natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tas jo īpaši atbilst viedoklim, ka pilsoņiem ir tiesības saņemt precīzu informāciju par savu pensiju un pensiju sistēmas izmaksām (it īpaši par pirmo līmeni).
This is particularly true from the point of view that citizens have a right to accurate information about their pensions and the cost of the pension system (especially the first pillar).
Elastīguma un sociālās drošības shēmām ir būtiska nozīme darba mūža pagarināšanā.
Flexicurity schemes play an essential role in extending working life.
Cilvēki ir jāmudina pagarināt savu karjeru, piemēram, modernizējot darba tirgus politiku un uzlabojot darba apstākļus.
People must be encouraged to prolong their careers, for example by modernising labour market policy and improving working conditions.
Eiropas, valstu un vietējā līmenī politika ir jāvirza uz novecošanu, dzīvojot aktīvi.
At European, national and local level, policies must be geared to ageing actively.
V. Vienlīdzīgas iespējas
V. Equal opportunities
Zaļajā grāmatā nav pievērsta uzmanība vīriešu un sieviešu līdztiesībai.
The Green Paper does not devote any specific attention to equality between men and women.
Sievietes uz nestandarta darba līgumu pamata strādā biežāk nekā vīrieši.
It is more common for women to work on atypical contracts than for men.
Vidēji sievietes pelna mazāk nekā vīrieši un pārtrauc karjeru biežāk, lai darbotos kā aprūpētājas.
On average, women earn less than men and interrupt their careers more often in order to act as carers.
Līdz ar to pensijas bieži vien ir mazākas, kas palielina nabadzības risku vecākām sievietēm, tāpat kā fakts, ka tās dzīvo ilgāk (lai gan atšķirības starp dzimumiem samazinās).
Consequently, their pensions are often smaller, which increases the risk of poverty for older women, as does the fact that they live longer (although the disparity between the sexes is declining).
Dažās paaudžu solidaritātes sistēmās aprūpes periodi ir iekļauti iemaksās.
In some pay-as-you-go systems, caring periods are included in the contribution.
Tomēr papildu pensijas shēmu gadījumā tas tā nav.
However, this is not the case in supplementary pension schemes.
Tāpēc jāatrisina jautājums par to, kā solidaritāte būtu jāfinansē.
The question to be resolved, therefore, is how solidarity should be financed.
Referente uzskata, ka finansiālajai neatkarībai ir jābūt vispārējam sociālās drošības principam.
The rapporteur considers that financial independence should be the general principle in social security.
Individuālās pensijas tiesības garantē ekonomisko neatkarību sievietēm un vīriešiem.
Individual pension entitlements guarantee economic independence for women and men.
Viens virziens, kurā varētu meklēt iespējas palielināt elastību un novērst atšķirības starp vīriešiem un sievietēm, ir novērtēt pensiju fondos veicamo iemaksu atbilstību, pamatojoties uz gadu skaitu, par kuriem ir jāveic iemaksas, lai iegūtu tiesības saņemt šādu pensiju.
One direction in which ways of increasing flexibility and eliminating differences between men and women could be sought is by assessing the adequacy of contributions to pension funds on the basis of the number of years for which contributions must be made in order to acquire the right to such a pension.
Pensiju sistēmu un attiecīgās informācijas pārredzamība iedzīvotājiem ir būtiska, lai gūtu uzticību.
The transparency of pension systems and of the information about them given to citizens is vital to confidence.
Cilvēki ir jāinformē par pensiju sistēmas dažādu līmeņu sniegtajām iespējām nodrošināt pienācīgas pensijas.
People must be made aware of the opportunities afforded by the various pillars of the pension system to secure an adequate pension.
Viņiem ir jābūt piekļuvei pie atbilstošas informācijas par dažādiem riskiem.
They must have access to the right information about the various risks.
Krīze palielina nepieciešamību politikas veidotājiem radīt stabilitāti, sniedzot skaidru informāciju par pensiju politiku un par pensiju ienākumiem nākotnē.
The crisis adds to the need for policy-makers to create stability by providing clear information about policy on pensions and about future pension income.
Tikai tad sabiedrības locekļi var pieņemt līdzsvarotus lēmumus par savu pensiju nodrošinājumu.
Only then can members of the public make balanced decisions about their pension provision.
Šajā sakarā referente uzskata, ka ir ļoti svarīgi kultivēt sabiedrības izpratni par to, ka pensijas līdzekļu uzkrāšana jāsāk pēc iespējas agrāk (finanšu izglītība).
In this context the rapporteur considers it vital to cultivate awareness among members of the public that they should start saving for their pensions as soon as possible (financial education).
Referents(*): George Sabin Cutaş
Rapporteur(*): George Sabin Cutaş
PENSIJU SISTĒMA
PENSION FRAMEWORK
7. uzsver, ka pensijas un pensiju sistēmas neapšaubāmi ir tie jautājumi, kas ietilpst dalībvalstu ekskluzīvās kompetences, atbildības un lēmumu pieņemšanas pilnvaru jomā; aicina Komisiju nepārprotami nodrošināt, ka šajā politikas jomā tā stingri ievēro subsidiaritātes principu;
Emphasises that pensions and pension systems are, without doubt, matters that come within the exclusive competence, responsibility and decision-making power of the Member States; calls on the Commission to ensure clearly that it strictly respects the subsidiarity principle in this policy area;
10. uzsver — lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību, novērtējumā ir jāiekļauj kopējais valsts un privātā sektora parāds; norāda, ka pensiju uzkrājumi nav tikai vienkārši uzkrājumi, kas iezīmēti kā pensijas; lai ilgtermiņā nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību, pieprasa padarīt pārredzamu un skaidri publiskot nefinansēto publiskā sektora pensiju tiešo saistību pilno apmēru;
Emphasises that the sustainability of public finances requires the inclusion of total public and private debt in the assessment; points out that pension savings constitute something more than merely savings earmarked as pension; requests that the full scale of unfunded direct public-sector pension liabilities be made transparent and explicitly disclosed, with a view to the long-term sustainability of public finances;
13. norāda, ka dažās dalībvalstīs ir jāpalielina pārredzamība un jāpublisko maksa, kas iekasēta par aktīvu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz visiem privāto pensiju nodrošinātāju veikto ieguldījumu līmeņiem; turklāt norāda uz starppaaudžu ietekmi, ko varētu radīt šādus maksājumus, iespējams, palielinot jaunāko paaudžu finanšu slogu;
Notes that, in some Member States, there is a need for increased transparency and for the disclosure of fees levied on asset management, especially on all layers of investment by private pension providers; further notes the intergenerational effects such fees may have, through the increased financial burden that may be placed on younger generations;
15. norāda, ka pašreizējā terminoloģija attiecībā uz daudzlīmeņu sistēmu neatbilst reālajai situācijai daudzās dalībvalstīs; tāpēc aicina Komisiju īstenot vajadzīgos centienus, lai dalībvalstīs izveidotu pensiju sistēmu tipoloģiju, kā arī izstrādāt vienotu definīciju krājumu, kas ļautu salīdzināt sistēmas un līdz ar to būtiski uzlabot politikas saskaņošanu Eiropas mērogā;
Notes that the current terminology referring to the multi-pillar system does not correspond to the reality in various Member States; calls, therefore, on the Commission to make the necessary efforts to come up with a typology of pension systems in Member States, as well as a common set of definitions, in order to make systems comparable and thus substantially improve policy cooperation at European level;
18. konstatē, ka iedzīvotāju mudināšana jaunībā veidot uzkrājumus var būtiski samazināt privātpersonu pensijas apmēra atšķirības, un atzinīgi vērtē dalībvalstu apmaiņu ar labāko praksi, izmantojot, piemēram, pensiju portālus;
Observes that encouraging citizens to start saving at a younger age can considerably reduce the individual’s pension gap, and welcomes the sharing of best practice across Member States with respect, for example, to pensions portals;
25. uzskata, ka, ņemot vērā otrā līmeņa shēmu ļoti atšķirīgo būtību un sarežģītību, varētu noteikt pamatnosacījumus, ar kuriem reglamentē darba devēju finansēto pensiju pārvedamību ES mērogā;
Considers that, in view of the widely differing nature and the complexity of second-pillar schemes, basic conditions could be laid down to govern the EU-wide transferability of employee-financed occupational pensions;
26. konstatē, ka PKUI direktīva dalībvalstīs lielākoties tika īstenota novēloti; aicina Komisiju vajadzības gadījumā dalībvalstīm noteikt sankcijas, lai nodrošinātu PKUI direktīvas pareizu un savlaicīgu īstenošanu;
Observes that the implementation of the IORP Directive by Member States generally has been delayed; calls on the Commission, if necessary, to take action against Member States in order to ensure correct and timely implementation of the IORP Directive;
31. aicina Komisiju pirms PKUI direktīvas pārskatīšanas veikt ietekmes novērtējumu un ņemt vērā, ka aizvien populārākas kļūst noteiktu iemaksu shēmas un mazāk populāras — noteiktu pabalstu shēmas;
Calls on the Commission to carry out an impact assessment before revising the IORP Directive and to take account of the trend towards more defined-contribution schemes and fewer defined-benefit schemes;
KAPITĀLA PRASĪBAS
CAPITAL REQUIREMENTS
37. uzsver, ka finanšu tirgi var efektīvi darboties tikai tad, ja pastāv uzticība un paļāvība, un uzskata, ka uzticības un paļāvības panākšanai ir vajadzīgi stingri finanšu iestāžu uzraudzības noteikumi un ka tie jāpiemēro arī PKUI;
Stresses that financial markets can function efficiently only when there is confidence and trust and considers that confidence and trust require solid prudential rules for financial institutions, and that IORPs should be no exception to this;
45. uzskata — līdzīgi kā „Maksātspēja II” ļauj visu apdrošināšanas nozaru sabiedrībām ievērot 27 dalībvalstu tiesību aktus civiltiesību, nodokļu tiesību vai līgumtiesību jomā, arī PKUI piemērojamam maksātspējas režīma modelim, lai gan tas nepārprotami ietilpst Eiropas Savienības kompetencē, saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāņem vērā visas dalībvalstu ieviestās aroda pensiju, sociālās un darba tiesības;
Is of the opinion that, just as Solvency II allows companies in all branches of insurance to comply with the national legislation of 27 Member States’ in the fields of civil law, tax law or contract law, the design of a solvency regime applicable to IORPs, while clearly a European Union responsibility, must take account of all the occupational pensions, social and labour legislation established by Member States, in accordance with the subsidiarity principle;
48. aicina Komisiju cieši uzraudzīt šīs direktīvas īstenošanas procesu; vērsties pret dalībvalstīm, ja tam ir pamatojums, un ikvienā iespējamajā direktīvas pārskatīšanas procesā ņemt vērā konkrēto situāciju saistībā ar darba devēja finanšu saistībām pret darba ņēmēju vai tā pensiju fondu;
Calls on the Commission to follow the implementation of this Directive closely; to take action against Member States where justified; and, in any review of this Directive, to take account of the specific situation concerning the employer’s financing obligations vis-à-vis its employees or its pension fund;
52. norāda, ka daudzās dalībvalstīs pastāv milzīgs otrā un trešā līmeņa izvēles iespēju daudzums; uzsver, ka darba ņēmējiem un privātpersonām ir ļoti grūti izvēlēties konkrētu pensijas veidu; uzskata, ka jābūt pieejamām standarta izvēles iespējām un pienācīgai informācijai par atšķirībām starp standarta izvēli un alternatīviem piedāvājumiem;
Notes that, in many Member States, there is huge choice in the second and third pillars; emphasises that pension choice is very complex for employees and private individuals; is of the opinion that default options should be available and that adequate information must be available concerning the differences between the default option and the alternatives;
56. uzskata, ka būti lietderīgi izveidot tādu Eiropas pensijas programmu, kas ietver visus pensijas līmeņus un ir atvērta visām ieinteresētajām personām; uzskata — lai šajā saistībā novērstu dubultu darbu, jāņem vērā pašreizējās Papildpensiju padomdevējas komitejas darbība (Pensiju forums);
Considers that establishing a European pension platform covering all pension pillars and open to all stakeholders could be useful; considers that, in order to avoid overlap in this context, account should be taken of the existing advisory committee on supplementary pensions (the ‘Pensions Forum’);
Referents: Cornelis de Jong
Rapporteur: Cornelis de Jong
1. uzsver, ka pensijām ir jābūt vispārējām, atbilstīgām un ilgtspējīgām, jānodrošina visiem pienācīgas pensijas tiesības un līmenis un jāņem vērā profesionālo apstākļu un karjeru atšķirības;
Stresses that pensions have to be universal, adequate and sustainable, guaranteeing decent pension entitlements and levels for all, and have to take account of the diversity of professional circumstances and careers;
6. uzskata, ka pensijas shēmu reformas būtu jāveic pārredzamā veidā un tām būtu jānodrošina pensiju režīmu stabilitāte, ilgtspēja, pieejamība un spēja pienācīgi risināt demogrāfiskās un sociālekonomiskās problēmas nākotnē;
Believes that reforms in pension schemes should be carried out in a transparent manner and should guarantee that pension regimes are robust, sustainable and affordable and adequately address the demographic and socio-economic challenges of the future;
10. norāda, ka daudzām pensiju sistēmām joprojām trūkst pārredzamības attiecībā uz summām un prognozēto pensijas lielumu — attiecīgos gadījumos gan pirms pensijas līguma noslēgšanas, gan pēc tās; uzsver, ka šis pārredzamības trūkums īpaši problemātisks ir privāto pensiju shēmu gadījumā, par kurām iedzīvotājiem ir jāsaņem uzticama informācija attiecībā uz iespējamo risku, attiecīgajām izmaksām un prognozēto pensijas lielumu;
Notes that many pension systems still lack transparency concerning amounts and expected pension levels, where applicable both at a pre-contractual stage and when the pension agreement is concluded; stresses that this lack of transparency is particularly problematic in the case of private pension schemes, in connection with which citizens must have reliable information available to them as to the risks incurred, relevant costs and expected pension level;
12. uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi izplatīt informāciju iedzīvotājiem, informējot viņus par viņu tiesībām attiecībā uz pensiju shēmām, jo īpaši saistībā ar pārrobežu darbībām un mobilitāti;
Highlights the importance of the proper dissemination of information to citizens by keeping them informed of their rights with regard to pension schemes, especially those relating to cross-border activities and mobility;
Pārrobežu tiesības
Cross-border rights
20. uzsver, ka, lai uzlabotu darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti iekšējā tirgū, ir jānovērš šķēršļi iespējai pārvietot pirmo divu līmeņu pensijas tiesības; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošināt labāku informāciju gan par iespēju pārvietot pensijas tiesības, gan par piemērojamiem darba tiesību aktiem, apdrošināšanas tiesībām un darba ņēmēju tiesībām;
Stresses that, in order to improve cross-border mobility for workers within the internal market, obstacles to the possibility of transferring pension rights to the first two pillars must be removed; calls on the Commission, in cooperation with the Member States, to provide better information concerning both the possibility of transferring pension rights and applicable labour law, insurance rights and workers’ rights;
23. aicina Komisiju precizēt PKUI direktīvā dažas definīcijas, jo īpaši pārrobežu darbības jēdzienu, vienlaikus ņemot vērā, ka pensiju fonda definīcija dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga;
Calls on the Commission to clarify certain definitions in the IORP-directive, in particular the concept of cross-border activity, while taking into account that the definition of ‘pension fund’ differs within the Member States;
par atbilstīgu, noturīgu un drošu Eiropas pensiju sistēmu veidošanu
on Towards adequate, sustainable and safe European pension systems
– ņemot vērā Eiropadomes Stokholmas 2001. gada sanāksmē pieņemto stratēģiju, kuras galvenais mērķis ir pensiju sistēmu reforma Eiropā,
– having regard to the 2001 Stockholm European Council strategy consisting of reforming pension systems in Europe,
– ņemot vērā Eiropadomes Lākenes 2001. gada sanāksmē pieņemto lēmumu par kopīgiem mērķiem pensiju jomā, uzsverot atbilstīgu, noturīgu un pielāgojamu pensiju nepieciešamību,
– having regard to the 2001 Laeken European Council decision on common objectives for pensions emphasising the need to make them adequate, sustainable and adaptable,
– ņemot vērā Zaļo grāmatu „Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām Eiropas pensiju sistēmām”,
– having regard to the Green Paper: Towards adequate, sustainable and safe European pension systems,
A. tā kā pensiju aprēķinu pamatā ir sociāli apdrošināta darba ņēmēja algas apmērs un nodarbinātības periods, tā kā sievietēm pensijas summu ļoti nelabvēlīgi ietekmē darba pārtraukuma un bieži vien piespiedu kārtā noteikta nepilna darba laika periodi un arī tas, ka pastāv darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, tādēļ sievietēm ir grūti iegūt attiecīgās tiesības un veidot uzkrājumus, kas ļautu baudīt nodrošinātas vecumdienas, un tā kā tas viss ietekmē arī dzīves laikā gūtos ienākumus, sociālās drošības garantētu aizsardzību un pensijas, jo paaugstinās nabadzības slieksnis, sevišķi pēc aiziešanas pensijā;
A. whereas pension calculations are based on insured salaries and on work period and whereas there is a significant disadvantage for women in the retirement amount received due to work interruptions and often involuntary part-time work on one side and the gender pay gap, hindering the necessary rights and savings to enjoy security in the old age, whereas this leads to repercussions on their lifetime earnings, social security protection and pensions, resulting in higher at-risk-of-poverty rates, especially once in retirement,
B. tā kā par pensijām ir atbildīgas dalībvalstis un būtu jārespektē to kompetence šajā jomā;
B. whereas the Member States are responsible for pensions and whereas their competence in this field should be respected,
C. tā kā cilvēki, kas savu laiku un prasmes velta bērnu audzināšanai vai rūpēm par vecāka gadagājuma ļaudīm, ir pelnījuši sabiedrības atzinību un to varētu nodrošināt, garantējot šo cilvēku individuālās tiesības, sevišķi attiecībā uz pensijām;
C. whereas people who devote their time and skills to bringing up children or caring for the elderly should receive social recognition and whereas this could be done by giving such persons individual rights, particularly regarding pensions,
D. tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Savienības vērtība, mērķis un pamattiesības un ES iestādēm ir jānodrošina dzimumu līdztiesības ievērošana visās darbības jomās;
D. whereas equality between women and men is a value, an objective and a fundamental right in the Union and EU institutions have the duty to include gender equality in all their actions,
E. tā kā dažādos ar pensijām saistītos aspektos Eiropas Savienībā ir vērojama gan tieša, gan netieša sieviešu diskriminēšana;
E. whereas women face direct and indirect discrimination in different pensions-related aspects the European Union,
F. tā kā pensiju reformu ietekme parasti tiek prognozēta, pamatojoties uz atbilstošā profesijā pilnu darba laiku nodarbināta vidējā pelnītāja vīrieša profilu un aktuārās dzīves ilguma tabulas, kuru pamatā ir piederība attiecīgam dzimumam, negatīvi ietekmē sieviešu pensijas aprēķinus, un tajās sievietēm ir noteikts zemāks ienākumu aizstāšanas līmenis;
F. whereas the projected impact of pension reforms is usually based on a male, full-time, full career, average earner profile and actuarial gender-based life tables have a negative impact on women pension calculations and provide a lower replacement rate for women,
G. tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši savas profesionālās karjeras laikā pārtrauc darbu profesijā, lai rūpētos par bērniem, apgādājamiem, slimiem vai vecāka gadagājuma ģimenes locekļiem, un viņas biežāk nekā vīrieši pārtrauc darba attiecības vai strādā nepilnu darba laiku, lai nodotos saviem ģimenes pienākumiem;
G. whereas, during their career, women are more often interrupting their career to take care of children, dependent persons or ill or elderly family members and tend to interrupt their work or to work part-time more often than men in order to devote themselves to their family obligations,
H. tā kā pensionāriem draud slīgšana nabadzībā, tā kā vecāka gadagājuma sievietes ir viena no tām iedzīvotāju grupām, kas vismazāk aizsargātas pret nabadzības risku, un tā kā 2007. gadā nabadzības riskam pakļauto personu īpatsvars bija lielāks sievietēm (17 %) nekā vīriešiem (15 %) un šī atšķirība bija sevišķi liela vecāka gadagājuma cilvēkiem (22 % sievietēm salīdzinājumā ar 17 % vīriešiem) un vientuļajiem vecākiem (34 %);
H. whereas retired people are at risk of pauperisation and whereas elderly women are one of the most vulnerable groups at risk of poverty, whereas in 2007, the at-risk-of-poverty rate was higher for women (17%) than men (15%) and this gap was especially high for older persons (22% for women compared to 17% for men) and single parents (34%),
I. tā kā ģimenes aprūpētāji joprojām tiek diskriminēti, jo viņu nostrādātie gadi netiek ņemti vērā, nosakot pensijas un citas tiesības;
I. whereas home caregivers remain discriminated against in terms of the failure to count their years of work towards pensions and other entitlements,
J. tā kā vecāka gadagājuma sievietes ir īpaši nedrošā situācijā tad, ja viņu tiesības uz pensiju ir atkarīgas no viņu civilstāvokļa (laulātā vai apgādnieka zaudējuma pabalsts) un ja darba pārtraukuma periodu dēļ viņām pašām nav tiesību saņemt atbilstīgu pensiju;
J. whereas older women are in a particularly precarious position when their right to a pension income is derived from their marital status (spousal or survivor benefits) and when they do not have adequate pension rights of their own due to career breaks,
K. tā kā ir noteikts mērķis nodrošināt vienlīdzību vīriešu un sieviešu pensiju jomā, arī attiecībā uz pensionēšanās vecumu, un tā kā darba samaksas atšķirības starp dzimumiem nav mazinājušās, tādēļ atšķirības starp sieviešu un vīriešu pensijām joprojām pastāv — pašlaik vidēji Eiropas Savienībā šī atšķirība ir 18 %, un dažās dalībvalstīs tā sasniedz pat 30,3 % —, un tas veicina nevienlīdzību darba tirgū un risku, ka mūža nogalē nāksies dzīvot nabadzībā;
K. whereas equality in male and female pensions, including as regards the retirement age, has been set as a goal and whereas there is a pension gap between women and men as a continuation and consequence of the persisting gender pay gap, which is currently 18% on average in the EU and up to 30.3% in some Member States, leading to inequalities in the labour market and risk for poverty at older age,
L. tā kā lielākajā daļā attiecīgo Eiropas sistēmu likumā noteiktais pensionēšanās vecums ir palielināts vai to gatavojas palielināt, cita starpā arī pamatojoties uz paredzamo dzīves ilgumu;
L. whereas most European systems have raised the legal retirement age, or are preparing to do so, based inter alia on life expectancy,
M. tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem ir grūti atrast vietu darba tirgū un bieži vien viņus pirmos atlaiž no darba darbinieku skaita samazināšanas dēļ, un, paliekot bez darba, viņiem nav iespējas veidot pietiekamu pensijas uzkrājumu;
M. whereas elderly people have difficulties in finding their place in labour market and often are first to be made redundant and when laid off, they do not have the possibility to contribute to an adequate pension,