natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- skaidra Eiropas Savienības atbildības jomu robežu noteikšana;
- clear delineation of areas of responsibility of the EU;
- to jomu uzskaitīšana, kurās ir nepieciešama Eiropas Savienības rīcība:
- identification of the areas in which action must be taken at EU level:
* vispārējas un integrētas pieejas izveide,
* development of an integrated global approach
* uzticamu un salīdzināmu datu vākšana un izplatīšana,
* gathering and dissemination of reliable and comparable data
* „Eiropas pilsētu mobilitātes platformas” izveide,
* creation of a ‘European Platform for Urban Mobility’
* dažādu transporta veidu ārējo izmaksu izvērtēšana.
* evaluation of the external costs of the various modes of transport;
- labākās prakses izplatīšana un apmaiņa;
- dissemination and exchange of good practices;
- projektu finansēšanai ar Eiropas Savienības kredītiem turpmāk ir jābūt vēl vairāk atkarīgai no noteikumiem un prasībām attiecībā uz ilgtspējīgu transportu un vides aizsardzību.
- financing of projects from EU funds to be more closely linked to conditions and requirements relating to sustainable transport and environmental protection.
Saskaņā ar Komisijas politiskajiem paziņojumiem šī Parlamenta rezolūcija ir saistīta ar Rīcības plāna projekta gaidīšanu, ar kuru nebija iespējams iepazīstināt līdz 2008. gada beigām, kā tas sākotnēji bija paredzēts.
Based on the announcements made by the Commission, that European Parliament resolution was adopted in expectation of a draft action plan which it proved impossible to present before the end of 2008 as had originally been envisaged.
Eiropas Parlaments pārņem Rīcības plāna pilsētu transportam iniciatīvu
The European Parl ia ment takes over the initiative for a n action p lan for urban transport
Tā kā Komisija nav publicējusi Rīcības plāna projektu, un, ņemot vērā tuvojošās 2009. gada jūnija Eiropas Parlamenta vēlēšanas, Eiropas Parlaments, atbildot uz Transporta komitejas priekšlikumu, izņēmuma kārtā nolēma ex nihilo izveidot šo iniciatīvas ziņojumu par Rīcības plānu.
Since no draft action plan has been published by the Commission and in view of the time limits imposed by the forthcoming European elections in June 2009, the European Parliament, on a proposal from the Committee on Transport and Tourism, has decided in this exceptional case to draw up ex nihilo this own‑initiative report on the action plan.
Jautājums par pilsētu transportu ilgstoši nevar būt atsvešināts no Eiropas Savienības transporta politikas, jo tas nosaka:
The question of urban transport is always bound to be integral to European Union transport policy, in that it governs:
- cilvēku un preču mobilitāti, piemērojot pārvietošanās brīvības principu, kas ir Eiropas iekšējā tirgus izveides pamatā;
- the mobility of persons and goods in application of the principle of the freedom of movement, which is core to completion of the European internal market;
- dažādu pārvadātāju apmaiņas centru organizēšanu starp gaisa, jūras, upju, autoceļu un dzelzceļa transportiem Savienības teritorijā;
- the planning of intermodal exchange points between air, sea, river, road and rail traffic in European Union;
- pilsētu zonu sakarus ar Transeiropas transporta tīkliem un 30 prioritāro projektu, kas ir iekļauti 2004. gada TEN-T plānošanā, labu realizēšanu.
- the linking‑up of urban areas to Trans‑European Transport Networks and proper completion of the 30 priority projects identified in the 2004 TEN‑T programme
Tās neesamība Savienības transporta politikā radītu strupceļu vienā no tās būtiskajām teritoriālajām un sociālajām dimensijām.
Were this not to be so, EU transport policy would be ignoring one of its key social and territorial dimensions.
