natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šī tēze šķiet ļoti pamatota, it īpaši, ja domēnu nosaukumu sistēmu uzskata par „kopēju labumu”, kas ir starptautiskajās tiesībās ļoti labi pazīstams jēdziens: resurss, uz kuru neattiecas nacionālā suverenitāte un kuru izmanto starptautiskā sabiedrība, pamatojoties uz tās īpašo interesi par to.
This proposal is solidly founded, especially when starting from the viewpoint that the ‘domain name system’ is ‘public property’ – a well known concept in international law meaning a resource that is not subject to national sovereignty and is used by the international community that has an exceptional degree of interest in it.
Ženēvas un Tunisijas augstākā līmeņa sanāksmēs „Pasaules samits par informācijas sabiedrību” ( WSIS , 2003 un 2005) tika uzsvērta vajadzība pēc starptautiskas organizācijas domēnu pārvaldības jomā, kas būtu neitrālāka par ICANN , turklāt tika minēta arī ICANN pilnīgas privatizācijas iespēja.
At the Geneva and Tunis World Summits on The Information Society (WSIS, 2003 and 2005) the need to find an international organisation to manage domains that is more neutral than ICANN was stressed while the idea of privatising ICANN completely was also raised.
WSIS kontekstā tika nolemts izveidot darba grupu (Darba grupu interneta pārvaldībai).
It was decided to set up a WSIS working group, the Working Group on internet governance.
Tā galīgajā ziņojumā, iesniedzot četrus priekšlikumus, uzsvēra, ka varas piešķiršana kibertelpā vienai valstij ir neadekvāts risinājums.
In its final report setting out four proposals, the Working Group stressed that granting just one State a position of power in cyberspace would not be a suitable solution.
Tomēr, izņemot šos paziņojumus, nav panākta saskaņota valstu vienošanās par pašreizējās sistēmas nomaiņu.
Beyond those declarations, governments have not reached any consensual agreement on replacing the existing system.
Lai turpinātu tās apspriešanu, WSIS ietvaros tika izveidots Interneta pārvaldības forums, kas izrādījās brīnišķīgs diskusiju un debašu centrs.
Deliberations have continued in the ‘Internet Governance Forum’ set up by WISS and this forum has proved to be a fantastic centre for discussion and debate.
Foruma pēdējā sanāksmē, kas notika Ēģiptes pilsētā Šarmelšeihā, vienojās par nepieciešamību pagarināt foruma mandātu un tāpat kā iepriekšējās sanāksmēs uzstāja, ka ir nepieciešams rast risinājumu pašreizējam Amerikas Savienoto Valstu pārsvaram ICANN vadībā.
During its last meeting, held in Sharm el-Sheikh in Egypt, it was decided that the forum’s mandate should be extended and, as in previous meetings, the need to find a solution to the present US dominance in ICANN’s management was once more stressed.
No tā izriet, ka, ņemot vērā pašreizējo starptautiskās sabiedrības nostāju attiecībā uz ICANN , būtu vēlams saglabāt šo ASV organizāciju — kā to arī ierosina Komisija —, jo īpaši tāpēc, ka tās pastāvēšanas laikā organizācija savas funkcijas ir pildījusi efektīvi un veiksmīgi.
In view of the above and current positions within the international community on ICANN, it follows that it would be prudent to keep the American organisation – as the Commission advocates – especially since it has performed its duties effectively and satisfactorily over the years it has been in existence.
Tomēr ir acīmredzams, ka ICANN nepieciešamas reformas un attiecīgi uzlabojumi.
However, it is clear that some reforms and corrections to relevance are needed at ICANN.
Ja uzskatām, ka kibertelpa ir vide, kuru raksturo brīvība, inovācijas, elastīgums un piemērošanās spēja, nedrīkstam pieļaut, ka tās organizācijas centrālā figūra ICANN ir strikta un mazkustīga.
Because, if we hold to it that cyberspace is an area of freedom, innovation, flexibility and adaptability, we cannot at the same time expect its central organisational body, ICANN, to be rigid and inflexible.
