natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a) līgumā nepārprotami norādīts, ka daudzgadu finanšu shēma kļūst juridiski saistoša, un tās darbības termiņš ir vismaz pieci gadi; svarīgi, ka Parlamentam ir juridiskas tiesības dot piekrišanu daudzgadu finanšu shēmai, pat ja formāli tas nevarēs noteikt daudzgadu finanšu shēmas noteikumus, kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai norisei, kā tas šobrīd ir attiecībā uz Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību;
a) the Multiannual Financial Framework (MFF) becomes legally binding, it is expressly referred to in the Treaty and its duration is set for a period of at least 5 years; it is important that Parliament is legally granted the right of consent to the MFF, even if it will not be formally in a position to lay down the MFF's provisions required for the smooth running of the annual budgetary procedure as is currently the case with the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management,
b) budžeta procedūrā tiek atcelts pašreizējais dalījums „obligātajos” un „neobligātajos” izdevumos, nodrošinot Parlamenta un Padomes pilnīgu līdztiesību;
b) the current distinction, in the budgetary procedure, between "compulsory" and "non-compulsory" expenditure is abolished, ensuring full parity between Parliament and Council,
c) tiek izveidota jauna un vienkāršota viena lasījuma budžeta procedūra, kam seko īpašas Saskaņošanas komitejas darbs, kurai īsā laikā — 21 dienā jāpanāk vienošanās starp Eiropas Parlamentu un Padomi, šo vienošanos apstiprina abas budžeta lēmējiestādes, turklāt Parlamentam būs tiesības galīgi apstiprināt budžetu, ja vienošanos noraidīs Padome;
c) a new and simplified budgetary procedure is established with a single reading followed by a specific Conciliation Committee which shall have the task of finding a common agreement between Parliament and Council within a short period of 21 days, subject to the approval of both arms of the budgetary authority, whereas the Parliament will have the right to ultimately approve the budget if the agreement is rejected by the Council,
d) pieņemot jebkādu tiesību aktu, kurš var būtiski ietekmēt budžetu, ES iestādēm ir oficiāls pienākums ievērot budžeta disciplīnu;
d) the EU institutions are formally committed to ensuring budgetary discipline when adopting any act likely to have appreciable implications for the budget,
e) Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumu pieņemšanā jāpielieto koplēmuma procedūra;
e) codecision shall be applied to the adoption of the Financial Regulation and its implementing rules;
4. iesaka 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību pielāgot atbilstoši jaunajai budžeta procedūrai, saskaņā ar tās 4. pantu;
Recommends that the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management should be adjusted according to the new budgetary procedure, as laid down in Point 4 thereof;
6. uzskata, ka Lisabonas līguma budžeta un finanšu ietekmes novērtējumam jākļūst arī par iespēju Parlamentam dot savu ieguldījumu pašreiz notiekošajā diskusijā par ES budžeta pārskatīšanu.
Considers that the evaluation of the budgetary and financial implications introduced by the Treaty of Lisbon should also be an opportunity for Parliament to contribute to the current debate on the review of the EU budget.
Reimer Böge, Konstantinos Botopoulos, Simon Busuttil, Daniel Daianu, Gérard Deprez, Brigitte Douay, Hynek Fajmon, Ingeborg Gräßle, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Monica Maria Iacob-Ridzi, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Catalin Nechifor, Gérard Onesta, Margaritis Schinas, Nina Škottová, Theodor Stolojan, László Surján, Gary Titley, Kyösti Virrankoski, Ralf Walte r
Reimer Böge, Konstantinos Botopoulos, Simon Busuttil, Daniel Daianu, Gérard Deprez, Brigitte Douay, Hynek Fajmon, Ingeborg Gräßle, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Monica Maria Iacob-Ridzi, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Catalin Nechifor, Gérard Onesta, Margaritis Schinas, Nina Škottová, Theodor Stolojan, László Surján, Gary Titley, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Konstitucionālo jautājumu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzskata, ka 6. protokols par iekšējo tirgu un konkurenci ir jāīsteno piesardzīgi un līguma noteikums, ka „Savienībai, ja nepieciešams, ir jārīkojas saskaņā ar līgumu noteikumiem” , ir jāprecizē atsaucoties uz citiem līgumu noteikumiem un acquis communautaire ;
Is of the view that Protocol No 6 on the Internal Market and Competition should be exercised with prudence and that the Treaty provision "the Union shall, if necessary, take action under the provisions of the Treaties" should be clarified by reference to the other provisions of the Treaties and the acquis communautaire ;