Turklāt Eiropas Savienība nevar neatzīt tās inženierijas un dažādo transporta rūpniecības nozaru ekonomiskās konkurētspējas problēmas, kas ir saistītas ar to piemērošanos ilgtspējīgas mobilitātes stratēģijai un tehniskajiem centieniem, kas saistīti ar ilgtspējīgas mobilitātes mērķi.
Besides this, the European Union cannot disregard the economic competitiveness issues at stake for its engineering sector and various transport industries, associated with their adapting to a strategy for sustainable mobility and to the technical drive towards achieving that sustainable mobility.
Pilsētu transporta iekļaušana Klimata plāna mērķos
Incorporating urban transport into the Climate Plan
Kopš 2001. gada Baltās grāmatas publicēšanas Eiropas Savienība ir nolēmusi pēc 2007. gada Eiropadomes sanāksmes nospraust sev īpaši vērienīgu mērķi — palielināt energoefektivitāti par 20%, samazināt siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas par 20% un sasniegt 20% atjaunojamo enerģiju proporciju kopējā enerģijas patēriņā līdz 2020. gadam.
Since the publication of the 2001 White Paper, the European Union has decided, following the European Council of March 2007, to set the particularly ambitious target of a 20% increase in energy efficiency, a 20% reduction in greenhouse gas emissions and 20% renewable energies as a proportion of overall EU energy consumption by 2020.
Autoceļu transporta nozīmīgā daļa, dominējot pilsētu zonās siltumnīcas efektu izraisošu gāzu ražošanā (40% no transporta), kā arī nozīmīgās pārslodzes, satiksmes negadījumu, sastrēgumu un iedzīvotāju dzīves vides respektēšanas problēmas leģitimē Eiropas iniciatīvu saskaņā ar tās transporta un vides tiesisko pamatu un ar Padomes politiskajiem mērķiem.
The significant proportion of greenhouse gases (40% from traffic) generated by road traffic, which is predominant in urban areas, along with the considerable problems of congestion, accidents, traffic jams and respect for local residents’ living environment, justify an EU initiative in keeping with its legal bases relating to transport and the environment and the Council’s policy objectives.
Eiropas Savienības loma attiecībā uz pilsētu transportu
The role of the European Union in the field of urban transport
· Subsidiaritātes principa stingra ievērošana
· Strict respect for the p rincip l e of subsidiarit y
Lielākā daļa Eiropas Savienības valstu, gan federālās, gan tās, kuras nav federālas, ievēro brīvas pašvaldību pārvaldīšanas principu (bieži tas ir noteikts konstitūcijā).
Most of the EU Member States, be they federal or not, respect the principle (often enshrined in the constitution) of administrative freedom for local authorities.
Vietējās pašvaldības un asamblejas var brīvi noteikt savu pilsētu un piepilsētu transporta politiku, programmas, investīcijas.
Local authorities and assemblies are free to determine their own urban and peri‑urban transport policies, programmes and investments.
Tātad Eiropas Savienība nevar apsvērt jebkādu norādījumu došanu pašvaldībām attiecībā uz transporta politiku.
The European Union cannot therefore contemplate taking even the most minimal prescriptive initiative concerning local authority transport policy.
Tomēr Eiropas Savienība to izdarīja pēc ilgām debatēm par šo principu diskusijas laikā par Regulu
However, just as it did following long discussions over that principle during the debate on Regulation (EC) No 1370/2007 concerning Public Service Obligations in the transport sector
Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, Eiropas Savienība ir dibināta, lai veicinātu pilsētu transporta dalību vispārējā tās vides aizsardzības un cīņas pret klimata izmaiņām mērķu sasniegšanā ar visiem līdzekļiem, kas tai ļautu dot pievienoto vērtību vietējiem lēmumiem.
Regulation (EC) No 1370/2007 of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on public passenger transport services by rail and by road and repealing Council Regulations (EEC) Nos 1191/69 and 1107/70 , the EU has every right, by any means that enable it to add value to local decisions, to encourage urban transport to help achieve the general objectives of its policy on environmental protection and combating climate change.
