natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādēļ izpildītājiem jāsniedz pieņemamāks laiks (5 gadi) jaunās izmantošanas iespējas realizēšanai.
Therefore a more reasonable period of time, 5 years, should be given to the performers to make the new exploitation possibility feasible.
2.a pants (jauns)
Amendment 2
2.a pants
Article 2 a (new)
Komisija jo īpaši pārbauda, vai tiesību aizsardzības termiņa pagarināšana ir labvēlīgi ietekmējusi izpildītāju sociālo stāvokli un mūzikas jaunradi un vai papildu pasākumi ir bijuši lietderīgi šo mērķu sasniegšanā.
The Commission shall examine in particular whether extension of the duration of rights has had a positive effect on the social situation of performers and on musical output and whether additional measures appear appropriate in order to attain those objectives.
* Trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas.
* Three years after the deadline for transposition of this Directive.
Referents atbalsta Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot mūzikas izpildītāju, jo īpaši studijas sesiju mūziķu, sociālos stāvokli, ņemot vērā apstākli, ka arvien biežāk izpildītāji nodzīvo ilgāk par pašreizējo viņu darba aizsardzības termiņu — 50 gadiem.
The rapporteur supports the Commission proposal which aims to improve the social situation of performers, and in particular sessions musicians, taking into account that performers are increasingly outliving the existing 50 year period of protection for their performances.
Direktīvas galvenajā priekšlikumā ir iekļauts ne tikai ierosinājums pagarināt no 50 līdz 95 gadiem autortiesību aizsardzības termiņu izpildītājiem un fonogrammu producentiem, bet arī paredzēti vairāki papildu pasākumi, piemēram, izveidot fondu sesiju mūziķiem un ieviest „izmanto vai zaudē” klauzulu līgumos starp izpildītājiem un fonogrammu producentiem.
The main proposal of Directive involve extending the term of protection for performers and phonogram producers countries from 50 to 95 years but they also provide for several accompanying measures such as establishing a fund for session musicians and introducing “use it or lose it” clauses in contracts between performers and phonogram producers.
No juridiskā viedokļa šajos priekšlikumos ir ierosināts grozīt 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem.
Legally, the proposals involve amending Directive 2006/116/EC of 12 December 2006 on the term of protection of copyright and certain related rights.
Ar šo direktīvu tika kodificēta un aizstāta iepriekšējā Direktīva 93/98/EEK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņu saskaņošanu (bieži tiek saukta par „Termiņu direktīvu”), neveicot tajā būtiskas izmaiņas.
That Directive codified and superseded the earlier Directive 93/98/EEC on the term of protection of copyright and certain related rights (often referred to as the “Term Directive”) without making substantive changes.
Šo priekšlikumu mērķis ir atbalstīt gan izpildītājus, gan arī ierakstu producentus.
The intention of the proposals is to benefit both performers and record producers.
Ja tiks pagarināts autortiesību aizsardzības termiņš, ieguvēji būs izpildītāji, kuri varēs turpināt pelnīt ilgākā laika posmā.
The extended term would benefit performers who could continue earning money over an additional period.
95 gadu termiņa ieviešana novērstu ienākumu trūkumu, ar kuru izpildītājiem nākas saskarties, sasniedzot 70 gadu vecumā, kad zaudē aizsardzību viņu pirmie darbi, kas tika ierakstīti, kad izpildītājiem bija aptuveni 20 gadu.
A 95-year term would bridge the income gap that performers face when they turn 70, just as their early performances recorded in their 20s would lose protection.
Viņiem arī turpmāk būs tiesības saņemt atlīdzību par savu darbu pārraidīšanu un publiskošanu, piemēram, atskaņošanu bāros un diskotēkās, kā arī kompensācijas maksājumus par viņu darbu privāto kopēšanu.
They would continue to be eligible for broadcast remuneration, remuneration for performances in public places, such as bars and discotheques, and compensation payments for private copying of their performances.
Pagarinātais termiņš dos labumu arī ierakstu producentiem.
The extended term would also benefit the record producers.
