natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā 2005. gada budžets nosaka, ka galvenās prioritātes ir Lisabonas programmas visliberālākie aspekti, drošības jautājumi (cīņa pret terorismu un migrācijas kontrole), kā arī informācijas kampaņas, kas kopumā ilustrē, ka attiecībā uz budžeta prioritātēm gadu no gada turpinās pārorientēšanās uz tā sauktajām galvenajām Eiropas Konstitūcijas asīm, kuras iestrādātas Komisijas priekšlikumā par 2007.–2013. gada politisko un finanšu shēmu;
whereas the 2005 budget identifies as the major priorities the most liberal aspects of the Lisbon Agenda, the security issues (fight against terrorism and migration control) and the information campaigns, which is an example of the continuing shift in budget priorities year by year towards the so-called main axes of the European Constitution, enshrined in the Commission proposal for the political and financial framework for 2007-2013,
tā kā svarīgākajām prioritātēm attiecībā uz ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem, ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību, kā arī sadarbību ar trešām valstīm finansējums acīmredzami ir nepietiekams un trūkst budžeta instrumentu šo prioritāšu veicināšanai,
whereas essential priorities regarding economic growth, employment and social issues, sustainable development and environmental protection, and cooperation with third countries have been clearly underfinanced and lack the budgetary instruments they need to be promoted,
noraida 2005. gada budžeta projektu un lūdz Padomei iesniegt budžetu, kas atbilst paplašinātās ES papildu kohēzijas vajadzībām un pilsoņu bažām par sociālajām, ekonomikas un vides problēmām, kas jārisina ES, tostarp ekonomikas atveseļošana un bezdarba novēršana;
Rejects the Draft Budget for 2005 and asks the Council to forward a budget that responds to the extra Cohesion needs of an enlarged EU and the citizens’ concerns regarding the social, economic and environmental challenges facing the EU, including economic recovery and the fight against unemployment;
iebilst pret Sešnieka vēstules parakstītāju stratēģiju ierobežot debates par budžetu un turpmāko finanšu plānu, ierosinot budžetu, kas nepārsniedz 1% no Kopienas NKI nākamajā laika posmā;
Opposes the strategy of the signatories of the ‘Letter of the Six’ of restricting the debate on the budget and on the future financial perspectives by proposing a budget of a maximum of 1% of Community GNI for the upcoming period;
uzskata par nožēlas vērtu to, ka Padome atbalstītu šo stratēģiju;
Considers it regrettable that the Council should support this strategy;
atgādina, ka ir gatavs izmantot savas budžeta pilnvaras pilnā apjomā, ja pieņemamu 2005. gada budžetu nevar panākt; šajā sakarā atgādina savas saistības attiecībā uz pareizu finanšu vadību;
Recalls its willingness to use the full extent of its budgetary powers if a reasonable budget for 2005 cannot be achieved; recalls, in this context, its commitment to sound budgetary management;
atgādina, ka budžets nav tikai instruments ekonomiskās un sociālās kohēzijas, pilnas nodarbinātības un ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai; ir jāpārtrauc pašreizējā ekonomikas, monetārās un nodarbinātības politika, kā arī to struktūru darbība, kas to atbalsta ES līmenī.
Recalls that the budget is not the only instrument for achieving economic and social cohesion, full employment and sustainable development; a rupture should be made with the current economic, monetary and employment policies and the structures that support it at EU level.