· Pieeja „ar lietotāja palīdzību”
· A ‘user ‑centred’ appro a ch
Veicināt pilsētu mobilitāti, lai tā kļūtu ilgtspējīgāka, vienlaikus ir:
Encouraging more sustainable forms of urban mobility entails simultaneously:
- iedarbošanās uz sabiedriskās telpas lietotāju uzvedību, lai viņus mudinātu uzlabot un dažādot viņu pārvietošanās veidus atkarībā no dzīves veida un pilsētu telpas īpašajiem ierobežojumiem;
- influencing the behaviour of the users of transport and public space, in order to encourage them to optimise and diversify their modes of travel in line with lifestyles and the specific constraints of urban areas;
- fiziska un kvalitatīva pārvietošanās un pilsētu transporta veidu piedāvājuma piemērošana dzīves vides uzlabošanas, Eiropas Savienības klimata un vides mērķu ievērošanas, diversifikācijas, fiziskās un cenu pieejamības visām sabiedrības daļām, pārvietošanās veidu drošības un komforta mērķiem.
- adapting transport possibilities and modes of urban travel physically and qualitatively to the objectives of enhancing the living environment, meeting the EU’s climate and environment objectives, diversification, physical accessibility and affordability for all members of the public, and the safety and comfort of modes of urban travel.
· Pieeja „pārvietošanās pilsētās shēmu” aspektā
· A n ‘urban travel systems’ approach
Pārvietošanās shēmu un individuālā un sabiedriskā transporta veidu sarežģītība un savstarpējā atkarība pilsētās tikai tehnisku, ar transporta veidu saistītu pieeju padara ļoti ierobežojošu.
The complexity and interdependence of travel systems and personal and collective modes of transport in urban areas makes a purely technical approach, focusing on various individual modes of transport, very limiting.
Gluži otrādi, ir jādomā „integrētu pārvietošanas sistēmu” aspektā, saistot vieglos pārvietošanās veidus un dažādotus un savstarpēji papildinošus transporta veidus.
On the contrary, the reasoning should be in terms of ‘integrated travel systems’ which link soft modes of travel with diversified and complementary modes of transport.
Īpaša uzmanība tiks vērsta uz pakalpojumu un iekārtu kvalitāti, kā arī uz cenu, tehnisko un tīklu starp dažādiem transporta veidiem funkciju integrāciju.
Special attention should be devoted to the quality of services and equipment, and to the integration of pricing, technical and network operations across the various modes.
par rīcības plānu attiecībā uz mobilitāti pilsētā
on the urban mobility action plan
2. uzskata, ka uz īsiem maršrutiem koncentrēta pilsētas koncepcija ir vispiemērotākā, lai pilsētās ieviestu videi un klimatam nekaitīgu mobilitāti;
Takes the view that the urban planning model of the 'short journey city' is the best means of ensuring environmentally acceptable and climate-compatible mobility in cities;
4. uzskata, ka ir svarīgi pilsētu mobilitātes plānā ietvert arī tādu starppilsētu tīklu izveidi, kuri ļautu savienot lielās pilsētas, nodrošināt to ekonomisko attīstību un ātrus pasažieru un kravu pārvadājumus un veicināt tūrismu;
Considers that urban mobility initiatives should also seek to establish inter-urban networks in order to link up major cities, ensure their economic development, facilitate the rapid transport of individuals and goods and promote tourism;
8. prasa Komisijai izstrādāt instrumentus, kas atvieglotu ilgtspējīgas integrētas transporta politikas īstenošanu un novērtēšanu:
Calls on the Commission to develop tools to facilitate the implementation and evaluation of an integrated sustainable urban transport policy and in particular:
- palīdzēt dalībvalstīm un pilsētām uzlabot teritoriālās plānošanas ilgtspējību un pilsētas un piepilsētu transporta plānošanu, it īpaši īstenojot plānus attiecībā uz mobilitāti pilsētā; šajā sakarībā aicina uzņēmējus pilnvērtīgi piedalīties šajā stratēģijā, izmantojot sagatavotos mobilitātes plānus;
- to help Member States and towns to improve the sustainability of town and country planning and urban and peri-urban transport planning, for example via the development of urban travel plans; invites economic players to contribute fully to this strategy from the point of view of company travel plans;
- veicināt integrētas pieejas un uz partnerību balstītas pārvaldības īstenošanu, izstrādājot vadlīnijas, kas paredzētas dalībniekiem attiecīgajā teritorijā, un veicot izpēti par neintegrētas pieejas izmaksām;
- to facilitate the implementation of an integrated and partnership-based governance approach by drawing up a guide for those working at grass-roots level, and studies that demonstrate the cost of a non-integrated approach;
- noteikt atbilstošus un saskaņotus rādītājus un izveidot pilsētas transportu raksturojošu statistikas datu tabulas, kas ļautu veikt pilsētu salīdzinošu novērtējumu.
