natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. tā kā pēc Lisabonas līguma pieņemšanas Eiropas Savienībai ir paplašināta kompetence jomās, kas saistītas ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tostarp attiecībā uz krimināltiesību procesuālajām un materiālajām normām, kā arī attiecībā uz policijas iestāžu sadarbību,
O. whereas the European Union, with the Lisbon Treaty, has a broader competence in the area of judicial cooperation in criminal matters, including on criminal procedural law and substantive criminal law, as well as in the area of police cooperation,
P. tā kā no vardarbības, kuras pamatā ir dzimuma faktors, cietušo sieviešu skaits ir satraucoši liels;
P. having regard to the alarming number of women who are victims of gender violence,
Q. tā kā slikta izturēšanās pret mātēm un sievietēm grūtniecības laikā ir vēl viens no vardarbības vai ļaunprātīgas izturēšanās veidiem, no kura cieš sievietes, turklāt galvenokārt tas notiek ģimenē vai pāra attiecībās, kā arī sabiedrībā un profesionālajā vidē, izpaužoties kā atlaišana vai labprātīga aiziešana no darba un tādējādi radot diskriminējošas situācijas un depresiju;
Q. whereas the harassment of mothers and pregnant women is another form of violence or abuse suffered by women, which takes place primarily within the family or couple and in the social and professional spheres, leading to them either being dismissed from or voluntarily leaving their jobs and to situations of discrimination and depression,
R. tā kā Komisijas 2010.–2015. gada stratēģijā sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai ir uzsvērts, ka ar dzimumu saistīta vardarbība ir viena no svarīgākajām problēmām, kas jārisina, lai panāktu patiesu dzimumu līdztiesību;
R. whereas the Commission stressed in its strategy for gender equality 2010-2015 that gender-based violence was one of the key problems to be addressed in order to achieve genuine gender equality,
S. tā kā Komisija savulaik paziņoja, ka 2011. gadā tā iesniegs priekšlikumu stratēģijai pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai, taču Komisijas darba programmā 2011. gadam šī stratēģija nav skaidri pieminēta,
S. whereas the Commission announced that it would submit a proposal in 2011 for a strategy to combat violence against women, but no explicit reference to this strategy was made in the Commission Work Programme for 2011,
- pieņemt attiecīgu krimināltiesisku instrumentu, proti, direktīvu ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai;
- a criminal-law instrument in the form of a directive against gender-based violence,
- īstenot pasākumus pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai, pievēršoties šādiem aspektiem — politika, novēršana, aizsardzība, saukšana pie kriminālatbildības, aprūpe, partnerattiecības (tā sauktais sešu „P” princips pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā);
- measures to address the ‘six-P’ framework on violence against women (policy, prevention, protection, prosecution, provision, and partnership),
- prasīt, lai dalībvalstis nodrošina, ka noziedznieki saņem nodarījuma smagumam atbilstošu sodu;
- demands on Member States to ensure that perpetrators are punished in accordance with the gravity of the crime,
- prasīt, lai dalībvalstis nodrošina, ka amatpersonas, kuras varētu saskarties ar pret sievietēm vērstas vardarbības gadījumiem, tostarp tiesībsargājošo iestāžu, sociālās labklājības, bērnu aprūpes un veselības aprūpes dienestu un ārkārtas palīdzības centru darbinieki, saņem apmācību par šādas vardarbības atklāšanu un konstatēšanu, kā arī par to, kā pienācīgi rīkoties šādos gadījumos, īpaši pievēršoties cietušo personu tiesībām un vajadzībām;
- demands on Member States to ensure training for officials likely to come into contact with cases of violence against women – including law enforcement, social welfare, child welfare, healthcare and emergency centre staff – in order to detect, identify and properly deal with such cases, with a special focus on the needs and rights of victims,
- prasīt dalībvalstīm darīt visu iespējamo, reģistrējot un izmeklējot visus noziegumu veidus, kuros pieļauta ar dzimumu saistīta vardarbība, lai uzsāktu valsts apsūdzības procesu;
- requirements for Member States to demonstrate due diligence and to record and investigate all forms of gender-based violence crimes in order to initiate public prosecution,