iesniedzis António Costa
by António Costa
par krimināltiesību sistēmas kvalitāti Eiropas Savienībā
on the quality of criminal justice in the European Union
Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par krimināltiesību sistēmas kvalitāti Eiropas Savienībā
European Parliament recommendation to the Council on the quality of criminal justice in the European Union
atgādinot, ka ar Pamattiesību hartas 47. līdz 50. pantu un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. un 13. pantu nosaka “tiesību uz tiesnesi” darbības jomu, kuras atbilstoši savai kompetencei Savienība un dalībvalstis nodrošina Eiropas pilsoņiem,
whereas Articles 47 to 50 of the Charter of Fundamental Rights and Articles 6 to 13 of the European Convention on Human Rights define the scope of the 'right to justice' which the Union and its Member States, each within its jurisdiction, must guarantee EU citizens,
uzskatot, ka šīs “tiesības uz tiesnesi” īpaši paredz tiesības uz efektīvu pārsūdzību, tiesības piekļūt objektīvai tiesai, tiesības uz taisnīgu tiesas prāvu, tiesības tikt tiesātam saprātīgā termiņā un tiesības saņemt juridisku palīdzību un ka šo tiesību aizsardzība ir vēl jo svarīgāka kriminālprocesa jomā,
whereas this 'right to justice' includes, in particular, the right to an effective remedy, the right of access to an impartial tribunal, the right to a fair trial, the right to be tried within a reasonable time and the right of access to legal aid, and whereas protection of these rights is all the more important in respect of criminal proceedings,
esot pārliecinātam, ka šāda aizsardzība pirmām kārtām izriet no katras dalībvalsts kompetences, kura to nodrošina saskaņā ar savu konstitucionālo iekārtu un savām juridiskajām tradīcijām, un ka pievienošanās Savienībai rada nepieciešamību, no vienas puses, nodrošināt Eiropas pilsoņiem visās Savienības valstīs vienlīdzīgu attieksmi, un, no otras puses, palielināt dalībvalstu savstarpēju uzticēšanos, lai dotu iespēju savstarpējai spriedumu atzīšanai, nonākot līdz pat savu pilsoņu izdošanai citas dalībvalsts tiesnešiem,
convinced that responsibility for protecting these rights lies first and foremost with each Member States which does so in accordance with its own constitutional set-up and legal traditions, but that membership of the Union means that European citizens should be guaranteed comparable treatment throughout the Union and that there should be greater trust between Member States with a view to mutual recognition of judicial decisions, including even the surrender of their own citizens to the courts of another Member State,
atgādinot, ka ar Konstitucionālā līguma projektu (III-260. pants) un Hāgas programmu (3. punkta 2. apakšpunkts) tiek atzīts dalībvalstu savstarpējās vērtēšanas nozīmīgums, lai palielinātu savstarpējo uzticēšanos, un ka ir svarīgi noteikt vispiemērotākos mehānismus un procedūras attiecībā uz šādu vērtēšanu un informācijas un izglītības iespēju apmaiņu, lai uzlabotu Eiropas krimināltiesību sistēmas kvalitāti,
recalling that the draft Constitutional Treaty (Article III-260) and the Hague programme (paragraph 3.2) recognise the importance of mutual evaluation between Member States in order to strengthen mutual trust, and that more appropriate tools and procedures need to be defined for the purposes of this evaluation and in order to step up exchanges of information and training opportunities in support of the quality of criminal justice in Europe,
iesniedz Padomei šādus ieteikumus:
Addresses the following recommendation to the Council:
apkopot šīs procedūras un rādītājus vienā vai vairākos lēmumos, kas pamatotos uz Eiropas Savienības dibināšanas līguma 31. pantu, ar kuru īsteno Strasbūras un Luksemburgas Tiesu pieņemtos tiesu prakses pamatprincipus, kā arī Komisijas izstrādātās pamatnostādnes tiesību sistēmas efektivitātei Eiropā;
– that it transpose these procedures and indicators in one or more decisions based on Article 31 of the Treaty on European Union implementing the principles contained in the case law of the Strasbourg and Luxembourg Courts and the guidelines laid down by the Commission in relation to the effectiveness of justice in Europe;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.