Ja interneta pasaule ir dinamiska, šim dinamiskumam ir jābūt attiecināmam arī uz ICANN .
If the world of the internet is dynamic, this dynamism must also apply to ICANN.
Tāpēc, lai ICAAN varētu turpināt vadīt interneta pārvaldību, ir nepieciešama reforma.
Therefore reform is needed if ICANN is to continue steering internet governance.
Reforma saskaņā ar Eiropas Savienības institūciju pirms vairākiem gadiem ieteikto pozīciju nodrošinātu lemtspējīgu un ietekmīgu klātbūtni visās starptautiskās sabiedrības struktūrās.
Reform along the lines suggested by the EU institutions for many years now would ensure that the international community as a whole is influential in decision-making and its structure.
Tādā veidā varētu panākt starptautiskās sadarbības stiprināšanu un pasaules pārvaldības aspekta leģitimitāti, kas ir īpaši svarīgi cilvēcei kopumā.
International cooperation and legitimacy would thus be strengthened in one sphere of government in the world that is particularly relevant for humanity as a whole.
Ja pašreizējā pārvaldības sistēma neattīstīsies, radīsies vairākas ar interneta pārvaldību saistītas problēmas, tajā skaitā globālā tīkla fragmentācijas risks, veidojoties atsevišķu valstu tīkliem, kā tas jau redzams Ķīnā un Irānā.
There are many challenges in internet governance, one of which is the risk of the global network fragmenting – producing national networks, a danger already posed by China and Iran – if the current system of management does not develop and change.
Šajā sakarā Eiropas Parlamenta referents ierosina pievērst uzmanību šādiem aspektiem.
The rapporteur therefore suggests that Parliament should emphasise the following:
Internets ir pasaules sabiedriskais labums, kura vienpusēja pārvaldība un kontrole, ko veic viena valdība, izraisa pamatotu kritiku.
The internet is ‘global public property’; the unilateral management and control of this public property by one Government gives rise to widespread and well founded criticism.
Eiropas Savienībai ir jāattīsta jauna stratēģija, kura atspoguļotu saskaņotu redzējumu par interneta pārvaldības pamataspektiem un kuru būtu iespējams stingri aizstāvēt starptautiskos forumos un divpusējās attiecībās ar ASV.
The European Union must develop a strategy that reflects a consensus view on fundamental aspects of internet governance and can be firmly defended in international forums and in its bilateral relations with the USA.
Sniegt atbalstu Eiropas Komisijas labvēlīgai nostājai attiecībā uz pašreizējo pārvaldības modeli, kas pamatojas uz privātā sektora vadošo lomu.
Support for the Commission’s position in favour of the current management model based on private-sector leadership.
Šis atbalsts būtu sniedzams ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā kritika par atsevišķiem ICANN darbības un organizācijas aspektiem.
This support must be conditional upon action being taken to remedy criticisms regarding certain aspects of how ICANN is composed and functions.
Attiecībā uz ICANN :
In respect of ICANN:
a) kontrole un atbildība: 2009. gada novembrī pieņemtais Labas gribas apstiprinājums starp ICANN un ASV valdību ir svarīgs solis divu ES pamatprincipu ievērošanas virzienā, proti, sabiedrības interešu atzīšana un internacionalizācija interneta jomā.
(a) control and accountability: the adoption of the ‘Affirmation of Commitments’ between ICANN and the US Government in November 2009 represents a step forward towards two fundamental principles for the EU: internationalisation and recognition of the internet’s ‘public interest’.
Ar šo jauno vienošanos nosaka kontroles mehānismu tādās būtiskās tīkla pārvaldības jomās kā pārredzamība un atbildība, tīkla stabilitāte un drošība, kompetence un lietotāju aizsardzība.
The new agreement introduces ‘review panels’ to act as a control mechanism over fundamental aspects of managing the network, such as transparency and accountability, network stability and security, competition and consumer protection.
Lai gan šī vienošanās ir vērienīga un daudzsološa, tomēr ir jāņem vērā veids, kādā tā tiks īstenota.
Although the agreement is ambitious and promising, it remains nonetheless to be seen how it is implemented.
