natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020” un dalībvalstu reformu programmām tas nozīmē stingru saistību uzņemšanos, nodrošinot, ka ieguldījumi noturīgā ekonomikas izaugsmē veicinātu arī noturīgu darbavietu radīšanu.
In the framework of Europe 2020 and Member States' reform programmes, this means a strong commitment to ensuring that investments in sustainable economic growth facilitate also the creation of sustainable jobs.
Turklāt tas nozīmē, ka ir ļoti svarīgi, lai ekonomikas un nodarbinātības daļas integrēto pamatnostādņu kopumā cita citu savstarpēji papildinātu un savstarpēji saskanētu.
It also means that complementarities and coherence between the economic and the employment strands of the Integrated Guidelines are very important.
- Referents atbalsta priekšlikumus, ar kuriem paredzēti radikāli pasākumi, lai palielinātu sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmeni Eiropā, tomēr uzskata, ka šo mērķi var īstenot vienīgi tad, ja dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš mobilitātes un jauniešu, gados vecāku cilvēku, personu ar invaliditāti un sieviešu nodarbinātības veicināšanai.
- Your Rapporteur endorses proposals to take decisive action in order to increase the employment levels of European women and men, but believes that this objective can only be achieved if special attention is paid by the Member States to fostering mobility and employment of the youth, the elderly, people with disabilities and women.
- Turklāt atbilstoša elastību nodrošinošu principu, izglītības kvalitātes, mūžizglītības un cīņas pret strukturālo bezdarbu izmantošana ir obligāts priekšnosacījums kopējo mērķu panākšanai un uzdevumu veikšanai nodarbinātības un sociālajā jomā, kā arī apmācīta un kvalificēta darbaspēka pieejamības nodrošināšanai darba devējiem.
- In addition, adequate use of flexicurity principles, quality education, life-long learning, and the fight against structural unemployment are necessary preconditions for achieving common objectives and reaching the employment and social targets, as well as for ensuring that skilled and qualified labour force is made available to the employers.
- Šajā sakarībā un paturot prātā situāciju darba tirgū, Eiropas Savienībai un dalībvalstīm, cenšoties īstenot stratēģiju „Eiropa 2020” un nodarbinātības pamatnostādnes, būtu jāņem vērā darba jaunās formas un netipiski darba līgumi, pieņemot attiecīgu tiesisko regulējumu attiecībā uz šo jomu.
- In this framework, and bearing in mind the situation on the labour markets, the European Union's and Member States' efforts in implementing Europe 2020 and the Employment Guidelines should also take into consideration the growing number of new forms of work and of atypical employment contracts, and should set an appropriate legislative framework for this area.
- Turklāt apmācīta darbaspēka pieejamības nodrošināšana jāpapildina ar intensīviem ieguldījumiem darbavietu radīšanai, ārkārtīgi lielu nozīmi piešķirot MVU, un tādas vispārējas izaugsmes veicināšanai, kas nodrošinātu daudz darbavietu.
- Furthermore, ensuring the availability of skilled labour force has to be accompanied by intensified investments in job creation, where SMEs have an extremely important role, and in boosting employment-rich growth in general.
- Balstoties uz pieredzi Lisabonas stratēģijas īstenošanā, referents uzskata arī, ka attiecībā uz stratēģiju „Eiropa 2020” būtu vēl vairāk jācenšas uzlabot tās pārvaldību un īstenošanas instrumentus.
- Building on the experience with the Lisbon Strategy, your Rapporteur also believes that Europe 2020 should make additional efforts in improving the governance of the strategy and of its implementing instruments.
Sociālo partneru un sociālā dialoga lomai, lai minētu vismaz vienu aspektu, šajā sakarībā ir ļoti liela nozīme.
The role of the social partners and of social dialogue, to name only one aspect, is of utmost importance in this respect.