Instructs its President to forward this recommendation to the Council and, for information, to the Commission.
iesniedzis Andreas Mölzer
by Andreas Mölzer
par personu pārvietošanās ierobežošanu un par masveida pārvietošanās novēršanu, Turcijai pievienojoties Eiropas Savienībai
on measures to restrict the free movement of persons and to prevent mass immigration in the event of Turkey's accession to the EU
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par personu pārvietošanās ierobežošanu un par masveida pārvietošanās novēršanu, Turcijai pievienojoties Eiropas Savienībai
Motion for a European Parliament resolution on measures to restrict the free movement of persons and to prevent mass immigration in the event of Turkey's accession to the EU
tā kā Turcijas iedzīvotāju skaits strauji pieaug, tā kā Turcija pievienošanās gadījumā būtu valsts ar vislielāko iedzīvotāju skaitu un tā kā vienlaikus ļoti augsta jauniešu bezdarba dēļ ļoti daudz jauno turku vēlētos emigrēt uz ES;
whereas Turkey's population is increasing dramatically, whereas Turkey, should it join the Union, would become the most populous Member State, and whereas, at the same time, the country's very high youth unemployment rate would encourage mass immigration to the EU by young Turks,
tā kā jau tagad vairākās ES valstīs, īpaši Vācijā un Austrijā, ir lielas turku kopienas, kas nevēlas integrēties un tādējādi veido paralēlas kopienas, kuras rada pieaugošu konflikta iespējamību;
whereas a number of EU Member States, in particular Germany and Austria, already have large Turkish communities which are reluctant to integrate, thereby forming parallel societies which offer increasing potential for conflict,
tā kā Eiropas kultūras un garīgā identitāte musulmaņu masveida ieceļošanas gadījumā rada būtisku pārmaiņu draudus;
whereas the cultural and intellectual identity of Europe might undergo revolutionary changes in the event of mass Muslim immigration,
ņemot vērā jau tā saspīlēto darba tirgus situāciju ES valstīs un jau tagad esošo augsto bezdarba līmeni;
having regard to the labour market problems already facing the EU Member States and the existing high levels of unemployment,
uzskata, ka personu brīva pārvietošanās Turcijas iespējamās pievienošanās gadījumā ir jāatliek uz nenoteiktu laiku, lai novērstu masveida imigrāciju; turklāt uzskata, ka Turcijai varētu piešķirt personu brīvas un neierobežotas pārvietošanās tiesības, kā noteikts Eiropas pamattiesībās, tikai tad, kad dzīves līmenis un vērtību izpratne pietuvosies ES vidējam līmenim; visbeidzot uzskata, ka pārejas posmi, kādus noteica, paplašinoties austrumu virzienā, Turcijas gadījumā nebūtu pietiekami.
Takes the view that, in connection with the possible accession of Turkey to the EU, the free movement of persons must be suspended indefinitely in order to prevent mass immigration; takes the view, further, that the right to free, unrestricted movement of persons, as enshrined in the fundamental rights underpinning the EU, should be granted to Turkey only once income levels, living standards and real economic output in that country have reached something akin to the EU average; takes the view, finally, that the transitional periods employed in connection with the enlargement of the EU to take in the countries of Central and Eastern Europe would not be adequate in the case of Turkey.
