natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā, saglabājoties imigrācijai pašreizējā līmenī, darbaspēks samazināsies no 227 miljoniem 2005. gadā līdz 183 miljoniem 2050. gadā, nodarbinātības līmenis pieaugs līdz 70 % 2020. gadā, galvenokārt pateicoties lielākai sieviešu nodarbinātībai, kopējais nodarbināto skaits palielināsies par 20 miljoniem līdz 2017. gadam, bet pēc tam samazināsies par 30 miljoniem līdz 2050. gadam, un prognozētā proporcija starp cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem, un cilvēkiem, kas ir darbspējas vecumā, palielināsies no 1:4 2005. gadā līdz 1:2 2050. gadā;
C. whereas, with immigration constant at present levels, the work force will decrease from 227 million people in 2005 to 183 million in 2050, the employment rate will rise to 70% in 2020, mainly due to higher female employment rates, the total number of people employed will increase by 20 million by 2017, but after that will decrease by 30 million by 2050 and the projected ratio of people over 65 to people of working age will rise from 1:4 in 2005 to 1:2 in 2050,
D. tā kā, palielinot vispārējo pensionēšanās vecumu atbilstoši vispārējai tendencei par lielāku sagaidāmo dzīves ilgumu, nepietiekami tiek ņemts vērā fakts, ka joprojām ir daudzas nozares, kurās darbinieku sagaidāmais dzīves ilgums ir daudz mazāks;
D. whereas a general increase in the pensionable age, based on the general trend of increased life expectancy, takes insufficient account of the fact that there are still numerous branches of industry in which the life expectancy of workers is significantly lower,
E. tā kā sociālie partneri kopumā un tajās rūpniecības nozarēs, kurās darbinieku sagaidāmais dzīves ilgums ir mazāks par vidējo rādītāju, ir sevišķi atbildīgi attiecībā uz darbinieku pieņemšanu un atlaišanu, un tiem var būt svarīga atbalstoša nozīme, lai nodrošinātu efektīvu personāla politiku, ņemot vērā vecumu;
E. whereas the social partners in general, and in those branches of industry with workers with a lower than average life expectancy in particular, have a serious responsibility with regard to the in and outflow of workers and can be the primary supporting parties in ensuring an effective age-conscious personnel policy,
F. tā kā sakarā ar zemāku bezdarbnieku proporciju izdevumi bezdarbnieku pabalstiem līdz 2050. gadam samazināsies par aptuveni 0,6 procentu punktiem no IKP un šī samazināšanās ir ļoti niecīga un nekompensē lielākus izdevumus citās nozarēs;
F. whereas, due to lower proportions of unemployed people, unemployment benefit spending will fall by about 0,6 percentage points of GDP by 2050, a decrease that is very modest and will not compensate higher expenditure in other sectors,
G. tā kā Eiropas Savienība tērē 27,2 % no IKP sociālajai aizsardzībai (2008. gadā), lielāko daļu no tā novirzot vecuma pabalstiem un pensijām (46 %);
G. whereas the European Union spends 27,2% of GDP on social protection (2008), the major share being spent on old age benefits and pensions (46%),
H. tā kā sociālās drošības jautājumu nedrīkst skatīt tikai kā izmaksu lietderības aprēķinu, bet gan kā sabiedrības līgumu, kā pilsoņu un valsts tiesību un pienākumu kopsakarību, un šis jautājums tā arī jāskata; tā kā tomēr nekādā gadījumā nedrīkst atstāt bez ievērības sociālās drošības budžeta aspektu,
H. whereas the term social security does not mean the relationship between spending and revenue but is rather a social contract, a relationship between rights and obligations both for citizens and for the state, and should be treated as such; whereas, under no circumstances should the budgetary character of social security, however, be undermined,
I. tā kā ir paredzams, ka, pieturoties pie pašreizējās politikas, sabiedrības novecošanās fakts līdz 2050. gadam vairumā dalībvalstu palielinās valsts izdevumus īpaši pensijām, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, sasniedzot lielākos izdevumus laikā no 2020. gada līdz 2040. gadam;
I. whereas the fact of the ageing population is expected to lead to increases in public spending, most of it for pensions, health care and long-term care, in most Member States by 2050 if current policies are pursued, with the largest increase occurring between 2020 and 2040,
J. tā kā Lisabonas stratēģijas mērķi attiecībā uz sieviešu, jauniešu un vecu cilvēku nodarbinātību, kā arī Barselonas mērķi attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski pensiju sistēmu dzīvotspējai;
J. whereas the objectives of the Lisbon Strategy as regards the employment of women, young people and theelderly and the Barcelona objectives as regards childcare services are essential for the viability of pension systems,