Eiropas Savienības iestādēm ir aktīvi jāpiedalās jaunā līguma īstenošanā un attīstībā, uzraugot, lai tiktu ievērota revīzijas grupu sastāva ģeogrāfiskā daudzveidība un šo grupu locekļu neatkarība, tādējādi novēršot jebkāda veida interešu konfliktus.
The EU institutions must play an active part in implementing and developing the new contract, monitoring the composition of the review panels to ensure that their members are independent and from different parts of the world and that there are no conflicts of interest of any kind.
Šis ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu šīs jaunās organizācijas likumību, objektivitāti un neatkarību no starptautiskās sabiedrības.
This is fundamental if the new body is to be seen as legitimate, independent and objective in the eyes of the international community.
Turklāt ir jāatrisina jautājums par Eiropas piedalīšanos revīzijas grupā, atbalstot Eiropas Komisijas vienotu pārstāvību.
The EU’s place on the review panel, preferably one seat for the Commission, must also be decided on.
Tādā pašā veidā būtu jāpanāk pietiekama Valdības padomdevējas komitejas ( GAC ) pārstāvība šajās grupās.
Likewise, the Governmental Advisory Committee (GAC) must also have a sufficient number of places on the panels.
ICANN valdei ir jāpiemēro revīzijas grupas izstrādātie ieteikumi, un gadījumos, kad tas netiek veikts, jāsniedz paskaidrojumi par nepiemērošanas iemesliem.
As for the recommendations made by the review panel, these must be implemented by ICANN’s Board of Directors and in the event that it does not do so, the Board must give its reasons.
Šiem gadījumiem būtu jāparedz pārsūdzības mehānisms, piemēram, starptautiskā šķīrējtiesa.
Provision needs to be made for an appeal mechanism, which could well be international arbitration, for these cases.
b) Attiecībā uz demokrātisku dalību ICANN darbībās jānodrošina visu esošo interešu pārstāvība interneta vidē (valdības, asociācijas, uzņēmumi, lietotāji, utt).
(b) Democratic participation in ICANN’s activities: all interested parties in the internet world (governments, associations, businesses, users, etc.) must be represented in ICANN.
Īpaša uzmanība jāvelta Valdības padomdevējai komitejai, jo tā ir līdzeklis, ar ko valdības var kontrolēt ICANN iekšējo noteikumu pieņemšanu.
The GAC is particularly important here as it is through the GAC that governments can ‘control’ the adoption of ICANN’s internal rules.
Tāpēc ir jālemj par šīs komitejas sastāvu, tomēr tas ir pretrunīgs jautājums, jo nedemokrātisko valstu, kā arī tādu valstu, kuru vērtības stipri atšķiras no Eiropas vērtībām, piedalīšanās var apdraudēt acquis européen aizsardzību.
The membership of this Committee must be decided on, therefore, but this is a controversial issue since the participation of undemocratic countries whose values differ greatly from European ones may entail a risk to protection of the ‘EU acquis’.
Turklāt ir jāapsver Valdības padomdevējas komitejas lēmumu pieņemšanas procedūra, tās ieteikumu konsultatīvā būtība un konfliktu risināšanas mehānisms gadījumos, kad pastāv nesaskaņas starp GAC un valdi.
Likewise, thought must be given to the GAC’s decision-making process, the purely advisory nature of its recommendations and the mechanisms for resolving conflicts in the event of disagreement between the GAC and the Board of Directors.
Visbeidzot, arī turpmāk ir jāuzrauga, lai tiktu saglabāta ICANN augsta ranga darbinieku nacionālā daudzveidība.
Finally, ICANN’s top management team represents a range of nationalities and this must continue to be the case.
c) Vēl viens aspekts ir finansēšana, proti, patlaban lielākā daļa līdzekļu nāk no ASV maksājumiem un samaksātām nodevām par domēnu nosaukumu un gTLD reģistrāciju.
(c) Finance: the major part of ICANN’s funds come nowadays from US contributions, plus domain name and gTLD registry fees.
