natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referenta nedaudzie pantu grozījumi ir iesniegti ar tādu pašu nodomu kā grozījumi apsvērumiem, proti, lai atgādinātu regulas galvenos aspektus, veidojot aģentūru.
The rapporteur's few amendments to the articles are submitted in the same spirit as the amendments to the recitals, namely to recall key aspects of the Regulation establishing the FRA.
Tādējādi 1. a pants (jauns) ir Regulas EK Nr. 168/2007 4. panta citāts.
In this way article 1 a (new) is a direct replication of article 4 of Regulation 168/2007.
Referents uzskata, ka ir būtiski ziņojumā, kas apskata Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammu, atgādināt aģentūras pamatuzdevumus.
The rapporteur believes it's essential in a report which looks at the FRA's MAF programme to recall the basic tasks of the Agency.
Līdzīgā veidā 1. b pants (jauns) ir ņemts no Regulas EK Nr. 168/2007 5. panta 3. punkta.
Similarly, article 1b (new) is taken from article 5 paragraph 3 of Regulation 168/2007.
Arī šis ir atgādinājums visiem, ka Pamattiesību aģentūra spēj uzņemties pienākumus papildus tiem, kas norādīti tematiskajā programmā (2. pants) pēc ES iestāžu pieprasījuma.
Once again, this is a reminder to all that the FRA is able to undertake tasks over and above those highlighted in the thematic programme (article 2) at the request of the EU institutions.
Pārējie 1. panta grozījumi papildina šo tematu.
The other proposed amendments to article 1 further develop this theme.
Referents cenšas līdzsvarot tematiskās programmas stingro raksturu, pieļaujot elastīgāku pieeju noteiktos apstākļos.
The rapporteur seeks to counter balance the rigid nature of the thematic programme by allowing a more flexible approach under certain circumstances.
Elastīgums ir galvenais nosacījums, kas ļauj aģentūrai pilnībā īstenot tās pilnvaras.
Flexibility is key to allow the FRA to wholly fulfil its mandate.
Attiecībā uz 2. pantu (tematiskās jomas) referents apzināti nav izvirzījis nereālas prasības Pamattiesību aģentūrai vai iestādēm.
Concerning article 2 (thematic areas) the rapporteur has been conscious of not making unrealistic demands on the FRA or the institutions.
Šā iemesla dēļ (neskatoties uz daudziem aicinājumiem paplašināt 2. panta tvērumu, pievienojot jaunas kompetences jomas) referents ir izvēlējies iekļaut tikai vienu nelielu, bet svarīgu papildinājumu sarakstam.
It is for this reason (and despite many calls to extend the scope of article 2 by adding new areas of competence) that the rapporteur has chosen to make only one minor but important addition to this list.
Pie b) punkta referents ir pievienojis jēdzienu „vairākkārtēja diskriminācija”.
Under point b) the rapporteur has added the notion of "multiple discrimination".
Diemžēl diskriminācijai atkal pieaugot ES, ir svarīgi, ka aģentūra analizē un konkrēti apskata vairākkārtējas diskriminācijas jēdzienu.
With discrimination, sadly, once again on the increase in the EU, it is important that the FRA analyses and looks in detail at the notion of multiple discrimination.
Cilvēkus nevar viegli iedalīt dažādās sabiedrības grupās (un tas arī nebūtu jādara, ņemot vērā pamattiesību nedalāmību visiem pilsoņiem).
People cannot easily be categorised into different groups of society (and arguably shouldn't be given the indivisible nature of fundamental rights for all citizens).
Tomēr cilvēki bieži jūt diskrimināciju pret sevi un nav droši par tās precīzo iemeslu.
Often, however, people find themselves discriminated against and are unsure as to the precise reason why.
Tas varētu būt viens no vairākiem iemesliem vai šo iemeslu kombinācija (piemēram, diskriminācija pret ebrejieti dzimuma dēļ vai reliģijas (jūdaisma) dēļ, vai abu iemeslu dēļ; vai diskriminācija pret homoseksuālu kurdu viņa etniskās dēļ vai viņa homoseksualitātes dēļ, vai abu iemeslu dēļ).
It could be for one of several reasons or a combination of these reasons (e.g. discrimination against a Jewish woman because of her sex - female - or because of her religion - Jewish or both; or discrimination against a gay Kurdish man because of his ethnic origin - Kurdish - or his sexuality - homosexual or both).
Arī MAF būtu jāietver šāda vairākkārtēja diskriminācija, lai novērtētu problēmas plašumu un censtos atrast veidus, kā rīkoties ar šo komplekso diskriminācijas formu.
The MAF should also cover this type of multiple discrimination in order to assess the extent of the problem and seek to find ways of tackling this complex form of discrimination.