- izstrādāt īpašu izmeklēšanas kārtību, ko policija un veselības aprūpes nozares speciālisti izmantotu, lai iegūtu pierādījumus ar dzimumu saistītai vardarbībai;
- plans to develop specific investigative routines for police and health sector professionals in order to secure evidence of gender-based violence,
- izveidot sadarbību ar augstākās izglītības iestādēm, lai attiecīgo nozaru speciālistiem, īpaši tiesnešiem, kriminālpolicijas amatpersonām, veselības aprūpes un izglītības nozares speciālistiem un cietušo personu atbalsta dienestu darbiniekiem, piedāvātu izglītības programmas par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu;
- the creation of partnerships with higher education institutions with a view to providing training courses on gender-based violence for professionals in the relevant fields, especially judges, criminal police officials, health and education professionals and victim support staff,
- nākt klajā ar politikas priekšlikumiem par palīdzību cietušajām personām, kuros tiktu ņemtas vērā dažādu upuru grupu, piemēram, mazākumtautību sieviešu īpašās vajadzības, paredzot ne vien drošības garantēšanu un fiziskās un psiholoģiskās veselības atgūšanu, bet arī palīdzību šīm personām atjaunot savu dzīvi, un paredzēt pasākumus, ar ko rosināt informācijas un paraugprakses apmaiņu par to, kā strādāt ar sievietēm, kuras pārcietušas vardarbību;
- policy proposals to help victims rebuild their lives, addressing the specific needs of different groups of victims such as minority women, in addition to ensuring their safety and re-establishing their physical and psychological health, and measures encouraging the exchange of information and best practices on dealing with survivors of violence against women,
- integrēt slimnīcu neatliekamās palīdzības dienestos un primārās aprūpes tīklā īpašus identifikācijas un diagnosticēšanas mehānismus, lai nostiprinātu efektīvāku pieeju cietušajām personām un optimizētu upuru uzraudzības sistēmu;
- the integration of specific identification and diagnosis mechanisms within hospital emergency services and the primary care network, with a view to consolidating a more efficient access and monitoring system for the victims concerned,
- prasīt dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgām NVO nodrošināt patvēruma centrus upuriem, kuri cietuši no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu;
- demands on Member States to provide shelters for victims of gender-based violence in cooperation with relevant NGOs,
- noteikt minimālās prasības attiecībā uz to, kāds būtu nepieciešamais atbalsta struktūru skaits uz 10 000 iedzīvotājiem, kurās ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušās personas varētu saņemt palīdzību un kuras būtu veidotas kā centri ar attiecīgajā jomā zinošiem speciālistiem;
- minimum requirements as to the number of victim support structures per 10 000 inhabitants for victims of gender-based violence in the form of centres with specific expertise to help victims,
- izstrādāt Eiropas hartu, kurā būtu noteikts vardarbībā cietušām sievietēm sniedzamo atbalsta pakalpojumu minimums, tostarp tiesības uz juridisko palīdzību, patvēruma centru izveide, lai apmierinātu upuru vajadzības pēc aizsardzības un pagaidu izmitināšanas, steidzama psiholoģiskā palīdzība, ko bez maksas sniegtu attiecīgi speciālisti, paredzot, ka šie pakalpojumi ir decentralizēti un visiem pieejami, un finansiāla atbalsta pasākumi, kas veicinātu upuru neatkarību un atvieglotu viņu atgriešanos normālā dzīvē un darba vidē;
- the establishment of a European charter setting out a minimum level of assistance services to be offered to victims of violence against women, including: the right to legal aid; the creation of shelters to meet victims' needs for protection and temporary accommodation; urgent psychological aid services to be provided free of charge by specialists on a decentralised and accessible basis; and financial aid arrangements aimed at promoting victims' independence and facilitating their return to normal life and the world of work,
- pieņemt minimālos standartus, lai nodrošinātu, ka cietušās personas neatkarīgi no savas lomas kriminālprocesā saņem profesionālu atbalstu, proti, praktizējoša jurista padomu;
- minimum standards to ensure that victims have professional support in the form of advice from a legal practitioner irrespective of their role in the criminal proceedings,
- paredzēt mehānismus, kā veicināt bezmaksas juridiskās palīdzības pieejamību, lai ļautu cietušajām personām aizstāvēt savas tiesības visā Eiropas Savienībā;