Būtu vēlams darīt pieejamus šos finanšu avotus, lai tos daudzveidotu, tādējādi novēršot nevēlamu dominējošu stāvokli.
Opening up to funding from other sources would be preferable in order to diversify sources and prevent undesirable dominant positions.
Interneta pārvaldības forums ( IGF ) ir guvis ievērojamus panākumus.
The Internet Governance Forum (IGF) has proved a success.
Tā atvērtais raksturs, elastīgums, dažādu iesaistīto nozaru aktīva piedalīšanās un pārvaldības „saimes” attīstība ( EuroDIG , nacionālie forumi, reģionālie forumi) ir vienīgais un atbilstošākais modelis (tiek diskutēts un debatēts bez ierobežojumiem), kas būtu ļoti piemērots tādai jaunai videi kā internets.
Its open nature, flexibility, the high level of participation by the different sectors involved, the development of the governance ‘family’ (Eurodig, national forums, regional forums) all constitute a unique model (issues are debated and discussed without any restrictions) that is relevant and very appropriate for a new sphere like the internet.
Eiropas Parlaments ir ļoti labvēlīgi noskaņots attiecībā uz foruma turpināšanu.
Parliament is very much in favour of this continuing.
Jāmin daži aspekti, kuri būtu uzlabojami, piemēram:
The following are some areas where improvements are needed:
– jaunattīstības valstu piedalīšanās, konkrētāk, šo valstu dalības finansēšana,
– participation of developing countries and, specifically, funding for their participation,
– redzamība plašsaziņas līdzekļos,
– visibility in the media,
– IGF ikgadējo sanāksmju iekšējā attīstība (vienlaicīgu sanāksmju skaita samazināšana, stabilas platformas ieviešana globālas dalības veicināšanai un daudzvalodības stiprināšanai),
– internal running of IGF annual meetings (reduction in the number of meetings held simultaneously, establishment of a stable platform to facilitate global participation and greater multilingualism),
– tādu nacionālo un reģionālo forumu koordinācija, kas veidotu diskusiju „saimi” interneta pārvaldības jautājumos,
– coordination with national and regional forums, which already constitute a ‘family’ for discussions on internet governance,
– jāpadziļina parlamentārā sadarbība starp EP un valstu parlamentiem.
– parliamentary cooperation between the EP and national parliaments must go deeper.
Attiecībā uz sanāksmi 2010. gada beigās Viļņā Eiropas Parlamentam ir jāsniedz atbalsts Eiropas Komisijas, kā arī Spānijas un Beļģijas prezidentūru darbam.
As regards the meeting in Vilnius at the end of 2010, Parliament must support the work of the Commission and the Spanish and Belgian Presidencies.
Tā kā ar internetu saistītās problēmas pasaulē būs arī turpmākajos gados, ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienības iestādes turpinātu strādāt — kā tas jau tiek darīts dažādās jomās — ar Eiropas vērtībām un pamattiesību mantojumu saistītiem jautājumiem, lai tie tiktu iekļauti pasaules tīkla pārvaldībā.
Bearing in mind that problems involving the internet worldwide will continue to appear in forthcoming years, it is important that the EU institutions continue to work – as they are already doing on many fronts – on everything that may affect Europe’s values and fundamental rights’ heritage to ensure these are accepted in the global management of the internet.
Šajā sakarā īpaši jāturpina pilnveidoties šādās jomās:
Progress must therefore continue to be made on the following:
– spēja nodrošināt daudzpusīgu un nediskriminējošu piekļuvi tīklam,
– guaranteeing plural and non-discriminatory access to the internet,
– Eiropas tīkla neitralitātes redzējuma aizstāvēšana,
– defending the European view on internet neutrality,
– drošības aspekti saistībā ar apdraudējumiem un uzbrukumiem,
– aspects connected with security in the face of threats or attacks,
– iedzīvotāju tiesību uz privātumu aizsardzība, kā arī ar kompetentu tiesu un ar tiesvedībā piemērojamiem tiesību aktiem saistītu jautājumu risināšana (regula „Roma II” skaidri izslēdz ārpuslīgumiskus konfliktus, kas saistīti ar tiesībām uz privātumu),
– protection of citizens’ right to privacy and resolution of questions as to who has jurisdiction and which law is applicable in deciding where cases are heard (given that the Rome II agreement expressly excludes non-contractual conflicts connected with the right to privacy),
– intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un piekļuves nodrošināšana lietotāju kultūrai,
– protection of intellectual property rights and guarantees regarding access to users’ culture,
– brīvas konkurences nodrošināšana,
– guaranteeing free competition,
– noziedzības apkarošana un jo īpaši nepilngadīgo tiesību aizsardzība.