Pamatojoties uz Komisijas ziņojumu,
to wind up the debate on the statement by the Commission
iesnieguši Karl-Heinz Florenz , Avril Doyle un Eija-Riitta Korhola PPE-DE grupas vārdā,
by Karl-Heinz Florenz, Avril Doyle and Eija-Riitta Korhola on behalf of the PPE-DE Group,
Guido Sacconi un Dorette Corbey PSE grupas vārdā,
Guido Sacconi and Dorette Corbey on behalf of the PSE Group,
Chris Davies ALDE grupas vārdā,
Chris Davies on behalf of the ALDE Group,
Satu Hassi Zaļie/ALE grupas vārdā,
Satu Hassi on behalf of the Verts/ALE Group,
Jonas Sjöstedt GUE-NGL grupas vārdā,
Jonas Sjöstedt on behalf of the GUE/NGL Group,
Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā,
Johannes Blokland on behalf of the IND/DEM Group,
Liam Aylward, Brian Crowley un Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā
Liam Aylward, Brian Crowley and Cristiana Muscardini on behalf of the UEN Group,
par klimata pārmaiņām veltītās Buenosairesas konferences rezultātiem
on the outcome of the Buenos Aires Conference on climate change
ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 1997. gada 11. decembra Kioto protokolu, piemērošanas procedūras tā īstenošanai, ko pieņēma konferencēs Bonnā (2001. gada jūlijā), Marakešā (2001. gada novembrī), Deli (2002. gada novembrī) un Milānā (2003. gada decembrī), kā arī gaidāmo Pušu desmito konferenci, kas notiks 2004. gada 6.–17. decembrī Buenosairesā, Argentīnā,
having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) of 11 December 1997, the application procedures for its implementation adopted at the conferences in Bonn (July 2001), Marrakech (November 2001), New Delhi (November 2002) and Milan (December 2003), and the Tenth Conference of the Parties (COP-10) in Buenos Aires, Argentina, between 6 and 17 December 2004,
ņemot vērā savas rezolūcijas par klimata pārmaiņām, it īpaši 2004. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju Buenosairesas konferencei P6_TA-PROV(2004)0060 ,
having regard to its resolutions relating to climate change, notably that of 17 November 2004 on the European Union's strategy for the Buenos Aires Conference (COP-10) P6_TA-PROV(2004)0060. ,
tā kā klimata pārmaiņas ir vienas no būtiskākajām problēmām, kas jārisina 21. gadsimtā, un tām ir būtiskas negatīvas globālas ekoloģiskas, ekonomiskas un sociālas sekas un ir sagaidāms, ka tās negatīvi ietekmēs ilgtspējīgu attīstību un iztikas iespējas miljoniem cilvēku visā pasaulē; tā kā 2004. gadā viesuļvētras un citi ar laika apstākļiem saistīti postījumi atkal smagi skāra iedzīvotājus visā pasaulē un it īpaši nabadzīgākajās valstīs; tā kā lēš, ka papildus cilvēku ciešanām un daudziem nelaimes gadījumiem ekonomiskie zaudējumi 2004. gadā sasniedza 90 miljardus ASV dolāru;
whereas climate change is one of the major challenges of the 21st century, having significant negative global environmental, economic and social consequences, and is expected to impinge negatively on sustainable development and the livelihoods of millions of people all over the world; whereas in 2004 again, hurricanes, typhoons and other weather-related natural disasters hit populations hard throughout the world and notably in the poorest countries; whereas, besides the human suffering and the numerous casualties, the economic losses are estimated at a record level of $90 billion for 2004,
tā kā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām un Kioto Protokola īstenošana ir ļoti svarīga, lai risinātu būtisko problēmu attiecībā uz klimata pārmaiņām, kā arī ļoti svarīga pasaules vides nākotnei;
whereas full implementation of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Kyoto Protocol is of fundamental importance in tackling the key problem of climate change and for the future of the world's environment,
tā kā ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām ir noteikta programma siltumnīcefektu izraisošās gāzes koncentrācijas stabilizācijai, lai novērstu cilvēku bīstamo iejaukšanos klimata sistēmā; tā kā ANO Vispārēja konvencija par klimata pārmaiņām stājās spēkā 1994. gada 21. martā, un to ir parakstījušas 189 puses,
whereas the UNFCCC sets out a framework for action aimed at stabilising atmospheric concentrations of greenhouse gases in order to avoid 'dangerous anthropogenic interference' with the climate system; whereas the UNFCCC entered into force on 21 March 1994, and now has 189 parties,
tā kā pašlaik Kioto Protokolu ir ratificējušas 132 valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, no kurām I pielikumu ir parakstījušas 37 puses, kas saskaņā ar 1990. gada I pielikumu rada 61,6 % no siltumnīcefektu izraisošās gāzes daudzuma, un tādējādi ir izpildītas prasības, kas vajadzīgas, lai Protokols varētu stāties spēkā, kas notiks 2005. gada 16. februārī;
whereas to date 132 countries and regional economic integration organisations have ratified the Kyoto Protocol, including 37 Annex I parties, representing 61.6% of 1990 Annex 1 greenhouse gas emissions, thereby meeting the requirements for entry into force of the Protocol, which will take place on 16 February 2005,
tā kā attīstītās valstis ir visvairāk atbildīgas par siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju un tādēļ tām ir jābūt līderēm emisiju samazināšanas procesā; tā kā Eiropas Parlaments ir pastāvīgi aicinājis, lai ES saglabātu šādu vadošu nozīmi;
whereas developed countries have a major responsibility for greenhouse gas emissions and should therefore play a leading role in the process to reduce emissions; whereas the European Parliament has consistently called for the EU to maintain such a leading role,
tā kā Eiropas Kopiena, kā arī tās dalībvalstis 2002. gada 31. maijā parakstīja Kioto Protokolu un tā kā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma tiesību aktus 2004. gada 11. februāra Lēmums Nr. 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā (OV L 49, 19.02.2004., 1. lpp.) un 2004. gada 27. oktobra Direktīva 2004/101/EK, kas groza Direktīvu 2003/87/EC, ar kuru nosaka siltumnīcefekta radīto gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu Kopienā attiecībā uz Kioto Protokola projekta mehānismiem (OV L 338, 13.11.2004., 18. lpp.).
