natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katrai iestādei precīzi noteiktā termiņā jāizstrādā un jāpārskata savas normas, lai noteiktu dokumentu klasificēšanas kritērijus.
Each institution needs to draw up and revise its own rules establishing the criteria for classifying documents, within a clearly established deadline.
Dokumenti, kurus iesniegusi 133. panta komiteja, kas atbild par ES tirdzniecības politikas noteikšanu, kā arī citas publiskas iestādes, ietilpst slepenu dokumentu kategorijā.
Documents forwarded to other public bodies by the 133 Committee, which is responsible for defining EU trade policy, fall within the category of sensitive documents.
Starptautiskās tirdzniecības komiteja apzinās to, ka jāsargā to dokumentu konfidencialitāte, kurus sagatavojusi 133. panta komiteja un patur tiesības pilsoņu interesēs kontrolēt Komisijas un Padomes īstenoto tirdzniecības politiku.
INTA, while aware of the need to preserve the confidentiality of documents drawn up by that committee, reserves the right to monitor the trade policy implemented by the Commission and Council in the citizens' interest.
Kopiju sagatavošanas un nosūtīšanas izmaksas sedz pieteikuma iesniedzējs.
The cost of producing and sending copies shall be charged to the applicant.
Šīs izmaksas nedrīkst pārsniegt kopiju sagatavošanas un nosūtīšanas faktiskās izmaksas.
This charge shall not exceed the real cost of producing and sending the copies.
Piekļuve dokumentiem uz vietas vai gadījumos, kad kopijas apjoms nepārsniedz 20 A4 formāta lappuses, kā arī tiešā piekļuve elektroniskā veidā vai atbilstīgi reģistram, ir bez maksas.
Consultation on the spot, copies not exceeding 20 A4 pages and direct access in electronic form or through the register shall be free of charge .
Komisija vēlas izstrādāt vienkāršākas procedūras attiecībā uz piekļuvi dokumentiem un atcelt norādi par tās pienākumu prasīt maksu par dokumenta nodošanu kāda rīcībā, ja dokumentu daudzums pārsniedz noteiktu skaitu.
The Commission's aim is to draw up simpler procedures for public access to documents, yet it wishes to eliminate the explicit mention of its obligation to make documents available for a fee where their number exceeds a certain limit.
Kaut gan šis punkts ir uzlabojams, tas tomēr jāsaglabā, jo pilsoņa pienākums ir maksāt par pieprasītåjām kopijām, taču viņam par to ir jāzina, viņam jāzina arī nodevu aprēķinu kārtība par kopiju sagatavošanu, kā arī viņam jāsniedz iespēja piekļūt dokumentiem, ja nav vajadzīgas to kopijas.
The paragraph in question needs to be detained and improved: if it is the citizen's obligation to pay for the copies requested, that same citizen should nonetheless be aware of that obligation and of the method of calculation of the fees charged for copying.
Grozījums Nr.
The citizen should be able to consult documents free of charge where it is not necessary to copy them.
Iestādes nekavējoties veic pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai izveidotu reģistru, kam jāsāk darboties ne vēlāk kā 2002. gada 3. jūnijā.
The institutions shall immediately take the measures necessary to establish a register which shall be operational by 3 June 2002 .
Iestādes nekavējoties veic pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai izveidotu reģistru, kam jāsāk darboties ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
The institutions shall immediately take the measures necessary to establish a register which shall be operational no later than six months from the entry into force of this Regulation .
Lai nodrošinātu saskaņotību, ir svarīgi mainīt datumu saistībā ar dokumenta grozīšanu un jauno grafiku.
In the interests of consistency, the date should be altered in line with the present amendments and the new calendar.
Šis termiņš var būt ilgāks nekā iepriekšējais.
A more ambitious deadline is needed than that originally proposed.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (pārstrādāts)
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents (recast)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta 2. punktu Kopienas iestādēm un struktūrām lēmumi jāpieņem pēc iespējas atklātāk un pēc iespējas ciešākā sadarbībā ar pilsoņiem.
According to Article 1(2) of the Treaty on European Union Community institutions and bodies must take decisions as openly as possible and as closely as possible to the citizens.
Pārredzamība un pilsoņu tiesības gūt informāciju ir plaši atzītas par ekonomiski visizdevīgāko veidu, kā apkarot un novērst korupciju.
