natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. uzskata, ka ES mērķi cīņā ar NNN zveju jāatbalsta ar nepieciešamajiem resursiem, pirmām kārtām ar finansiālajiem resursiem, lai nodrošinātu to sasniegšanu, un ka dalībvalstīm jāpiešķir pietiekami resursi, lai tās varētu īstenot spēkā esošos noteikumus; tāpat uzsver, ka, izstrādājot jaunas metodes nākotnē (piemēram, elektroniskas līdzsekošanas sistēmas, u. c.), jānodrošina, ka ir pieejami to īstenošanai vajadzīgie finanšu resursi no ES budžeta;
Believes that the EU’s objectives in the fight against IUU fishing must be backed up by the necessary resources, above all financial, to ensure their promotion, with Member States being allocated sufficient resources to allow them to implement the regulations in force; stresses, equally, that any future adoption of new methods (e.g. electronic tracking systems, etc.) must ensure the availability at the level of the EU budget of the financial resources needed for their implementation;
16. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu ieviest punktu sistēmas zvejas licenci kā papildu instrumentu, ar kuru dalībvalstis var atklāt pārkāpumus jebkurā tirgus posmā un piemērot bargas sankcijas pārkāpumu gadījumos;
Welcomes the Commission’s decision to introduce a point-based fishing licence, an additional tool the Member States will be able to use to identify irregularities at each stage of the market chain and to impose strict penalties in case of infringement;
20. uzsver, ka agrākos ierobežojumus zvejas darbību monitoringa, kontroles un uzraudzības jomā veiksmīgi novērš ar moderno tehnoloģiju starpniecību, tostarp ar kosmosa un satelītu tehnoloģiju izstrādi, un ka būtiskākais faktors NNN zvejas apkarošanā mūsdienās pirmām kārtām ir valdību politiskā griba rīkoties efektīvi un atbildīgi;
Emphasises that past limitations in monitoring, control and surveillance of fishing activities have been largely overcome by technological advances, including developments in space and satellite technologies, and that the key to combating IUU fishing today lies primarily with governments finding the political will to act effectively and responsibly;
25. uzsver, ka zvejniecības nozarei jāuzņemas lielāki pienākumi un atbildība, lai panāktu jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu; uzskata, ka būtiska nozīme ir pārredzamības uzlabošanai visos zvejniecības nozares un tās darbības aspektos, tostarp panākot vienošanos par starptautiskiem kritērijiem kuģu faktisko īpašnieku un viņu zvejas tiesību noteikšanai un par šādu kritēriju publicēšanas nosacījumiem, tāpat būtiska nozīme ir arī zvejas kuģu uzraudzībai starptautiskajos ūdeņos;
Emphasises the need to ensure greater responsibility and accountability on the part of the fishing industry in order to achieve the sustainable use of marine resources; considers that improving transparency in all aspects of the fishing industry and its activities, including agreeing on international criteria to establish the real beneficial owners of vessels and the fishing rights they hold, and conditions for their publication, as well as the monitoring of fishing vessels in international waters, is crucial;
30. uzsver NNN zvejas un valsts pārvaldes līmeņa tiešo saistību un prasa, lai jebkādi ārējā atbalsta pasākumi tiktu īstenoti kopā ar saņēmējas valsts stingru politisko gribu aizliegt NNN zveju tās ūdeņos un kopumā uzlabot zivsaimniecības nozares pārvaldību;
Stresses the direct link between IUU fishing and a state’s level of governance and calls for all external aid measures to be accompanied by a firm political resolve on the part of the beneficiary state to ban IUU fishing in its waters, and more generally to improve governance in the fisheries sector;
34. uzsver, ka jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un jāuztic zvejniecības nozares uzņēmumiem atbildība par likumīgu zvejas metožu izmantošanu un sadarbības veidošanu ar iestādēm cīņā ar NNN zveju, nosakot to par daļu no uzņēmumu atbildības sociālajā un vides jomā;
Stresses the need to involve civil society and to hand responsibility to fisheries sector undertakings so that they will ensure that legal fishing methods are complied with and cooperate with the authorities in combating IUU fishing, within the framework of the social and environmental responsibility of undertakings;
• izveidot visās zivsaimniecībās saskaņā ar RZPO to zvejas kuģu, tostarp apgādes kuģu, reģistrus, kuri saņēmuši zvejas atļaujas, kā arī to kuģu sarakstus, kas nodarbojas ar NNN zveju (melnie saraksti), un tie bieži jāaktualizē, plaši jāpublicē un jākoordinē RZPO vidū;
• establishment, for all fisheries under the remit of the RFMOs, of registers of fishing vessels, including support vessels, that are authorised to fish, as well as lists of vessels that are identified as IUU (black lists), to be updated frequently, published widely and coordinated among RFMOs;
• nostiprināt RZPO atbilstības komitejas, lai analizētu līgumslēdzējpušu paveikto un vajadzības gadījumā piemērotu efektīvas sankcijas;
• strengthening of RFMOs’ Compliance Committees to examine the performance of Contracting Parties and, where necessary, impose effective sanctions;
• paplašināt tādu īpašo pasākumu sarakstu, kurus veikušas līgumslēdzējas puses kā karoga, piekrastes, ostas un tirgus valstis un īpašuma beneficiāru valstis katrā konkrētajā RZPO;
• extension of the list of specified measures to be taken by Contracting Parties (CPCs) as flag, coastal, port and market States, and States of beneficial ownership, within individual RFMOs;
• izveidot atbilstīgas pārbaudes uz jūras un novērošanas programmas;
• establishment of appropriate at-sea inspections and observer programmes;
• aizliegt pārkraušanu uz jūras;
• bans on transhipments at sea;
• izstrādāt nozvejas dokumentu shēmas, vispirms attiecībā uz galvenajām zivju sugām katrā RZPO;
• development of catch documentation schemes, beginning with the major species in each RFMO;
• vajadzības gadījumā obligāti izmantot elektroniskos līdzekļus, tostarp kuģu novērošanas sistēmu, elektroniskos reģistrācijas žurnālus un citas līdzsekošanas ierīces;
• compulsory use of electronic tools including VMS, electronic logbooks and other tracking devices where relevant;
• veikt obligātu un regulāru novērtējumu, kā konkrētas RZPO izpildījušas prasību rīkoties atbilstīgi ieteikumiem;
• compulsory and regular evaluations of the performance of individual RFMOs with a requirement that the recommendations be acted upon;
• paziņot par finansiālajām interesēm attiecībā uz zivsaimniecības nozari RZPO delegāciju vadītājiem, ja pastāv interešu konflikta rašanās iespējamība;
• declaration of financial interests with respect to fisheries for heads of delegations to RFMOs where they could lead to a conflict of interest;
40. norāda, ka FAO ir galvenais zinātnisko atzinumu un ieteikumu avots, risinot globālos jautājumus zivsaimniecības un akvakultūras jomā, jo zivsaimniecības attīstība un pārvaldība tiek labāk saskaņota ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un vides aizsardzību;
Notes that the FAO is the main source for scientific expertise and recommendations when examining global fisheries and aquaculture issues due to fisheries development and management being better amalgamated with the preservation of biodiversity and protection of the environment;
52. šai sakarībā uzskata, ka lielāka atbildība par šādu rīcību jāprasa no tirgus dalībniekiem un it īpaši no importētājiem, jo, iespējams, situācija tirgū ir galvenais NNN zvejas iemesls;
Considers in this context that the market should increasingly be held to account for its actions, and particularly importers, since the market is perhaps the most significant cause of IUU fishing;
63. uzskata, ka NNN zveju vajadzētu iekļaut Interpola prioritārajās jomās, nodrošinot organizācijai resursus un izmeklēšanas pilnvaras NNN zvejas starptautisko noziedzīgo aspektu uzraudzībā un apkarošanā;
Believes that IUU fishing should be made one of the prioritised areas for Interpol, giving resources and investigative powers to the organisation to monitor and combat transnational criminal aspects of IUU fishing;
68. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, to RZPO sekretariātiem, kuru līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība, un FAO Zivsaimniecības komitejai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission , the national parliaments of the Member States, the secretariats of the RFMOs to which the EU is a Contracting Party and the Committee on Fisheries of the FAO.
Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ( FAO ) 2001. gadā pieņēma starptautisko Nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas izskaušanas rīcības plānu, kuram kopš pieņemšanas laika starptautiskā sabiedrība ir piešķīrusi prioritāti.
The FAO adopted a Plan of Action to combat Illegal, Unreported and Unregulated (IUU) fishing in 2001, which has since been a declared priority of the international community.
NNN zveja apdraud centienus saglabāt un apsaimniekot zivju krājumus visās zvejas zivsaimniecībās.
IUU fishing undermines efforts to conserve and manage fish stocks in all capture fisheries.
Ja notiek NNN zveja, valstu un reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas nevar sekmīgi sasniegt pārvaldības mērķus.
When confronted with IUU fishing, national and regional fisheries management organizations can fail to achieve management goals.
Šādas situācijas dēļ tiek zaudētas iespējas sociālajā un ekonomikas jomā gan īstermiņā, gan ilgtermiņā, un tā nelabvēlīgi ietekmē gan nodrošinātību ar pārtiku, gan vides aizsardzību.
This situation leads to the loss of both short and long-term social and economic opportunities and to negative effects on food security and environmental protection.
NNN zvejas dēļ var tikt grauta zvejniecība vai nopietni traucēti centieni atjaunot krājumus, kas jau ir noplicināti.
IUU fishing can lead to the collapse of a fishery or seriously impair efforts to rebuild stocks that have already been depleted.
Pašreizējie starptautiskie dokumenti, ar kuriem cenšas novērst NNN zveju, nav bijuši efektīvi, jo, lai tos ratificētu, tiem pievienotos vai tos īstenotu, ir pietrūkusi politiskā griba, šis jautājums nav bijis prioritārs, nav bijusi veiktspēja un resursi.
Existing international instruments addressing IUU fishing have not been effective due to a lack of political will, priority, capacity and resources to ratify or accede to and implement them.
(FAO 2001. gada rīcības plāns, 1. punkts)
(FAO 2001 Plan of Action, first paragraph)
Konkrētas zivsaimniecības vai dažas valstis ir guvušas zināmus panākumus.
Some progress has been made in specific fisheries or by some countries.
Tomēr daudzviet šīs situācijas raksturojums ir tikpat aktuāls kā tajā laikā, kad tas rakstīts, tāpēc ir daudz darāmā.
Nonetheless, in many places the statement is as true now as it was when it was written, suggesting that much remains to be done.
NNN zveju tās būtības dēļ nav iespējams precīzi novērtēt, taču tās apjoms, cik zināms, ir ļoti liels.
By its very nature, the extent of IUU fishing is impossible to estimate with any precision, but it is known to be very large.
Nesenajā pētījumā
One recent study
PLoS ONE 4(2): e4570. doi:10.1371/journal.pone.0004570. iegūtie dati ļauj secināt, ka šis apjoms varētu būt no 11 līdz 26 miljoniem tonnu gadā.
PLoS ONE 4(2): e4570. doi:10.1371/journal.pone.0004570. suggested it accounted for between 11 and 26 million tonnes per year.
Pat viszemākie rādītāji šajā diapazonā ir līdzvērtīgi 15 % nozvejas jūrā.
Even the low end of that range is equivalent to 15% of marine catches.
Eiropas Savienībai ir īpašs pienākums NNN zvejas apkarošanā, jo tā ir pasaules lielākais zivju tirgus, un tai ir lielākā nozvejas jauda.
The European Union (EU) has a special responsibility when it comes to combating IUU fishing, since it constitutes the world's largest market for fish and is one of the major fishing powers.
Jaunākās regulas par NNN zvejas apkarošanu un kontroli (attiecīgi Regula (EK) Nr. 1005/2008 un Regula (EK) Nr. 1224/2009) nodrošina Eiropas Savienībai spēcīgus un inovatīvus līdzekļus, ar kuriem apkarot NNN zveju un kuros noteikti gan dalībvalstu, gan trešo valstu pienākumi un iespējas kā karoga, piekrastes, ostas un tirgus valstīm.
The recent IUU and Control Regulations (Council Regulations 1005/2008 and 1224/2009 respectively) provide the EU with powerful and ground-breaking tools to combat IUU fishing, by defining obligations and opportunities of both Member States and third countries as flag, coastal, port and market States.
Tomēr ir skaidrs, ka tikai ar minētajām regulām vien NNN zveju nav iespējams izskaust.
Clearly, though, they cannot eliminate IUU fishing in isolation.
Tā kā vairākums — aptuveni divas trešdaļas — pasaules okeānu neietilpst valstu jurisdikcijā esošajos apgabalos, ir skaidrs, ka atsevišķu valstu centieni un reģionālā sadarbība nav pietiekami.
Since by far the majority of the world's oceans are beyond areas of national jurisdiction - approximately two-thirds - it is clear that national efforts and regional cooperation are not enough.
Panākumus cīņā var gūt, vienīgi sadarbojoties visai pasaules sabiedrībai.
This battle can only be won by the global community acting cooperatively.
Abos darba dokumentos ir sniegta vispārīga informācija par konkrētām iniciatīvām, ko starptautiskā sabiedrība ir uzsākusi Apvienoto Nāciju Organizācijā un reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO).
The two working documents have provided background information on certain initiatives that have been taken by the international community in the United Nations (UN) and Regional Fisheries Management Organizations (RFMOs).
Ziņojumā sniegti konkrēti priekšlikumi par to, kas ES būtu jāveicina un jāierosina atbilstošos forumos.
The report makes specific proposals on what the EU should promote and propose in the appropriate fora.
Pārredzamība — galvenais jautājums
Over-Arching Theme of Transparency
NNN zveju veicina informācijas nepieejamība, jo to bieži uzskata par „konfidenciālu” un „privātu”.
IUU fishing is facilitated by a lack of access to information, hiding behind screens of “confidentiality” and “privacy”.
NNN zvejas analīzē jautājums, kas bieži atkārtojas, ir pārredzamības trūkums attiecībā uz kuģu nosaukumiem un īpašuma beneficiāru identitāti.
A recurring theme in many analyses of IUU fishing is a lack of transparency regarding the names of vessels and the identities of their beneficial owners.
Ir skaidrs, ka tas ir izdevīgi negodīgiem operatoriem, lai izvairītos no atklāšanas.
This clearly serves the interests of unscrupulous operators in their attempts to evade detection.
Šāda neskaidrība parādās dažādi un gan lielā, gan nelielā mērogā — tie var būt kuģu komandas locekļi, kas slēpj kuģa nosaukumu, lai to neidentificētu jūrā, un pat fiktīvu sabiedrību tīkls konkrētās valstīs, slēpjot kuģa īpašnieka vārdu, un karoga valstis, kuras neievēro noteikumus un atsakās pildīt savas saistības.
This obscurity is manifest in many ways, large and small, from crew-members hiding the name of a vessel to avoid identification at sea, to the web of shell companies in certain countries that hide the name of the vessel’s owner, to non-compliant flag States that refuse to fulfil their obligations.
Lai uzlabotu pārredzamību, ir nepieciešami daudzpusīgi pasākumi.
A wide range of measures is needed to improve transparency.
Eiropas Savienība — līdere, kam līdzināties
The EU as a Leader by Example
Pieņemot jaunos tiesību aktus, ES ir nodrošinājusi sev — uz papīra — spēcīgus līdzekļus cīņai ar NNN zveju.
With its new legislation, the EU has, on paper, armed itself with powerful tools to combat IUU fishing.
Ja ES grib pārliecināt arī citas valstis rīkoties, tad ES jābūt nevainojamai.
If the EU is to persuade other States to act as well, then the EU must itself be above reproach.
Tai ne tikai jāuzskaita NNN zvejas sarakstā to ārpuskopienas valstu kuģi vai trešās valstis, kas nesadarbojas.
It must not only list non-EU vessels on the IUU list or third countries as non-cooperating States.
Tā nedrīkst vilcināties ES valstu kuģu iekļaušanā sarakstā vai piemērot sankcijas dalībvalstīm, kas nepilda kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumus, pat ja ir politiski sarežģīti nosaukt dalībvalsti un to kaunināt par pienākumu nepildīšanu.
It must not hesitate to list EU vessels or impose sanctions on Member States that do not enforce the rules of the Common Fisheries Policy (CFP), even if it is politically difficult to name and shame a Member State as failing in its responsibilities.
Komisijai un dalībvalstīm ir arī jāsaņem pietiekami resursi, lai pilnībā īstenotu šos noteikumus.
The Commission and Member States must also be given sufficient resources to fully implement these regulations.
Komisija no 2003. gada līdz 2006. gadam publicēja progresa ziņojumus par dalībvalstu rezultātiem KZP noteikumu piemērošanā.
From 2003 to 2006 the Commission published scorecards on the performance of Member States in applying the rules of the CFP.
Lai panāktu pārredzamību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, šo iniciatīvu vajadzētu atjaunot.
The initiative should be resumed, in the interests of transparency and a “level playing field”.
ES, izmantojot dažādas budžeta pozīcijas, finansē vairākas uzraudzības programmas jaunattīstības valstīs.
The EU funds, through various budget lines, a number of surveillance programmes in developing countries.
Tas būtu jāpaplašina un jākoordinē ar līdzīgiem dalībvalstu projektiem.
This should be expanded and coordinated with similar projects by the Member States.
Vairākums starptautisku instrumentu, piemēram, FAO Nolīgums par ostas valsts pasākumiem, ANO Nolīgums par zivju krājumiem un FAO Nolīgums par atbilstības veicināšanu, paredz noteikumus jaunattīstības valstu finansēšanai, un ES varētu tos izmantot.
Most international instruments, such as the Port State Measures Agreement, the UN Fish Stocks Agreement and the FAO Compliance Agreement, have provisions for funding developing countries and the EU could work through these.
Vienkāršs, bet svarīgs pasākums, ko ES varētu veikt vienpusēji pārredzamības uzlabošanai, ir darīt pieejamus datus par ES zvejas kuģu īpašniekiem un kuģu atļaujām.
A simple but important step that the EU could take unilaterally to improve transparency is to put the names of the owners of EU fishing vessels, and the authorisations they have, in the public domain.
Iniciatīvas starptautiskās organizācijās
Initiatives in International Organisations
Pašreizējās RZPO ir ļoti atšķirīgas pieejā NNN zvejai un juridiskajiem pasākumiem, tostarp sankcijām, ko piemēro NNN zvejas izskaušanai.
The existing RFMOs vary widely in their approach to IUU fishing and the legal measures, including sanctions that they employ to combat it.
ES var veikt vairākus pasākumus, ar kuriem būtu iespējams gan tieši, gan netieši samazināt NNN zveju, tādus kā:
There are many things the EU can promote that would reduce IUU fishing both directly and indirectly:
· papildu RZPO izveide vai pašreizējo organizāciju pilnvaru paplašināšana, lai aptvertu apgabalus un zivju sugas, uz kuriem neattiecas spēkā esošais regulējums;
· additional RFMOs, or extensions in the mandates of existing ones, to cover areas and species not currently regulated;
· to zvejas kuģu, tostarp apgādes kuģu, reģistra izveide, kuriem izsniegtas zvejas atļaujas, un to kuģu saraksts, kuri identificēti tā tādi, kas nodarbojas ar NNN zveju (melnie saraksti), visām zivsaimniecībām, kuras ir RZPO kompetencē, kā arī šo datu regulāra aktualizēšana, plaša publiskošana un koordinēšana starp RZPO;
· registers of fishing vessels, including support vessels, that are authorised to fish and lists of vessels that are identified as IUU (black lists) for all fisheries under the RFMO remit, to be updated frequently, published widely and coordinated among RFMOs;
· pastiprināta atbilstības komiteju darbība, lai analizētu līgumslēdzēju pušu paveikto un vajadzības gadījumā noteiktu efektīvas sankcijas;
· strengthened Compliance Committees to examine the performance of Contracting Parties and, where necessary, impose effective sanctions;
· karoga valsts, piekrastes valsts, ostas valsts un tirgus valsts paplašināti pasākumi katrā atsevišķā RZPO;
· extended flag, coastal, port and market State measures within individual RFMOs;
· kuģu pārbaudes uz jūras un novērošanas programmas;
· at-sea inspections and observer programmes;
· aizliegums pārkraut uz jūras;
· bans on transhipments at sea;
· nozvejas dokumentu shēmas, sākot ar galvenajām zivju sugām katrā RZPO;
· catch documentation schemes, beginning with the major species in each RFMO;
· obligāts un regulārs katras atsevišķas RZPO darbības novērtējums, kuru veic neatkarīga struktūrvienība, piemēram, ANO, izvirzot prasību, lai tiktu īstenoti ieteikumi.
· compulsory and regular evaluations of the performance of individual RFMOs conducted by an independent body such as the UN, with a requirement that the recommendations be acted upon.
Visbeidzot, vairākums šo ierosinājumu ir jāīsteno (vai vismaz jākoordinē) RZPO līmenī , paturot prātā zivsaimniecību globālo raksturu.
Ultimately, most of these ideas need to be implemented (or at least coordinated) among RFMOs, given the global nature of fisheries.
Eiropas Savienība, strādājot reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, vienlaikus varētu atbalstīt pašreizējās globālās iniciatīvas (piemēram, FAO ierosinātās), kā arī ierosināt jaunas iniciatīvas, ar kurām:
While working within RFMOs, the EU could simultaneously support current global initiatives (by the FAO for instance) as well as proposing new ones:
· gan finansiāli, gan politiski veicina Starptautiskā zvejas kuģu reģistra izveidi, kam vajadzētu kļūt obligātam un iekļaut visus kuģus (tostarp apgādes kuģus) ar bruto tonnāžu virs 10 tonnām vai ar garumu 12 m un kas jāizveido pēc iespējas drīz;
· promote, both financially and politically, the Global Record of Fishing Vessels, which should become compulsory and include all vessels (including support vessels) above 10 GT or 12 metres as soon as possible;
· veicina karoga valsts darbības novērtējuma sistēmas ātru izstrādi;
· encourage the rapid development of a system of flag State performance evaluation;
· veicina starptautisku juridisku instrumentu zivsaimniecības jomā (Nolīgums par atbilstības veicināšanu, Nolīgums par ostas valsts pasākumiem, ANO Zivju krājumu nolīgums) ratifikāciju un valstu pievienošanos tiem, piemēram, tos pievienojot tādu instrumentu sarakstam, kas ir jāīsteno valstīm, kuras ir tiesīgas izmantot vispārējo preferenču sistēmu plus
· encourage the ratification or accession of States to international fisheries legal instruments (Compliance Agreement, Port State Measures Agreement, UN Fish Stocks Agreement) such as by adding them to the list of instruments to be implemented for countries to be eligible for the Generalized System of Preferences plus
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/july/tradoc_139963.pdf (ko patlaban pārskata);
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/july/tradoc_139963.pdf (currently being revised);
· izveido zivju krājumu ģenētiskā materiāla globālo datubāzi, ar ko dod iespēju identificēt sugas un pasugas, nosakot zivju produktu izcelsmi.
· a global database of genetic material from fish stocks to allow the identification of the species and stock from which fish products are derived;
Tirgus valstu sadarbība
Cooperation among Market States
Eiropas Savienības regula par NNN zveju ir ārkārtīgi laba iniciatīva, taču, lai tā būtu pēc iespējas efektīvāka, tai ir jāsaņem atbalsts no galvenajiem zivju tirgiem un galu galā no starptautiskās sabiedrības kopumā.
The EU's IUU regulation is an extremely good initiative, but if it is to be as effective as possible, it must be supported by other major fish markets and, ultimately, by the international community as a whole.
Ja vienīgi Eiropas Savienība atteiksies no NNN zvejas, neizbēgami atradīsies citi tirgi.
If it is only the EU that refuses IUU fish, then inevitably, other markets will be found.
Sevišķi svarīga ir arī ASV, Japānas un Ķīnas, kā arī citu valstu līdzdalība NNN zvejā iegūtu produktu importa izskaušanā.
It is of paramount importance that the US, Japan and China, among others, also act to eliminate imports of IUU fish.