- mechanisms to facilitate access to free legal aid enabling victims to assert their rights throughout the Union,
- ieplānot metodisko norādījumu izstrādi un sākt apkopot jaunus datus, lai iegūtu salīdzināmu statistiku par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, tostarp par sieviešu dzimumorgānu kropļošanas gadījumiem, un tādējādi apzinātu problēmas mērogu un rastu pamatu izmaiņām šīs problēmas novēršanas pasākumos;
- plans to develop methodological guidelines and undertake new data collection efforts to obtain comparable statistical data on gender-based violence, including female genital mutilation, in order to identify the extent of the problem and to provide a basis for a change in action towards the problem,
- turpmāko piecu gadu laikā pasludināt Eiropas gadu pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanai, lai Eiropas iedzīvotāju vidū uzlabotu izpratni par šo problēmu;
- the establishment, in the next five years, of a European Year Against Violence Against Women with the aim of raising awareness among European citizens,
- prasīt, lai Komisija un dalībvalstis veic atbilstošus profilaktiskus pasākumus, tostarp izpratnes veicināšanas kampaņas, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar nevalstiskajām organizācijām;
- demands on the Commission and Member States to take appropriate measures on prevention, including awareness-raising campaigns, where relevant in cooperation with NGOs,
- īstenot pasākumus darba koplīgumos un veikt labāku koordināciju starp darba devējiem, arodbiedrībām un uzņēmumiem, kā arī to attiecīgajām vadības struktūrām, lai sniegtu upuriem nepieciešamo informāciju par viņu kā darba ņēmēju tiesībām;
- the implementation of measures in wage agreements and greater coordination between employers, trade unions and enterprises, as well as between their respective management bodies, in order to furnish victims with relevant information on their employment rights,
- palielināt tiesu skaitu, kuras izskata lietas par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; prokuroriem un advokātiem nodrošināt vairāk resursu un mācību materiālu par šāda veida vardarbību, kā arī veikt uzlabojumus tiesībaizsardzības iestāžu specializētajās struktūrvienībās, palielinot tajās darbinieku skaitu, uzlabojot apmācību un nodrošinot labāku aprīkojumu;
- an increased number of courts specifically handling gender-based violence; more resources and training materials on gender-based violence for judges, public prosecutors and lawyers; and improvements to the specialist units in law enforcement bodies, by increasing their staff numbers and improving their training and equipment;
7. uzsver, ka migrantes (tostarp nelegālās migrantes) un patvēruma meklētājas ir divas sieviešu apakškategorijas, kuras ir īpaši neaizsargātas pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu;
Highlights that migrant women, including undocumented migrant women, and women asylum-seekers form two subcategories of women that are particularly vulnerable to gender-based violence;
12. aicina Komisiju turpināt centienus apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību, izmantojot Kopienas programmas, īpaši programmu „Daphne” , kas jau ir sekmīgi palīdzējusi cīnīties ar vardarbību pret sievietēm;
Calls on the Commission to continue its efforts to combat gender-based violence through Community programmes, especially the Daphne programme that has already been successful in combating violence against women;
16. aicina ES Pamattiesību aģentūru un Dzimumu līdztiesības institūtu veikt pētījumus par vardarbības izplatību pusaudžu attiecībās un par šīs parādības ietekmi uz viņu labklājību;
Calls on the EU Fundamental Rights Agency and the Gender Institute to carry out research which looks at the pervasiveness of violence in teenage relationships and the impact this has on their welfare;
28. aicina ES un dalībvalstis izveidot tiesisko regulējumu, kas imigrantēm garantētu tiesības saņemt pašām savu pasi un uzturēšanās atļauju, kā arī paredzētu iespēju saukt pie kriminālatbildības personas, kuras šos dokumentus atņem;
Calls on the EU and its Member States to establish a legal framework that gives immigrant women the right to hold their own passport and residence permit and makes it possible to hold a person criminally responsible for taking these documents away;
Vardarbība pret sievietēm ir problēma gan Eiropā, gan starptautiskā mērogā.
Violence against women is an international as well as a European problem
Eiropā vismaz 20 % sieviešu ir cietušas no vardarbības tuvinieku vidū; vardarbība ir viens no izplatītākajiem sieviešu nāves cēloņiem.
At least 20% of women in Europe have experienced violence in close relationships; it is one of the most common causes of death among women. .
Neraugoties uz to, ka diskusijas par šo jautājumu norisinājušās jau vairākus gadu desmitus, starptautiskajai sabiedrībai joprojām nav izdevies izskaust šo ārkārtīgi destruktīvo noziedzības veidu.
Despite the fact that violence against women has been a topic of debate over several decades, the international community has not managed to put an end to this extremely destructive form of criminality.
Satrauc tas, ka mēs vēl joprojām nespējam sievietes aizsargāt pret vardarbību.
It is distressing to see how we still fail to protect women against violence.
Šī problēma ir sarežģīta, jo tā ir saistīta ne vien ar konkrēto noziedzības upuru aizsardzību, bet arī ar nozīmīgu, visai sabiedrībai svarīgu aspektu, piemēram, brīvības un demokrātijas, aizsardzību.
It is a complex problem which involves protecting the integrity of individual victims of crime but also protecting important common social interests, such as freedom and democracy.
Tādēļ Eiropas Savienībai ir jāuzņemas atbildība un jāievieš tiesību akti, kas nepieciešami, lai izskaustu vardarbību.
The European Union must therefore shoulder its responsibility and introduce the legislation required to put an end to the violence.
Šajā stratēģiskajā ziņojumā referente ir apkopojusi virkni pasākumu, kas ir absolūti nepieciešami, lai sievietēm Eiropā garantētu piedienīgu dzīvi.
Your rapporteur has compiled a number of measures in this strategic report which are absolutely necessary in order to guarantee women in Europe a decent life.
Eiropas Parlaments jau ir pieņēmis vienu rezolūciju attiecībā uz vardarbību pret sievietēm.
The European Parliament has previously adopted a resolution on violence against women
P7_TA(2009)0098 , Vardarbības pret sievietēm izskaušana.
P7_TA (2009) 0098, Elimination of violence against women. .
Šajā Parlamenta rezolūcijā ir uzsvērta nepieciešamība pēc visaptveroša tiesību akta, ar kuru apkarot jebkura veida vardarbību pret sievietēm.
In this context, Parliament pointed out the need for a comprehensive legal act to combat all forms of violence against women.
Parlaments ir uzsvēris arī to, ka uz dzimuma faktoru balstītu vardarbību ir iespējams izskaust.
Parliament also stressed that it is possible to eliminate gender-based violence.
Lai to panāktu, ir vajadzīgi ilgstoši centieni vairākās atšķirīgās jomās.
This also requires long-term efforts within numerous different areas.
Ir vajadzīgi daudzi un dažādi politiska, sociāla un juridiska rakstura pasākumi.
There is a need for many different types of measures of a political, social and legal nature.
Komisija principā ir pieņēmusi dažus nozīmīgus lēmumus šā mērķa labad — īpaši jāatzīmē tās pieņemtais jaunais rīcības plāns dzimumu līdztiesības nodrošināšanai (2010–2015), kurā ir uzsvērts, ka vardarbība, kuras pamatā ir dzimuma faktors, ir viena no galvenajām problēmām, kas jārisina, lai panāktu patiesu dzimumu līdztiesību.