- to determine relevant, harmonised indicators and create an urban transport overview, allowing for comparative evaluation of towns.
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0037 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0037 ),
– ņemot vērā 1979. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tam pievienotā 4. protokola par kokvilnu 6. punktu,
– having regard to the Act of Accession of 1979, and in particular paragraph 6 of Protocol No 4 on cotton annexed to the Act,
– ņemot vērā EK līguma 37. panta 2. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6-00063/2009 ),
– having regard to Article 37(2), third subparagraph of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0063/2009 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A6‑0200/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0200/2009 ),
(1a) Reforma, kas stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī, izraisīja radikālu kokvilnas ražošanas samazināšanos Spānijā, radot draudus šīs nozares pastāvēšanai, un tāpēc bija nepieciešama pirmapstrādes nozares pārstrukturēšana.
(1a) The reform that entered into force on 1 January 2006 led to a drastic fall in cotton production in Spain that has seriously jeopardised the sector's survival, resulting in the immediate restructuring of the ginning industry .
Šā grozījuma mērķis ir precizēt patieso iemeslu šajā nozarē pastāvošai krīzei.
To clarify the true cause of the crisis facing this sector.
Eiropas kokvilnas nozarei ir liela sociālekonomiskā nozīme ražošanas reģionos ne tikai pateicoties tiešajiem ieņēmumiem, ko saņem kokvilnas audzētāji un kokvilnas pirmapstrādes uzņēmumi, bet arī pateicoties daudzu citu ekonomikas nozaru atkarībai no tās (no sēšanas līdz pat šķiedras tirdzniecībai).
The European cotton sector is of great social and economic importance to the cotton-producing areas, not only because of the direct revenue earned by cotton producers and ginning factories, but also because many other sectors of the economy (from harvesting to marketing the cotton fibre) are dependent on it.
Pēdējo gadu laikā šajā nozarē ir notikušas ievērojamas reformas.
The industry has undergone a major process of reform in the last few years.
Tomēr tā palika spēkā līdz jaunas regulas pieņemšanai.
However, the industry continued to operate pending adoption of a new regulation.
Trīs saimnieciskos gadus kokvilnas nozari regulēja ar atcelto regulu, izraisot postošas sekas.
For three marketing years the cotton industry was guided by the annulled regulation, with unfortunate consequences.
2008. gada 23. jūnijā Padome pieņēma šo jauno regulu pēc spraigām debatēm, kuru rezultātā tika grozīts Komisijas sākotnējais regulas priekšlikums, kas bija ļoti līdzīgs 2006. gadā anulētajam priekšlikumam.
The Council adopted the new regulation on 23 June 2008, after intensive negotiations that amended an initial Commission proposal similar to the one annulled in 2006.
Regula (EK) Nr. 637/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kokvilnas nozares pārstrukturēšanas valsts programmām, beidzot atbilda šā sektora vispārējām vajadzībām.