whereas the Kyoto Protocol was ratified by the European Community on 31 May 2002 as well as by its Member States and whereas the European Parliament and the Council adopted the legislative instruments Decision No 2004/280/EC of 11 February 2004 concerning a mechanism for monitoring Community greenhouse gas emissions and for implementing the Kyoto Protocol (OJ L 49, 19.2.2004, p.1) and Directive 2004/101/EC of 27 October 2004 amending Directive 2003/87/EC establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community, in respect of the Kyoto Protocol's project mechanisms (OJ L 338, 13.11.2004, p.
Kioto Protokola noteikumu īstenošanai Eiropas Kopienā;
18). necessary to implement the Kyoto Protocol provisions within the European Community; whereas on 13 October 2003 the European Parliament and the Council adopted Directive 2003/87/EC establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community OJ L 275, 25.10.2003, p.32. ; whereas a recent Commission progress report COM(2004) 818 final. confirms that the EU as a whole is on track to meet its target under the Kyoto Protocol,
tā kā Kioto Protokola mērķi ir būtisks nosacījums globālai stratēģijai klimata pārmaiņu jomā, tomēr ir jānosaka tālāki mērķi laika posmam pēc 2012. gada; tā kā globālo emisiju daudzums līdz 2050. gadam ir jāsamazina uz pusi, lai ierobežotu globālo sasilšanu tā, ka tās maksimālais līmenis būtu zemāks par 2°C virs temperatūras, kāda bija pirmsindustriālajā periodā;
whereas the objectives of the Kyoto Protocol are an essential condition for a global strategy on climate change, but further targets need to be set for the period after 2012; whereas global emissions should be reduced by half by 2050 in order to contain global warming so that it peaks below 2°C above pre-industrialisation levels,
tā kā 2012. gads strauji tuvojas un laikposmam pēc 2012. gada ir vajadzīga stratēģija, kas risinātu ilgtermiņa uzdevumu saistībā ar zema oglekļa dioksīda līmeņa enerģijas avotu, tehnoloģiju ar zemu siltumnīcefektu radošo emisiju līmeni un atjaunīgo enerģiju izmantošanas veicināšanu;
whereas the year 2012 is approaching very soon, and a strategy beyond 2012 is needed to address the longer-term challenge to promote low-carbon energy sources, low greenhouse-gas-emitting technologies and renewable energy,
atzinīgi vērtē starptautiskos lēmumus, par kuriem vienojās 2005. gada maijā ANO Vispārējās Konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē, ieskaitot Boenosairesas darba programmu attiecībā uz pielāgošanos un vajadzīgajiem pasākumiem, kā arī lēmumu sākt dialogu par turpmāko rīcību saistībā ar klimata pārmaiņām saskaņā ar ANO Vispārējās Konvencijas par klimata pārmaiņām un Kioto Protokolu;
Welcomes the international agreement on decisions taken at the tenth session of the Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), including the Buenos Aires Programme of Work on Adaptation and Response Measures and the decision to start a dialogue on future responses to climate change under the UNFCCC and Kyoto Protocol in May 2005;
ir pārliecināts, ka Eiropas Savienībai ir jāsaglabā tās vadošā nozīme starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām; sagaida, ka ES iesniegs priekšlikumu par Valdību ekspertu semināra turpmāko darbību, kuras pamatā ir ES mērķis saglabāt globālās vidējās temperatūras pieauguma līmeni zem 2°C virs pirmsindustriālā perioda līmeņa, nākamo divdesmit gadu laikā samazinoties siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju daudzumam pasaulē, ievērojot vienlīdzības, atbildības un rīcības iespēju vai jaudu principu;