Transparency and citizens' right to information are widely recognised as the most cost-efficient way of fighting and preventing corruption.
Lai ļautu pilsoņiem efektīvi piedalīties politiskajā procesā un prasītu atbildību no valsts pārvaldes iestādēm, pilsoņiem būtu jābūt pēc iespējas plašākai piekļuvei tiem dokumentiem, kas atrodas Eiropas iestāžu rīcībā.
In order to enable citizens to effectively participate in the political process and call public authorities to account, citizens should therefore have the widest possible access to documents held by the European institutions.
Eiropas Parlaments ir pastāvīgi atgādinājis, cik svarīgs ir šis demokrātijas pamatprincips, piemēram, M. Cashman rezolūcijā.
The European Parliament has constantly reminded the importance of this fundamental principle of democracy, as in the Cashamn Resolution.
Apspriešanās par Regulas pārskatīšanu parādīja, ka pilsoniskā sabiedrība plaši atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu par īsta tiesību akta par informācijas brīvību ieviešanu attiecībā uz Eiropas Savienības institucionālo sistēmu, saskaņā ar tiesībām uz labu pārvaldību, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā.
The consultation on the revision of the Regulation, showed broad support from civil society for the call from the European Parliament for the introduction of a genuine freedom of information act applicable to the institutional framework of the European Union, in accordance with the right to good administration laid down in Article 41 of the Charter of Fundamental Rights.
Referente pauž nožēlu, ka pārējās iestādes nepiemēro šādu pašu pieeju.
Your rapporteur regrets that the other Institutions are not following the same committed approach.
Konkrētie labojumi, kurus Komisija ir ieviesusi šajā regulā, patiesi liek vilties, jo vairākos gadījumos Komisijas priekšlikumi ir solis atpakaļ ceļā uz lielāku pārredzamību.
The actual amendments the Commission has brought to the Regulation are indeed disappointing as in a number of cases the Commission's proposals represent a step backwards in "a drive towards more transparency".
Referente arī uzskata, ka Komisijas lēmums izmantot šīs regulas pārskatīšanai pārstrādāšanas procedūru ir neveiksmīgs un neatbilst iestāžu nolīguma par pārstrādāšanas procedūru mērķiem.
Furthermore, you rapporteur considers the Commission's choice to use the re-cast procedure for the revision of the regulation unfortunate and not in conformity with the objectives of the Interinstitutional Agreement (IIA) on the re-cast procedure.
Pārstrādāšanas procedūras nepiemērotība sarežģītiem pārskatīšanas gadījumiem, kad atsevišķu elementu izmaiņas ietekmē citus noteikumus tekstā, praktiski nozīmē, ka Parlamentam ir plaši jāizmanto iestāžu nolīgumā paredzētais izņēmums.
The unsuitability of the re-cast procedure for a complex revision, where changes in some elements have implications for other provisions in the text, in practical terms means that Parliament must make extensive use of the derogation provided for in the IIA.
Referente vairākos gadījumos ir atkārtoti apstiprinājusi šīs regulas pašreizējos noteikumus, jo tie sniedz ievērojami augstāku piekļuves un pārredzamības līmeni.
Your rapporteur has in several cases reinstated the current provisions f the Regulation as they offer a definitely higher standard of access and transparency.
Referente ir arī minējusi jautājumu par saistību starp piekļuvi dokumentiem un datu aizsardzību kā vienu no pretrunīgākajiem jautājumiem attiecībā uz Regulas Nr. 1049/2001 piemērošanu.
Your rapporteur has also referred to the question of the relationship between access to documents and data protection as one of the most controversial issue relating to the application of Regulation 1049/2001.
Eiropas Savienības ombuda, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un pirmās instances tiesas ( Bavarian Lager lietā) kopējā nostāja ir tāda, ka datu aizsardzību nevar izmantot par iemeslu, lai neļautu piekļūt informācijai gadījumos, kad piekļuve nedraudētu kaitēt indivīda tiesībām uz privātumu un personas neaizskaramību, un referente ir atgādinājusi Komisijai par šo vienoto nostāju.