The Commission has taken some important decisions in principle towards this end, particularly drawing up the new action plan for gender equality (2010-2015), which stresses that gender-based violence is one of the key problems to be addressed in order to achieve genuine gender equality
COM(2010)491, Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015. gadam, 4. sadaļa.
COM(2010) Strategy for equality 2010–2015, 4. .
Komisija arī ir darījusi zināmu, ka 2011. gadā tā iesniegs priekšlikumu stratēģiskam plānam uz dzimuma faktoru balstītas vardarbības apkarošanai.
The Commission has also announced that it will submit a proposal in 2011 for a strategic plan to combat gender-based violence.
Šis Eiropas Parlamenta ziņojums ir izstrādāts kā patstāvīgs ziņojums.
This report is an own-initiative report of the European Parliament.
Vardarbība, kuras pamatā ir dzimuma faktors, ir pamatbrīvību un pamattiesību pārkāpums, piemēram, šādi tiek pārkāptas tiesības uz drošību un cilvēka cieņu.
Gender-based violence is a violation of fundamental freedoms and rights, such as the right to security and human dignity.
Tādēļ šai problēmai ir pievērsta starptautiska uzmanība.
The problem has therefore received international attention.
ANO Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē, kas 1995. gadā notika Pekinā, tika pieņemta rīcības platforma, kura vērsa uzmanību uz vardarbību pret sievietēm.
The United Nations Fourth World Conference on Women held in Beijing in 1995 adopted a platform for action which drew attention to violence against women
Apvienoto Nāciju Organizācijas Ceturtā pasaules sieviešu konference — Pekina, 1995.
The United Nations Fourth World Conference on Women, Beijing 1995. .
Šajā dokumentā tika norādīts, ka pret sievietēm vērstas vardarbības novēršana un apkarošana ir nozīmīgs starptautiskās sabiedrības stratēģiskais mērķis.
The document states that it is an important strategic objective for the international community to prevent and eliminate violence against women.
Dokumentā iekļautas valstu valdībām adresētas skaidras prasības ieviest un īstenot tiesību aktus, kas nepieciešami vardarbības apkarošanai.
The document makes clear demands on the governments of the various States to introduce and enforce the legislation required to combat violence.
ANO rīcības platformu ir parakstījušas visas Eiropas Savienības dalībvalstis.
All Member States of the European Union have signed the UN platform for action.
Pekinā izstrādāto rīcības platformu Ģenerālā asambleja kopš tā laika ir apstiprinājusi vairākos pārskatos
The platform for action drawn up in Beijing has since been confirmed by the General Assembly through several reviews
ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome ( ECOSOC ) savā 2013. gada sanāksmē kā īpaši svarīgu jautājumu izskatīs pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības izskaušanu.
The United Nations Economic and Social Council, ECOSOC, will give particular priority to the elimination of violence against women and girls at its meeting in 2013
ANO ECOSOC Rezolūcija Nr. 2009/15.
UN ECOSOC Resolution 2009/15. .
Viens no svarīgākajiem sieviešu tiesību aizsardzībai veltītajiem ANO dokumentiem ir Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ).
The CEDAW (Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women) is one of the UN’s most important documents on women’s rights.
Šī konvencija nosaka, ka dalībvalstīm dažādās jomās jāievieš sieviešu brīvību un tiesību garantijas.
The Convention requires the Member States to introduce guarantees for women’s freedoms and rights in a number of different areas.
Dažas no minētajām jomām attiecas arī uz problēmu loku, kas saistīts ar vardarbību pret sievieti, piemēram, sievietes tiesības pašai izraudzīties dzīvesbiedru
Some of these areas are also relevant to the problem of violence against women, for example the right to choose one’s life partner oneself
Ir svarīgi pastāvēt uz to, ka arī Eiropas Savienībai ir jāparaksta šī konvencija.