- Visbeidzot referents uzskata — lai stratēģija Eiropa 2020 un nodarbinātības pamatnostādnes šajā kontekstā būtu efektīvas, jānodrošina, ka tiek pārvarētas sociāli ekonomiskās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem.
- Finally, your Rapporteur strongly believes that, if Europe 2020 is to be effective, and the Employment Guidelines in its context efficient, appropriate consideration has to be given also to ensuring that the socio-economical disparities between Member States and between the regions are overcome.
Lai to panāktu, jāturpina īstenot kohēzijas politikas mērķi un jāpanāk sinerģija starp šo politikas jomu un citām nozaru politikas jomām.
For this reason, the cohesion policy objectives have to be pursued and synergies created between this policy and other sectoral policies.
ES struktūrfondiem un Kohēzijas fondam pašreizēja plānošanas periodā un arī turpmākiem ES finansējuma instrumentiem jābūt izšķirošai nozīmei šajā sakarībā.
EU Structural Funds and Cohesion Fund of the current programming period and any future EU funding instruments have a crucial role to play in this regard.
Tādēļ referenta iesniegto grozījumu mērķis, no vienas puses, ir uzlabot teksta skaidrību un konsekvenci, kā arī, no otras puses, lai apskatītu iepriekš izvirzītos jautājumus.
The amendments proposed by your Rapporteur are therefore aimed at strengthening the clarity and consistency of the text, on the one hand, and at addressing the questions listed above, on the other hand.
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS
OPINION Committee on Economic and Monetary Affairs
par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa
on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States - Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines
(2) Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību , un ir paredzētas Savienības iniciatīvas, lai nodrošinātu dalībvalstu sociālās politikas koordinēšanu.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3.3 that the Union shall combat social exclusion and discrimination, and shall promote social justice and protection and provides for the Union’s initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
(2) Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju , veicina sociālo taisnīgumu un nodrošina sociālo aizsardzību ; turklāt tā īsteno iniciatīvas, lai nodrošinātu dalībvalstu sociālās politikas koordinēšanu.
(2) The Treaty on European Union stipulates in Article 3.3 that the Union shall combat social exclusion and discrimination, promote social justice and provide social protection ; it is also expected to take initiatives to ensure coordination of Member States' social policies.
Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantā noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu un atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu , ar sociālās atstumtības apkarošanu , kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu .
Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to promoting a high level of employment and to the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion and linked to a high level of education and training and protection of health .
(5) Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija palīdzēja panākt konsensu par vispārēju ES ekonomikas un nodarbinātības politikas ievirzi.
(5) The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU’s economic and employment policies.
Saskaņā ar šo stratēģiju Padome 2005. gadā pieņēma vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes, bet 2008. gadā tās pārskatīja.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 and revised in 2008 .
Divdesmit četras pamatnostādnes veidoja pamatu valstu reformu programmām, nosakot galvenās makroekonomikas, mikroekonomikas un darba tirgus reformu prioritātes ES kopumā.
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macro-economic, micro-economic and labour market reform priorities for the EU as a whole.
Tomēr pieredze liecina, ka pamatnostādnēs prioritātes nebija noteiktas pietiekami skaidri un saikne starp tām būtu varējusi būt ciešāka.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
Tas ierobežoja to ietekmi uz valstu politikas izstrādi.
This limited their impact on national policy-making.
(5) Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģija palīdzēja panākt konsensu par vispārēju ES ekonomikas un nodarbinātības politikas ievirzi.
(5) The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge a consensus around the broad direction of the EU’s economic and employment policies.
Ar Lisabonas stratēģiju saistītās cerības nepiepildījās.
The expectations placed on the Lisbon strategy have not been met.
Tagad stratēģijā Eiropa 2020 jāizdara secinājumi no vecās stratēģijas kļūdām un tādējādi jāizstrādā konsekventi, finansējami, īstenojami un kontrolējami pasākumi un stratēģijas, kuru rezultāti nepārtraukti jānovērtē, lai varētu pastāvīgi pārbaudīt noteikto mērķu izpildi.