Eventually Regulation (EC) No 637/2008 amending Regulation (EC) No 1782/2003, and establishing national restructuring programmes for the cotton sector, generally met the industry’s requirements.
Šī jaunā atbalsta shēma paredz platībatkarīgos maksājumus par dalībvalsts maksimālo garantēto kokvilnas platību un pievēršas tādu pārstrukturēšanas valsts programmu izveidei, kas ļautu Eiropas kokvilnas nozarei iejusties jaunajā situācijā, kura radusies pēc jaunās atbalsta shēmas pieņemšanas, un pielāgoties jaunajām tirgus prasībām.
The new aid scheme provides for payments by land area up to a maximum guaranteed area under cotton per Member State, and proposes setting up national restructuring programmes that will enable the European cotton industry to face up to the new situation created by adoption of the new aid scheme and adjust to the new market requirements.
Jo īpaši kokvilnas pirmapstrādes nozarei būtu jāuzsāk ievērojama reorganizācija, lai atrisinātu problēmas, kas saistītas ar jaudas pārpalikumu atsevišķos ražošanas reģionos.
The cotton ginning industry, in particular, is having to carry out substantial conversion work to solve the excess capacity in some production areas.
Padome 2008. gada 20. novembra secinājumos aicināja Komisiju, lai tā ierosina dot iespēju iesaistītajām dalībvalstīm pagarināt pašreiz noteiktās četru gadu pārstrukturēšanas programmas uz vēl vienu četru gadu periodu efektīvākai pārstrukturēšanas procesu veikšanai.
In its conclusions of 20 November 2008 the Council asked the Commission to put forward a proposal to enable the Member States concerned to prolong the four-year deadline for their restructuring plans for a further four years, so that they could carry out the restructuring process as effectively as possible.
Šajā priekšlikumā ir ietverti tikai daži tehniski Padomes Regulas (EK) Nr. 637/2008 grozījumi ar mērķi atvieglot pārstrukturēšanas valsts programmu piemērošanu.
The new proposal is confined to some technical modifications to Council Regulation (EC) No 637/2008 with the aim of easing the application of the national restructuring programmes.
Šobrīd atbalsta shēmā ir paredzētas četru gadu valsts programmas, kas liedz veikt visus nepieciešamos pasākumus izvēlēto pārstrukturēšanas mērķu sasniegšanai, ņemot vērā īpaši grūto situāciju, kādā pašreiz atrodas nozare.
Under the present scheme such programmes have a life of four years, which will not allow all the measures to be adopted to achieve the intended restructuring objectives, because of the particularly difficult situation facing the industry.
Komisijas nolūks ir, nepalielinot pieejamo pārstrukturēšanas programmām paredzēto gada finansējuma apjomu, dot dalībvalstīm iespēju iesniegt programmu astoņu gadu laikposmam, t. i., no 2010. līdz 2017. gadam.
For this reason, without increasing the annual budgetary allocation available to the Member States for restructuring programmes, the Commission proposes to offer the Member States the opportunity to put forward a programme with an eight-year duration, that is, for the period 2010-2017.
Gada atbalsta apjomu pārstrukturēšanas programmai jau noteica Padomes Regulā (EK) Nr. 637/2008, un tas paliek nemainīgs.
The level of annual aid for the restructuring programme has already been set by Council Regulation (EC) No 637/2008 and remains unchanged.
Ja dalībvalstis izvēlas iesniegt astoņu gadu programmu, tad 2018. gadā to gada finansējuma apjoms tiek automātiski pievienots valstij noteiktajam tiešo maksājumu maksimāli pieļaujamajam apjomam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 VIII pielikuma noteikumiem.
If the Member States choose to submit an eight-year programme their annual budgetary envelope will in 2018 automatically be transferred to their national ceiling for direct payments, in accordance with Annex VIII of Regulation (EC) No 1782/2003.