3. uzskata, ka rūpniecības nozarē, EK līguma pašlaik spēkā esošo noteikumu grozījumi neietekmēs darījumu interešu struktūru un lēmumus par ieguldījumiem, jo:
Believes that, in the area of industry, the amendments to the existing provisions of the EC Treaty will not interfere with the existing structure of business interests and investment decisions because:
a) ES kompetencē ir rūpniecības nozares atbalstīšana, koordinēšana vai dalībvalstu darbību papildināšana, turpretim dalībvalstu ziņā ir noteikt un veicināt savu rūpniecības politiku,
a) industry falls under the EU's competence of supporting, coordinating or complementing the actions of the Member States, while it is for the Member States to determine and promote their industrial policy,
b) Eiropas Savienības līmenī ir jāizstrādā vadlīnijas rūpniecības nozares attīstībai, kā arī kopēji rādītāji un pasākumi regulārai rūpniecības politiku novērtēšanai un uzraudzībai, veicinot paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm,
b) for the development of the industrial sector, guidelines are to be established at Union level, along with common indicators and arrangements for the periodic assessment and monitoring of industrial policies and the exchange of best practices between Member States is being encouraged,
c) noteikums par „dalībvalstu likumu un noteikumu jebkuras saskaņošanas izslēgšanu ” nebūt nenozīmē izbeigt kopēju pieeju rūpniecībai,
c) the provision "excluding any harmonisation of the laws and regulations of the Member States" does not necessarily mean the end of a common approach to industry,
d) Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē Eiropas Savienības saistības uzlabot tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, pievēršot īpašu uzmanību lauku apvidiem un reģioniem, kurus ietekmē rūpniecības nozares pārmaiņas,
d) The European Parliament appreciates the EU's commitment to improving its economic, social and territorial cohesion on the basis of special attention being paid to rural areas and areas affected by industrial transition,
e) Eiropas Parlaments vairs nepiedalīsies lēmumu pieņemšanā, kad koordinēta rīcība tiek uzskatīta par vajadzīgu; EP tikai informēs par notiekošo;
e) The European Parliament will no longer participate in decision-making when coordinated action is deemed necessary; it will only be kept informed;
4. atzīmē, ka EK līguma grozītie panti Nr. 163, 165 un 166, ir jāuzskata par uzlabojumiem, jo tie nostiprina zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, izveidojot Eiropas Pētniecības telpu, kurā pētnieki, zinātnes atziņas un tehnoloģijas ir brīvā apritē, tādējādi veicinot pētnieku brīvu starptautisko sadarbību;
Notes that amended Articles 163, 165 and 166 of the EC Treaty should be considered as improvements because they strengthen scientific and technological bases via the establishment of a European Research Area in which researchers, scientific knowledge and technology circulate freely, thus permitting researchers to cooperate freely across borders while also stimulating competitiveness in the Union, especially in the industrial sector;
a) starpvalstu līgumi neattiecas uz parasto 300. panta procedūru,
a) international agreements will no longer fall under the traditional Article 300 procedure,
b) 171. un 172. panta saglabāšana nozīmētu konsultāciju procedūras turpmāku pielietošanu aģentūru izveidošanā, tādējādi negatīvi ietekmējot Parlamenta prerogatīvu – pilntiesīgi piedalīties aģentūru izveidē;
b) the retention of Articles 171 and 172 will mean the continuance of the consultation procedure to establish agencies, thus compromising the Parliament's prerogative to be a full participant in the setting-up of agencies;
6. pauž gandarījumu, ka noteikums par Eiropas Kosmosa politiku ir iekļauts pētniecības un tehnoloģijas attīstības nodaļā, un no tā izrietošā fakta, ka kosmosam ir līdzvērtīga nozīme ar pētniecību un izstrādi, atzīšanu līgumā;
Expresses its satisfaction at the insertion of a provision on European Space Policy into the section on Research and Technological Development and the consequential recognition in the Treaty of the fact that space has equal importance to R&D;
9. pauž prieku, ka enerģētikai būs atsevišķs nosaukums līgumā un līdz ar to arī juridiskais pamats iekšējā tirgus kontekstā, pievēršot uzmanību enerģijas tirgus darbībai, energoapgādes drošībai, enerģijas izmantošanas efektivitātei un energotaupībai, jaunu un atjaunojamu enerģijas veidu attīstībai un enerģijas tīklu savienojamībai;
Rejoices at the fact that energy will now have a separate Title in the Treaty and thus a legal basis in the context of the internal market, while attention will be paid to the functioning of the energy market, security of the energy supply, energy efficiency and energy saving, the development of new and renewable forms of energy and the interconnection of energy networks;
Eiropas Atomenerģijas kopienas līgums