Strongly believes that the European Union should retain its leading role in international efforts to fight climate change; expects the EU, therefore, to present a proposal for a future regime to the Seminar of Governmental Experts which is consistent with the EU objective of maintaining the average global temperature increase below 2°C above pre-industrialisation levels, with global greenhouse emissions peaking within the next two decades, and which respects the principles of equity, responsibility and ability or capacity to act;
norāda, ka visām attīstītajām valstīm vidējā termiņā ir būtiski jāstrādā pie tā, lai spētu risināt ilgtermiņa uzdevumu saistībā ar emisijas samazināšanu; aicina ES 2005. gada Pavasara Eiropadomē pieņemt mērķus attiecībā uz emisijas samazināšanu saskaņā ar augstākminētajiem mērķiem;
Notes the necessity of significantly enhanced reduction efforts by all developed countries in the medium term to be able to meet the long-term emission reduction challenge; calls on the EU to adopt reduction targets at the 2005 Spring European Council which are in line with the objectives mentioned above;
aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk iesaistīties dialogā ar atbildīgām valstīm visā pasaulē, lai izveidotu projektu ilgtspējīgam risinājumam bīstamu klimata pārmaiņu novēršanai; nosoda noteiktu valstu mēģinājumus bloķēt sarunu sākšanu par saistībām attiecībā uz klimata pārmaiņām laika posmam pēc 2012. gada;
Calls on the Commission and the Member States to step up efforts to engage in a dialogue with responsible countries around the world to sketch out a sustainable solution to prevent dangerous climate change; condemns the attempts of some countries to obstruct the starting of negotiations on climate policy commitments beyond 2012;
aicina valstis, kas nav ratificējušas Kioto Protokolu to izdarīt cik vien iespējams drīz; aicina ASV valdību pārskatīt tās lēmumu nepiedalīties un kā pirmo soli šajā virzienā ievērot savas saistības, ko tā ir uzņēmusies saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, — samazināt emisijas līmeni zem 1990. gada līmeņa, turklāt uzsver, ka Austrālijai, ratificējot Protokolu un izmantojot tā mehānismus, Kioto Protokola mērķu sasniegšana var kļūt ekonomiskāka;
Calls on the countries that have not ratified the Kyoto Protocol to do so as soon as possible; calls on the US Government to reconsider its decision not to participate and, as a first step, to respect its commitment under the UNFCCC to reduce its emissions to the 1990 level; further underlines that ratifying and using the Protocol mechanisms would make meeting Kyoto Protocol targets more economical for Australia;
mudina ES veikt tālākus pasākumus, lai palielinātu energotaupību, veicinātu energoresursu efektivitāti un pārietu uz atjaunīgās enerģijas avotu izmantošanu;
Urges the EU to take further measures to increase energy savings, improve energy efficiency and switch to renewable energy sources;
ir norūpējies, ka emisijas samazināšanā gūtos panākumus citās nozarēs var mazināt transporta emisijas palielināšanās; uzskata, ka ES transporta emisijas samazināšanu var mācīties no Kalifornijas;
Is concerned that progress in emission reductions in other sectors may be jeopardised by rising transport emissions; believes that the EU could learn from California how to limit transport emissions;