– combating crime and, specifically, protection of minors’ rights.
Šajā sakarā jāatbalsta Spānijas prezidentūras iniciatīva izstrādāt Eiropas hartu par interneta lietotāju tiesībām, kā arī ieteikums atzīt piekļuvi tīklam par ES piekto pamatbrīvību.
Here, support must be given to the Spanish Presidency’s initiative in drawing up a European Charter of Internet Users’ Rights as well as its proposal that a fifth EU fundamental freedom, namely to internet access, be recognised.
Attiecībā uz ES iekšējo organizāciju un darbību būtu jāuzlabo Eiropas Savienības iestāžu un ICANN koordinācija, kas ne vienmēr notiek saskaņā ar racionālas darbības principiem.
Turning now to the EU’s own organisation and internal functioning, EU institutions need to make progress on coordinating their relations with ICANN, as these are not always rational.
Ir jāvelta pūles, lai noskaidrotu Eiropas Padomes un Komisijas lomu un to, cik lielā mērā būtu jāpiedalās Eiropas Parlamentam.
An effort must be made to clarify the roles of the Council and the Commission and, naturally, the role to be granted to Parliament.
To pašu varētu teikt par attiecībām, kuras Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm būtu jāveido Valdības padomdevējas komitejā un — Eiropas Savienības līmenī — augsta līmeņa darba grupā interneta pārvaldības jautājumos dalībvalstīm.
The same can be said of the relationships that must be established between the EU institutions and the Member States both on the GAC and, within the EU’s own High Level Group on internet governance.
Visbeidzot, jāuzsver, ka interneta pārvaldība ir vēl viena iespēja ES vienprātīgi piedalīties un aizstāvēt tās redzējumu un vērtības starptautiskā mērogā.
Finally, it should be pointed out that internet governance presents another opportunity for the EU to be seen to be present on the international scene, defending with one voice its vision and its values.
Interneta pārvaldība — turpmāk veicamie pasākumi
on Internet governance: the next steps
4. aicina prasīt lielāku pārskatatbildību no privātiem uzņēmumiem, kas reģistrē un piešķir domēna vārdus un sniedz pakalpojumu, no kura sabiedrība ir kļuvusi lielā mērā atkarīga; šajā sakarībā ir jāizveido vienotu kritēriju kopums, kas jāievēro, lai palielinātu pārredzamību un nodrošinātu, ka šie uzņēmumi uzņemas lielāku atbildību.
Calls for greater accountability of private companies which register and distribute domain names, carrying out a service which society has become largely dependent upon; considers in this context that there is a need to establish a common set of criteria to follow, with a view to increasing transparency and ensuring that such companies take on increasing responsibilities;
6. aicina ICANN nodrošināt valstu valdībām lielāku ietekmi interneta pārvaldībā; uzskata, ka ICANN valdei būtu pienācīgi jāpamato sava nostāja, ja tā neatbilst Valdības padomdevējas komitejas (GAC) ieteikumiem;
Asks the ICANN to give national governments a greater place in internet governance; considers that the ICANN Board of Directors should properly justify its positions when these differ from the recommendations of the Governmental Advisory Committee (GAC);
9. uzskata, ka interneta pārvaldībai būtu jāveicina e-komercija un pārrobežu darījumi, decentralizējot pašregulācijas lomas, īpaši izveidojot ienākšanas nosacījumus jauniem konkurentiem;
Emphasises that internet governance should facilitate e-commerce and cross-border transactions by decentralising the self-regulatory roles, especially in setting entry conditions for new competitors;
12 pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un jo īpaši viltošanas un pirātisma apkarošana netiek principiāli ietverta interneta pārvaldībā;
12 Regrets that the Commission Communication does not regard the protection of intellectual property rights, and especially the fight against counterfeiting and pirating, as a principle of internet governance;
2. tādēļ uzskata, ka jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz šo pamattiesību īstenošanu jābūt saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju;
Considers in this respect that any restriction imposed on the exercise of these fundamental rights should be in accordance with the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms;
8. tomēr atgādina, ka internetu kā globālu resursu nedrīkst piesaistīt vienas valsts valdībai, tādēļ aicina izveidot jaunu interneta pārvaldības globālo modeli, kura pamatā ir atbildīgāka un pārredzamāka pārvaldība;
Recalls nevertheless that the Internet as a global resource should not be tied to one national government and calls therefore for the emergence of a new global model of Internet governance, based on a more accountable and more transparent governance;
OV C 41 E 19.2.2009, lpp.