European Atomic Energy Community Treaty
13. atzīmē, ka EURATOM līgumam arī turpmāk būs juridisks spēks; pievērš uzmanību 12. protokolam, cenšoties piemērot EURATOM līgumu, lai ņemtu vērā tādus kopīgos noteikumus kā institucionālos un finanšu noteikumus, kas izstrādāti citos līgumos; tāpēc atkārtoti pauž viedokli, ka ir nepieciešams EURATOM līguma konsolidētais teksts;
Notes that the Euratom Treaty will continue to have full legal effect; draws attention to Protocol No 12 seeking to adapt the Euratom Treaty in order to take account of common provisions laid down in the other Treaties, such as institutional and financial provisions; therefore reiterates the need for a consolidated text of the Euratom Treaty;
par līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu
on the Treaty of Lisbon
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Konstitucionālo jautājumu komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Constitutional Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Jaunais līgums: ilgi gaidītā izeja no juridiskās un institucionālās šizofrēnijas politikā, kas saistīta ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu
The new Treaty: a long-awaited way out of a legal and institutional schizophrenia in the policies related to the area of freedom, security and justice
Atzinīgi vērtē turpmāk uzskaitītos vispārējos uzlabojumus, ko jaunais līgums ievieš brīvības, drošības un tiesiskuma telpas politikā:
Welcomes the following general improvements introduced by the new Treaty as regards the policies related to the area of freedom, security and justice:
a) līguma līmenī padarīt juridiski konsekventu, saistošu un pārredzamu saikni starp pamattiesībām, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un attiecīgajām ES politikas jomām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu šo tiesību aizsardzību un veicināšanu.
(a) making legally consistent, binding and transparent, at Treaty level, the relationship between the fundamental rights outlined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union and the related EU policies needed to ensure the protection and promotion of those rights.
Ar saistošu hartu ES likumdevējs tagad varēs konsekventāk īstenot visus politikas virzienus, kas varētu ietekmēt personas pamattiesības.
With a binding Charter, the EU legislator will now be able to implement in a more consistent way all policies which could affect the fundamental rights of a person.
Tas ne vien attieksies uz tiem politikas virzieniem, kas ir tieši saistīti ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, piemēram, patvēruma tiesībām vai tiesībām uz taisnīgu tiesu, bet arī uz vispārīgākām politikas jomām, kas saistītas ar cilvēka cieņas aizsardzību pret jebkāda veida diskrimināciju, minoritāšu aizsardzību, tiesībām uz pārredzamību un labu pārvaldību Eiropas līmenī, sociālajām tiesībām un tiesībām uz datu aizsardzību.
This will be the case not only as regards the policies expressly comprised in the area of freedom, security and justice, such as the right of asylum, or the right to a fair trial, but also as regards the more general policies linked to the protection of human dignity against any form of discrimination, the protection of minorities, the right to transparency and to sound administration at European level, social rights and the right to data protection.
Turklāt Eiropas Cilvēktiesību konvencijas parakstīšana stiprinās šo saikni, jo arī ES iestādes būs atbildīgas Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšā;
The accession to the European Convention on Human Rights will, moreover, strengthen this relationship by also making the EU institutions accountable before the European Court of Human Rights;
b) izbeigt šizofrēnisko institucionālo un juridisko situāciju, ko pirms piecpadsmit gadiem izveidoja ar Māstrihtas līgumu, kas radīja paralēlu pagaidu juridisko režīmu tieslietu un iekšlietu politikā (tā dēvēto „trešo pīlāru”).
(b) bringing to an end the schizophrenic institutional and legal situation created fifteen years ago by the Treaty of Maastricht, which introduced a parallel, temporary legal regime for justice and home affairs policies (the so-called "third pillar").
Atjaunojot Eiropas Kopienu Tiesas pilnīgu kompetenci, tiesiskums tiks atjaunots tajās jomās, kurās tā joprojām trūkst, un šo politikas virzienu demokrātiskā likumība tiks būtiski uzlabota, koplēmuma procedūrā iesaistot Eiropas Parlamentu;
By re-establishing the full competence of the Court of Justice, the rule of law will be reinstated where it is still lacking, and by associating the European Parliament in codecision the democratic legitimacy of these policies will be substantially improved;
c) stiprināt ES demokrātisko atbildību, attiecinot koplēmuma procedūru („parasto likumdošanas procedūru”) arī uz pasākumiem, kas attiecas uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.
