natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijai arī vajadzētu apsvērt iespēju lauku attīstības programmu ietveros sniegt īpašu atbalstu, veicot ieguldījumus reģionālā, vietējā vai lauku saimniecībās esošā aprīkojumā, ko izmanto proteīnaugu uzglabāšanai, attīrīšanai un pārstrādei lauku saimniecībās.
The Commission should also consider specific support of investments in regional, local or on-farm facilities for storage, cleaning, and on-farm processing of protein crops as part of rural development programmes.
Tāpat ir svarīgi veikt pētījumu par esošajiem trūkumiem pētniecībā un sēklu ražošanā, ieskaitot vajadzību uzlabot konsultāciju dienestus, un apsvērt decentralizētu pieeju pētniecības programmām, ņemot vērā vietējo lauksaimnieku zināšanas un ilgtspējīgas lauksaimniecības sistēmas.
It is also important to carry out a study on current deficits in research and seed production, including the needs of improved extension services and to consider a decentralised approach to research programmes which takes into account farmers' local knowledge and sustainable farming systems.
Komisija varētu arī apsvērt iespēju vēlreiz izveidot lauksaimniecības pētījumu daļu Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā.
The Commission might also consider to re-establish an agricultural research unit in the General Directorate for agriculture and rural development.
Kā līdzsvarot dzīvnieku olbaltumvielu un augu olbaltumvielu ražošanu?
Towards a better balance between and animal protein and crop protein production
Eiropas Savienībā ļoti lielu proteīnaugu daļu pašlaik audzē dzīvnieku barībai, tikmēr pākšaugu lietošana uzturā nemitīgi samazinās.
A very high percentage of protein crops is currently produced for animal feed, while the human consumption of grain legumes has continuously decreased in the EU.
Ņemot vērā ES apņemšanos aktīvi uzlabot vispārējo nodrošinātību ar pārtiku un aktīvi novērst klimata pārmaiņas, lauksaimniecības un lauku attīstības politikai nākotnē vajadzētu būt vērstai ne tikai uz dzīvnieku olbaltumvielu un augu olbaltumvielu līdzsvarotāku ražošanu, lai mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju un barības vielu nonākšanu sateces baseinos, bet tai vajadzētu arī motivēt patērētājus, publiskā iepirkuma iestādes un ēdināšanas uzņēmumus izraudzīties līdzsvarotāku un videi nekaitīgu, kā arī daudzveidīgu pārtikas klāstu savai ēdienkartei.
Regarding the commitments of the EU to actively contribute to global food security and to actively combat climate change, future agriculture and rural development policy should work towards not only a more balanced animal protein and crop protein production so as to reduce green house gases and run-off of nutrients into watersheds, but should also motivate consumers, public procurement authorities and catering services to chose a more balanced, environmentally friendly and diverse choice of food in their diet.
Komisijai vienlaikus ir jāuzņemas likumdošanas iniciatīvas, lai samazinātu pārtikas atkritumu daudzumu visā pārtikas ķēdē (tas attiecas arī uz kautuvju subproduktiem un ēdienu atliekām, kuru izmantošana vai iznīcināšana joprojām nav pienācīgi reglamentēta).
At the same time the Commission should take legislative initiatives to reduce food waste throughout the food chain, including slaughter offal and swill the use or disposal of which is still not adequately regulated.
Komisijai stingri jāpiemēro piesardzības princips šajā jomā, bet tai arī jānāk klajā ar likumdošanas iniciatīvām, lai samazinātu pārtikas atkritumu daudzumu un uzlabotu dzīvnieku un augu produkcijas kopējo līdzsvaru, paturot prātā jaunos uzdevumus.
The Commission should firmly apply the precautionary principle in this field, but should also take legislative initiatives to reduce food waste and to improve the overall balance of animal and crop production in view of the new challenges.