Europe 2020 must draw consequences from the mistakes of the old strategy and hence develop consistent, affordable, practicable and verifiable measures and strategies whose results should be checked constantly so that the achievement of the objectives set can be reviewed on an ongoing basis.
(5a) Pirms jaunu iniciatīvu izstrādes Eiropas Savienībai būtu ievērojami jāuzlabo esošie politikas virzieni un to īstenošana.
(5a) Before creating new initiatives the European Union needs to significantly improve existing policies and their implementation.
(7) Komisija ierosināja izveidot jaunu stratēģiju nākamajai desmitgadei — stratēģiju Eiropa 2020, lai ES varētu izkļūt no krīzes spēcīgāka un vērst savu ekonomiku uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.
(7) The Commission proposed to set up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy, to enable the EU to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth.
(8) Visaptverošo ekonomikas krīzes „pārvarēšanas stratēģiju” ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno tālejošas reformu programmas, lai panāktu makroekonomikas stabilitāti un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību un uzlabotu darba tirgus darbību.
(8) As part of comprehensive "exit strategies" for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reforms to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Fiskālā stimula atcelšana būtu jāīsteno un jākoordinē Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
(8) Visaptverošo ekonomikas krīzes „pārvarēšanas stratēģiju” ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno tālejošas strukturālu reformu programmas, lai panāktu makroekonomikas stabilitāti un publisko finanšu ilgtspējību, uzlabotu konkurētspēju, mazinātu makroekonomikas nelīdzsvarotību , stiprinātu sociālo kohēziju un uzlabotu ražīgumu un darba tirgus darbību.
(8) As part of comprehensive "exit strategies" for the economic crisis, Member States should carry out ambitious structural reforms to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, reduce macroeconomic imbalances , strengthen social cohesion and enhance productivity and labour market performance.
Fiskālā stimula pakāpeniska atcelšana būtu jāsāk nekavējoties pēc tam, kad ekonomikā atsākas ilgtspējīga atlabšana, tā jāīsteno un jākoordinē arī Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros.
The gradual withdrawal of the fiscal stimulus , to be commenced as soon as the economy is on the way to a sustainable recovery, should be implemented and coordinated inter alia within the framework of the Stability and Growth Pact.
(9) Stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros dalībvalstīm būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir „gudra izaugsme”, proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un inovāciju.
(9) Within the Europe 2020 strategy, Member States should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Reformām būtu jābūt vērstām uz izglītības kvalitātes uzlabošanu, tās pieejamības nodrošināšanu visiem un pētniecības, kā arī uzņēmumu snieguma stiprināšanu, lai veicinātu inovāciju un zināšanu nodošanu visā ES.
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, and strengthening research and business performance in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the EU.
Ar tām būtu jāveicina uzņēmējdarbība un jāpalīdz radošas idejas pārvērst inovatīvos produktos, pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas darbavietas , teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas.
They should encourage entrepreneurship and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Reformām būtu jābūt vērstām uz izglītības kvalitātes uzlabošanu starptautiskā salīdzinājumā , tās pieejamības nodrošināšanu visiem un pētniecības un uzņēmumu snieguma stiprināšanu, lai veicinātu inovāciju un zināšanu nodošanu visā ES.
Reforms should aim at improving the quality of education in international comparison , ensuring access for all, and strengthening research and business performance in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the EU.
Ar tām būtu aktīvi jāveicina uzņēmējdarbības gars ar tiesību aktu un resursu palīdzību un tādējādi jāpalīdz radošas idejas pārvērst inovatīvos produktos, pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas darba vietas , teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas.
They should actively encourage the entrepreneurial spirit through legislation and resources and thereby help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
(9a) Lai sekmētu ekonomikas izaugsmi, dalībvalstīm vajadzētu samazināt birokrātisko slogu, samazināt pārmērīgu regulējumu un augstus nodokļus un atteikties no protekcionisma politikas.
