natgillin/translations-raw huggingface dataset:
P. tā kā vairākas dalībvalstis šīs problēmas risināšanai starp uzņēmumiem, kuri ir potenciālie cietušie, ir veikušas pasākumus, kas parasti ir informatīvi, un tā kā tas ietver informācijas apmaiņu, konsultācijas, valsts iestāžu brīdināšanu un dažos gadījumos sūdzību reģistra uzturēšanu;
P. whereas a number of Member States have adopted initiatives, notably of an awareness-raising nature, among potentially affected companies and whereas this includes information-sharing, advice, alerting state enforcement authorities and in some cases maintaining a complaints register in order to tackle this problem,
Q. tā kā Austrija kopš 2000. gada ir mainījusi savu likumu par negodīgu uzņēmējdarbības praksi un tā kā likuma 28.a pantā tagad ir noteikts, ka „uzņēmējdarbības jomā un konkurences vajadzībām ir aizliegts reklamēt reģistrāciju tādos katalogos kā nozaru katalogi, tālruņu katalogi vai tamlīdzīgi reģistri, izmantojot maksājumu veidlapas, maksājuma uzdevuma veidlapas, rēķinus, piedāvāt informācijas labošanu vai tamlīdzīgi vai tieši piedāvāt šādu reģistrāciju, nepārprotami un arī ar skaidriem un grafiskiem līdzekļiem nenorādot, ka šāda reklāma ir vienīgi piedāvājums līguma slēgšanai”;
Q. whereas Austria has since 2000 changed its national Unfair Commercial Practices Law, and whereas Section 28a thereof now states: “It shall be prohibited to advertise, in the scope of business and for the purpose of competition, for registration in directories, such as yellow pages, telephone directory or similar lists, by way of payment form, money order form, invoice, offer of correction or similar manner or to offer such registrations directly without unequivocally and also by clear and graphic means pointing out that such advertisement is solely an offer for a contract”,
R. tā kā šāda prakse ir īstenota ilgus gadus, radot lielu skaitu cietušo un ievērojami kaitējot un traucējot iekšējam tirgum,
R. whereas such practices have been applied for a number of years, creating numerous victims and significantly damaging and distorting the internal market,
4. pauž nožēlu, ka, neraugoties uz šādas prakses plašo izplatību, ES un dalībvalstu tiesību akti nešķiet pietiekami, lai sniegtu būtiskus aizsardzības līdzekļus un efektīvi aizsargātu, vai netiek pienācīgi īstenoti valstu līmenī; pauž nožēlu, ka arī valstu iestādes, šķiet, nespēj nodrošināt aizsardzību;
Regrets that, despite the widespread nature of these practices, EU and national legislation does not appear to be adequate when it comes to providing a significant means of protection and an effective remedy, or is not being adequately enforced at national level; regrets that national authorities also seem to be unable to provide a remedy;
6. atzinīgi vērtē atsevišķu dalībvalstu, piemēram, Itālijas, Spānijas, Nīderlandes, Beļģijas un Apvienotās Karalistes, bet jo īpaši Austrijas, rīcību, cenšoties liegt uzņēmumu uzziņu sabiedrībām iespēju īstenot maldinošu praksi; tomēr uzskata, ka ar šiem centieniem vien nepietiek un ka joprojām ir nepieciešama kontroles saskaņošana starptautiskā līmenī;
Welcomes the action taken by certain Member States such as Italy, Spain, the Netherlands, Belgium and the United Kingdom, but most notably by Austria, in trying to prevent business-directory companies from engaging in misleading practices; considers, however, that these efforts remain insufficient and that there is still a need for the coordination of control at an international level;
8. aicina Komisiju risināt krāpnieciskas uzņēmējdarbības problēmu, īstenojot savu „Mazās uzņēmējdarbības akta Eiropai ” iniciatīvu, kā ierosināts paziņojumā „Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai”, un izmantot Eiropas Uzņēmumu tīklu, SOLVIT tīklu un attiecīgos ģenerāldirektorātu portālus kā līdzekļus turpmākai informācijas un palīdzības sniegšanai saistībā ar šīm problēmām;
Calls on the Commission to address the problem of business scams in the context of its “Small Business Act for Europe” initiative, as proposed in its communication entitled “A Single Market for 21st Century Europe”, and to engage with the Enterprise Europe Network, the SOLVIT network and the relevant DG portals as a further means of delivering information and assistance regarding these problems;
11. aicina Komisiju ātrāk nodrošināt Direktīvas 2006/114/EK īstenošanas uzraudzību, visvairāk tajās dalībvalstīs, kurās atrodas jau zināmas maldinošas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, jo īpaši Spānijā, kur dibināta lūgumrakstu iesniedzēju visbiežāk minētā uzņēmumu uzziņu sabiedrība, un Čehijas Republikā un Slovākijā, kur ir pieņemts cietušajiem nelabvēlīgs tiesas spriedums tādā veidā, kas liek šaubīties, ka Direktīva 2006/114/EK šajās valstīs patiešām tiek īstenota; aicina Komisiju ziņot Parlamentam par rezultātiem;
Calls on the Commission to step up its monitoring of the implementation of Directive 2006/114/EC, most notably in those Member States where misleading business-directory companies are known to be based, but in particular in Spain, where the business-directory company that is most often named by petitioners is established, and in the Czech Republic and Slovakia where a court judgment has been delivered against victims in a manner which calls into question the implementation of Directive 2006/114/EC in those countries; calls on the Commission to report back to Parliament on its findings;
15. pauž nožēlu, ka Regula (EK) Nr. 2006/2004 nav piemērojama darījumiem starp uzņēmumiem un tāpēc to nevar izmantot kā līdzekli uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinošas prakses apkarošanai; aicina Komisiju ierosināt likumdošanu, lai attiecīgi paplašinātu tās darbības jomu;
Regrets that Regulation (EC) 2006/2004 is not applicable to business-to-business transactions and therefore cannot be relied upon as a means of combating misleading business directories; calls on the Commission to propose legislation to extend its application accordingly;
18. mudina dalībvalstis nodrošināt, lai tiem, kas cietuši no maldinošas reklāmas, būtu precīzi zināma valsts iestāde, kurai var iesniegt sūdzību un kurā viņi var pieprasīt aizsardzību pat tādos gadījumos kā šie, t. i., ja no maldinošas reklāmas ir cietuši uzņēmumi;
Urges Member States to ensure that victims of misleading advertising have a clearly identifiable national authority to which they can make a complaint and from which they can seek a remedy even in cases, such as these, where the victims of misleading advertising are businesses;
Daudzi uzņēmumi, bieži vien mazie uzņēmumi, kļūst par krāpšanas upuriem maldinošas reklāmas dēļ.
Many enterprises, often small businesses, fall victim to scams operated through misleading advertising.
Tipiski ir krāpšanas gadījumi, kad cietušie negribot piesakās reklāmai uzņēmumu uzziņu krājumā pēc tam, kad viņiem radīts iespaids, ka šis ir bezmaksas pakalpojums.
A common scam is one whereby victims unwillingly sign up to an advertisement in a business directory after having been led to believe that this would be free of charge.
Cietušie no maldinošām uzņēmumu uzziņu sabiedrībām parasti saņem veidlapas ar aicinājumu aizpildīt, koriģēt vai atjaunināt sava uzņēmuma rekvizītus.
Victims typically receive forms from misleading business directory companies inviting them to complete, correct or update their business details.
Bieži vien tiem norādīts, ka informācijas atjaunošana ir bezmaksas.
They are often told that updating the information is free-of-charge.
Tas maldinātās personas vilina atjaunināt informāciju un nosūtīt veidlapu.
This entices them to update it and send off the form.
Tomēr šīs personas neapjauš, ka, parakstot veidlapu, tās piesakās arī tāda līguma slēgšanai, kas uzliek par pienākumu ievietot reklāmu uzņēmumu uzziņu krājumā vismaz trīs gadus par aptuveni EUR 1000 lielu gada maksu.
But they do not realise that by signing the form they are also signing up to a contract binding them to place an advertisement in a business directory for a minimum period of three years and at an annual cost of around €1,000.
Cietušie krāpšanas gadījumu aptver, kad no uzņēmumu uzziņu sabiedrības saņem vēstuli ar informāciju, ka reklāma ir ievietota uzziņu krājumā, kā arī rēķinu ar pieprasījumu to apmaksāt.
Victims realise the scam when they receive a letter from the business-directory company informing them that they had actually placed an advert in the directory, along with an invoice requesting payment.
Tos, kas rēķinu neapmaksā, bieži vien neliek mierā, un tiem draud, ka uzziņu sabiedrības vai to parādu piedziņas uzņēmumi sāks tiesvedību.
Those who do not pay up are often harassed and even threatened with legal action by the directory companies or their debt collection companies.
Lai izvairītos no turpmākas uzmācības, daudzi vienkārši piekāpjas un apmaksā rēķinu.
Many simply give in and pay up in order to avoid further harassment.
Šāda maldināšana ir skārusi tūkstošiem uzņēmumu visā Eiropas Savienībā.
Thousands of businesses have been affected across the European Union.
Ņemot vērā, ka līguma maksa ir aptuveni EUR 1000 gadā un līgums ir spēkā vismaz trīs gadus, finansiālā ietekme visā Eiropas Savienībā ir uzskatāma par ievērojamu.
Considering that the contract costs around €1,000 per year and lasts for a minimum of three years, the financial impact across the EU is considered to be significant.
Lai gan ir skaidrs, ka šī ir maldinoša uzņēmējdarbība, kas parasti ir prettiesiska, nav pilnībā skaidrs, vai ES tiesību akti paredz kādu aizsardzības līdzekli un gadījumā, ja tie šādu aizsardzības līdzekli paredz, nav skaidrības par to, vai tas dažādās dalībvalstīs tiek pienācīgi piemērots valsts līmenī.
While it is clear that there is an element of misleading business practice, which is usually illegal, it is not entirely clear whether EU law provides a remedy and if it does, whether this is being adequately enforced at national level in different Member States.
Tāpēc maldinošās uzziņu sabiedrības, veicot savas krāpnieciskās darbības, bieži vien izmanto tiesību aktu „pelēkās zonas” vai faktu, ka tiesību akti valsts mērogā tiek nepilnīgi piemēroti.
So misleading directory companies often exploit grey zones in the law or weak enforcement at national level to push the scam.
Vienojošs elements šādos gadījumos ir tas, ka maldinošās uzņēmumu uzziņu krājumu sabiedrības parasti ir reģistrētas valstī, kas nav cietušās personas valsts.
A common element is that misleading business directories are normally established in a country which is different from the country of the victim.
Tas apgrūtina cietušās personas iespējas izmantot savas valsts tiesību aktus un valsts iestāžu atbalstu, lai aizstāvētos pret citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem.
This makes it difficult for victims to use national law and national authorities to stand up for them in another Member State.
Turklāt uzņēmumi bieži vien secina, ka valsts iestādes, kas atbildīgas par patērētāju tiesību aizsardzību, sliecas noraidīt viņu sūdzības, pamatojoties uz to, ka patērētāju tiesību aizsardzības likumi attiecas uz patērētājiem, nevis uz uzņēmumiem.
Moreover, businesses often find that national authorities responsible for consumer protection tend to brush off their complaints on the basis that consumer law applies to consumers and not to businesses.
Tādējādi šie uzņēmumi paliek bez reāla aizsardzības līdzekļa, un tas paver arvien plašākas iespējas šādi krāpt uzņēmumus.
This leaves them without an effective remedy and opens the door to business scams of this nature to thrive.
Ne visu uzņēmumu uzziņu krājumu pamatā ir maldinoša reklāma, un daudzas uzņēmumu uzziņu sabiedrības darbojas pilnīgi tiesiski.
Not all business directories are based on misleading advertising and many business-directory companies are perfectly legitimate.
Patiesībā tās pat darbojas, pamatojoties uz rīcības kodeksu, kurā noteikts, ka pasūtījumiem jābūt skaidri atpazīstamiem un ka bezmaksas reklāmu nedrīkst jaukt ar maksas reklāmu.
Indeed, they even operate on the basis of a Code of Conduct which makes it clear that orders must be clearly identifiable as an order and that free advertising cannot be mixed with advertising against payment.
Tomēr dažas uzņēmumu uzziņu sabiedrības paļaujas uz maldinošu uzņēmējdarbību.
Yet, some business directories rely on misleading business practices.
Lielākajā daļā Eiropas Parlamenta saņemto sūdzību dominē uzņēmumu uzziņu krājums „ European City Guide ”, kas reģistrēts Valensijā Spānijā, bet ir minēti arī citi, piemēram, „ Construct Data Verlag ”, „ Deutscher Adressdienst GmbH ” un „ NovaChannel ”.
Most complaints received by the European have singled out the business directory known as the “European City Guide” which is based in Valencia, Spain but others, such as “Construct Data Verlag”, “Deutscher Adressdienst GmbH” and “NovaChannel” have also been mentioned.
Daži maldinošie uzņēmumu uzziņu krājumi ir pieejami arī internetā.
Some misleading business directories are also web-based.
Saskaņā ar „ European City Guide ” pārstāvju sniegto informāciju, šis uzņēmums vien ik gadus publicē aptuveni 6,5 miljonus veidlapu.
According to representatives of the European City Guide, some 6.5 million forms are issued this company alone every year.
Šā ziņojuma mērķi
Objectives of this report
Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi vairāk nekā 400 lūgumrakstu no mazajiem uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā un pat no dažiem trešās valstīs, kuri apgalvo, ka ir cietuši no krāpšanas.
The Petitions Committee and of the European Parliament received more than 400 petitions from small businesses across the European Union and even from some third countries, who claim to have fallen victims.
Turklāt vairāki Eiropas Parlamenta deputāti ir rakstījuši Eiropas Komisijai par šīm sūdzībām, un Eiropas Parlamenta deputāti ir iesnieguši apspriešanai vairākus rakstiskus un mutiskus jautājumus.
Moreover, several Members of the European Parliament have written to the European Commission about these complaints and a number of written and oral questions were also tabled by MEPs.
Eiropas Parlaments savukārt ir atbalstījis šo ziņojumu, lai turpinātu šīs problēmas izmeklēšanu un ierosinātu turpmāko rīcību.
On its part, the European Parliament authorised this report in order to investigate this problem further and propose ways forward.
Tātad ar šo ziņojumu referents vēlas:
Consequently, through this report, your rapporteur wants to:
o veicināt izpratni par šo jautājumu, lai mazāk uzņēmumu ciestu no krāpnieciskas uzņēmējdarbības,
o Raise awareness on this issue so that fewer businesses fall victim to business scams;
o mudināt ES dalībvalstis pieņemt stingrākus tiesību aktus un nodrošināt, ka pienācīgi tiek piemēroti spēkā esošie ES tiesību akti par maldinošu reklāmu un negodīgu komercpraksi,
o Urge EU countries to tighten nationals laws and ensure that existing EU law on misleading advertising and unfair commercial practices is adequately enforced;
o mudināt Komisiju pastiprināt uzraudzību ES tiesību aktu piemērošanas jomā un uzlabot spēkā esošos ES tiesību aktus, ja ir konstatēts, ka tie nav atbilstoši, lai beidzot apturētu šo krāpšanu, kā arī
o Urge the Commission to step up its monitoring of the implementation of EU law and to improve existing EU law where it is established that it is not adequate to stop these scams once and for all, and
o sniegt atbalstu un ieteikumus tiem, kas jau ir cietuši no šādas krāpšanas.
o Provide support and guidance for those who have already fallen victim.
ES tiesību akti
EU legislation
Kopienas mērogā uz šo jomu visvairāk attiecas trīs ES tiesību akti.
At Community level, there are three EU laws which are most relevant.
Tie ir:
These are the:
o Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu, ar ko aizstāja Direktīvu 84/450/EEK
o Directive 2006/114/EC of the European Parliament and of the Council concerning misleading and comparative advertising which replaced Directive 84/450/EEC
OV L 290, 23.10.1997,.18.–23. lpp. ,
OJ L 290 of 23.10.1997, p.18-23. ;
o Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/29/EK
o Directive 2005/29/EC
OV L 149, 11.6.2005., 22.–39. lpp. , kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (Negodīgas komercprakses direktīva),
OJ L 149 of 11.06.2005, p.22-39. of the European Parliament and of the Council concerning unfair business-to-consumer commercial practices in the internal market (the Unfair Commercial Practices Directive);
o Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2006/2004
o Regulation (EC) 2006/2004
OV L 364, 9.12.2004, 1.–11. lpp. par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā).
OJ L 364, 9.12.2004, p.1-11. of the European Parliament and of the Council on co-operation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the Regulation on consumer protection co-operation);
Apspriešanās pirms ziņojuma sagatavošanas
Consultation prior to the drawing up of the report
Pirms šā ziņojuma pabeigšanas referents piedalījās vairākās apspriežu sanāksmēs, tostarp ar Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības komisāri Meglena Kuneva un vairākiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri ir ieinteresēti šajā jautājumā, pamatojoties uz vairākām sūdzībām, ko viņi saņēmuši no saviem vēlētājiem.
Prior to completing this report your rapporteur engaged in various consultation meetings, including with European Commissioner for Consumers Meglena Kuneva and with several MEPs who are interested in the issue because of several complaints that they received from their constituents.
Referents apspriedās arī ar uzņēmējdarbības organizācijām, kas pārstāv uzņēmumus, jo īpaši Eiropas mazos uzņēmumus, piemēram, Eurochambres un UEAPME , kā arī ar Eiropas Uzņēmumu tālruņu katalogu asociāciju un, protams, ar pašiem cietušajiem.
The rapporteur also had consultation meetings with business organisations representing businesses, especially small businesses in Europe, such as Eurochambres and UEAPME as well as the European Association of business Directories and of course, victims themselves.
Šajā pasākumā Eiropas Parlamenta deputātiem bija iespēja uzklausīt lūgumrakstu iesniedzējus, kā arī pārstāvības organizācijas, Komisijas pārstāvjus un pārstāvjus no uzņēmumu uzziņu sabiedrības „ European City Guide ”, kas ir lūgumrakstu iesniedzēju vienīgais visbiežāk norādītais uzņēmums.
The session provided a an opportunity for MEPs to listen to petitioners as well as representative organisations, Commission representatives and also representatives from the European City Guide business-directory which is the single most important company identified by the petitioners.
Ziņojuma secinājumi
Findings of the report
Šā ziņojuma referents uzskata, ka lūgumrakstu iesniedzēji tiešām ir aizskāruši nopietnu problēmu, kura šķiet plaši izplatīta, kurai ir pārrobežu raksturs un kurai ir ievērojama finansiālā ietekme, jo īpaši attiecībā uz maziem uzņēmumiem.
Your rapporteur considers that the petitioners do indeed raise a serious problem which appears to be widespread, of a cross-border nature and which has a significant financial impact, notably on small businesses.
Turklāt referents uzskata, ka šīs problēmas pārrobežu raksturs norāda uz Kopienas iestāžu skaidru pienākumu nodrošināt cietušajiem piemērotu aizsardzības līdzekli.
Moreover, your rapporteur feels that the cross-border nature of this problem places a clear responsibility on Community institutions to provide an adequate remedy to victims.
Ar šo aizsardzības līdzekli vajadzētu rast iespēju cietušajiem apstrīdēt to līgumu derīgumu, kas noslēgti, pamatojoties uz maldinošu reklāmu, un arī panākt, ka cietušie saņem atlīdzību par naudu, ko viņi samaksājuši saistībā ar maldinošo praksi.
This remedy should enable victims to contest the validity of contracts concluded on the basis of misleading advertising and it should also enable victims to obtain a reimbursement of the money that they paid as a result of misleading practices.