Tas radīs papildu ieņēmumus no veikalos un internetā pārdotajiem ierakstiem.
It would generate additional revenue from the sale of records in shops and on the Internet.
Šajos priekšlikumos ir arī ierosināta vienota metode, kā aprēķināt aizsardzības termiņu, kas attiecas uz skaņdarbiem, kuru sacerēšanā ieguldījumu ir devuši vairāki autori, jo mūzikas radīšana pārsvarā ir vairāku autoru kopdarbs; ES mērogā skaņdarba aizsardzības termiņš beigsies 70 gadus pēc pēdējā līdzautora nāves neatkarīgi no tā, vai tas ir teksta vai arī mūzikas autors.
The proposals also put forward a uniform way of calculating the term of protection, when it concerns a musical composition, containing the contributions of several authors as music is overwhelmingly co-written; EU-wide, the term of protection of a musical composition would expire 70 years after the death of the last surviving author, be it the author of the lyrics or the composer of the music.
Komisijas priekšlikums ir ieviests, lai piemērotu vienotu aizsardzības termiņa aprēķina metodi attiecībā uz muzikālām kompozīcijām ar tekstu, proti, ja muzikāla kompozīcija būs publicēta kopā ar tekstu, aizsardzības termiņu aprēķinās no brīža, kad ir miris pēdējais līdzautorus pārdzīvojušais autors: teksta autors vai mūzikas komponists.
Commission’s proposal to apply a uniform method of calculating the term of protection of musical compositions with lyrics whereby, when a musical composition is published with lyrics, the term of protection will be calculated from the death of the last surviving person: the author of the lyrics or the composer of the music.
Pašreizējās autortiesību aizsardzības termiņu atšķirības starp Eiropu un ASV ir cēlonis tiesiskai nenoteiktībai un pirātismam, jo īpaši digitālajā vidē, kur nepastāv ierobežojumi un darbus vienlaicīgi var izmantot dažādās valstīs.
The current differences in term of protection, particularly between Europe and the US, cause legal uncertainty and piracy especially in the digital environment where there are no boundaries and the works can be used at the same moment in different countries.
Ir pilnīgi skaidrs, ka dažādi aizsardzības termiņi var veicināt pirātisma izplatību: izpildījumus, kas vienā valstī ir kļuvuši par neaizsargātiem darbiem, tiešsaistē var izplatīt uz citām valstīm, kur tie joprojām ir aizsargāti.
It is an undeniable fact that different terms of protection could help to develop the piracy: performances that have fallen into the public domain in one country can be distributed online from there to other countries where they are still protected.
Visbeidzot — Eiropa ir spējīga aizsargāt savus māksliniekus, un viņi ir ļoti nozīmīgi tās daudzveidīgās kultūras pārstāvji.
Finally, Europe is able to protect its artists, one the most important expression of its cultural diversity.
Autortiesību aizsardzības termiņu vienādošana ar ASV varētu būt lieliska iespēja veicināt progresu Eiropas ekonomikā attiecībā uz ES Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, kurā bija īpaši akcentēta nepieciešamība stimulēt jaunrades nozares.
Equalising term of protection with the U.S. would be an excellent opportunity for Europe economy to further the progress of the EU Lisbon Strategy for growth and jobs, which recognised the particular importance of promoting the creative industries.
Laikā, kad arvien lielāku IKP daļu Eiropas Savienībā nodrošina jaunrades nozares, kuru pamatā ir intelektuālais īpašums, pašreizējā atšķirība starp autortiesību aizsardzības termiņiem ES un ASV rada nevienlīdzīgas konkurences iespējas Eiropas skaņu ierakstu firmām un izpildītājiem.
At a time when creative industries based on intellectual property are generating an increasing percentage of GDP in the EU, the current disparity between the term of protection in the EU and the US clearly puts European record companies and performers at a competitive disadvantage.
Lai Eiropas skaņu ierakstu nozare globālajā tirgū tiešām būtu konkurētspējīga un tiktu nodrošinātas vienādas iespējas tās sadarbībai ar galveno Eiropas tirdzniecības partneri, ES ir jāvienādo autortiesību aizsardzības termiņš, pagarinot to līdz 95 gadiem.
If the European recording industry is to be truly competitive in the global marketplace, the EU needs to close the gap by equalising term of protection at 95 years to provide a level playing field with Europe’s main trading partner.
Nosakot īsāku laika posmu, šis mērķis netiku sasniegts.
A shorter period of time would not achieve this.
Tā kā pēdējos gados ir vērojama iedzīvotāju vidējā dzīves ilguma palielināšanās, izpildītāju autortiesību aizsardzības termiņa pagarināšana kļūst arvien būtiskāka ikvienam māksliniekam.
Furthermore, the current increase of the life expectancy of the population during the last years makes the extension of the protection of performers’ rights even more essential for the artists concerned.
Diemžēl daudzi izpildītāji gūst popularitāti un panākumus galvenokārt jaunībā, tāpēc ir svarīgi, lai vecumā viņi saņemtu taisnīgu finansiālu atlīdzību ik reizi, kad viņu darbi tiek publiskoti.
Unfortunately, many performers know popularity and success especially when they are young so it is essential that they receive the right economic reward when they are old every time their work is communicated to the public.
Pagarinātais termiņš veicinātu arī kultūras daudzveidību: ja termiņš netiks mainīts, arvien vairāk priekšroka tiks dota senākiem izpildījumiem, kuri pakāpeniski zaudēs autortiesību aizsardzību, un tādējādi tiks radīti zaudējumi mūsdienu jaunradei.
Besides, an extended term would encourage cultural diversity: with an unchanged term, old performances gradually loosing copyright protection would inevitably be favoured to the detriment of contemporary creations.
Turklāt pēdējā gadījumā neizbēgami pastiprināsies centieni izmantot tos tirgus, kuros aizsardzība ir ilgāka, ignorējot aicinājumu dažādot vietējo tirgu.
Furthermore, the latter would inevitably seek to please those markets where protection is longer, ignoring the call for local, diversified, content.
Visbeidzot ir arī jāsaprot, ka atbilstoša statusa trūkums ļoti apgrūtina Eiropas izpildītājiem iespēju nopelnīt naudu iztikai ar saviem darbiem neatkarīgi no tā, cik liels ir viņu ieguldījums ES kultūras ekonomikā.
Finally, it must also be understood that the lack of proper status makes it extremely difficult for performers in Europe to make a living from their creations, regardless of the size of their contribution to the economy of culture in EU.
Vairums izpildītāju nesaņem sociālo apdrošināšanu, bezdarbnieka pabalstu vai veselības un drošības aizsardzību, un kopumā viņi saskaras ar plaši izplatītu negodīgumu līgumu slēgšanas jomā.
The vast majority of performers has very little access to social security, unemployment compensation or health and safety protection and is generally confronted with widespread unfair contractual practices.
Tāpēc izpildītājiem ir ļoti būtiski tie ieņēmumi, kas iegūti, izmantojot intelektuālā īpašuma aizsardzības tiesības.
In this context, the income generated by the intellectual property rights represents a vital source of income for performers.
ATZINUMS Sniegusi Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy
Ārlietu komitejai
for the Committee on Legal Affairs
Atzinuma sagatavotāja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par tiesību aizsardzības termiņa pagarināšanu un papildu pagaidu drošības pasākumu izveidi.
The draftswoman welcomes the proposal by the Commission on extending the term of protection of related rights and creating additional transitory safeguard measures.
Priekšlikumā ir atzīts izpildītāju radošā un mākslinieciskā ieguldījuma nozīmīgums, kas ir pienācīgi jāatspoguļo, nosakot aizsardzības termiņu.
The proposal recognises the importance of performers’ creative and artistic contribution which needs to be properly reflected upon in the term of protection.
Tomēr atzinuma sniedzēja uzskata, lai veicinātu šo mērķu sasniegšanu, priekšlikumā ir jāveic turpmāki grozījumi, ņemot vērā pašreizējo ekonomiskos un sociālos situāciju, kā arī jaunāko tehnoloģijas attīstību; un tādēļ ierosina vairākus grozījumus, galvenokārt saistībā ar:
The draftswoman, however, is of the opinion that, in order to better achieve those objectives, the proposal could be further amended to take into account the economic and social reality and recent technological developments; and therefore proposes a set of amendments along the following main lines:
(i) jomas paplašināšanu, iekļaujot arī audiovizuālos izpildītājus;
(i) extension of the scope by including audiovisual performers;
(ii) atkāpes svītrošanu attiecībā uz mazo ierakstu producentu ieguldījumu studijas sesiju mūziķiem izveidotajā fondā, ;
(ii) deletion of the exemption for small recorders from contributing to the fund set aside for session musicians;
(iii) šī fonda pārvaldes vienkāršošanu;
(iii) simplification of the administration of this fund;
(iv) „lieto vai zaudē” klauzulas elastības palielināšanu;
(iv) more flexibility for the ‘use it or loose it’ clause;
(v) turpmāku novērtēšanu par pieejamības nodrošināšanu tiešsaistē.
(v) further assessment of the making available on-line.
(i) Jomas paplašināšana, iekļaujot arī audiovizuālos izpildītājus
(i) Extension of the scope by including audiovisual performers
Turklāt ir jāpiemēro tie paši sākuma datumi, no kuriem tiek aprēķināti tiesību aizsardzības termiņi izpildītājiem un producentiem (kā paredzēts 3. panta 2. punktā).
Also, the same starting dates from which the duration of protection is calculated for performers’ rights and for producers’ rights should apply (as foreseen under Article 3, paragraph 2).
(Saistītie grozījumi: atzinuma projekta par 5. apsvērumu 1. grozījums, atzinuma projekta par 7. apsvērumu 2. grozījums un atzinuma projekta par Direktīvas 2006/116/EK 3. panta 1. punktu 10. grozījums.)
(Related amendments: Amendment 1 of the draft opinion on Recital 5; Amendment 2 of the draft opinion on Recital 7; and Amendment 10 of the draft opinion on Article 3, paragraph 1 of Directive 2006/116/EC.)
(ii) Atkāpes svītrošana attiecībā uz mazo ierakstu producentu ieguldījumu studijas sesiju mūziķiem izveidotajā fondā
(ii) Deletion of the exemption for small recorders from contributing to the fund set aside for session musicians
Komisija ierosināja atkāpi attiecībā uz mazo ierakstu producentu ieguldījumu studijas sesiju mūziķiem izveidotājā fondā vismaz 20 procentu apmērā no ienākumiem.
The Commission proposed an exemption for small record producers from setting aside at least 20 percent of revenues in order to contribute to the fund created for session musicians.
Šāda atkāpe varētu radīt nevienlīdzīgu situāciju izpildītāju vidū un nepanāktu taisnīgu līdzsvaru starp izpildītāju un mazo producentu interesēm.
Such exemption would create an unfair situation for the performers and would not strike a fair balance between the interest of performers and of small producers.
Turklāt lielāki ierakstu producenti varētu izvairīties no papildu atlīdzības maksāšanas, parakstot licenču līgumus ar mazākiem fonogrammu producentiem.
In addition, larger record producers might also try to avoid paying supplementary remuneration by signing licensing contracts with smaller phonogram producers.
Tāpēc tiek ierosināts šo punktu svītrot.
Therefore this exemption is proposed to be deleted.
(Saistītie grozījumi: atzinuma projekta par 12. apsvērumu 4. grozījums un atzinuma projekta par Direktīvas 2006/116/EK 10.a (jaunā) panta 4. punkta 2. apakšpunktu 12. grozījums.)
(Related amendments: Amendment 4 of the draft opinion on Recital 12; and Amendment 12 of the draft opinion on Article 10 a (new), paragraph 4, subparagraph 2 of Directive 2006/116/EC.)
(iii) Iepriekšminētā fonda pārvaldes vienkāršošana
(iii) Simplification of the administration of the above fund
Lai vienkāršotu pārvaldes procedūras, šī fonda pārvaldes tiesības vajadzētu piešķirt autortiesību aģentūrām.
In order to simplify the administrative procedures, the collecting societies should be entrusted with the administration of the above fund.
(Saistītie grozījumi: atzinuma projekta par 13. apsvērumu 5. grozījums, atzinuma projekta par 14.a (jauno) apsvērumu 6. grozījums un atzinuma projekta par Direktīvas 2006/116/EK 10.a (jaunā) panta 5. punktu 13. grozījums.)
(Related amendments: Amendment 5 of the draft opinion on Recital 13; Amendment 6 of the draft opinion on Recital 14 a (new); and Amendment 13 of the draft opinion on Article 10 a (new), paragraph 5 of Directive 2006/116/EC.)
(iv) „Lieto vai zaudē” klauzulas elastības palielināšana
(iv) More flexibility for the ‘use it or loose it’ clause
Lai gan „izmanto vai zaudē” klauzulas ieviešana tiek vērtēta atzinīgi, tai vajadzētu būt elastīgākai.
Though the introduction of the ‘use it or loose it’ clause is welcome, it should be made more flexible.
Ja izpildītāja tiesības tiek atjaunotas, šim izpildītājam ir jāsniedz taisnīga iespēja izmantot savu izpildījumu pirms atkal zaudēt tiesības uz to.
If the rights are reverted to the performer, this performer should be given a fair chance to have his performance exploited before loosing again the rights.
Tādēļ izpildītājiem ir jādod pietiekamāks laiks (5 gadi) jaunās izmantošanas iespējas īstenošanai.
Therefore a more reasonable period of time, 5 years, should be given to the performers to make the new exploitation possibility feasible.
(Saistītie grozījumi: Atzinuma projekta par 10.a (jaunā) panta 6. punkta 2. apakšpunktu 14. labojums.)
(Related amendment: Amendment 14 of the draft opinion on Article 10 a (new), paragraph 6, subparagraph 2.)
(v) Ierakstu pieejamības tiešsaistē turpmāka novērtēšana
(v) Further assessment of on-line making available
Palielinoties tiešsaistes pakalpojumu izmantošanas apjomam un pieprasījumam pēc tiem, ir detalizēti jāizpēta ierakstu pieejamības iespēja tiešsaistē.
With the increase of use of and demand for on-line services, the making available of performances on-line should be studied in more detail.
Komisijai būtu jānovērtē pašreizējā juridiskā un ekonomiskā situācija un šīs iespējas ietekme.
The Commission should be encouraged to evaluate the current legal and economic situation and assess further the impacts of this option.
(Saistītie grozījumi: 19.c (jaunā) apsvēruma 9. grozījums
(Related amendment: Amendment 9 on Recital 19 c (new)).
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ārlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
(9) Juridiskās noteiktības labad jāparedz, ka, ja nav skaidras norādes par pretējo, tie līgumi par izpildījuma fiksācijas tiesību nodošanu vai piešķiršanu, kas noslēgti pirms dienas, kad dalībvalstīm jāpieņem šo direktīvu īstenojošie pasākumi, paliek spēkā arī pagarinātajā termiņā.
(9) For the sake of legal certainty it should be provided that in the absence of clear indications to the contrary, a contractual transfer or assignment of rights in the fixation of the performance concluded before the date by which Member States are to adopt measures implementing the directive shall continue to produce its effects for the extended term.
(9) Lai nodrošinātu, ka izpildītāji tāpat kā ierakstu producenti gūst labumu no pagarināta aizsardzības termiņa, ar šo direktīvu ir jānosaka, ka jebkurš spēkā esošs līgums, ar kuru paredzēts jebkāds aizsardzības termiņa pagarinājums, neietekmē pagarināto aizsardzības termiņu, sākot no 50 gadiem, un visu izpildītāja mūžu.
(9) In order to ensure that performers, rather than record producers, benefit from the extended term of protection, this Directive should provide that any contract in force assigning any extension of the term of protection shall have no effect as regards the extended protection term from 50 years to the lifetime of the performer.
Ierosinātā atkāpe rada izpildītājiem negodīgu situāciju un nepanāk taisnīgu līdzsvaru starp izpildītāju un mazu producentu interesēm.
The proposed exception creates an unfair situation for the performers and does not strike a fair balance of between the interest of performers and of small producers.
Turklāt lielākas ierakstu studijas varētu arī censties izvairīties maksāt papildatlīdzību, parakstot licenču līgumus ar maziem fonogrammu producentiem.
In addition, larger record companies might also try to avoid paying supplementary remuneration by signing licensing contracts with smaller phonogram producers.
(Saistīts ar Direktīvas 2006/116/EK 10.a panta (jauns) 4. punkta 2. apakšpunkta grozījumu.)
(Linked to the amendment on Article 10 a (new), paragraph 4, subparagraph 2 of Directive 2006/116/EC.)
(13) Minētās naudas summas jāparedz tikai tam, lai veiktu maksājumus izpildītājiem, kuru izpildījums ir fiksēts fonogrammā un kuri ir nodevuši izņēmuma tiesības fonogrammas producentam par vienreizēju maksājumu.
(13) Those monies should be reserved solely for the benefit of performers whose performances are fixed in a phonogram and who have transferred their rights to the phonogram producer against a one-off payment.
Minētās naudas summas vismaz reizi gadā individuāli jāizmaksā mazpazīstamiem izpildītājiem.
The monies set aside in this manner should be distributed to non-featured performers at least once a year on an individual basis.
Dalībvalstis drīkst pieprasīt, lai šo naudas summu sadali veic izpildītājus pārstāvošās kolektīvo tiesību pārvaldījuma organizācijas.
Member States may require that distribution of those monies is entrusted to collecting societies representing performers.
Ja minēto summu sadali uztic veikt šīm organizācijām, tad var piemērot valsts noteikumus par nedalāmiem ieņēmumiem.
When the distribution of those monies is entrusted to collecting societies, national rules on non-distributable revenues may be applied.
(13) Minētās naudas summas būtu jāparedz tikai tam, lai veiktu maksājumus izpildītājiem, kuru izpildījums ir fiksēts fonogrammā un kuri ir nodevuši izņēmuma tiesības fonogrammas producentam par vienreizēju maksājumu.
(13) Those monies should be reserved solely for the benefit of performers whose performances are fixed in a phonogram and who have transferred their rights to the phonogram producer against a one-off payment.
Šādu naudas summu pārvaldība jāuztic autortiesību aģentūrām, lai iepriekšminētās naudas summas tiktu efektīvi nodotas Eiropas Komisijas priekšlikumā norādītajam saņēmējam, piemēram, studijas sesiju mūziķiem.
The administration of those monies should be entrusted to collecting societies in order for the said monies to be effectively assigned to the beneficiaries indicated in the original proposal of the European Commission, i.e. session musicians.
(14a) Pirmā papildu pārejas pasākuma daļai ir jābūt izpildītāju un fonogrammas producentu tiesību obligātai kolektīvai izpildei attiecībā uz pakalpojumiem, kurus pieprasījušas radio vai televīzijas raidorganizācijas, kas atskaņo viņu ierakstus, kuru sastāvdaļa ir mūzika no likumīgi publicētām fonogrammām.
(14a) Part of the first accompanying transitional measure should be the mandatory collective exercise of the rights of performers and phonogram producers concerning on-demand services by broadcasters of their radio or television productions of which music from lawfully published phonograms is an integral part.
Šī kolektīvo tiesību pārvaldības sistēma papildina atlīdzības sistēmu likumīgu publiskotu fonogrammu pārraidei saskaņā ar Direktīvas 2006/115/EK 8. panta 2. punktu un nodrošina, ka visā likumīgi publicētas fonogrammas aizsardzības termiņa laikā attiecīgie izpildītāji un fonogrammas producenti saņem taisnīgu atlīdzības daļu par ieraksta izmantošanu pēc pieprasījuma.
The system of collective rights management complements the remuneration regime for the broadcasting of lawfully published phonograms under Article 8(2) of Directive 2006/115/EC and guarantees that, throughout the full term of protection of lawfully published programmes, the relevant performers and phonogram producers also receive a fair share of the remuneration for the on-demand use of broadcast production.