(9a) In order to boost economic growth Member States should reduce the bureaucratic burden, cut excessive regulation and high taxes and avoid protectionist policies.
(9b) Efektīva vienotā tirgus izveide ir būtisks elements, novērtējot ES vispārējo makroekonomisko sniegumu; tas ir īpaši svarīgi, lai monetārā savienība sniegtu ekonomiskus labumus, atjaunotos izaugsme un tiktu radītas jaunas darba iespējas.
(9b) Achieving an efficient single market is a key element for measuring the EU's overall macroeconomic performance; it is particularly crucial for the monetary union to deliver economic benefits, restore growth and create new job opportunities.
(10) Tāpat dalībvalstīm savās reformu programmās būtu jāpievēršas „ilgtspējīgai attīstībai”.
(10) Member States should also, through their reform programmes, aim at "sustainable growth".
Ilgtspējīga attīstība nozīmē, ka tiek veidota ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomika, kurā efektīvi tiek izlietoti resursi, izmaksas un ieguvumi tiek sadalīti taisnīgi, tiek izmantota Eiropas vadošā loma jaunu procesu un tehnoloģiju, tostarp zaļo tehnoloģiju izstrādes jomā.
Sustainable growth means building a resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe's leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Tāpat tām būtu jāuzlabo uzņēmējdarbības vide, jāstimulē „zaļo” darbavietu radīšana un jāmodernizē ražošanas bāze.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and modernise their industrial base.
Ilgtspējīga attīstība nozīmē, ka tiek veidota ilgtspējīga un konkurētspējīga ekonomika, kurā efektīvi tiek izlietoti resursi, izmaksas un ieguvumi tiek sadalīti taisnīgi, tiek izmantota Eiropas vadošā loma jaunu procesu un tehnoloģiju, tostarp videi draudzīgu tehnoloģiju izstrādes jomā.
Sustainable growth means building a resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe's leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Šīm tehnoloģijām vajadzētu pēc iespējas būt pieejamiem visiem uzņēmumiem, tai skaitā mikrouzņēmumiem un MVU, lai visās jomās varētu veikt ilgtspējību veicinošas pārmaiņas.
These technologies should, as far as possible, be made accessible to all companies, including micro-enterprises and SMEs, so that changes in order to enhance sustainability can be carried out across the board.
Tāpat tām būtu jāuzlabo uzņēmējdarbības vide, jāstimulē videi draudzīgu darba vietu radīšana un jāmodernizē ražošanas bāze.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and modernise their industrial base.
Finanšu krīze nedrīkstētu traucēt vai aizkavēt šo būtisko pāreju uz videi draudzīgu un ilgtspējīgu ekonomiku.
The financial crisis should not obstruct or delay this crucial transformation to a green and sustainable economy.
(11) Dalībvalstu reformu programmām jābūt vērstām arī uz „integrējošu izaugsmi”.
(11) Member States " reform programmes should also aim at "inclusive growth".
Integrējoša izaugsme nozīmē to, ka tiek veidota vienota sabiedrība, kurā cilvēki spēj paredzēt izmaiņas un tās pārvaldīt, tādējādi aktīvi piedaloties sabiedrībā un ekonomikā.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, thus to actively participate in society and economy.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā būtu jābūt darba tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai, izmantojot ieguldījumus sekmīgā darba maiņā, attiecīgo prasmju attīstīšanu, darba kvalitātes paaugstināšanu un cīņu pret sadrumstalotību, strukturālo bezdarbu un pasivitāti, nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States" reform programmes.
(11) Dalībvalstu reformu programmām jābūt vērstām arī uz „integrējošu izaugsmi”.
(11) Member States ' reform programmes should also aim at "inclusive growth".