The shared position of the European Ombudsman, the European Data Protection Supervisor and the Court of First Instance (in the Bavarian Lager case) is that data protection may not be used to prevent access to information when such access would not risk harming the right to privacy and personal integrity of an individual and your rapporteur has reminded the Commission of that consolidated position.
Iedvesmojoties no Meksikas noteikumiem par informācijas brīvību un paturot prātā, ka lietas ierosināšana Eiropas Kopienu tiesās pilsoņiem var būt nesaprātīgs rīcības veids, kad runa ir par atteikumu atklāt kāda dokumenta saturu, referente iesaka, ka Eiropas ombudam būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz lūgumiem nodrošināt piekļuvi dokumentiem, kuri galarezultātā ietekmēs attiecīgo administrāciju, savukārt pieteikumu iesniedzējiem būtu jāpatur tiesības vērsties ar prasību Pirmās instances tiesā par atteikumu atklāt dokumentu saturu.
Inspired by the Mexican Freedom of Information and bearing in mind that bringing an action before the European Courts can be an unreasonable alternative for citizens in case of refusal of disclosure of a document, your rapporteur suggests that the European Ombudsman should be empowered to take decisions on requests for access to documents with final effect on the administration concerned, while the applicants should retain the right to bring an action before the Court of First Instance against a refusal of disclosure.
Juridiskā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(1) 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem būtu jāveic vairāki būtiski grozījumi.
(1) A number of substantive changes are to be made to Regulation (EC) No 1049/2001 of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents.
Skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā.
In the interest of clarity, that Regulation should be recast.
Skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā , piemērojot šo likumdošanas tehniku saskaņā ar iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu 1 .
In the interests of clarity, that Regulation should be recast , this being a legislative technique which should be applied in accordance with the Interinstitutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts 1 .
Komisijas izvēle izmantot pārstrādāšanas procedūru, lai pārskatītu šo regulu, ir nepiemērota un neatbilst iestāžu nolīguma mērķiem attiecībā uz pārstrādāšanas procedūru, kuri paredz tās izmantošanu visai atšķirīgos gadījumos.
The Commission's choice to use the re-cast procedure, for the revision of this regulation is inappropriate and not in conformity with the objectives of the Interinstitutional Agreement on the re-cast procedure, which foresees its use under quite different conditions.
(3) Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā.
(3) Openness enables citizens to participate more closely in the decision-making process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy and is more effective and more accountable to the citizen in a democratic system.
Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES Līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
Openness contributes to strengthening the principles of democracy and respect for fundamental rights as laid down in Article 6 of the EU Treaty and in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Jebkādi soļi pakļaut administratīvās iestādes sabiedrības uzraudzībai arī varētu uzlabot centienus apkarot korupciju.
Any progress towards opening administrative authorities up to public scrutiny is also likely to advance anti-corruption efforts.
Pārredzamība un pilsoņu tiesības uz informāciju ir plaši atzītas kā visrentablākais veids korupcijas apkarošanai un profilaksei.
Transparency and citizens' right to information are widely recognised as the most cost-efficient way of fighting and preventing corruption.
(5a) Šī apspriešanās ir apliecinājusi, ka pilsoniskā sabiedrība plaši atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu saskaņā ar Pamattiesību hartas 41. pantā noteiktajām tiesībām uz labu pārvaldību ieviest patiesu tiesību aktu attiecībā uz informācijas brīvību, ko piemērotu saistībā ar Eiropas Savienības tiesisko regulējumu.
(5a) That consultation has shown that there is broad support within civil society for the European Parliament's call for the introduction, in accordance with the right to good administration laid down in Article 41 of the Charter of Fundamental Rights, of a genuine freedom of information act applicable to the institutional framework of the European Union.
Tā kā informācijas brīvības koncepcija ir plašāka par dokumentu piekļuves koncepciju, vispirms jāatzīmē, ka Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi (piemēram, Hautal lietā pret Padomi), ka tiesības uz piekļuvi dokumentiem nozīmē tiesības uz informāciju šajos dokumentos.
While the concept of freedom of information is broader than the concept of access to documents it must, first, be noted that, as the Court of Justice has stated (in e.g. Hautal v Council) the content of the right to access to documents is the right to the information contained in documents.
Plašāka informācijas brīvības koncepcija ir jau atspoguļota Regulā 1367/2006, ar kuru tiek īstenota Orhūsas konvencija.
The broader concept of freedom of information is also already reflected in Regulation 1367/2006 which implements the Aarhus Convention.
Turklāt pilsoņu tiesībās uz labu pārvaldību principiāli jāiekļauj tiesības uz informāciju.
Furthermore, citizens' right to good administration must include, as a matter of principle, right to information.
Tas ir arī skaidri noteikts 22. pantā Labas administratīvās prakses kodeksā, ko sagatavojis Eiropas ombuds un apstiprinājis Parlaments.
This is also clearly laid down in Article 22 of the Code of Good Administrative Behaviour, presented by the European Ombudsman and approved by Parliament.
(10) Attiecībā uz personas datu izpaušanu šai regulai ir jābūt skaidri noteiktai saiknei ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.
(10) With regard to the disclosure of personal data, a clear relationship should be established between this Regulation and Regulation (EC) No 45/2001 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data.
Kopš Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pieņemšanas Tiesas judikatūra un Eiropas Savienības ombuda un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja pieņemtie lēmumi un nostājas ir prezicējušas attiecības starp šo regulu un Regulu (EK) Nr. 45/2001, ka tā ir regula par piekļuvi dokumentiem, ko piemēro tādu dokumentu pieprasījumiem, kuros ir personu dati, un ka izņēmumu piemērošanai noteikumiem par piekļuvi dokumentiem un informācijai ar mērķi aizsargāt personas datus ir jāpamatojas uz nepieciešamību aizsargāt personu privārtumu un neaizskaramību.
Since the adoption of Regulation (EC) No 1049/2001 the case-law of the Court of Justice and decisions and positions adopted by the European Ombudsman and the European Data Protection Supervisor have clarified the relationship between that Regulation and Regulation (EC) No 45/2001, to the effect that it is the regulation on access to documents which is to be applied to requests for documents containing personal data and that application of the exceptions to the rules allowing access to documents and information for the purpose of protecting personal data must be based on the need to protect the privacy and integrity of an individual.
Attiecības starp piekļuvi dokumentiem un datu aizsardzību bija viens no pretrunīgākajiem jautājumiem saistībā ar Regulas 1049/2001 piemērošanu.
The question of the relationship between access to documents and data protection has been one of the most controversial issue relating to the application of Regulation 1049/2001.
Iemesls tam, no vienas puses, bija neveiksmīgs izņēmuma formulējums attiecībā uz datu aizsardzību, kas radīja atgriezenisku argumentus par attiecībam starp minētajām regulām.
The cause of this has been, on the one hand, an unfortunate formulation of the exception for data protection which tends to lead to circular arguments concerning the relationship between the regulations mentioned.
Tomēr Eiropas ombuda, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un Pirmās instances tiesas dalīts viedoklis (Bavarian Lager lietā) ir, ka datu aizsardzību nevar izmantot, lai liegtu piekļuvi informācijai, ja šāda piekļuve nedraud ar kaitējumu privātpersonas tiesībām uz privāto dzīvi un integritāti.
However, the shared position of the European Ombudsman, the European Data Protection Supervisor and the Curt of First Instance (in the Bavarian Lager case) is that data protection may not be used to prevent access to information when such access would not risk harming the right to privacy and personal integrity of an individual.
Tas tomēr nav ņemts vērā Komisijas priekšlikumā.
However, the Commission's proposal does not take this into account.
(11) Jāizstrādā skaidri noteikumi par dalībvalstīs izdoto dokumentu pieejamību un pieejamību trešo personu dokumentiem, kas ir daļa no tiesvedības lietām vai ko iestādes ir ieguvušas saistībā ar īpašām izmeklēšanas pilnvarām, kas tām piešķirtas saskaņā ar EK tiesību aktiem.
(11) Clear rules should be established regarding the disclosure of documents originating from the Member States and of documents of third parties which are part of judicial proceedings files or obtained by the institutions by virtue of specific powers of investigation conferred upon them by EC law.
Tiesa ir paskaidrojusi, ka pienākums apspriesties ar dalībvalstīm attiecībā uz piekļuves pieprasījumiem dokumentiem no šīm valstīm neļauj dalībvalstīm piemērot veto tiesības attiecībā uz šādu piekļuvi vai izmantot savus tiesību aktus vai noteikumus un ka iestāde, kurai ir iesniegts pieprasījums, var attiekt piekļuvi, vienīgi pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktajiem izņēmumiem.
The Court of Justice has made it clear that the obligation to consult Member States as regards requests for access to documents originating from them does not give the Member States a right to veto such access or to invoke national laws or provisions and that the institution to which the request is made may refuse access only on the basis of the exceptions laid down in Regulation (EC) No 1049/2001.
Tomēr joprojām ir nepieciešams precizēt trešo valstu dokumentu statusu, lai it īpaši nodrošinātu, ka informācija attiecībā uz likumdošanas procedūrām nav plašāk pieejama pusēm, tostarp trešo valstu administratīvajām iestādēm, nekā Eiropas pilsoņiem, kuriem šos tiesību aktus piemēro.
However, there is still a need to clarify the status of documents emanating from third parties in order to ensure that, in particular, information relating to legislative procedures is not shared more broadly with the parties, including administrative authorities of third countries, than with the European citizens to whom the legislation will apply.
Eiropas Komisija jo īpaši ir interpretējusi pienākumu konsultēties ar dalībvalstīm par veto tiesību piešķiršanu attiecībā uz piekļuvi šo valstu dokumentiem.
The European Commission, in particular, has interpreted the obligation to consult member states as granting these a right to veto access to documents coming from them.
Tomēr interpretēšanu pārtraukusi Eiropas Kopienu Tiesa ar IFAV lietā.
However, this interpretation has been struck down by the Court of Justice in the IFAV case.
Komisijas priekšlikums diemžēl reāli neatspoguļo šo tiesu praksi un pieņemšanas gadījumā nozīmē klaju soli atpakaļ no pašreizējā stāvokļa.
The Commissions proposal does not, unfortunately, genuinely reflect this jurisprudence and would, if accepted, mean a clear step back from the present legal state of affairs.
Tomēr vēl ir jāprecizē trešo personu dokumentu statuss, lai izvairītos, ka informācija par normatīviem dokumentiem ir plašāk pieejama, piemēram, ārvalstu pārvaldēm nekā attiecīgajiem ES pilsoņiem un tiesību akti to ierobežo.
However, there is still need for clarification of the status of third party documents, in particular, in order to avoid that information relating to legislative dossiers is not shared more broadly with, for instance, foreign administration than with the European citizens concerned and bound by the legislation,
Ikvienai fiziskai personai vai juridiskai personai , vai juridisku vai fizisku personu apvienībai ir jābūt tiesībām piekļūt iestāžu dokumentiem, ievērojot šajā regulā noteiktos principus, nosacījumus un ierobežojumus.
Any natural or legal person or any association of legal or natural persons shall have a right of access to documents of the institutions, subject to the principles, conditions and limits defined in this Regulation.
Atsauces uz apvienībām mērķis ir t. s. pilsoņu grupas.
The reference to the associations is aiming i.e. citizens' groups.
3. pants – b punkts
Article 3 – point b
(b) „trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes , tostarp dalībvalstis , citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis.
(b) "third party" means any natural or legal person, or any entity outside the institution concerned, including the Member States , other Community or non-Community institutions and bodies and third countries.
(b) „trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes, citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis.
(b) "third party" means any natural or legal person, or any entity outside the institution concerned, other Community or non-Community institutions and bodies and third countries.
Dalībvalstis nav jāuzskata par trešām personām attiecībās ar iestādēm vai paziņojumos par jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības darbības jomu.
Member States should not be considered third parties in their relations with the institutions or their communications on matters relating to the field of activities of the Union.
4. pants – 1. punkts – b a apakšpunkts (jauns)
Article 4 – paragraph 1 – point b a (new)
ba) personu privātās dzīves un neaizskaramības aizsardzībai, jo īpaši saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu aizsardzību;
( ba ) the privacy and the integrity of the individual, in particular in accordance with Community legislation regarding the protection of personal data;
Ir ietverta atsauce uz ES tiesību aktiem attiecībā uz personas datiem.
Reference to EU legislation on personal data is included.
Šajā sakarībā arī būtu jāpiemēro reglamenta 80.a noteikuma 3. punkta 3. apakšpunkts.
In this context as well, paragraph 3.3 of rule 80a of the rules of procedures should apply.