OJ C 41 E, 19.2.2009, p.
12. aicina Komisiju sākt apspriešanos arī starp Interneta pārvaldības forumu, Starptautisko telekomunikāciju savienību ( ITU ) un ICANN , lai panāktu vienošanos attiecībā uz uzbrukumu novēršanu interneta vietnēm (kiberbruņošanās sacensību);
Calls on the Commission to initiate consultations, inter alia between the Internet Governance Forum, the International Telecommunications Union (ITU) and ICANN, with a view to reaching agreement on preventing Internet attacks (a cyber arms race);
18. aicina izstrādāt vairāk iniciatīvu, lai veicinātu drošas iespējas bērniem iepazīties ar internetu, izplatītu paraugpraksi pasaulē un pastiprinātu starptautisko sadarbību cīņā pret kaitējošu un nelegālu saturu tiešsaistē, jo īpaši seksuālo vardarbību pret bērniem internetā;
Calls for more initiatives to strengthen the safe exploration of the Internet by children, to disseminate best practices world wide, and to reinforce international cooperation in the fight against harmful and illegal content online, particularly with regard to the sexual abuse of children on the Internet;
par interneta pārvaldību – turpmāk veicamajiem pasākumiem
on Internet governance: the next steps
Referente: Cecilia Wikström
Rapporteur: Cecilia Wikström
A. tā kā interneta pārvaldībai ir būtiska nozīme sabiedriskajā politikā, jo internets ir pārveidojis dzīves un darba vidi miljoniem Eiropas iedzīvotāju;
A. whereas Internet governance has important public policy implications, given the way in which the Internet has transformed the lives and working environments of millions of Europeans,
B. tā kā internets ir kļuvis par kritiski svarīgu resursu, un jelkādam nopietnam pakalpojuma pārrāvumam var būt katastrofāla ietekme uz sabiedrību un ekonomiku;
B. whereas the Internet has become a critical resource and any serious disruption in service can have major effects on society and the economy,
2. uzsver tomēr valdību svarīgo lomu un atbildību vispārējas nozīmes efektīvas politikas jomu izveidē un pārraudzībā, kā arī publisko interešu aizsardzībā;
Stresses, however, the important role and responsibilities of governments in creating and pursuing effective policies of general interest and in defending the public interest;
Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija ir izdevies nodrošināt domēna nosaukumu sistēmas stabilitāti;
Internet Corporation for Assigned Names and Numbers. has succeeded in guaranteeing the stability of the Domain Name System;
8. uzsver, ka interneta pārvaldības principos ir jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt autortiesības un citas tādas pamattiesības kā vārda brīvība, datu aizsardzības tiesības, privātums un diskriminācijas, rasisma un ksenofobijas apkarošana; uzsver, ka ES tiesībās ir jānodrošina autortiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzība;
Stresses that Internet governance principles should take into consideration both the need to protect copyright and other fundamental rights, such as freedom of expression, data protection, privacy and the fight against discrimination, racism and xenophobia; stresses the need for EU law to secure the protection of copyright, human rights and basic freedoms;