Turklāt ar mērķi piešķirt tiesības uz pabalstu visiem pirmapstrādes uzņēmumiem, kas darbojās pārskata posmā, pirmapstrādes uzņēmumus, kurus pārskata saimniecības gadā to īpašnieki neapsaimniekoja, arī nosaka par atbilstošiem Padomes Regulā (EK) Nr. 637/2008 paredzēto līdzekļu saņemšanai.
In addition, with the aim of ensuring that all ginning factories active in the reference period should be eligible for the aid, ginning factories not operated by their owners in the reference marketing year are included as beneficiaries of the measures under Regulation (EC) No 637/2008.
Referentes viedoklis
Rapporteur’s position
Referente uzskata, ka Padomes ierosinātā Regulas (EK) Nr. 637/2008 reforma ir ļoti nepieciešama, jo ļauj pielāgot pārstrukturēšanas valsts programmas reālajai situācijai nozarē.
The rapporteur welcomes the Commission’s proposed reform of Regulation (EC) No 637/2008, as it will allow the national restructuring programmes to be more closely tailored to realities in the sector.
Viņa pilnībā atbalsta iespēju pagarināt šo programmu ilgumu līdz astoņiem gadiem, kā arī visu to pirmapstrādes uzņēmumu, kas darbojās pārskata periodā, īpašnieku noteikšanu par tiesīgiem atbalsta saņemšanai.
She fully agrees with the option to extend the programmes’ running time to eight years and include the owners of all the factories that were active in the reference period.
Turklāt viņa uzsver nepieciešamību veikt šo reformu pēc iespējas īsākā laikā, lai dotu iespēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm ātri pielāgot jaunajiem noteikumiem to pārstrukturēšanas valsts programmas.
She also stresses the need for the reform to be carried out in as short a time as possible to enable the relevant authorities in each Member State rapidly to adjust their respective national restructuring programmes to the new requirements.
Jāatzīmē arī, ka ierosināto tehnisko grozījumu pieņemšanas dēļ nav jāveic nekādas izmaiņas plānotajā budžetā.
There is also a need to point out that the proposed technical modifications do not involve any change in the budgetary provisions.
Tā kā saņemtais Komisijas priekšlikums apmierina pašreizējās kokvilnas nozares vajadzības, procedūras paātrināšanas nolūkā šo ziņojumu iesniedz bez grozījumiem, lai pēc iespējas ātrāk ieviestu praksē pārstrukturēšanas programmas.
For all these reasons, and in the interest of speeding up proceedings, this report is presented without amendments, as the Commission proposal meets the cotton sector’s current need to implement the restructuring programmes as soon as possible.
Jāatgādina, ka šī nozare jau ir cietusi no 2004. gada atceltās regulas piemērošanas, un tai ir nepieciešams, lai jaunie noteikumi tiktu piemēroti pēc iespējas ātrāk.
It is worth pointing out that this is an industry that has already suffered the consequences of implementing the annulled 2004 Regulation, and there is a need for the new regulation to be applied at the earliest possible date.
par Eiropas Parlamentam adresēto Eiropas Ombuda īpašo ziņojumu, kas sagatavots, pamatojoties uz ieteikuma projektu Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB
on the Special Report by the European Ombudsman to the European Parliament following his Draft Recommendation to the European Commission in Complaint 185/2005/ELB
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Article 21 thereof,
– ņemot vērā Eiropas Labas administratīvās prakses kodeksu, jo īpaši tā 5. panta 3. punktu,
– having regard to the European Code of Good Administrative Behaviour, particularly Article 5(3) thereof,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu ( A6‑0201/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0201/2009 ),
A. tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā iekļautais princips nediskriminēt pēc vecuma ir Kopienas tiesību pamatprincips;
A. whereas according to the Court of Justice the principle of non-discrimination on grounds of age as enshrined in Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union constitutes a general principle of Community law,