull together private and other sources of funding.
ES finansējumam ir jādarbojas līdztekus „pieprasījuma vilcējspēku” instrumentiem, piemēram, ražojuma standartiem un emisijas kvotu tirdzniecībai.
EU funding should also work in tandem with 'market pull' instruments, such as product standards and Emissions Trading.
Savukārt finansējuma palielināšana ES līmenī palielinās visu valsts iestāžu un privātā sektora pārliecību, ka jādarbojas kopā un jāiegulda.
But increasing funding at EU level will increase the confidence of all the public authorities and the private sector to work together and invest.
Ierosinātās Eiropas rūpniecības iniciatīvas ir nozīmīgs priekšlikums šajā jomā.
The proposed European Industrial Initiatives are an important proposal in this regard.
Komisijas priekšlikumā ir ierosināts, ka šīs būs dažāda veida iniciatīvas atbilstoši īpašās tehnoloģijas vai sektora vajadzībām.
The Commission has proposed that these Initiatives should take different forms according to the needs of their particular technology/ sector.
Tam vajadzētu būt pamatotam procesam, kuru virza rūpniecības, ieinteresēto dalībvalstu, reģionālo un vietējo valsts pārvalžu un/vai pētniecības centru priekšlikumi, ES finansējumam darbojoties kā nozīmīgam katalizatoram.
This should be a bottom up process, driven by proposals from the industry, interested Member States, regional and local government, and/or research centres, with the potential for EU funding acting as an important catalyst.
Šādā veidā tiks izveidots šo iestāžu stratēģisko apvienību pamats un mehānisms, kādā finansiālo atbalstu var apvienot un koncentrēt.
In this way, they will provide the basis for strategic alliances between these bodies, and a mechanism within which financial contributions can be pooled and focussed.
Pašreizējais atbalsts ir sadrumstalots, un tam nepieciešama labāk koordinēšana
Existing support is fragmented and needs better co-ordination
Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā ir arī norādīts, ka pašreizējais atbalsts ir sadrumstalots un tam nepieciešama labāka koordinēšana.
The SET Plan also indicates that existing support is fragmented, and needs to be better co-ordinated.
Jaunās Eiropas Kopienas dalībvalstu Vadības grupas un jaunās nacionālo enerģētikas pētniecības institūtu Eiropas Enerģētikas pētniecības apvienības izveidošana ir apsveicama.
The new European Community Steering Group of Member States and new European Energy Research Alliance of National Research Institutes are welcome.
Ļoti nozīmīga ir arī jaunas informācijas par tehnoloģiju attīstību un iespējām sniegšana, kas nodrošinātu to, ka visas puses darbojas ar vienādiem paņēmieniem un nosakot vienādas prioritātes.
Also of critical importance is the provision of new information on technology development and capacities, which will ensure that all partners are working to the same assumptions, with similar priorities.
Šī ir pirmā uz kompetenci balstītā ekonomikas nozare, kurā informāciju un pētniecības un attīstības darbības, demonstrēšanu un ieviešanu koordinēs ES līmenī.
This is the first field of the knowledge-based economy where information and activities on R&D, demonstration and commercialisation will be co-ordinated at an EU level.
Šādas koordinēšanas panākumi ir pilnībā saistīti ar kopējā ES enerģijas tirgus attīstību un kopējo enerģētikas politiku.
The success of this co-ordination is fundamentally linked with the development of a common EU energy market and a common EU energy policy.