A. tā kā arvien lielāks augu izcelsmes olbaltumvielu īpatsvars mūsu uzturā un arvien mazāks gaļas patēriņš dod labumu gan videi, gan cilvēku veselībai,
A. whereas increasing the share of vegetable proteins in our diets and consuming less meat represents a win-win situation for both the environment and human health,
4. aicina Komisiju izstrādāt saskanīgu kopējo politisko pieeju agroekoloģisko noteikumu piemērošanai Savienībā tirgotiem pārtikas produktiem saistībā ar ģenētiski modificētu proteīnaugu ražošanu un ievešanu;
Calls on the Commission to propose a coherent overall political approach to the application of the agro-environmental rules to food products sold within the Union with regard to imports of genetically modified protein crops;
6. norāda, ka nepietiekams sojas pupu un kukurūzas ievedums rada papildu izmaksas ES lopkopības un lopbarības nozarē, apdraudot vietējo gaļas ražotāju ekonomisko dzīvotspēju;
Notes that soya and maize import shortages impose an additional cost burden on the EU livestock and feedstuffs sectors, putting the economic viability of domestic meat production at risk;
par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās
on Tax and Development – Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters
Sirpa Pietikäinen , Ekonomikas un monetārā komiteja
Sirpa Pietikäinen , Committee on Economic and Monetary Affairs
(*) Iesaistītā komiteja – Reglamenta 50. pants
(*) Associated Committee - Rule 50 of the Rules of Procedure
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS..............................................22
OPINION OF THE COMMITTEE ON ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS............22
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS.......................................25
OPINION of the Committee on International Trade ......................................26
– ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on Promoting Good Governance in Tax Matters
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0020 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0020 . ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās ( COM(2010)0163 ),
– having regard to the Communication from the Commission on Tax and Development - Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters ( COM(2010)0163 ),
– ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0089 . un ņemot vērā 2002. gadā pieņemto Monterejas deklarāciju, 2008. gadā notikušo Dohas konferenci par attīstības finansējumu, 2005. gadā pieņemto Parīzes deklarāciju un 2008. gadā pieņemto Akras rīcības programmu, kurās kapitāla aizplūšana un nelikumīgas finanšu plūsmas tika atzītas par būtisku šķērsli valstu ieņēmumu izmantošanai attīstības mērķiem,
Texts adopted, P7_TA(2010)0089 . , and having regard to the Declaration of Monterrey (2002), the Conference on Financing for Development in Doha (2008), the Paris Declaration (2005) and the Accra Agenda for Action (2008) whereby capital flight and illicit financial flows were explicitly identified as a major obstacle to mobilisation of domestic revenue for development,
– ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par sasniegto Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā: vidusposma pārskats, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī
– having regard to its resolution of 15 June 2010 on progress towards the achievement of the Millennium Development Goals: mid-term review in preparation of the UN high-level meeting in September 2010
Pieņemtie teksti, P6_TA-PROV(2010)0210 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0210 . ,
– ņemot vērā G20 augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2010. gada 11. un 12. novembrī Seulā, un Vācijas Ekonomiskās sadarbības un attīstības ministrijas uzsākto iniciatīvu starptautiskās sadarbības stiprināšanai ar jaunattīstības valstīm, lai cīnītos pret likumīgu un nelikumīgu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kuru dēvē arī par „Starptautisko nodokļu paktu”,
– having regard to the G20 summit held in Seoul on 11-12 November 2010, and the initiative to strengthen international cooperation with developing countries to fight tax evasion and avoidance, launched by the German Ministry for Economic Cooperation and Development, referred to as the ‘International Tax Compact’ (ITC),
– ņemot vērā 2008. gada 29. augustā Pretorijā notikušās nodokļu politikai veltītās starptautiskās konferences secinājumus,
– having regard to the conclusions of the International Conference on Taxation in Pretoria on 29 August 2008,
– ņemot vērā Londonā 2009. gada 2. un 3. aprīlī notikušās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the London G20 Summit of 2-3 April 2009,
– ņemot vērā valstu vadītāju paziņojumu, ko sniedza pēc G20 augstākā līmeņa sanāksmes Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī, un Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par to
– having regard to the Leaders' Statement issued following the Pittsburgh G20 Summit of 24 and 25 September 2009 and its resolution of 8 October 2009 thereon
Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0028 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0028 . ,
– ņemot vērā 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju par G20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī
– having regard to its resolution of 24 April 2009 on the London G20 Summit of 2 April 2009
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0330 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0330 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 14. novembra rezolūciju par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002: starptautiskais finanšu pārskatu standarts (SFSP) 8 attiecībā uz darbības segmentu atklāšanu
– having regard to its resolution of 14 November 2007 on the draft Commission regulation amending Regulation (EC) No 1725/2003 adopting certain international accounting standards in accordance with Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council as regards International Financial Reporting Standard (IFRS) 8, concerning disclosure of operating segments
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0526 . ,
OJ C 282E, 6.11.2008, p.323. ,
– ņemot vērā Norvēģijas valdības komisijas 2009. gada jūnija ziņojumu „Nodokļu oāzes un attīstība”,
– having regard to the Norwegian Government Commission Report ‘Tax Havens and Development’ of June 2009,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus ( A7‑0027/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on International Trade ( A7‑0027/2011 ),
A. tā kā nodokļu sistēmas stiprināšana ir viena no galvenajām problēmām, ar kurām jaunattīstības valstis saskaras, cenšoties sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
A. whereas the strengthening of the tax system is one of the principal challenges faced by developing countries to achieve MDGs,
B. tā kā nodokļi var būt drošs un noturīgs attīstības finansēšanas avots, ja tiek ieviests progresīvās nodokļu uzlikšanas režīms, efektīva un iedarbīga nodokļu pārvaldība, ar ko tiek veicināta nodokļu atbilstība, kā arī valsts ieņēmumu pārredzama un atbildīga izmantošana;
B. whereas taxation can be a reliable and sustainable source of development finance if there is a progressive taxation regime, an effective and efficient tax administration to promote tax compliance, and transparent and accountable use of public revenue,
C. tā kā jaunattīstības valstīm nodokļu ieņēmumu palielināšana ir nopietns uzdevums, jo tām nepietiek cilvēkresursu un finanšu resursu nodokļu iekasēšanai, tām ir vāja administratīvā veiktspēja un tajās ir vērojama korupcija, valsts iekārtas leģitimitātes trūkums, nevienmērīga ieņēmumu sadale un vāja nodokļu pārvaldība;
C. whereas developing countries face important challenges in raising tax revenues due to insufficient human and financial resources to collect taxes, weak administrative capacity, corruption, lack of legitimacy of the political system, an uneven distribution of revenues and poor tax governance,
D. tā kā nelikumīgu finanšu plūsmu un kapitāla aizplūšanas daži galvenie veidi ir it īpaši nepareiza cenu noteikšana darījumiem starp valstīm, lai piesaistītu ārvalstu tiešos ieguldījumus, aktīvu pārdošana, tos vēlāk atpērkot vai iegādājoties to vietā līdzīgus aktīvus par tādu pašu cenu, ienākumu vienlaicīga gūšana no procentu likmēm divās jurisdikcijās, liela apjoma skaidras naudas pārvietošana, nepārredzamas un nelabvēlīgas ieguldījumu shēmas un kontrabanda;
D. whereas the major forms of illicit financial flows and capital flight especially include: transfer mispricing between countries to attract FDI, round-tripping, double-dipping, bulk cash movements, opaque and disadvantageous investment protocols and smuggling,
E. tā kā uz ārzonu centriem un nodokļu oāzēm katru gadu aizplūst vienu triljonu ASV dolāru liels kapitāls; tā kā šīs nelegālās naudas noplūdes apmērs ir aptuveni desmit reizes lielāks nekā to atbalsta līdzekļu apmērs, kuri tiek piešķirti jaunattīstības valstīm nabadzības mazināšanai un ekonomiskajai attīstībai;
E. whereas off-shore centres and tax havens facilitate an annual illicit capital flight of US$1 trillion; whereas these illicit monetary outflows are roughly ten times the amount of aid money going into developing countries for poverty alleviation and economic development,
F. tā kā nodokļu oāzes, kurās tiek piedāvāti slepenības nosacījumi un fiktīvu domicilu reģistrācija apvienojumā ar „nulles nodokļa” režīmiem, kas izveidoti, lai piesaistītu kapitālu un ienākumus, kuri citās valstīs būtu jāapliek ar nodokli, rada nelabvēlīgu nodokļu konkurenci;
F. whereas tax havens that offer secrecy rules and fictional domiciles combined with ‘zero tax’ regimes in order to attract capital and revenues that should have been taxed in other countries generate harmful tax competition,
G. tā kā konkurence nodokļu jomā nabadzīgās valstīs ir izraisījusi nodokļu sloga pārbīdi uz darba ņēmējiem un zemu ienākumu mājsaimniecībām un darba vietu skaita postošu samazināšanos sabiedrisko pakalpojumu jomā;
G. whereas tax competition has resulted in a shift of the tax burden to workers and low-income households and has forced damaging cutbacks in public services in poor countries,
H. tā kā aktīvu pārdošana, tos vēlāk atpērkot vai iegādājoties to vietā līdzīgus aktīvus par tādu pašu cenu, nodokļu atvieglojumi un jaunattīstības valstu konkurence nodokļu jomā bieži sniedz nelabvēlīgus rezultātus un tas kļūst redzams, kad valstis „pārdod” savas nodokļu sistēmas, bet uzņēmumi tās „uzpērk” tirgū, kurā konkurence līdzinās konkurencei starp uzņēmumiem;
H. whereas round-tripping, tax incentives and tax competition between developing countries often lead to detrimental results which are evident when countries are ‘selling’ their tax systems, and companies are ‘buying’ into them, in a marketplace where competition, analogous to that between companies, prevails,
I. tā kā krāpšana nodokļu jomā jaunattīstības valstīs ik gadu izraisa nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas desmitkārt pārsniedz rūpnieciski attīstīto valstu piešķirto attīstības palīdzību;
I. whereas tax fraud in developing countries leads to an annual loss of tax revenue corresponding to ten times the amount of injected development aid from developed countries,
J. tā kā iespēju uzlabot valsts līdzekļu ieguvi vēl vairāk ietekmē vispārējā starptautisko tirgu liberalizācijas tendence, kas rada nepieciešamību aizstāt muitas ieņēmumus ar citiem iekšzemes resursiem; tā kā SVF pētījumi liecina, ka bagātajām valstīm ir izdevies kompensēt tirdzniecības nodokļu kā galvenā ienākumu avota samazināšanos, aizstājot tos ar citiem ieņēmumu avotiem, it īpaši, PVN, savukārt nabadzīgākās valstis labākajā gadījumā ir aizstājušas aptuveni 30 % zaudēto tirdzniecības nodokļu
J. whereas the possibility of enhancing domestic resource mobilisation is further affected by the global context of liberalisation of international markets, entailing the replacement of customs revenues with other domestic resources; whereas IMF research shows that while rich countries have managed to offset the decline of trade taxes as a principal source of income with other sources of revenue, notably VAT, the poorest countries have at best replaced about 30% of lost trade taxes
Piemēram, skatīt Baunsgaard & Keen pētījumu (2005), kas citēts SVF 2005. gada 15. februāra ziņojumā „Tirdzniecības reformu izraisīto seku ieņēmumu jomā risināšana”, kurā SVF secina, ka „daudzām valstīm ar maziem ieņēmumiem un dažām valstīm ar vidējiem uzņēmumiem ir radušās grūtības, cenšoties aizstāt ieņēmumus no tirdzniecības nodokļa ar citiem ieņēmumiem”. ;
For instance, see study by Baunsgaard & Keen (2005), quoted in the IMF report of 15 February 2005, entitled ‘Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform’, in which the IMF concludes that ‘many low-income countries and some middle-income countries have had difficulty in replacing trade tax revenues’. ,
K. tā kā saistībā ar Starptautiskā tirdzniecības centra pa valstīm veiktā pētījuma rezultāti liecina, ka nodokļu un attīstības jomās ir nepieciešama turpmāka līdzekļu devēju koordinācija;
K. whereas the ‘mapping survey’ led by the ITC demonstrates that further donor coordination is needed in the area of taxation and development,
L. tā kā liela neoficiālā sektora pastāvēšana ekonomikā neļauj palielināt iekšzemes resursus;
L. whereas the existence of a large informal sector in the economy is holding back the mobilisation of domestic resources,
M. tā kā daudzas jaunattīstības valstis, nesaņemot pienācīgu daļu no pamatotām derīgo izrakteņu izmantošanas maksām, zaudē iespēju gūt labumu no izejvielu tirgus uzplaukuma;
M. whereas many developing countries are missing out on the commodity boom by failing to receive a decent share of mineral royalties which are justified,
N. tā kā daudzas jaunattīstības valstis nesasniedz pat to nodokļu līmeņa minimumu, kas būtu nepieciešams, lai finansētu sabiedriskos pakalpojumus un starptautiskās saistības, piemēram, nabadzības samazināšanas jomā;
N. whereas many developing countries do not even attain a minimum tax level which would be necessary to fund public services and international commitments like poverty reduction,
O. tā kā nodokļi ir potenciāli stabilāks un ilgtspējīgāks ieņēmumu avots nekā palīdzības līdzekļi un veicina to, ka attiecīgās valstis uzņemas lielāku atbildību;
O. whereas tax provides a source of income that is potentially more stable and sustainable than aid flows and fosters the ownership of the respective countries in a better way,
P. tā kā konsolidētā veidā sniegti pārskati bieži vien apgrūtina ar nodokļiem apliekamo uzņēmumu un pareizā nodokļu līmeņa noteikšanu uzņēmumu sarežģītās struktūras un struktūrvienību ekonomiskās darbības sadalījuma dēļ;
P. whereas reporting on a consolidated basis often makes it difficult to identify companies to be taxed and to determine the right tax level due to their complex corporate structures and the distribution of economic activity between them,
Q. tā kā tā dēvētie „plēsoņu fondi”, kas bieži vien atrodas nodokļu oāzēs, aizvien vairāk ar milzīgām atlaidēm uzpērk jaunattīstības valstu parādus un vēlāk tiesājoties pieprasa atmaksāt tos sākotnējā apmērā (bieži vien ar procentiem un soda maksām) un, šādi rīkojoties, pamatīgi ierobežo jaunattīstības valstu darbības iespējas, ko tām sniedz papildu nodokļu ieņēmumi;
Q. whereas so-called vulture funds, often based in tax havens, increasingly buy up the debt of developing countries at a huge discount and afterwards sue for the original amount of debt (frequently with interest and penalty fees) and in doing so, restrict to a substantial degree the extent to which developing countries can act thanks to their additional tax revenues,
R. tā kā nav tiesību aktu, kuros būtu paredzēti ierobežojumi peļņas apmēram, ko „plēsoņu fondi” var gūt tiesas prāvās pret jaunattīstības valstīm, kuras tie uzsāk, lai atgūtu neatmaksātos parādus, un tā kā nav regulatīvu struktūru, kas atklātu „plēsoņu fondus” un summas, ko tie ir samaksājuši par šo parādu, kuru pirms tam uzskatīja par bezvērtīgu;
R. whereas there are no laws that cap the amount of profits that a vulture fund can collect through litigating against developing countries to collect default debt and whereas there are no regulatory structures that disclose who vulture funds are and also how much they paid for this debt that was previously considered worthless,
S. tā kā daudzās jaunattīstības valstīs uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes atšķiras, pamatojoties ne tikai uz ienākumu un dividendēm, bet arī uz uzņēmējdarbības nozari, un tas nozīmē, ka atšķirīgas nodokļa likmes sagroza resursu sadali pa nozarēm;
S. whereas in many developing countries there exist multiple corporate income tax rates based not only on income and dividends, but also on business sectors, meaning that the sectoral allocation of resources is distorted by differences in tax rates,
T. tā kā nodokļu atbilstība būtu jādefinē kā cenšanās maksāt pareizā vietā un pareizā laikā, ar vārdu „pareizs” saprotot to, ka veikto darījumu ekonomiskā būtība atbilst vietai, kurā šie darījumi ir reģistrēti nodokļu maksāšanas nolūkos, un veidam, kā tas ir ticis darīts,
T. whereas tax compliance should be defined as seeking to pay at the right place, at the right time, where ‘right’ means that the economic substance of the transactions undertaken coincides with the place and form in which they are reported for taxation purposes,
I. Nodokļu nozīme Tūkstošgades mērķu sasniegšanā
I. The importance of taxation for meeting the MDGs
4. norāda, ka lielāka nozīme būtu jāpiešķir jaunattīstības valstu spēju veidošanas centieniem, lai palīdzētu tām, pieņemot valsts līmeņa tiesību aktus, efektīvi izmantot informācijas apmaiņu un efektīvi cīnīties pret nodokļu nelikumīgu nemaksāšanu;
Notes that more emphasis should be placed on efforts to undertake capacity building within developing countries in order to help them make effective use of the exchange of information and effectively counter tax evasion with their own, internal, legislation;
Grūtības, ar kurām jaunattīstības valstis saskaras, cenšoties palielināt nodokļu ieņēmumus
Difficulties encountered by developing countries in raising tax revenues
15. apzinās, ka jaunattīstības valstu iekšzemes ieņēmumu ieguves kvantitatīvā un kvalitatīvā uzlabošana rezultātus sniegs ilgākā laika posmā; aicina Eiropas Savienību saglabāt visu veidu palīdzības piedāvājumu tik ilgi, kamēr jaunattīstības valstis to uzskatīs par vajadzīgu savas attīstības finansēšanai;
Recognises that the qualitative and quantitative improvement in developing countries’ domestic revenue mobilisation will bear fruit over the long term; calls on the European Union to maintain its offer of assistance in all its forms for as long as the developing countries consider it necessary for the financing of their own development;
17. atgādina, ka labu nodokļu pārvaldību nav iespējams eksportēt vai uzspiest no ārpuses un ka katrai valstij pašai jāpieņem sava nodokļu politika; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstu valdības nelikt šķēršļus jaunattīstības valstu lēmumiem būtiski, bet taisnīgi palielināt nodokļus, līdz ar to ietekmējot to teritorijā darbojošos ārvalstu uzņēmumus, it īpaši izejvielu ieguves jomā, kas ir nozīmīgs jaunattīstības valstu bagātības avots, bet gluži pretēji — sadarboties ar šīm valstīm;
Points out that good governance in tax matters cannot be exported or imposed from outside, and that it is up to each of the countries to decide its own tax policy; in that context, calls on the Commission and the national governments not to hamper, and to cooperate with, any countries which opt, consistently and fairly, for an increase in taxation that affects foreign undertakings present on their territory, particularly those operating in the field of extraction of primary resources, which is an important source of wealth in developing countries;