natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā jauniešu bezdarbs, kura līmenis patlaban ir 21 %, kas ir divreiz augstāk par kopējo bezdarba līmeni ES, ir viena no akūtākajām problēmām Eiropā un tā kā tādēļ viens no mērķiem ir samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skolēnu skaitu zem 10 % rādītāja; tā kā vēl viens mērķis ir līdz 2020. gadam palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū par 70 %; tā kā izglītība un apmācība ir galvenie faktori, ar kuriem nodrošina sekmīgu līdzdalību darba tirgū, un spēja pieņemt lēmumus dzīvē, ņemot vērā, ka vairāk nekā 5,5 miljoniem jauno eiropiešu, kuri ir bez darba, draud sociālā atstumtība un nabadzība, kā arī viņiem nav iespēju pēc skolas beigšanas, un tā kā daudzi jaunieši ir spiesti pieņemt nestabila darba piedāvājumus, par kuriem viņi saņem zemas algas un samazinātu sociālo apdrošināšanu, un tas nelabvēlīgi ietekmē viņu veselību un drošību darbavietā;
A. whereas the youth unemployment rate is now 21 %, which is twice as high as the general rate of unemployment at EU level and is one of the most pressing challenges in Europe, and is thus one of the goals being pursued to reduce the school drop-out rate below 10 %; whereas another goal is to increase women’s participation in the labour market by 70 % by 2020; and whereas education and training are key factors for successful participation in the labour market and the ability to make life decisions, given a situation where more than 5.5 million young Europeans are without work, are at risk of social exclusion and face poverty and a lack of opportunity after leaving school, and many young people are forced to accept precarious jobs, with low salaries and reduced social insurance cover, which affects their health and safety in the workplace,
B. tā kā 58,9 % akadēmisko grādu Eiropas Savienībā ir saņēmušas sievietes, taču tikai 43 % sieviešu ir ieguvušas doktora grādu, un sieviešu profesoru īpatsvars ir vēl mazāks — tikai 15 %;
B. whereas while 58.9 % of the university qualifications awarded in the European Union go to women, the corresponding figure at PhD level is just 43 % and it is lower again at full professor level, and whereas only 15 % of Grade A full professors are women,
C. tā kā Komisijas paziņojumā „Jauns stimuls Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai atbalstītu stratēģiju Eiropa 2020 ” ( COM(2010)0296 ) nav ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts,
C. whereas the Commission’s Communication entitled ‘A new impetus for European cooperation in Vocational Education and Training to support the Europe 2020 strategy’ ( COM(2010)0296 ) failed to take the gender dimension into account,
D. tā kā pāreja no izglītības uz darbu un darba vietas maiņa darba ņēmējiem visā ES ir strukturāla problēma; tā kā tāpēc ar pāreju saistīta drošība ir būtisks elements, lai motivētu darba ņēmējus izmantot apmācību ārpus darbavietas; tā kā kvalitatīvas mācekļa prakses lielākoties pozitīvi ietekmē jauniešu piekļuvi nodarbinātībai;
D. whereas the transition from education to work and between jobs is a structural challenge for workers all over the EU; whereas, therefore, transition security is an essential element to motivate workers for training outside the workplace; whereas quality apprenticeships have a largely positive impact on young people’s access to employment,
E. tā kā bezdarbam darba dzīves sākumā ir ilgstoša nelabvēlīga ietekme, tostarp izraisot lielāku turpmākā bezdarba risku un zemākus ienākumus dzīves laikā;
E. whereas early unemployment has lasting ill-effects, including a higher risk of future unemployment and lower lifetime earnings,
F. tā kā demogrāfisko pārmaiņu un ilgmūžības iespaidā plašāka un daudzveidīgāka darba pieredze ir pašsaprotama un tā kā cita starpā mūžizglītība, jaunā digitālā ekonomika, pielāgošanās jaunām tehnoloģijām un stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošana ir līdzekļi, lai nodrošinātu nodarbinātību un labāku dzīves līmeni;
F. whereas demography and longevity are such that working lives will, as a matter of course, be longer and more varied, and whereas inter alia lifelong learning, education, the new digital economy, the adaptation to new technologies and the implementation of the EU 2020 goals are ways to secure employment and a better standard of living,
G. tā kā profesionālajai izglītībai un apmācībai, kas vērstas uz audzēkņu individuālām vajadzībām, ir īpaša nozīme, paplašinot personu iespējas reaģēt uz konkurences spiedienu, paaugstinot dzīves līmeni, veicinot sociālekonomisko kohēziju un labāku integrāciju, it sevišķi specifisku personu grupu, piemēram, migrantu, personu ar invaliditāti vai priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skolēnu un mazāk aizsargātu sieviešu grupu, integrāciju;
G. whereas vocational education and training tailored to learners’ individual needs is of decisive value, increasing the possibility for individuals to deal with competitive pressures, increasing the standard of living, and achieving socio-economic cohesion and better integration, in particular of specific groups such as migrants, people with disabilities, or early school-leavers and vulnerable women,
H. tā kā mazie uzņēmumi vēsturiski ir radījuši vairāk nekā 50 % jaunu darbavietu Eiropā, kuras ir pašuzturošas darbavietas ar plašu ietekmi;
H. whereas small businesses have created historically more than 50 % of new jobs in Europe – jobs that are self-sustaining and have a multiplier effect,
I. tā kā dalībvalstu un Komisijas uzdevumam pirmām kārtām vajadzētu būt palīdzības sniegšanai, lai izveidotu vidi uzņēmumu sekmīgai darbībai, attīstībai un izaugsmei — samazinot nodokļu slogu un nodrošinot paredzamību, lai tie varētu plānot un veikt ieguldījumus;
I. whereas the role of the Member States and the Commission should be primarily to help create an environment where enterprises can succeed, develop and grow – to grow they need a reduced tax burden and predictability so they can plan and make investments,
J. tā kā, ņemot vērā ievērojamās atšķirības līmenī, kādā dalībvalstīs skolēni piedalās profesionālajā apmācībā, ir ļoti svarīga paraugprakses apmaiņa, lai dalībvalstīs, kuru rādītāji ir nepietiekami, palielinātu to skolēnu skaitu, kas izvēlējušies tehnisko apmācību, un uzlabotu viņu zināšanu kvalitāti,
J. whereas, in view of the great differences in the levels of participation of pupils in vocational training in Member States, exchanges of best practices are important in order to increase the number and improve the quality of pupils who opt for technical training in Member States, which fares poorly as far as pupil numbers and quality are concerned,
7. atzinīgi vērtē Komisijas īstenotos pasākumus, ar kuriem panākta lielāka mijiedarbība, pārredzamība un salīdzināmība pašās izglītības sistēmās un to starpā;
Welcomes the Commission measures aimed at breaking down barriers, increasing transparency, and making for ease of comparison for the purposes of recognition within and between education systems;
10. uzsver, cik svarīgi ir vietējā un reģionālā līmenī sekmēt skolu, apmācības aģentūru, pētniecības centru un uzņēmumu efektīvas sinerģijas un uzticamu sadarbību, lai cīnītos pret izglītības sistēmu norobežošanos un zināšanu un prasmju neatbilstību darba tirgus vajadzībām, kā arī uzlabotu jauniešu, jo īpaši jaunu sieviešu, izredzes darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot profesionālās tālākizglītības kvalifikācijām;
Emphasises the importance, at local and regional level, of fostering effective synergies and reliable forms of cooperation between schools, training agencies, research centres and firms, in order to overcome the inward-looking nature of education systems and the mismatch between knowledge and skills and the needs of the labour market and to make young people, in particular women, more employable, with specific reference to vocational further education qualifications;
Profesionālā izglītība
Vocational education
17. uzskata — lai pilnībā īstenotu stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvu „Jaunu prasmju un darbavietu programma”, ES iestādēm jāuzsāk pragmatiskāka, vispārēja un plašāka mēroga iniciatīva, kuru atbalsta visas dalībvalstis un kurā galvenā uzmanība jāpievērš profesionālās izglītības, profesionālo kvalifikāciju, mūžizglītības un mācību prakses sasaistei ar darba tirgu, tādējādi nodrošinot, ka katra dalībvalsts patiesi uzņemsies atbildību par mērķiem, kas nosprausti stratēģiskajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā („ET 2020”);
Is of the opinion that, in order to fully realise the EU 2020 flagship initiative ‘An Agenda for new skills and jobs’, the EU Institutions should embark on a more pragmatic, comprehensive and wide-ranging initiative supported by all Member States which should focus on connecting the areas of vocational education, professional qualifications, lifelong learning and apprenticeship to the labour market, so as to ensure that each Member State will truly take ownership of the goals set out in the strategic framework for European cooperation in education and training (ET 2020);
25. atzīst, ka dzimumu stereotipiem ir bijusi liela nozīme izglītības praksē, tāpēc uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt stratēģijas uz dzimumu līdztiesības principiem balstītas izglītības izveidei, kas palīdzētu nodrošināt, piemēram, sieviešu un vīriešu līdztiesīgas iespējas iegūt PIA un darbu;
Acknowledges the significant role played by gender stereotypes in our educational practices, and emphasises, therefore, the importance of drawing up strategies designed to lead to the establishment of gender-neutral education, which would help to bring about, for example, equal access for women and men to VET and employment;
32. uzskata, ka par svarīgu PIA daļu būtu jānosaka izglītība, kas vērsta uz uzņēmējdarbību, lai palielinātu visu audzēkņu interesi par to un saskaņā ar stratēģijas „Eiropa 2020” noteikumiem sekmētu uzņēmējdarbību;
Maintains that education for entrepreneurship should form an important part of VET, with a view to making it more attractive to all students and enhancing entrepreneurship in accordance with the provisions of the Europe 2020 Strategy;
34. uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt vajadzību konstatēšanas procedūru vietējā, valsts un Eiropas līmenī, lai pēc iespējas labāk saskaņotu piedāvātās prasmes un darba tirgus prasības;
Stresses the importance of strengthening the procedure for identifying needs at local, national and European level so as to achieve the closest possible match between the skills offered and labour market requirements;
41. uzsver sociālas un iekļaujošas ekonomikas modeļu nozīmi šajā jaunajā uzņēmējdarbības kultūrā un norāda, ka ir ļoti svarīgi, lai profesionālajās izglītības un apmācības iestādēs, tai skaitā augstākās izglītības iestādēs, audzēkņiem tiktu sniegtas detalizētas zināšanas par visiem uzņēmējdarbības veidiem, tostarp par sociālu un iekļaujošu ekonomiku un atbildīgas un ētiskas pārvaldības principiem;
Emphasises the importance of social and inclusive economy models for this new enterprise culture, and points out that it is vital that institutions providing vocational education and training, including higher education, should equip their students with a detailed knowledge of all forms of entrepreneurship, including in the social and inclusive economy, and of responsible and ethical management principles;
Profesionālā apmācība
Vocational training
51. mudina valdības sekmēt elastīgu PIA, kas ir pielāgota organizāciju un uzņēmumu īpašajām vajadzībām, lai visas pabeigtās apmācības programmas būtu lietderīgas, lai šīs apmācības varētu apvienot ar privāto dzīvi un citām profesionālajām darbībām un lai uzlabotu Eiropas mobilitāti, jo īpaši, lai organizācijām, kurām draud marginalizācija, atvieglotu piekļuvi PIA un tādējādi paildzinātu apmācību;
Urges governments to promote flexible VET, geared to the specific needs of organisations and enterprises, that enables all the training accomplished to be turned to good account, the reconciliation of that training with private life and other professional activities, and the boosting of European mobility, with particular emphasis on facilitating access to VET for organisations at risk of marginalisation, so as to prolong their training;
53. aicina Komisiju veikt izpēti par ietekmi, kāda ir darba ņēmēju līdzdalībai profesionālās izglītības un apmācības programmās uz darba ražīgumu un uzņēmumu konkurētspēju un darba kvalitāti;
Calls on the Commission to draw up a study on the consequences of participating in vocational education and training, both for the productivity of workers and for the competitiveness of enterprises and the quality of the work;
· individuāla profesionālā izglītība un apmācība, kas veicina profesionālo izaugsmi,
· customised VET to support career development,
· atvieglotas iespējas pāriet no informālās uz formālo izglītošanos;
· accessible pathways from informal to formal learning,
· spēja pielāgoties dažādiem mācīšanās stiliem,
· responsiveness to different learning styles,
· iespēja kontaktēties ar paraugpersonām un mentoriem,
· access to role models and mentors,
· elastīgiem darba noteikumiem un nepilna darba laika līgumiem piemērotu programmu izstrādāšana,
· the development of programmes adapted to flexible working arrangements and part-time contracts,
· konkrētām vajadzībām piemērotas iespējas mācīties tiešsaistē;
· tailored online learning options;
65. aicina dalībvalstis nodrošināt pasniedzējiem labākas kvalifikācijas paaugstināšanas iespējas un izveidot pamatu sekmīgām mācību partnerattiecībām, jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī, lai panāktu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu efektivitāti, kā arī efektīvu un sekmīgu zināšanu nodošanu;
Asks the Member States to create better training opportunities for trainers and lay the foundations for a facilitative learning partnership, particularly at regional and local level, with a view to securing the effectiveness of vocational education and training systems, as well as the efficient and successful passing down of knowledge;
73. prasa sniegt atbalstu valstu un Eiropas līmenī, veidojot vienotas rīcības pamatu attiecībā uz profesionālo izglītību un apmācību, lai sasniegtu efektivitātes, darba mobilitātes un darbavietu izveides mērķus Eiropas Savienībā;
Calls for support at national and European level by creating a common basis of action regarding vocational education and training, with a view to delivering the aims of efficiency, labour mobility and job creation within the European Union;
76. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ES tiesību aktu pilnīgu transponēšanu, īstenošanu un izpildi, atbalstot apmācības programmas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai iesaistītās personas iegūtu pienācīgu izpratni par spēkā esošajiem tiesību aktiem un no tiem izrietošajām tiesībām un pienākumiem;
Calls on the Commission and the Member States to promote the full transposition, implementation and enforcement of EU legislation by supporting training programmes aimed at ensuring that stakeholders acquire an adequate understanding of the legislation in force and of their corresponding rights and responsibilities;
80. norāda uz šķēršļiem integrācijas jomā, ar kuriem sastopas trešo valstu pilsoņi, ja viņu kvalifikācijas netiek atzītas; aicina Komisiju novērtēt Eiropas kvalifikāciju sistēmas ietekmi saistībā ar trešo valstu pilsoņu kvalifikāciju atzīšanu;
Points to the obstacles to integration which third-country nationals face when their qualifications are not recognised; calls on the Commission to assess the impact of the European Qualifications Framework on recognition of the qualifications of third-country nationals;
Elastīgums un mobilitāte
Flexibility and mobility
84. aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Parlamentu atbalstīt un paplašināt ES audzēkņu mobilitātes programmas, jo īpaši Leonardo Da Vinci programmu, lai veicinātu izglītojamo plašāku mobilitāti vienotajā tirgū;
Calls on the Commission, the Member States and the European Parliament to support and broaden European programmes for the mobility of learners, in particular the Leonardo da Vinci Programme, with a view to promoting greater mobility of trainees in the single market;
91. aicina dalībvalstis, saņemot atbalstu no Komisijas un sadarbībā ar sociālajiem partneriem, uzlabot un uzraudzīt profesionālo kvalifikāciju sertifikācijas sistēmas saistībā ar mūžizglītību un profesionālo apmācību;
Calls on the Member States, with the assistance of the Commission, and in cooperation with the social partners, to improve and monitor systems for certifying vocational qualifications within the framework of lifelong learning and professional training;
95. aicina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt svešvalodu apguvei profesionālās izglītības un apmācības jomā, īpašu vērību pievēršot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tādējādi radot apstākļus to konkurētspējas palielināšanai vienotajā tirgū;
Calls on the Member States to put an emphasis on the acquisition of foreign-language skills in vocational education and training with a focus on small and medium-sized enterprises, thereby creating the conditions for increasing their competitiveness as part of the single market;
Eiropas un starptautiskā sadarbība profesionālās izglītības un apmācības jomā
European and international cooperation in vocational education and training
102. aicina dalībvalstis atvieglot ārzemēs nokārtoto profesionālo gala pārbaudījumu atzīšanu, kas ļautu apliecināt profesionālās iemaņas ne tikai ar formālu sertifikātu, bet arī nostrādājot pārbaudes periodu, veicot praktiskas un teorētiskas pārbaudes un saņemot speciālistu novērtējumu;
Calls on the Member States to simplify the procedures for recognising foreign professional qualifications so as to ensure that job skills can be demonstrated not just on the strength of formal qualifications, but also by means of probation, theoretical and practical examinations, and expert assessment;
106. aicina Komisiju veikt nepieciešamos pielāgojumus Eiropas Sociālā fonda (ESF) programmās, mūžizglītības programmās kopumā, kā arī projektā „Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, lai nodrošinātu, ka līdzekļi, kas paredzēti profesionālās izglītības un apmācības projektiem, piemēram, jauniešu bezdarba apkarošanai un vecāka gadagājuma cilvēku apmācībai, tiktu piešķirti visā ES un šie līdzekļi būtu viegli pieejami; aicina Komisiju atbalstīt Kopienas programmas, lai palīdzētu jauniešiem apgūt zināšanas, prasmes un iegūt pieredzi — to, kas viņiem vajadzīgs pirmās darbavietas atrašanai;
Requests the Commission to make the necessary adjustments to the European Social Fund, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs in order to ensure that funding for specific education and training projects, projects to tackle youth unemployment, and training schemes for older people can be allocated and made more readily accessible in all parts of the EU; calls on the Commission to support Community programmes to help young people to acquire the knowledge, skills and experience which they need in order to find their first job;
Iespēja un spēja mācīties un strādāt starptautiskā vidē ir svarīgs priekšnosacījums, lai globalizētā sabiedrībā varētu gūt panākumiem bagātu darba pieredzi.
The possibility and ability to learn and work in an international context is a prerequisite for a successful working life in a globalised economy.
Aizvien vairāk ir vajadzīgi darbinieki, kas ir mobili, elastīgi un ar starptautisku pieredzi.
There is a growing need for mobile, flexible employees with international experience.
Neraugoties uz skarbo ietekmi, ko uz Eiropas darba tirgu ir atstājusi ekonomikas krīze, var uzskatīt, ka nodarbinātības pieaugums Eiropā turpmākajos desmit gados vismaz pakāpeniski atjaunosies.
In spite of the severe effects that the economic crisis is having on the European labour market, it can be assumed that employment growth in Europe will recover, at least gradually, over the next ten years.
Kā liecina Cedefop jaunākās prognozes par prasmju pieprasījumu un piedāvājumu Eiropā, tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam jauno darba vietu skaits pieaugs līdz 80 miljoniem
According to Cedefop’s current Europe-wide skill supply and demand forecast, the number of new jobs up to 2020 is estimated at 80 million
Ņemot vērā šīs prognozes, var uzskatīt, ka pieaugošais pieprasījums pēc prasmēm saglabāsies.
The projections suggest that the demand for skills will continue to rise.
Izmaiņas rūpniecības un tehnoloģiju jomā rada lielāku vajadzību pēc augsti vai vidēji kvalificēta darbaspēka, izslēdzot mazkvalificēto darbaspēku.
Industrial and technological change increases the need for workers with high and intermediate skill levels, but low-skilled labour is, conversely, being squeezed out.
Visvairāk tas ietekmē tieši jauniešus: ilgstošais jauniešu bezdarba līmeņa kāpums ir viena no lielākajām problēmām Eiropā.
Especially where young people are concerned, action needs to be taken quickly: youth unemployment is one of Europe’s most pressing challenges.
Jaunieši-darba ņēmēji ne tikai biežāk ir bezdarbnieki nekā pieaugušie darba ņēmēji, bet arī biežāk strādā pagaidu darbus nedrošos darba apstākļos, saņemot mazāku algu un sliktākas sociālās garantijas.
It is not just that the unemployment rate is higher among young workers than among their adult counterparts: young people are also to be found more frequently in insecure temporary jobs with lower pay and weaker social security cover.
Dalībvalstīm jāizstrādā mērķtiecīgas politiskās stratēģijas jauniešu bezdarba apkarošanai, ikreiz ņemot vērā valsts īpatnības un vajadzības.
Member States must adopt purposeful strategies to combat youth unemployment, taking into account specific national circumstances and needs.
Lai sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” izvirzītos mērķus samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušo skolēnu īpatsvaru līdz 10 % un palielināt augstskolu absolventu īpatsvaru līdz 40 %, jāveic konkrēti, radoši un efektīvi pasākumi.
The aims charted in the Europe 2020 strategy, namely to reduce the school drop-out rate below 10 % and ensure that 40 % of young people are educated to university level, must be tackled by means of efficient, creative practical measures.
Uzņēmumi aizvien vairāk pieprasa, lai profesionālās izglītības un apmācības piedāvājumos ir īpaši uzsvērta prakse un prasme risināt problēmas.
Industry is increasingly calling for education and training offerings to be related directly to practical requirements and oriented explicitly towards solutions.
Uzņēmumam ir svarīgi, kādas iemaņas un prasmes darbinieks pēc profesionālās izglītības un apmācības iegūšanas var ieguldīt darba vidē.
What matters for companies is that those who have completed a vocational education or training course should actually bring their newly acquired abilities and skills to the working environment.
Tādēļ ir nepieciešamas uz rezultātu vērstas mācības.
The approach to learning needs to be oriented clearly towards results.
Attiecībā uz profesionālās izglītības un apmācības sistēmu salīdzināmību ES dalībvalstīs jānodrošina lielāka mijiedarbība, pārrredzamība un salīdzināmība dažādās izglītības sistēmās un to starpā.
As regards the comparability of education and training systems in the Member States, the priorities must be to break down barriers, increase transparency, and make for ease of comparison within and between the different systems.
Lai īstenotu Eiropas izglītības politikas mērķus un iniciatīvas, nepieciešams visu profesionālajā izglītībā ieinteresēto personu atbalsts.
The aims and initiatives encompassed within European education policy need the support of all vocational training stakeholders.
Šie mērķi un iniciatīvas turpmāk jāpārbauda praksē un vairākos gadījumos vēl jāprecizē.
They need to be further tested at the practical level and on many points have still to be fleshed out.
Ņemot vērā demogrāfisko izmaiņu iespaidā pieaugošo sabiedrības vajadzību pēc kvalificētas apmācības un mūžizglītības iespējām, darba ņēmējiem nepieciešams līdzeklis, kas ļautu pašiem noteikt un plānot savas profesionālās apmācības vajadzības.
Given that demography is fuelling the need for training and adding to the necessity of participating in lifelong learning, workers must be provided with a means of determining and planning their own training needs.
Par galīgo lēmumu var palīdzēt izšķirties neitrāli profesionālās apmācības konsultāciju biroji.
Neutral training advice centres might usefully complement such an arrangement.