(c) strengthening the EU's democratic accountability by extending the codecision procedure (the "ordinary legislative procedure") to measures concerning police and judicial cooperation in criminal matters.
Atzinīgi vērtējams arī tas, ka būs vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana arī tad, kad Padome vēlēsies noteikt obligātos noteikumus „citiem” specifiskiem kriminālprocesa aspektiem, izveidot Eiropas Prokuratūru no Eirojust , kā arī paplašināt Eiropas prokurora pilnvaras;
A further point to be welcomed is that Parliament's assent will be required where the Council wishes to establish minimum rules on "other" specific aspects of criminal procedure, to create a European Public Prosecutor's Office out of Eurojust and to extend the powers of the European Public Prosecutor;
d) iesaistīt Eiropas Parlamentu ES starptautisko līgumu noslēgšanā.
(d) associating the European Parliament in the conclusion by the EU of international treaties .
Līdz šim, neraugoties uz ES Līguma 21. pantu, kas paredz, ka apspriešanos ar Eiropas Parlamentu, Padome nekad nav apspriedusies ar Parlamentu, pat tad, kad apspriežamais nolīgums nepārprotami ir bijis „galvenais kopējās ārpolitikas un drošības politikas aspekts) (piemēram, slēdzot ES un ASV Nolīgums par izdošanu un savstarpējo juridisko palīdzību);
Hitherto, despite Article 21 of the EU Treaty, which provides for the European Parliament to be consulted, it has never been consulted by the Council even when the treaty under negotiation was clearly a "main aspect of the common foreign and security policy" (as in the case of the EU-US Agreement on extradition and mutual legal assistance);
e) vairākos gadījumos atcelt vienprātības principu Padomē.
(e) abolishing, in several cases, the principle of unanimity within the Council.
Kvalificētais balsu vairākums atvieglos sarunas ES iestādēs un nozīmēs augstāku pamattiesību aizsardzības standartu pieņemšanu (turpretī vienprātības principa gadījumā priekšroka tiek dota zemākajai vērtībai, par kuru iespējams vienoties, un nereti liek apšaubīt ES likumdošanas pievienoto vērtību).
The qualified majority system will facilitate negotiations in the EU institutions and lead to the adoption of higher standards of fundamental rights protection (by contrast, the unanimity principle favours the adoption of a minimum common denominator and in several cases raises questions as to the added value of EU legislation).
Pielāgojot šīs procedūras kvalificētajam balsu vairākumam un koplēmumam, jaunais līgums atvieglos tādu pasākumu pieņemšanu konsekventā politiskā sistēmā, uz kuriem līdz šim daļēji attiecas gan vienprātības princips, gan kvalificētais balsu vairākums (kā tas pašlaik ir attiecībā uz legālo un nelegālo migrāciju);
By aligning the procedures in respect of qualified majority voting and codecision, the new Treaty will make it easier to adopt, within a consistent political framework, measures which now fall partly within the unanimity requirement and partly within the qualified majority requirement (as is currently the case with regard to legal and illegal migration);
f) saskaņot juridiskos instrumentus.
(f) harmonising legislative instruments.
ES līguma 34. pantā minēto „kopēju nostāju”, „pamatlēmumu”, „lēmumu” un „konvenciju” vietā Eiropas Savienība pieņems parastus Kopienas tiesību aktus, regulas, direktīvas un lēmumus, ko paredz Kopienas tiesību akti un kas radīs vēl vienu svarīgu izmaiņu, proti, šie tiesību akti varēs būt tieši piemērojami;
Instead of "common positions", "framework decisions", "decisions" and "conventions" as referred to in the present Article 34 of the EU Treaty, the European Union will adopt the normal Community instruments, regulations, directives and decisions governed by Community law, which will lead to another important change, namely, the possibility of these legislative acts having direct effect;
g) uzlabot pārredzamību un atbildību ES iestāžu attiecībās ar pilsoņiem, pilsonisko sabiedrību, politiskajām partijām un valstu parlamentiem.
(g) improving transparency and accountability in the relations between the EU institutions and individual citizens, civil society, political parties and national parliaments.
Šai sakarā ļoti noderīgi ir tas, ka ar brīvību, drošību un tiesiskumu saistītās politikas jomās ir izveidots īpašs režīms, ar ko Komisija, valstu valdības, kā arī Eiropas Parlaments un valstu parlamenti būs iesaistīti šo politikas jomu ietekmes ES novērtēšanā.
In this regard, the fact that, for policies related to the area of freedom, security and justice, a specific regime has been established whereby the Commission, Member State governments and the European and national parliaments are to be involved in assessing the impact of these policies within the EU is extremely beneficial.