It is important to insist that the EU should also sign the CEDAW.
Saskaņā ar principu, kas paredz, ka valstij ir jādara viss, kar ir tās spēkos, lai aizkavētu vai novērstu iespējamu noziegumu ( duty of due diligence ), no valstīm tiek prasīts iejaukties pat tādos gadījumos, kad kāda persona pielieto vardarbību pret citu personu.
In accordance with the principle of ‘the duty of due diligence’, States are now required to intervene even where individuals subject other fellow human beings to abuse.
Šī prasība attiecas gan uz iespējamā nozieguma novēršanu, gan attiecīgu iejaukšanos, ja kādam ir nodarīta netaisnība.
This obligation applies both to preventing crime and intervening when injustice has taken place.
Šis princips ir uzsvērts Eiropas Cilvēktiesību tiesas lietā „ Opuz pret Turciju”, kur Tiesas sniegtais pamatojums liecina, ka vardarbību pret sievieti tā uzskata par diskriminācijas paveidu, kas ir pretrunā Eiropas Cilvēktiesību konvencijai.
The principle has been stressed by the European Court of Human Rights in the Opuz v. Turkey case, in which the Court, in its justification, shows that it regards violence against women as a form of discrimination which is contrary to the European Convention on Human Rights
Lieta „ Opuz pret Turciju” (2009).
Case of Opuz v. Turkey (2009). .
Svarīgi ir arī citi starptautiska mēroga juridiskie instrumenti
Other international legal instruments are also relevant
Aizvadītajos gados Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir nepārprotami lēmusi, ka no valstīm var prasīt, lai to likumdošana efektīvi aizsargātu personu tiesības uz pašnoteikšanos seksuāla rakstura jautājumos.
In recent years, the European Court of Human Rights has clearly ruled that individual countries’ legislation can be required effectively to protect individuals’ right of self‑determination in sexual matters.
Tiesa ir uzsvērusi, ka jebkura seksuāla darbība, kas ar personu veikta bez šīs personas piekrišanas, ir kriminālsodāma rīcība
The Court has stressed that all sexual acts perpetrated against someone without that person’s consent must be subject to legislation
Arī Eiropas Padome ir uzsākusi virkni svarīgu iniciatīvu, lai aizsargātu sievietes pret vardarbību.
The Council of Europe has also taken numerous important initiatives towards protecting women against violence.
Pašreiz tā izstrādā jaunu konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu
It is currently at work on a new convention on preventing and combating violence against women and domestic violence
Dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem.
Gender equality is a fundamental EU principle.
Cilvēktiesību ievērošana ir viena no ES līgumā noteiktajām pamatvērtībām, un ES Pamattiesību hartā ir noteikts, ka Eiropas sabiedrībā ir jānodrošina sieviešu un vīriešu līdztiesība.
Respect for human rights is a key value in the EU Treaty, and the EU Charter of Fundamental Rights states that European society should be characterised by equality between women and men
LES 2. pants; Eiropas Savienības Pamattiesību harta, 23. pants — vīriešu un sieviešu līdztiesība.
TEU Article 2; European Union Charter on Fundamental Rights, Article 23 on equality between men and women. .
Lisabonas līgums Eiropas Savienībai ir pavēris iespēju ieviest kopīgus noteikumus krimināltiesību jomā.
The Lisbon Treaty has provided scope for the EU to introduce common provisions in the field of criminal law.
Eiropas Savienības kompetencē jau pirms tam bija dalībvalstu krimināltiesisko normatīvo aktu tuvināšana jomās, uz kurām attiecas saskaņošanas mērķis
The Union was previously already competent to approximate Member States’ criminal legislation in areas covered by the objective of harmonisation
LES 83. panta 2. punkts; Tiesa (2005), lieta C‑176/03, Komisija pret Padomi, ECR I‑7879. .
TFEU, Article 83(2); Court of Justice (2005) Case C-176/03, Commission v. Council, ECR I - 7879. .