Referents pauž nožēlu, ka dalībvalstu iestādes, šķiet, nespēj nodrošināt cietušajiem piemērotu aizsardzības līdzekli, un referents arī uzskata, ka, neraugoties uz šīs maldinošās uzņēmējdarbības prakses plašo izplatību, ES un valstu tiesību akti arī nešķiet atbilstoši, lai nodrošinātu reālu aizsardzības līdzekli, vai arī tie netiek pienācīgi piemēroti.
The report regrets that existing national authorities seem to be unable to provide an adequate remedy to victims and also considers that despite the widespread nature of these misleading business practices, EU and national legislation also do not seem to be adequate to provide an effective remedy or are not being properly enforced.
Ieteikumi cietušajiem
Guidance for victims
Ar šo ziņojumu cietušie tiek mudināti ziņot valstu iestādēm par uzņēmumu krāpšanas gadījumiem un lūgt atbilstošu konsultāciju, pirms tie akceptē maldinošo uzņēmumu uzziņu sabiedrību pieprasīto maksu.
The report urges victims to report cases of business scams to national authorities and to seek appropriate advice before settling fees demanded by misleading business-directory companies.
Turklāt cietušajiem par savu gadījumu vajadzētu paziņot uzņēmējdarbības un patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām, kā arī to pārstāvjiem Eiropas Parlamentā, lai maldinošo uzņēmumu uzziņu krājumu izskaušanu varētu pastiprināt Eiropas līmenī.
Moreover, victims should bring their case to the attention of business and consumer associations as well as their representative in the European Parliament so that the action to combat misleading business directories can be strengthened at European level.
Izpratnes veidošana
Raising awareness
Ziņojumā atzinīgi vērtēti Eiropas un valstu uzņēmējdarbības organizāciju centieni palielināt savu biedru izpratni, un tās tiek aicinātas pastiprināt savus centienus, lai mazāk cilvēku kļūtu par maldinošo uzņēmumu uzziņu sabiedrību krāpšanas upuriem.
The report welcomes the efforts made by European and national business organisations to raise awareness among their members and calls on them to intensify their efforts so that fewer people become victims of misleading business directories in the first place.
Tajā arī atzinīgi vērtēta dažu dalībvalstu, piemēram, Itālijas, Spānijas, Nīderlandes, Beļģijas, Apvienotās Karalistes un jo īpaši Austrijas rīcība, mēģinot atturēt uzņēmumu uzziņu sabiedrības no maldinošas prakses.
It also welcomes the action taken by certain Member States such as Italy, Spain, Netherlands, Belgium, the United Kingdom but most especially Austria, in trying to prevent business-directory companies from undertaking misleading practices.
Tomēr ziņojumā konstatēts, ka šie centieni vēl aizvien ir nepietiekami.
However it notes that these efforts remain insufficient.
Attiecībā uz izpratni ar šo ziņojumu Eiropas Komisija un dalībvalstis tiek aicinātas pastiprināt savus centienus un pilnībā sadarboties ar valstu un Eiropas uzņēmējdarbības organizācijām, palielinot izpratni par šo problēmu, lai vairāk cilvēku būtu informēti un tiem būtu iespēja izvairīties no maldinošas reklāmas, kas aicina viņus slēgt nevēlamus līgumus.
On awareness, the report calls on the European Commission and on Member States to step up their efforts, in full co-operation with national and European business representative organisations, in order to raise awareness about this problem so that more people are informed and empowered to avoid misleading advertising which can lure them into unwanted contracts.
Ziņojumā Eiropas Komisija arī aicināta risināt šādas sūdzības saistībā ar tās iniciatīvu „Mazās uzņēmējdarbības akts”.
The report also calls on the European Commission to address this complaint in the context of its “Small Business Act” initiative.
Direktīva 2006/114/EK
Directive 2006/114/EC
Ziņojumā atzīmēts, ka Direktīva 2006/114/EK
The report notes that Directive 2006/114/EC
Šī direktīva ir transponēta visās dalībvalstīs un paredz iespēju izmantot rīkojumu par darbības pārtraukšanu un ierosināt cita veida tiesvedību, lai aizliegtu maldinošas reklāmas turpmāku izmantošanu.
This Directive has been transposed in all Member States and provides for the use of cessation orders and other legal proceedings to prohibit the continued use of misleading advertising.