Pauž nožēlu, ka par šiem uzlabojumiem ir jāmaksā sava cena, proti:
Regrets that the price to be paid for these improvements has been that:
a) saskaņā ar Protokola par pasākumiem, pārejot uz Līgumu, 10. pantu tie pasākumi, kas ir pieņemti saskaņā ar trešā pīlāra režīmu, piecu gadu laikā pēc jaunā līguma stāšanās spēkā vairs nebūs Komisijas un pat Eiropas Kopienu Tiesas kontrolē.
(a) according to Article 10 of the Protocol on transitional provisions to the Treaty, the measures adopted under the third pillar regime will, for a period of five years after the entry into force of the new Treaty, remain beyond the control of the Commission and, moreover, of the Court of Justice.
Ir grūti izprast, kāpēc dalībvalstis nolēma uz tik ilgu laiku novilcināt situāciju, kuru pašas atzina par juridiski nepilnīgu.
It is hard to understand why the Member States decided to protract for such a long period a situation which they themselves recognised as being legally flawed.
Tagad jājautā, kā samazināt tās negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem:
The question is now how to minimize the negative impact for EU citizens:
- pirmo risinājumu piedāvā pats protokols, kas paredz, ka gadījumā, ja tiesību aktu groza, pārejas periods grozītajam tiesību aktam vairs nav piemērojams.
- an initial answer to this is to be found in the aforesaid Protocol, which provides that, where an act is amended, the transitional period will no longer apply to the amended act.
Tagad iestādēm ir jālemj, vai nav labāk tūlīt pēc jaunā līguma stāšanās spēkā nekavējoties grozīt dažus no pastāvošajiem un mazāk apmierinošajiem trešā pīlāra pasākumiem;
The institutions should now decide whether it may not be better immediately after the entry into force of the new Treaty to amend some of the pre-existing, less satisfactory third-pillar measures;
- otrā risinājums varētu būt līdz laika periodam starp 2009. gada 1. janvāri un maiju atlikt to pasākumu oficiālu pieņemšanu, kuru pamatā pašlaik ir trešais pīlārs un kuri var ietekmēt pilsoņu pamattiesības.
- a further solution could be to postpone until the period from 1 January to May 2009 the formal adoption of measures which are currently founded on the third pillar and which may affect the fundamental rights of citizens.
Dažu mēnešu kavēšanās būs viegli saprotama ES pilsoņiem, ja jaunos noteikumus piemēros ES tiesvedībā;
A few months' delay will be easily comprehensible to EU citizens if the new rules will be enforceable before the European judicature;
b) ir ieviesti samērā sarežģīti jauni noteikumi gadījumiem, ja dalībvalsts uzskata, ka direktīvas projekts ietekmēs tās krimināltiesību sistēmas pamataspektus, vai ja nav iespējams panākt vienprātību (policijas sadarbība).
(b) somewhat complex new provisions are introduced to cater for the situation where a Member State considers that a draft directive would affect fundamental aspects of its criminal justice system or where it is not possible to reach unanimity (police cooperation).
Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var pieprasīt, lai direktīvas projekts tiktu nodots Eiropadomei.
In those circumstances, the Member State in question may request that the draft directive be referred to the European Council.
Pirmais iemesls ir pilnīgi saprotams un pat attaisnojams, kā tas būtu arī attiecībā uz citām situācijām, kad dalībvalstij var nākties būtiski samazināt pamattiesību aizsardzību; otrais iemesls vairāk ir pilnvaru līdzsvara problēma.
The first reason is perfectly understandable and even justifiable, as would be the case also for other situations where a Member State is confronted by the risk of a substantial reduction in the protection of fundamental rights; the second one is more a problem of a balance of powers.
Šajos gadījumos „parastā” likumdošanas procedūra tiek atlikta uz četriem mēnešiem.
In these cases, the "ordinary" legislative procedure will be suspended for four months.
Domstarpību gadījumā un ja vismaz deviņas dalībvalstis vēlas izveidot ciešāku sadarbību, pamatojoties uz attiecīgo direktīvas projektu, uzskata, ka ir piešķirta atļauja izveidot ciešāku sadarbību (līdz ar to nebūs nepieciešama Parlamenta piekrišana, kā tas noteikts EK līguma 208. pantā).
In case of disagreement, and if at least nine Member States wish to establish enhanced cooperation on the basis of the draft directive concerned, the authorisation to proceed on the basis enhanced cooperation will be deemed to have been granted (and so would not need Parliament's consent, as required by Article 280 of the EC Treaty).