K. tā kā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķos, jo īpaši 3. mērķī, ir paredzēts dzimumu līdztiesības princips;
K. whereas the 2000 UN Millennium Objectives, in particular Objective 3, presuppose gender equality,
L. tā kā kopumā vērojama tendence, ka sieviešu nodarbinātība ir nevienmērīgāka, tai raksturīgs lēnāks atalgojuma pieaugums, turpretim vīriešu nodarbinātība ir ilgstošāka un tai raksturīgs pastāvīgāks atalgojuma pieaugums, kas rada atšķirības iemaksu ziņā pensiju sistēmā, kā arī paaugstinātu nabadzības risku sievietēm, kas ir arī ilgtermiņa risks, ņemot vērā, ka sieviešu paredzamais mūža ilgums ir garāks,
L. whereas, in general terms, women's careers tend to be more fragmented and the rate at which their pay increases slower, while men tend to have a more continuous employment record and their pay tends to increase more steadily, which means that there is a discrepancy between their respective contributions to the pension system and an increased risk of poverty for women, which is in addition a longer-term risk, given their greater life expectancy,
1. sakarā ar Lisabonas stratēģiju un vajadzību nosegt sociālos riskus, nodrošināt sociālās drošības un pensiju sistēmu ilgtspēju, kā arī uzturēt galvenos Eiropas sociālos modeļus mudina dalībvalstis panākt lielāku progresu attiecībā uz izdevumu līdzsvarošanu sociālajā jomā un sociālo aktivizēšanu, iesaistīt un noturēt vairāk cilvēku kvalitatīvās, drošās un obligātās sociālās apdrošināšanas darbavietās, veicinot izaugsmi un darbavietu radīšanu, kā arī pieeju darbavietām, pamatojoties uz lielāku tirgus pārredzamību, modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas (piemēram, pabalstu piešķiršanas kārtību un fondēšanas mehānismus) un palielināt ieguldījumus cilvēku kapitālā, veicinot pētniecību, attīstību, inovācijas un labāku izglītību un arodapmācību kontekstā ar mūžizglītību visiem iedzīvotājiem;
Urges the Member States, in the light of the Lisbon Strategy and the need to cover social risks and secure the sustainability of the social security and pensions systems and maintain the core of the European social models, to make more progress in balancing social expenditure and social activation and, furthermore, to attract and retain more people in quality, secure and mandatory social insurance employment, promoting growth and job creation and access to employment on the basis of greater market transparency, to modernise social protection systems (for example through greater differentiation in benefit formulas and funding mechanisms) and to increase investment in human capital by promoting research and development and innovation and through better education and vocational training in the context of lifelong learning for all;
3. uzsver, ka demogrāfisko izmaiņu rezultātā mainīsies ekonomiskās izaugsmes avoti un ka darba ražīguma pieaugums un tehnoloģiskās inovācijas būs ekonomiskās izaugsmes avoti; atzīst, ka augstāka ražīguma līmeņa saglabāšanai būs nepieciešams ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecībā un attīstībā, kā arī labākās pārvaldības metodēs, kur augsta prioritāte ir tehnoloģisko un sociālo inovāciju sinerģijai;
Emphasises that sources of economic growth will alter as a result of demographic change and that increase labour productivity and technological innovation will become sources of economic growth; recognises that, in order to maintain a higher level of productivity, it will be essential to invest more in research and development and better management methods, where synergy between technological and social innovation will be a high priority;
5. atgādina, ka ekonomiski dzīvotspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas veicināšanai Kopienas darba tiesībām ir jāsekmē beztermiņa darba līgumu noslēgšana kā galvenais nodarbinātības veids, saskaņā ar kuru nodrošina atbilstošu sociālo un veselības aizsardzību un pamattiesību ievērošanu; tomēr atzīst, ka ir jāaizsargā to darbinieku tiesības, kuri strādā pēc citiem darba modeļiem, ieskaitot tiesības uz pensiju, kas ļauj pensionāram dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;
Recalls its belief that, to promote an economically viable social protection system, Community labour law should reinforce employment contracts of indefinite duration as the dominant form of employment under which adequate social and health protection is provided and respect for fundamental rights is ensured; recognises, however, that rights also need to be protected for those who have other working patterns, including the right to a pension which allows the retired to live in dignity;
9. atgādina, ka individualizācijas tendence veicina otrā un trešā pīlāra modernizāciju, neskarot pirmo, sociālās drošības sistēmu pīlāru; tas veicina, ka cilvēkiem, īpaši sievietēm un citām mazāk aizsargātām grupām, ir lielāka izvēles brīvība, ļauj tiem kļūt neatkarīgākiem un uzkrāt pašiem savas papildu pensijas tiesības;
Recalls that the trend towards individualisation, contributes to the modernisation of the second and the third pillars, without calling into question the first pillar of social security systems; this to enable people, especially women and other vulnerable groups, to have more freedom of choice and thus become more independent and able to build up their own, additional pension rights;
14. atgādina, ka augsts nodarbinātības līmenis ir visnotaļ atkarīgs no visu grupu aktivitātes un jo īpaši no to grupu aktivitātes, kas izslēgtas no darba tirgus; tādēļ uzsver, ka ir jācīnās pret diskrimināciju darba tirgū un jāpiedāvā darbavietas neaktīvam darbaspēkam; uzsver arī, ka ir jānodrošina saprātīga izmitināšana, lai veicinātu invalīdu un personu ar smagām veselības problēmām nodarbinātību, un jānodrošina invalīdu un garīgi slimu personu piekļuve darba vietām;
Recalls that higher employment rates are heavily dependent on the need to keep all groups – especially those excluded from the labour market – active; stresses, therefore, the need to fight discrimination on the labour market and to offer jobs to inactive persons in the labour force; stresses, furthermore, the need to provide reasonable accommodation so as to facilitate the employment of disabled persons and those with significant health problems, and to ensure that disabled persons and persons who are mentally ill have access to employment;
17. aicina sociālos partnerus cita starpā, izmantojot pieredzi, kas gūta dažādās nozarēs, apspriest nozarēm pielāgotus pasākumus attiecībā uz veciem darbiniekiem kopumā un jo īpaši attiecībā uz personāla politiku, kas ņem vērā vecumu;
Calls on the social partners, among other things on the basis of experience gained in various sectors, to negotiate tailor made sector based measures in relation to ageing workers in general and a age-conscious personnel policy in particular;
26. aicina dalībvalstis ņemt nopietni vērā nepieciešamību pārveidot tradicionālās pensiju sistēmas, kas pamatojas uz sistemātiskiem riska novērtējumiem un pieņēmumu par tipisku, standarta dzīves gājumu, un pielāgot sociālās drošības sistēmu sakarā ar pensiju sistēmas reformām, jo pieņemtais standarta dzīves gājums strauji mainās un tā sauktās „sadrumstalotās biogrāfijas” kļūst arvien ierastākas; tas varētu novest pie jauna pieaugošas nenoteiktības sociālā riska privātpersonām un mazāk aizsargātajām grupām, īpaši imigrantiem, mazkvalificētiem darbiniekiem, vientuļiem vecākiem un tiem, kuriem nepieciešama cita veida aprūpe; uzsver, ka tas var izraisīt priekšlaicīgu darba tirgus pamešanu vai samazināt dalību šajā tirgū; norāda, ka pensiju sistēmu pārveide ir nepieciešama arī elastīga darba tirgus izveidei;
Calls on the Member States to take serious account of the need to redesign traditional pension systems which are based on systematic risk assessments and the assumption of a typical, standard life course and adjust the social security system in line with the reforms of the pension system, this given that the assumed standard course of life is changing rapidly, and the so-called "patchwork biographies" will become more and more common; this could lead to a new social risk of increasing unpredictability for many individuals and for vulnerable groups in particular, especially immigrants, low-skilled workers, single parents and those with other caring responsibilities; stresses that this can lead to an early exit from the labour market or reduced participation in it; points out that a transformation of the pension systems is also necessary to achieve a flexible labour market;
30. pieprasa, lai Komisija un dalībvalstis nekavējoties veiktu pasākumus, kas aizliedz tiešo diskrimināciju darba devēju pensiju sistēmās, tostarp maksājumu un ar aktuārajiem faktoriem saistīto iemaksu līmeņa samazināšanu, pamatojoties uz dzimumu;
Requests that, as a matter of urgency, the Commission and the Member States take measures prohibiting direct discrimination in occupational pension schemes, including the practice of basing the level of payments and contributions on actuarial factors based on sex;
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0094 . , kas atkārtoti aicina Komisiju līdz 2008. gada beigām iesniegt pārskatītu versiju 1986. gada 11. decembra Direktīvai 86/613/ΕEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību
Texts adopted, P6_TA(2008)0094 . , calling once more on the Commission to submit a revised version of Directive 86/613/ΕECof 11 December 1986 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood
34. mudina Komisiju nekavējoties pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību
Urges the Commission to review Directive 2003/41/EC of the European Parliament and of the Council of 3 June 2003 on the activities and supervision of institutions for occupational retirement provision
OV L 235, 23.09.03., 10. lpp. , lai nodrošinātu stabilu, kapitāla uzkrāšanas institūcijām piemērotu maksātspējas režīmu, pamatojoties uz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraugu komitejas ieteikumiem un rūpīgu ietekmes novērtējumu, pārbaudot līdztiesības principa ievērošanu gadījumos, kad aprēķini atšķiras no pieņēmumiem, kas ir saistību noteikšanas pamatā; uzsver, ka šāda režīma pamatā varētu būt dažu Komisijas 2008. gada 26. februāra priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzīvības apdrošināšanu par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā
OJ L 235, 23.09.03, p.10 urgently in order to provide a solid solvency regime appropriate to such institutions for occupational retirement provision, based on advice from the Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors and a thorough impact assessment, examining level playing field issues through differences in calculation and underlying assumptions for measuring liabilities; stresses that such a regime could be based on an extension of some aspects of the amended Commission proposal of 26 February 2008 for a Directive of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of insurance and re-insurance (Solvency II)
COM (2008)119. aspektu attiecināšana uz pensiju fondiem, ņemot vērā kapitāla uzkrāšanas institūciju specifiku, piemēram, pensiju sistēmu ilgtermiņa raksturu un veidu, kā pensiju fondi sedz risku, vai kādas garantijas tie piedāvā; uzskata, ka šāds īpašs maksātspējas režīms nostiprinātu finansiālo stabilitāti un novērstu regulējuma arbitrāžu;
COM (2008) 119. to pension funds, taking into account the specificities of the institutions for occupational retirement provision, such as the long-term nature of the pension schemes they operate and the type of risk coverage or guarantees provided by pension funds; considers that such a special solvency regime would underpin financial stability and prevent regulatory arbitrage;
37. norāda, ka, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus invalīdiem un izvairītos no „pabalstu lamatām”, ir jākompensē ar invaliditāti saistītais papildu iztikas minimums un tas jākoordinē ar pensiju sistēmām un sociālās integrācijas politiku;
Observes that, in order to ensure decent living conditions for disabled peersons and to avoid the ‘benefits trap’, it is necessary to provide compensation for the additional cost of living associated with disability and to coordinate it with pension systems and social integration policies;
Finansiālā stabilitāte
Financial sustainability
40. uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu plānot savu finanšu politiku ilgtspējīgā veidā, godīgi sadalot nodokļu slogu starp darbiniekiem, patērētājiem, uzņēmumiem un ienākumiem no kapitāla, kā arī paaudžu starpā;
Stresses that Member States should design their financial policies in a sustainable manner by fairly sharing the tax burden among employees, consumers, businesses and income from capital, and across generations;
45. ņemot vērā paredzamās veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes augstās izmaksas, uzskata, ka dalībvalstīm ir jāpārdomā finansējums un jāņem vērā fakts, ka, ja neprofesionāla aprūpe kļūs mazāk pieejama, jo ģimenes kļūst mazākas un sieviešu līdzdalība darba tirgū lielāka, tad pieprasījums pēc ilgtermiņa aprūpes varētu būt lielāks par paredzēto;
Given the projected higher costs of health care and long term care, considers that Member States should reflect on their funding and take account of the fact that, given the possibility that less non-professional care will be available due to the trend towards smaller families and an increase in women's participation in the labour market, the increase in long-term care might be higher than projected;
48. atzīst valsts finansējuma nozīmi, lai sasniegtu solidaritātes mērķi, kā arī lielās atšķirības valsts un privātā veselības aprūpes finansējuma līmeņos dalībvalstīs; iesaka Komisijai veikt pētījumu, lai noteiktu, kāds valsts finansējuma līmenis un/vai apjoms atbilst solidaritātes mērķim gan attiecībā uz sistēmu kopumā, gan arī noteiktām pakalpojumu jomām;
Recognises the importance of public financing in achieving the objective of solidarity, and the wide diversity of the levels of public and private financing of health care in the Member States; recommends that the Commission carries out research to determine the level and/or range of public financing, which meets the objective of solidarity, both for the system as a whole and for particular service areas;
51. norāda, ka saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvības principu un apdrošinātās personas tiesībām izvēlēties pēc saviem ieskatiem ārstu vai ārstniecības iestādi no veselības apdrošināšanas sistēmas nav pieļaujams, ka dalībvalstis atsakās atmaksāt savu pilsoņu ārstēšanu ārzemēs, bet dalībvalstis var noteikt šīm izmaksām (fiksētas) individuālas robežas, kā arī dalībvalstīm nav jāatmaksā ārstēšana, ko tās pilsoņi nebūtu saņēmuši savā valstī;
Notes that, in the light of the principle of freedom to provide services and the right of the insured under health insurance schemes to choose a doctor or establishment freely, it is not permissible for Member States to refuse to reimburse their citizens for any treatment received abroad but Member States can impose (fixed) individualised ceilings on the costs incurred and are not obliged to reimburse treatment that their nationals would not have received at home;
53. pauž dziļu pārliecību, ka ikviena reforma jāsāk ar rūpīgu pašreizējās veselības aprūpes (finansēšanas) sistēmas analīzi, lai noskaidrotu vājos un problemātiskos punktus, kā arī jāizprot konteksta faktori, kas var vai nu veicināt, vai kavēt reformas sekmīgu norisi; sagaida, ka dalībvalstis pilnībā apzināsies veselības aprūpes reformu lielo ietekmi uz to veselības aprūpes sistēmu darbību, kapacitāti un efektivitāti, kā arī risku, ko nepietiekoši vai nepienācīgi sagatavoti reformas pasākumi var radīt attiecībā uz aprūpes pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, uz iedzīvotāju veselības stāvokli un līdz ar to uz viņu nodarbinātības iespējām;
Is deeply convinced that the starting point for any reform should be a careful analysis of the existing health (financing) system to identify weaknesses and problem areas, combined with understanding of the contextual factors that may contribute to or impede successful reform; expects Member States to be fully aware of the considerable impact of healthcare reforms on the operation, capacity, and efficiency of their respective healthcare systems, and of the threats that insufficiently or inadequately prepared reform measures can have on the quality and availability of healthcare services, on the health of citizens, and hence on their employability;
58. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Nodarbinātības komitejai, Sociālās aizsardzības komitejai un dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Employment Committee, Social Protection Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Demogrāfiskā attīstība
Demographic developments
Demogrāfiskās tendences Eiropā novedīs pie prognozētās iedzīvotāju skaita samazināšanās un sabiedrības novecošanās.
The demographic trend in Europe will lead to a projected decrease of population and to the ageing of the population ageing.
Tā rezultātā 2050. gadā iedzīvotāju skaits būs nedaudz mazāks un sabiedrība būs ievērojami novecojusi.
This will result in a slightly smaller and significantly older population in 2050.
To izraisa situācija, kad dzimstība ir zemāka, nekā vajadzīgs, lai notiktu dabiskā atražošanās, un paredzamais mūža ilgums — lielāks, kas noved pie izmaiņām vecuma piramīdā, samazinoties jaunu cilvēku skaitam un pieaugot 65 gadu slieksni pārsniegušu cilvēku daudzumam.
This will be induced by birth rates below the natural replacement rate and a higher life expectancy, which leads to a reversion of the age pyramid due to a shrinking number of younger people and a growing share of people above the age 65.
Vidējie dzimstības rādītāji ES nav sieviešu izvēles vai Eiropas Savienības pilsoņu ģimenes veidošanas patieso vēlmju atspoguļojums, un tādēļ tos var arī saistīt ar grūtībām apvienot darbu ar privāto dzīvi (bērnu aprūpes iestāžu trūkums, sociālā un finansiālā atbalsta ģimenēm, kā arī darba vietu sievietēm trūkums), ar raizes izraisošu sociālo vidi (nestabila situācija darbā, dārgi mājokļi) un bailēm par nākotni (novēlota darba pieejamība jauniem cilvēkiem un nedrošība darbā).
The average birth rate in the EU is not a reflection of women’s choice or of European citizens' actual aspirations for creating a family, and may therefore also be linked to the difficulty of reconciling work with family life (lack of child-care infrastructures, social and economic support for families, and jobs for women), the anxiety-inducing social environment (unstable work situation, expensive housing) and a fear of the future (late access to employment for young people and job insecurity).