Integrējoša izaugsme nozīmē to, ka tiek veidota vienota sabiedrība, kurā cilvēki spēj paredzēt un pārvaldīt izmaiņas , jo īpaši tās, kas saistītas ar jaunajām tehnoloģijām, automatizāciju un datoru revolūciju , tādējādi aktīvi piedaloties sabiedrībā un ekonomikā.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change , particularly that brought about by new technologies , automation and computer revolution, and thus to actively participate in society and economy.
Tādēļ dalībvalstu reformu programmu pamatā būtu jābūt elastīgu darba tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai, izmantojot ieguldījumus sekmīgā darba maiņā, attiecīgo prasmju attīstīšanu, darba kvalitātes paaugstināšanu un cīņu pret sadrumstalotību, strukturālo bezdarbu un pasivitāti, nodrošinot adekvātu, ilgtspējīgu sociālo aizsardzību un aktīvu iekļaušanu, lai mazinātu nabadzību.
Ensuring effective functioning of flexible labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty should therefore be at the heart of Member States" reform programmes.
(11a) Ņemot vērā „integrējošas izaugsmes” mērķi, dalībvalstīm pēc Komisijas ierosmes būtu jāizveido tiesiskais regulējums jauniem nodarbinātības veidiem, ar kuru tiktu nodrošinātas vienlīdzīgas tiesības attiecīgajiem darba ņēmējiem, veicināta tāda nodarbinātība, kas kavē turpmāku darba tirgus sadrumstalošanu un nodrošina kā darba ņēmēju individuālo un kolektīvo tiesību visaptverošu aizsardzību, tā arī darba ņēmēju nepieciešamo sociālo aizsardzību.
(11a) In light of the objective of 'inclusive growth', Member States should, at the initiative of the Commission, establish a legislative framework for the new forms of employment which places the employees concerned on an equal footing and facilitates employment which does not promote further fragmentation of the labour market and which guarantees comprehensive protection of the individual and collective rights of employees and affords them the requisite social protection.
(12) ES un dalībvalstu strukturālās reformas var efektīvi dot ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā, ja ar tām stiprina ES konkurētspēju pasaules ekonomikā, paver jaunas iespējas Eiropas eksportētājiem un rada konkurētspējīgu piekļuvi būtiskam importam.
(12) The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
(12) ES un dalībvalstu strukturālās reformas var efektīvi dot ieguldījumu kvalitatīvā izaugsmē un noturīgā nodarbinātībā, ja ar tām adekvāti risina ilgstošo ekonomikas un finanšu krīzi un tādējādi stiprina ES konkurētspēju pasaules ekonomikā, paver jaunas iespējas Eiropas eksportētājiem un rada konkurētspējīgu piekļuvi būtiskam importam.
(12) The EU's and Member States' structural reforms can effectively contribute to qualitative growth and sustainable jobs if they respond appropriately to the continuing economic and financial crisis and thus enhance the EU's competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe's exporters and provide competitive access to vital imports.
Tādēļ reformās būtu jāņem vērā to ārējās konkurētspējas aspekti, lai veicinātu Eiropas Savienības izaugsmi un dalību atvērtos un godīgos tirgos visā pasaulē.
Reforms should therefore take into account their external competitiveness implications to foster growth in the European Union and participation in open and fair markets worldwide.
(12a) Strukturālo reformu izstrādes un īstenošanas procesā dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātā izaugsme būtu saistīta ar nodarbinātības pieaugumu un ievērojama darba vietu daudzuma radīšanu reālajā ekonomikā.
(12a) During the process of elaborating and carrying out structural reforms, Members States should have a particular focus on making sure that employment-intensive growth is promoted and that it is accompanied by substantial job creation in the real economy.
(13) Stratēģija Eiropa 2020 jāstiprina ar integrētu politikas kopumu, kuru dalībvalstīm būtu jāīsteno pilnībā un vienotā tempā, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu papildu ietekmi.
(13) The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of policies, which Member States should implement fully and at the same pace, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms.