natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija 2010. gada 12. maijā ierosināja ieviest Igaunijā euro no 2011. gada 1. janvāra.
On 12 May 2010 the Commission proposed that Estonia adopts the euro from 1 January 2011.
Eiropas Parlamentam ir jāpārbauda iesniegtais konverģences ziņojums un jāsniedz atzinums.
The European Parliament has to examine the Convergence Report submitted, and issue an opinion.
Neraugoties uz dažām atrunām par atsevišķiem jautājumiem, referents iesaka atcelt izņēmuma statusu no 2011. gada 1. janvāra.
In spite of certain reservations on individual issues, your Rapporteur recommends that the derogation be lifted with effect from 1 January 2011.
Attiecībā uz EK līguma 121. panta 1. punktā noteiktajiem konverģences kritērijiem un precīzu atbilstību šiem kritērijiem, jo īpaši izvērtējot, vai ir sasniegts augsts noturīgas konverģences līmenis, referents ir konstatējis turpmāk izklāstīto.
On the Convergence Criteria under Article 121(1) of the EC Treaty and detailed compliance with those criteria, particularly whether a high level of durable convergence has been reached, your Rapporteur observes:
Valsts tiesību aktu atbilstība 108. un 109. pantam un ECB statūtiem
Compatibility of national legislation with Articles 108 and 109 and with the Statutes of the ECB
Igaunijas parlamenta 2010. gada 22. aprīlī pieņemtais Likums par euro ieviešanu nodrošināja Igaunijai pilnīgu atbilstību visām prasībām euro ieviešanai, kuras paredzētas Līgumos un Eiropas Centrālo banku sistēmas un ECB statūtos.
The Law on the introduction of the euro adopted by the Estonian Parliament on the 22 April 2010 made Estonia fully compatible with all the requirements for the adoption of the euro, as laid down in the Treaties and the Statute of the European System of Central Banks and of the ECB.
Pārskata periodā no 2009. gada aprīļa līdz 2010. gada martam Igaunijas 12 mēnešu vidējā SPCI inflācija bija –0,7 %, t. i., ievērojami zemāka par cenu stabilitātes kritērija atsauces vērtību 1,0 %.
Over the reference period from April 2009 to March 2010, the 12-month average rate of HICP inflation in Estonia was -0.7%, i.e. well below the reference value of 1.0% for the criterion on price stability.
Paredzams, ka 12 mēnešu vidējā SPCI inflācija tuvākajos mēnešos pieaugs, tomēr sagaidāms, ka ieteiktā turpmākā piesardzība un pārdomātā politika saglabās noturīgu cenu stabilitāti Igaunijā.
The 12-month average rate of HICP inflation is expected to increase in the coming months, but recommended continued vigilance and prudent policies are expected to maintain Estonia’s sustainable price performance.
Valsts finanšu stāvokļa stabilitāte
Sustainability of the government financial position
Uz Igauniju šobrīd neattiecas ES Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu.
Estonia is not subject to an EU Council decision on the existence of an excessive deficit.
Atsauces periodā (2009. gads) valsts budžeta deficīts bija 1,7 % no IKP, t. i., ievērojami zemāks par atsauces vērtību.
In the reference year 2009 the general government budget balance showed a deficit of 1.7% of GDP, i.e. well below the reference value.
Vispārējā valsts kopējā parāda attiecība pret IKP bija 7,2 % no IKP, t. i., ievērojami zemāka par 60 % atsauces vērtību.
The general government gross debt-to-GDP ratio was 7.2% of GDP, i.e. far below the 60% reference value.
Šis atzinīgi vērtējamais sasniegums tika panākts pasaules finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes apstākļos un laikā, kad Igaunijas nominālais IKP bija samazinājies par 15 %.
This commendable performance was achieved during a global financial, economic and social crises, and Estonia’s own nominal GDP decline by 15%.
Eiropas Monetārās sistēmas Valūtas kursa mehānisma II (VKM II) standarta svārstību ievērošana vismaz divu gadu garumā
Compliance with the normal fluctuation margins of the EMS ’s Exchange Rate Mechanism II for at least the past 2 years
Atsauces periodā Igaunijas krona saglabājusi stabilitāti un nav uzrādījusi nekādu novirzi no VKM II centrālā kursa pret euro, atspoguļojot nemainīgo Igaunijas valūtas maiņas kursa politiku valūtas padomes mehānisma ietvaros.
Over the period under review, the Estonian kroon has continued to be stable and has not exhibited any deviation from its central rate against the euro in ERM II, reflecting the unchanged Estonian exchange rate policy under the currency board regime.
Turklāt, piedaloties VKM II, Igaunija pēc savas iniciatīvas nav devalvējusi valūtas centrālo kursu attiecībā pret euro.
Moreover, within ERM II, Estonia has not devalued its currency’s central rate against the euro on its own initiative.
Konverģences stabilitāte, kuru atspoguļo ilgtermiņa procentu likmes
Durability of Convergence, as reflected in long-term interest-rate levels
Nav iespējams noteikt rādītāju, ko varētu salīdzināt ar valsts ilgtermiņa obligāciju peļņas likmēm vai kas varētu tās aizstāt, jo Igaunijas finanšu sistēmai raksturīgi, ka nav labi attīstīts Igaunijas kronās denominētu ilgtermiņa parāda vērtspapīru tirgus, kas atspoguļo valsts parāda zemo līmeni.
It is not possible to identify an indicator that would be comparable to, or that could replace, long-term government bond yields, since the Estonian financial system is characterised by the absence of a well-developed market for long-term debt securities denominated in Estonian kroons, which reflects the low level of government debt.
Dažas bažas saistībā ar norisēm finanšu tirgos pārskata periodā mazināja perspektīvās fiskālās norises un ticamās izredzes ieviest euro.
Certain concerns regarding developments in financial markets over the reference period have eased due to encouraging fiscal performance and the credibility regarding euro adoption.
Ekonomiskā integrācija un konverģence (121. panta 1. punkts, pēdējā daļa)
Economic integration and convergence(Art. 121(1), last section)
Igaunijas tirdzniecības apjoms ES iekšējā tirgū gandrīz trīs reizes pārsniedz tirdzniecības apjomu ārpus ES.
Estonia’s intra-EU trade is almost three times higher than the extra-EU trade.
Tirdzniecība ārpus ES ietver arī tirdzniecību ar Krieviju, Norvēģiju un ASV.
The latter include trade with Russia, Norway and the US.
Ārējā nelīdzsvarotība, kas izveidojās uzplaukuma gados, strauji samazinājās, kā rezultātā 2009. gadā radās ievērojams tekošā un kapitāla konta kopējā deficīta pārpalikums.
External imbalances built up during the boom years unwinded rapidly, turning the combined current and capital account deficit into a significant surplus in 2009.
Igaunijas finanšu sektors ir sekmīgi integrēts ES finanšu sektorā, pateicoties īpašumtiesībām ārpus valsts robežām, tirgus tendenču konverģencei un euro nozīmei valsts iekšējos finanšu darījumos.
Estonia’s financial sector is well integrated with the broader EU financial sector, through cross-border ownership links, convergence of market trends and the role of the euro in domestic financial transactions.
ES iekšējo tirgu reglamentējošo direktīvu transponēšana Igaunijas tiesību aktos nesen uzlabojās un tiek īstenota sekmīgāk, nekā ES paredzējusi.
Estonia’s transposition of the EU Internal Market directives has recently improved and is better that the EU target.
Lai iekļūtu jaunos tirgos un sekmētu ekonomikas līdzsvara atjaunošanu, ir ieteicams nostiprināt konkurētspēju un orientēties uz eksportu ar lielāku pievienoto vērtību.
Strengthening competitiveness, together with moving towards higher value-added exports, is recommended for gaining markets and supporting the rebalancing of the economy.
Piezīme par apspriešanos ar Eiropas Parlamentu
Note regarding consultation of the European Parliament
Lai gan Eiropas Parlaments ir pieņēmis rezolūciju par to, kā uzlabot metodes apspriedēm ar EP, pēc tam, kad tika izteikti iebildumi saistībā ar četriem iepriekšējiem ziņojumiem par vienotās valūtas pieņemšanu, ņemot vērā referentam šī ziņojuma iesniegšanai atvēlēto laiku (divas darba dienas) pēc konverģences ziņojumu publicēšanas, bija ļoti sarežģīti veikt konverģences kritēriju pienācīgu novērtēšanu atbilstoši LESD 140. pantā paredzētajiem nosacījumiem.
In spite of a resolution by the European Parliament on improving the method of consulting the EP, after objections were raised in connection with the previous four reports on the adoption of the single currency, the time allotted to your rapporteur for the submission of this report following the publication of the convergence reports (two working days) made it very hard to carry out a proper assessment of the Convergence Criteria in line with the conditions set out in Article 140 TFEU.
Komisija un ECB pielika zināmas pūles Parlamenta informēšanai, īstenojot viedokļu apmaiņu, kas notika mēnesi pirms konverģences ziņojumu publicēšanas.
The Commission and the ECB made some effort to enlighten the Parliament by an exchange of views that took place a month prior to the publication of the convergence reports.
Tomēr joprojām pastāv problēma saistībā ar pienācīgu termiņu.
Yet still the problem of a proper time-frame persists.
par pilnvarojumu trialogam par 2011. finanšu gada budžeta projektu
on the mandate for the trilogue on the 2011 draft budget
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS.................29
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...27
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................33
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................31
– ņemot vērā 2011. finanšu gada budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2010. gada 27. aprīlī ( SEC(2010)0473 ),
– having regard to the draft budget for the financial year 2011 which the Commission adopted on 27 April 2010 ( SEC(2010)0473 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Iestāžu nolīgumu)
– having regard to the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (IIA)
– ņemot vērā kopīgo deklarāciju (pieņemta saskaņošanas sanāksmē 2009. gada novembrī) par pārejas pasākumiem, ko piemēro budžeta procedūrai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā
– having regard to the Joint Declaration (adopted at conciliation in November 2009) on Transitional measures applicable to the budgetary procedure after the entry into force of the Lisbon Treaty
Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0115 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0115 . ,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,
– having regard to article 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa — Komisija
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on priorities for the 2011 budget – Section III – Commission
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0086 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0086 . ,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. marta secinājumus par 2011. gada budžeta pamatnostādnēm,
– having regard to the Council conclusions of 16 March 2010 on the budget guidelines for 2011,
– ņemot vērā Reglamenta 7. nodaļu,
– having regard to Chapter 7 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0183/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinions of the Committee on Development, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0183/2010 ),
A. tā kā 2011. gada budžeta procedūra ir pirmā šāda veida procedūra, ko īsteno saskaņā ar Lisabonas līgumu, un tā kā tās vienīgā lasījuma sekmīgam iznākumam nepieciešama pastiprināta sadarbība un koordinācija ar otru budžeta lēmējiestādi, lai saskaņošanas procedūrā panāktu vienošanos par visiem izdevumiem;
A. whereas the 2011 budgetary procedure is the first of is kind under the Lisbon Treaty and whereas its single reading calls for increased cooperation and coordination with the other branch of the budgetary authority in order to reach an agreement during the conciliation procedure on all expenditure,
B. tā kā — lai iepriekš noteiktu vienošanās punktus — par š. g. jūlijā gaidāmā trialoga mērķi būtu jāizvirza šķēršļu novēršana, pirms Padome pieņem nostāju par budžeta projektu,
B. whereas the trilogue to be held in July should aim at clearing the ground before the Council adopts its position on the draft budget, in order to identify the points of agreement in advance,
2011. gada budžeta projekts
Draft b udget for 2011
1. norāda, ka 2011. gada budžeta projekta (BP) kopējā summa ir EUR 142 576,4 miljoni saistību apropriācijās (SA) un EUR 130 147,2 miljoni maksājumu apropriācijās (MA), līdz ar to rezervē atstājot EUR 1224,4 miljonus SA un EUR 4417,8 miljonus MA; norāda, ka šīs kopsummas veido attiecīgi 1,15 % un 1,05 % no prognozētā ES NKI 2011. gadā;
Notes that the total for the draft budget (DB) for 2011 is EUR 142 576.4 million in commitment appropriations (CA) and EUR 130 147.2 million in payment appropriations (PA), leaving therefore a margin of EUR 1 224.4 million in CA and EUR 4 417.8 million in PA; notes that these total amounts represent respectively 1.15% and 1.05% of the EU's forecast GNI for 2011;
3. atzīst neatbilstības samazināšanos starp SA un MA salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu (EUR 12 429 miljoni salīdzinājumā ar EUR 18 535 miljoniem), kas liecina par efektīvāku ES budžeta izpildi, tomēr tajā pašā laikā norāda, ka DFS šī atšķirība starp SA un MA 2011. gadā ir tikai EUR 8366 miljoni; šajā sakarībā atgādina, ka šāda neatbilstība ilgākā laikposmā rada deficītu un tādēļ budžeta ilgtspējības un labas pārvaldības labad tā būtu jānovērš;
Acknowledges the reduction of the discrepancy between CA and PA as compared with the 2010 budget (EUR 12 429 million compared to EUR 18 535 million), which indicates better implementation of the EU budget, but points out at the same time that the MFF provides for a difference of only EUR 8 366 million between CA and PA for 2011; recalls, in that respect, that these discrepancies create deficits in the long run and should therefore be avoided for the sake of budgetary sustainability and manageability;
5. turklāt uzsver, ka 2. izdevumu kategorijas rezerve faktiski var būt mazāka, jo var mainīties tirgus apstākļi;
Stresses, furthermore, that the margin under heading 2 might actually be lower, as market conditions may change;
7. vērš uzmanību uz lielo skaitu nepabeigto procedūru (budžeta pārskatīšana, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDS) izveide, budžeta grozīšana, Iestāžu nolīguma un Finanšu regulas pārskatīšana u. c.), kurām būs tālejoša ietekme uz budžetu un kuras abām budžeta lēmējiestādēm būs jāpabeidz 2011. gadā;
Draws attention to the large number of outstanding procedures with far-reaching budgetary consequences that will need to be concluded by the two branches of the budgetary authority in 2011 (budget review, setting up of the European External Action Service (EEAS), amending budgets, revision of the IIA, revision of the Financial Regulation, etc.);
10. pauž nožēlu, ka no budžeta aspekta nav iespējams skaidri noteikt, kā 2011. gada budžeta projektu ietekmēs stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvas, piemēram, „Inovācijas Savienība”, „Jaunatne kustībā”, „Resursu ziņā efektīva Eiropa”, „Jaunas prasmes un darbavietas” un „Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”, un nopietni šaubās par spēju pašreizējās finanšu shēmas kontekstā nodrošināt šīm pamatiniciatīvām atbilstošu finansējumu;
Deplores the impossibility to clearly identify, from a budgetary point of view, the financial implications in the 2011 DB of the EU 2020 Strategy flagship initiatives, such as 'Innovation Union', 'Youth on the Move', 'Resource efficient Europe', 'New skills and jobs' and 'Industrial policy for the globalisation era', and expresses strong doubts regarding the capacity to ensure, in the context of the present financial framework, adequate funding for these key initiatives;
13. prasa vēl rūpīgāk izskaidrot iedalījumu darbības un administratīvajos izdevumos, vienlaikus atzīstot centienus, kas veikti, lai izklāstītu 5. izdevumu kategorijā neietilpstošos administratīvos izdevumus; norāda, ka jau pašlaik būtiska daļa no izdevumiem, kas patiesībā ir administratīvie izdevumi, tiek finansēti no darbības apropriācijām;
Calls for further clarification in the breakdown between operational and administrative expenditure, while acknowledging the efforts made as regards the presentation of administrative expenditure outside heading 5; notes that an already substantial amount of what is, in reality, administrative expenditure is financed from operational appropriations;
17. norāda uz SA pieaugumu par 4,4 % (sasniedzot EUR 13 437 miljonus) un MA pieaugumu par 7 % (sasniedzot EUR 11 035 miljonus
Notes an increase of 4.4% in CA (to EUR 13 437 million) and of 7% in PA (to EUR 11 035 million
Neieskaitot apropriācijas Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna projektiem enerģētikas jomā. ), kā arī uz rezervi EUR 50,1 miljona apjomā (salīdzinājumam — EUR 37 miljoni finanšu plānā), kas pārsvarā saistīts ar to apropriāciju samazinājumu, kuras paredzētas decentralizēto aģentūru un izpildaģentūru administratīvajiem un tehniskā atbalsta izdevumiem (iepriekš — „BA” pozīcijas) un vairākām programmām, tādām kā „Muita 2013” un „Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma – Uzņēmējdarbība un inovācijas”;
Excluding the EERP energy projects. ), together with a margin of EUR 50.1 million (compared to EUR 37 million in the financial programming), stemming from decreases in appropriations for administrative and technical support expenditure (former 'BA lines') and for decentralised and executive agencies, and from decreases in appropriations for a number of programmes, such as Customs 2013 and CIP-Entrepreneurship and Innovation;
22. uzsver, ka 1.a izdevumu kategorijā ir iekļautas daudzas stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvas, piemēram, „Inovācijas Savienība”, „Jaunatne kustībā”, „Resursu ziņā efektīva Eiropa”, „Jaunas prasmes un darbavietas” un „Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”; pauž nožēlu, ka nav iespējams skaidri noteikt ES stratēģijas 2020. gadam ietekmi uz budžetu, un izsaka šaubas attiecībā uz spēju šīm iniciatīvām nodrošināt atbilstošu finansējumu pašreizējās finanšu shēmas ietvaros;
Stresses that heading 1a includes many EU2020 strategy flagship initiatives, such as Innovation Union, Youth on the Move, Resource-efficient Europe, New Skills and Jobs, and Industrial Policy for the Globalisation Era; deplores the fact that it is impossible to identify clearly, from a budgetary point of view, the financial implications of the EU2020 strategy and expresses its doubts regarding the capacity to ensure, in the context of the current financial framework, adequate funding for these initiatives;
24. atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu „Jaunatne kustībā”, kuras mērķis ir uzlabot Eiropas augstākās izglītības iestāžu darbības rādītājus un starptautisko pievilcību un palielināt vispārējo izglītības un apmācības līmeni ES; stingri atbalsta visiem jauniešiem vienlīdzīgu iespēju veicināšanu neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa; vēlas uzsvērt, cik svarīgi ir nodrošināt pietiekamu finansējumu tādai politikai, kurai ir augsti mērķi izglītības un apmācības, tostarp profesionālās apmācības, jomā, jo šai jomai ir būtiska nozīme stratēģijā „Eiropa 2020”; uzsver, ka ES mobilizē visus savus līdzekļus, lai īstenotu šo resursu ziņā ietilpīgo uzdevumu, kas rada bezprecedenta gadījumu visaptverošas ES jaunatnes politikas izstrādē; tomēr uzsver, ka šādu visaptverošu pamatiniciatīvu, kas ietver vairākas atšķirīgas un sekmīgi īstenotas ES programmas, sākšana šajā jomā nedrīkstētu mazināt atsevišķo programmu atpazīstamību;
Welcomes the Commission's Youth on the Move initiative seeking to enhance the performance and international attractiveness of Europe's higher education institutions and raise the overall standard of education and training in the EU; strongly supports the promotion of equal opportunities for all young people, no matter their educational background; wishes to stress the importance of ensuring sufficient funding for an ambitious policy in the area of education and training, including vocational training, which plays a crucial role in the EU2020 strategy; stresses that the EU bring all its resources to bear in meeting this ambitious challenge, which creates an unprecedented momentum for the development of a comprehensive EU youth policy; stresses, nevertheless, that the launch of such an over-arching flagship initiative covering a number of distinct and well-established EU programmes in this area should not lower the profile of the individual programmes;
Kā minēts Komisijas ziņojumā par Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību īstenošanu (COM(2010)185). ;
As mentioned in the Commission report on the functioning of the IIA on budgetary discipline and sound financial management ( COM(2010)0185 ). ;
30. norāda, ka šis priekšlikums ir saskaņā ar DFS iekļautajiem piešķīrumiem, ņemot vērā tehnisko pielāgošanu 2011. gada finanšu shēmai
Notes that this proposal is in line with the allocations set out in the MFF, taking into account the technical adjustment to the financial framework for 2011
COM(2010)160, 16.4.2010. (palielinājums par EUR 336 miljoniem), kā noteikts Iestāžu nolīguma 17. punktā; šajā sakarībā saprot, kāpēc rezerve tika noteikta EUR 16,9 miljonu apmērā, kuru veido galvenokārt piešķīrums tehniskajai palīdzībai un kura ir 0,03 % no šīs kategorijas izdevumiem;
COM(2010)160, 16.4.2010. (increase of EUR 336 million), as provided for in point 17 of the IIA; understands in that respect the margin of EUR 16.9 million, stemming mostly from the technical assistance allocation and representing 0.03% of the heading;
– nesenās izmaiņas likumdošanā, kuru galvenais mērķis ir atvieglot ES finansējuma pārvaldību un paātrināt investīcijas;
- recent legislative changes, which notably aim at facilitating the management of EU funding and accelerating investments;
– 2011. gads būs pirmais pilnais gads pēc visu pārvaldības un kontroles sistēmu apstiprināšanas, kas ir viens no priekšnoteikumiem starpposma maksājumiem, kas, savukārt nozīmē to, ka programmu īstenošana sasniegs pilnu darbības jaudu, jo būs jau atlasīti projekti kopsummā par vairāk nekā EUR 93 miljardiem jeb 27 % no attiecīgā laikposma kopējā finansējuma (stāvoklis 2010. gada marta beigās);
- 2011 will be the first full year when all Management and Control Systems will be approved, which is a precondition for interim payments, which means that the implementation of programmes will reach cruising speed, projects being already selected for more than 93 billion or 27% of the total financial volume for the period, as per end of March 2010;
35. prasa Komisijai turpināt apsvērt arī to, kā pārkārtot Komisijas un dalībvalstu noteikto noteikumu un prasību sarežģīto sistēmu, lai uzmanību vairāk koncentrētu uz mērķu sasniegšanu, nevis likumību un pareizību, vienlaikus nenovirzoties no pareizas finanšu pārvaldības pamatprincipa; uzsver, ka šādas pārdomas sniegtu ieguldījumu arī nākamā plānošanas laikposma pamatnoteikumu labākā izstrādē; šajā sakarībā atgādina 2009. gada novembra kopīgo deklarāciju par struktūrfondu un Kohēzijas fonda vienkāršošanu un mērķtiecīgāku izmantošanu ekonomikas krīzes apstākļos;
Asks to Commission also to continue its reflection on how to reshuffle the complex system of rules and requirements imposed by the Commission and/or Member States, in order to focus more on achieving objectives and less on legality and regularity, without departing from the key principle of sound financial management; stresses that such a reflection should also contribute to better drafting of the next programming period's basic regulation; recalls in this context the November 2009 Joint Declaration on simplification and a more targeted use of structural and cohesion funds in the context of the economic crisis;