Ir arī vērts pieminēt, ka referents un LIBE komiteja noturēja sanāksmi 2007. gada 18. oktobrī, kurā uzklausīja NVO, kas darbojas pamattiesību jomā.
It is also worth mentioning that the rapporteur and the LIBE committee held a hearing with NGOs working in the field of fundamental rights on 18th October 2007.
Referents gribēja uzklausīt pilsoniskās sabiedrības uzskatus un domas pirms sava ziņojuma projekta iesniegšanas.
The rapporteur wanted to listen to the views and opinions of civil society prior to producing his draft report.
Referents atzīmē, ka sanāksmē bija pārstāvēti daudzveidīgi un visaptveroši viedokļi.
The rapporteur notes that the meeting provided a diverse and exhaustive range of views.
Izskanēja daudzas kritiskas piezīmes par darbības tematiskajām jomām (2. pants), kā arī par vispārējo mērķtiecības un kopsakara trūkumu (trūkst globāla skatījuma vai visaptverošas pamatnostādnes) ES līmenī, runājot par koordinētas, mērķim piemērotas pamattiesību politikas esību.
Many critical voices were expressed concerning the scope of the thematic areas (article 2) and well as the general lack of ambition and coherence (no global vision or overarching framework) at EU level when it comes to having a co-ordinated, fit for purpose fundamental rights policy.
Referents un klātesošās NVO minēja, cik nesaskaņoti un neloģiski ir uzliktie stingrie pamattiesību noteikumi, kas jāievēro kandidātvalstīm (kā Kopenhāgenas kritēriju daļa), ja nav reāla efektīva pēcpārbaudes/pārskata mehānisma pēc pievienošanās ES, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis turpina īstenot un ievēro cilvēktiesību tiesību aktus un normas, kas jāpiemēro pievienojoties ES.
The rapporteur and NGOs present mentioned the incoherence and illogic nature of having stringent rules of fundamental rights adherence for candidate countries (as part of the Copenhagen criteria) yet no real effective follow up/review mechanism post adhesion to the EU to ensure that Member States continue to implement and enforce human rights legislation and norms as should apply upon accession.
Visi sanāksmes dalībnieki tomēr piekrita, ka vislabākais veids, kā kalpot pilsoņiem, sargājot pamattiesības, ir darīt visu iespējamo, lai veicinātu vienošanos par MAF, un iespējami drīz izveidot pilnībā darboties spējīgu Pamattiesību aģentūru.
All those who attended the meeting agreed, however, that the best way to serve the citizens when it comes to the defence of fundamental rights is to do all we can to facilitate agreement on the MAF and establish a fully operational FRA as soon as possible.
Referents atzinīgi vērtē Pamattiesību aģentūras izveidi un mudina visas iestādes un ieinteresētās puses veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iespējami drīz tiek izveidota saskaņota un visaptveroša aģentūras programma.
The rapporteur welcomes the establishment of the FRA and urges all institutions and stakeholders to take the necessary steps to ensure a coherent and comprehensive MAF programme is established as soon as possible.
Līdz ar aģentūras direktora drīzu izvirzīšanu Eiropas Parlaments cer, ka Pamattiesību aģentūra spēs beidzot sākt svarīgo un nepieciešamo darbu pamattiesību laukā ES vistuvākajā laikā.
In conjunction with the swift nomination of a Director for the Agency, the European Parliament hopes that, finally, the FRA will be able to undertake its important and necessary work in the field of fundamental rights in the EU in the very near future.
Eiropas Parlaments vēlas pildīt savu pienākumu gan MAF izstrādē, gan direktora izvirzīšanā.
The European Parliament is keen to play its part in both the drawing up of the MAF and the nomination of the Director.
LIBE komiteja plāno organizēt atlasīto kandidātu uzklausīšanu pirms gada beigām, lai Eiropas Parlaments varētu teikt savu vārdu kandidāta izvirzīšanā šim svarīgajam darbam.
The LIBE committee is planning to hold a hearing of the short listed candidates before the end of the year in order for the EP to have its say in the nomination of the candidate for this important job.
Līdzīgā veidā LIBE komiteja ir sākusi gatavot visaptverošu pārskatu par visām EP rezolūcijām, ko Parlaments pieņēmis pamattiesību jomā.
Equally, the LIBE committee has undertaken a comprehensive review of all EP resolutions in the field of fundamental rights adopted by the Parliament.
Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka ar Pamattiesību aģentūru Parlaments var efektīvi pārraudzīt un kontrolēt tās problēmu jomas, ko Eiropas Parlaments ir izvirzījis iepriekš.
The main aim of this is to ensure that the Parliament can effectively monitor and follow up with the FRA on areas of concern which have been raised by the EP in the past.
Cerams, ka Pamattiesību aģentūra konstruktīvi sadarbosies ar EP šajā jomā, ja EP pieprasīs, lai aģentūra risina iespējamus pamattiesību pārkāpumus vai to neievērošanu, pamatojoties uz nesen pieņemtajām rezolūcijām.
It is hoped that the FRA will work constructively with the EP in this areas should the EP request that the FRA look into potential violations or breaches of fundamental rights based on its recently adopted resolutions.
Eiropas Parlaments ir bijusi viena no ES iestādēm, kas visaktīvāk iestājusies par pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās.
The European Parliament has been one of the most important EU institutional actors in the promotion and protection of fundamental and human rights within and outside the European Union.
Pēc ilgas kavēšanās Aģentūru beidzot izveidoja 2007. gada februārī.
Long overdue, the Agency was finally created in February 2007.
Taču Aģentūra nevar efektīvi strādāt, jo nav pieņemta daudzgadu programma un tās direktora amats vēl aizvien ir vakants.
However, the Agency cannot function effectively due to the facts that the Multiannual programme has not yet been accepted and the post for a director has still not been filled.
Nekavējoties jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek iecelts Aģentūras direktors, šajā procesā iesaistot Eiropas Parlamentu.
Steps should be taken immediately to provide a director and the European Parliament should be involved in that process.
Ārlietu komiteja aicina Komisiju veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu pašreizējo situāciju.
The Committee on Foreign Affairs calls on the Commission to take all appropriate measures in order to correct this situation.
Kā teikts Padomes 2007. gada 15. februāra rezolūcijā (EK Nr. 16872007), Aģentūras galvenais uzdevums ir palīdzēt ES iestādēm un dalībvalstīm, darbojoties Kopienas tiesību aktos noteiktajās darbības jomās, izpildīt ES un Kopienas tiesību aktos noteikto pienākumu – savā politikā ievērot pamattiesības.
As stated in the Council Regulation adopted on 15 February 2007, (EC No 16872007) the primary role of the Agency is to assist the EU institutions and its Member States, when acting within the scope of Community law, to comply with their duty under EU and Community law to respect fundamental rights in their policies.
Šīs pamattiesības jo īpaši ir atspoguļotas Eiropas pamattiesību hartā, ņemot vērā tās statusu un tai pievienotos paskaidrojumus.
These fundamental rights are reflected in particular in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, bearing in mind its status and the accompanying explanations.
Saskaņā ar regulas 5. pantu Aģentūras darbības tematiskās jomas noteiks Padome, iekļaujot tās daudzgadu programmā.
According to Article 5 of the Regulation, the thematic areas of activity of the Agency will be determined by the Council through a Multinational Programme.
Galvenie atzinuma sagatavotāja mērķi:
The main objectives of the draftsperson are:
atsaucas uz rezolūciju par pamattiesību un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību: valstu un Eiropas Savienības iestāžu, tostarp Pamattiesību aģentūras, lomu un jo īpaši priekšlikumiem par cilvēktiesību aizsardzības principu popularizēšanu ārpus Eiropas Savienības;
Refers to its resolution on promotion and protection of fundamental rights and human rights: the role of national and European institutions, including the Fundamental Rights Agency and in particular to its proposals on spreading the principles of the protection of human rights outside the Union;
atbalsta pasākumus, kas tiek veikti, lai izvairītos no darbības dublēšanās un nodrošinātu pienācīgu darbības saskaņošanu ar šajā jomā aktīvajām starptautiskajām organizācijām (piemēram, EDSO, ANO un jo īpaši Eiropas Padomi);
Supports the measures undertaken in order to avoid duplication of work and in order to ensure appropriate coordination of activities with international organisations active in the field (e.g. the OSCE, UN, and in particular, the Council of Europe);
uzskata, ka dialogs par cilvēktiesībām ir ļoti svarīgs Eiropas Savienības attiecībām ar trešām valstīm; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras darbībā var iesaistīties kandidātvalstis; atkārto, ka stabilitātes, drošības un labklājības telpu nav iespējams izveidot bez dialoga ar kaimiņvalstīm par cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem un ka dažādām iestādēm, kas darbojas šajā jomā, ir jāizveido efektīvāka sadarbība;
Takes the view that dialogue on human rights is of significant importance for the Union's relations with third countries; Welcomes the fact that the Agency is open to the participation of candidate countries; Reiterates that the area of stability, security and prosperity cannot be created without dialogue with neighbourhood countries on issues of human rights and democracy and that in that field different institutions should cooperate more effectively;
uzskata, ka, tiklīdz Reformu līgums stāsies spēkā un šis amats būs izveidots, Aģentūrai ir jāsniedz atbalsts Eiropas Savienības Augstajam pārstāvim kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, īpaši attiecībā uz sadarbību ar trešām valstīm tādos jautājumos kā dialogs par cilvēktiesībām, imigrācija, organizētā noziedzība un cilvēku tirdzniecība.
Considers that the Agency should give assistance to the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, once the Reform Treaty comes into force and that this position will be created, in particular where cooperation with third countries in the fields of human rights dialogue, immigration, organised crime or human trafficking is in question;
(7.a) Aģentūra regulāri sniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam.
(7a) The Agency should report regularly to the European Parliament.
f) patvērums , tostarp piespiedu izraidīšanas jautājums ;
(f) asylum , including the issue of forced return ;
2. panta ja) punkts (jauns)
Article 2, point (j a) (new)
(ja) pretterorisma pasākumu ietekme uz pamattiesībām Eiropas Savienībā;
(ja) implications of counter-terrorist measures for fundamental rights within the European Union;
2. panta jb) punkts (jauns)
Article 2, point (j b) (new)
(jb) cilvēktiesību jautājums ES tirdzniecības un attīstības politikā un attiecībās ar trešām valstīm.
(jb) the issue of human rights in the trade and development policies of the EU and its relations with third countries.
Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā, ņemot vērā to, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm.
The Agency shall deal with issues relating to discrimination based on sex only as part of, and to the extent relevant to its work to be undertaken on general issues on discrimination referred to in Article 2 point (b), taking into account that the overall objectives of the European Institute for Gender Equality established by Regulation (EC) No 1922/2006 shall be to contribute to and strengthen the promotion of gender equality, including gender mainstreaming in all Community policies and the resulting national policies, and the fight against discrimination based on sex and to raise EU citizens' awareness of gender equality by providing technical assistance to Community institutions, in particular to the Commission and the authorities of the Member States.
Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā , un ievērojot vajadzību iekļaut dzimumu līdztiesības jautājumu ES vispārējā pieejā pamattiesībām, ņemot vērā to, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm.
The Agency shall deal with issues relating to discrimination based on sex to the extent relevant to its work to be undertaken on general issues on discrimination referred to in Article 2 point (b) and with respect to the need for integration of the issue of gender equality into the EU´s overall approach to fundamental rights , taking into account that the overall objectives of the European Institute for Gender Equality established by Regulation (EC) No 1922/2006 shall be to contribute to and strengthen the promotion of gender equality, including gender mainstreaming in all Community policies and the resulting national policies, and the fight against discrimination based on sex and to raise EU citizens' awareness of gender equality by providing technical assistance to Community institutions, in particular to the Commission and the authorities of the Member States.
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšana
Multiannual framework for the European Union Agency for Fundamental Rights for 2007-2012
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi , un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.
The most relevant Community agencies and bodies in relation to this Multiannual Framework are the European Institute for Gender Equality established by Regulation (EC) No 1922/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 establishing a European Institute for Gender Equality and the European Data Protection Supervisor established by Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data, the objectives of which should consequently be taken into account.
Lai nodrošinātu resursu efektīvu pārvaldību, ir jānorāda, ka ir jāņem vērā arī Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta uzdevumi.
In order to ensure effective management of resources, it is necessary to stipulate that the remit of the European Institute for Gender Equality must also be taken into consideration.
Šis grozījums papildina 3. panta 3. punkta grozījumu.
This amendment is complementary to the amendment to Article 3(3).
Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā, ņemot vērā to, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006 , vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm .
The Agency shall deal with issues relating to discrimination based on sex only as part of, and to the extent relevant to its work to be undertaken on general issues on discrimination referred to in Article 2 point (b), taking into account that the overall objectives of the European Institute for Gender Equality established by Regulation (EC) No 1922/2006 shall be to contribute to and strengthen the promotion of gender equality, including gender mainstreaming in all Community policies and the resulting national policies, and the fight against discrimination based on sex and to raise EU citizens' awareness of gender equality by providing technical assistance to Community institutions, in particular to the Commission and the authorities of the Member States .
Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ , īpaši kompleksās diskriminācijas gadījumā, Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā, ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006 mērķus un uzdevumus.
The Agency shall deal with issues relating to discrimination based on sex , in particular instances of multiple discrimination, only as part of, and to the extent relevant to its work to be undertaken on general issues on discrimination referred to in Article 2 point (b), while respecting the objectives and remit of the European Institute for Gender Equality established by Regulation (EC) No 1922/2006 .
Aģentūras un institūta sadarbības kārtību nosaka saprašanās memorandā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 168/2007 7. pantam.
The arrangements for cooperation between the Agency and the Institute shall be laid down in a memorandum of understanding in accordance with Article 7 of Regulation (EC) No 168/2007 .
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0159 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0159 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, kā arī 42. un 308. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6‑0104/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 42 and 308 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0104/2007 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A6‑0515/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0515/2007 ),
2.a I pielikuma II daļas iedaļu „O. UNGĀRIJA” aizstāj ar šādu:
In Annex I Part II, the heading "O. HUNGARY " is replaced by the following: