natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Darba samaksas atšķirību dēļ, ko izraisa ekonomiskā segregācija, tiesību aktiem, kas ir efektīvāki tiešas diskriminācijas apkarošanā, ir ierobežota efektivitāte.
Due to pay gap resulting from economic segregation, legislation, which is more effective in combating direct discrimination, is of a limited efficiency.
Tiesiskā regulējuma novērtējums parāda vairākas atšķirības tiesību aktos attiecībā uz GPG.
Evaluation of the legislative framework shows some differences in legislation, concerning GPG.
Direktīva 75/117/EEK un pārstrādātā Direktīva 54/2006/EK parāda ievērojamas pamatprincipa atšķirības: 1975. gadā GPG tika uzskatīta par ekonomiskās konkurences jautājumu, „kopējā tirgus izveides un darbības neatņemamu sastāvdaļu”, bet 2006. gada direktīva balstās uz „vienlīdzīgas attieksmes un iespēju principu”.
The Directive 75/117/EEC and recast Directive 54/2006/EC show profound difference is the framework principle: in 1975 the GPG was considered as an economic competition issue, as an "integral part of the establishment and functioning of the common market", while the 2006 Directive relies on "the principle equal treatment and equal opportunity".
Tomēr tiesību aktiem strictu senso ir viena un tā pati joma: atrast nepietiekamas efektivitātes iemeslus.
The legislation strictu senso has however the same scope: finding causes of the insufficient efficiency.
Ziņojuma mērķis ir stiprināt pašreizējo juridisko noteikumu, paturot prātā, ka šāda veida tiesību akti diez vai ietekmēs ekonomisko segregāciju.
The report aims at strengthening the existing legal provision, while bearing in mind that economic segregation could hardly be influenced by this type of legislation.
Pamata izmaiņas ir atrodamas darba samaksas definīcijā saskaņā ar daudziem EKT nolēmumiem.
A basic change can be found in the definition of the pay according to numerous ruling of the ECJ.
Procedūras un iespējamu atlīdzinājumu jomā ir notikusi būtiska attīstība arī antidiskriminācijas politikas virzienu ietekmes dēļ.
There has been a significant evolution in terms of procedure and possible remedies, also due to the influence of anti-discrimination policies.
Ārpus tiesību aktiem politiskos pasākumus būtībā var sadalīt trijās grupās:
Besides legislation, in principle, policy responses may be organised along 3 lines:
1) vienlīdzīgas samaksas politika, kas risina tiešas un netiešas diskriminācijas problēmu
1) equal pay policy, tackling direct and indirect discrimination
2) vienlīdzīgu iespēju politika, kuras mērķis ir saskaņot ģimenes un darba dzīvi, panākot nepārtrauktus nodarbinātības modeļus
2) equal opportunities policy, aiming reconciliation of family and working life, resulting in continuous employment patterns
3) algu politika, kas ir vērsta uz algu nevienlīdzības samazināšanu un zemi apmaksātu vai lielākoties sieviešu veiktu darbu atalgojuma paaugstināšanu
3) wage-policies, oriented on reducing wage-inequalities and improving the remuneration of low-paid and women dominated jobs
Politikas instrumentu klāsta efektivitāte var būt atkarīga no valstu atšķirībām un galvenajiem iemesliem, kas ir pamatā darba samaksas atšķirībām atkarībā no dzimuma.
The effective policy-mix may depend on national particularities and main roots of the gender pay gap.
Valstu ziņojumi, ko prasa Komisija, parādīja, ka vairākās dalībvalstīs darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma nav būtisks jautājums ne sabiedrības debatēs, ne politikas darba kārtībā.
National reports, asked by Commission showed that in several Member States the gender pay gap is a low-profile issue, both in the public debate and in policy agenda.
Viena no galvenajām atklātajām problēmām ir tā, ka nav reāla problēmas „īpašnieka”, jo neviens nejūt atbildību pārtraukt darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma
One of the main problems identified was that there is no real "ownership" of the problem, as nobody really feels responsible for closing the gender pay gap
Pastāvošā algu noteikšanas decentralizācija var padziļināt sekas nākotnē.
Ongoing decentralisation of wage-setting may deepen the consequences in the future.
Situācija var būt sarežģītāka dalībvalstīs, kurās sociālie partneri ir vāji, kurās arodbiedrību ietekme samazinās vai kurās algu nenosaka sarunu ceļā.
The situation may be more complicated in Member States where social partners are weak, where the role of trade-unions is diminishing, or where wage-bargaining does not exist.
Individuālu darba līgumu pieejas saglabāšana, nesniedzot nekādu informāciju par līdzīgu darba atalgojumu, var palielināt darba samaksas atšķirību atkarībā no dzimuma.
Maintaining the individual work-contract approach without any information concerning the remuneration of similar work could result in a growing gender pay gap.
Ir skaidrs, ka tikai pašreizējo tiesību aktu uzlabošana pati par sevi neatrisinās darba samaksas atšķirību atkarībā no dzimuma problēmu.
It is clear, that improving the existing legislation itself could not alone solve the problem of the gender pay gap.
Vienīgi efektīvu politikas instrumentu klāsts, tostarp labāki un efektīvāki tiesību akti, ar skaidri noteiktu atbildību var risināt vienu no noturīgākajām problēmām dzimumu līdztiesības jomā.
Only an effective policy mix, including better and more effective legislation, and with clear responsibilities can address one of the most persistent problems in the field of gender equality.
Vairāk nekā 30 gadu veci tiesību akti, kas nav sasnieguši apmierinošus rezultātus, paši par sevi liecina, ka tiesību akti ir jāuzlabo, pamatā stiprinot to efektivitāti.
More than 30-year-old legislation without satisfactory result itself indicates the necessity to improve legislation mainly by strengthening its effectiveness.
par ieteikumiem, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm
on Recommendations on the application of the principle of equal pay for men and women
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Women's Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate:
A. savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
A. The following suggestions in its motion for a resolution:
a) īpašu politiku, kas radītu iespējas darbu, studijas, iekļaušanos vai atgriešanos mūžizglītības procesā apvienot ar ģimenes un privāto dzīvi attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem bērna aprūpes un kopšanas jomā (kam ir jābūt finansiāli un citādi viegli pieejamiem un neatkarīgiem no darbinieka statusa un darba līguma veida), elastīgu darba organizāciju un darba laiku, bērna kopšanas atvaļinājumu mātei un tēvam, vecākiem un ģimenei, apvienojot to ar iespēju bez sarežģījumiem atkal iekļauties darba vietā,
(a) specific policies to make it possible to reconcile work, studies, training and re-training as part of life-long learning with family and personal life, to access child care and other care services (which should be affordable and easily accessible regardless of an individual employee's status and type of contract), flexible working, and maternity, paternity, parental and family leave accompanied by smooth reintegration into the workplace,
(b) fiskālo un sociālās aizsardzības politiku, tostarp tādus pasākumus, kas novērš to būtisko netaisnīgumu attiecībā uz nodrošinājumu vecumdienās, kas radies sakarā ar vecāku pārtraukumiem darbā un nepilna darba laika periodiem, kā arī ar dzimumu saistītiem pasākumiem, kas radīti, lai kompensētu netaisnas un nepamatotas atalgojuma atšķirības, veicinātu kvalitatīvi augstvērtīgu nodarbinātību sieviešu vidū un sniegtu arī netipiskus pakalpojumu piedāvājumus attiecībā uz kopšanu ģimenē vai ģimenei tuvākajā lokā;
(b) fiscal and social security policies, including measures to dismantle the significant disadvantages in retirement pensions owing to work interruptions and part-time work by parents, and gender-specific measures designed to compensate for unfair and unjustified pay differences, to enhance the quality of female employment and to provide for atypical work-care within the family or its broader environment.
(c) īpašiem pasākumiem saskaņā ar nacionālajām programmām, lai ieviestu Lisabonas stratēģijas cikla 2008/2010 integrētās pamatnostādnes, kas radītas, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus katrā valstī, izpētītu iespējas veicināt līdztiesību ar Eiropas fondu starpniecību un nodrošinātu Līdztiesības ceļveža 2006–2010 ieviešanu saskaņā ar grafiku,
(c) specific actions under national programmes to implement the integrated guidelines for the 2008/2010 Lisbon Strategy cycle, designed to take account of local conditions in each country, to explore the possibilities for promoting equality through the European Funds and to ensure the Roadmap for Equality 2006/2010 is implemented on schedule,
(d) noteiktus un precīzus pasākumus (saskaņā ar Līguma 141. panta 4. punktu), lai atrisinātu atalgojuma atšķirības un dzimumu segregāciju, kas jāīsteno sociālajiem partneriem un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijām dažādos līmeņos gan līgumu, gan nozaru līmenī, piemēram, liekot sociālajiem partneriem slēgt samaksas līgumus, veikt sistemātiskus pētījumus attiecībā uz atalgojuma vienlīdzību, nodrošināt uzņēmumu vienlīdzības plānu īstenošanu, noteikt kvalitatīvus un kvantitatīvus mērķus un salīdzinošo novērtējumu, apmainīties ar labāko praksi, ko apstiprinājušas iesaistītās puses un ko papildina atklāto šķēršļu un grūtību uzskaitījums,
(d) concrete and precise measures (under Article 141(4) of the Treaty) to address the pay gap and gender segregation, to be put into effect by social partners and equal opportunity organisations at various levels, both contractual and sectoral, such as: obliging social partners to conclude pay agreements, to undertake regular investigations in relation to equal pay, to ensure the implementation of companies' equality plans, the setting of qualitative and quantitative targets and benchmarking, and the exchange of best practice validated by the parties concerned accompanied by accounts of the obstacles and difficulties encountered,
(e) panta iekļaušanu, kas nosaka dzimumu līdztiesības ievērošanu un atalgojuma vienlīdzību publiskos iepirkuma līgumos, un īpašas zīmes, piemēram, „kvalitātes sertifikāta” ieviešanu par dzimumu un atalgojuma politikas īstenošanu, ko varētu piešķirt uzņēmumiem, kā arī ieviest šādiem uzņēmumiem īpašas priekšrocības attiecībā uz nacionālā, vietējā un Eiropas atbalsta pasākumu un līdzekļu pieejamību un uzlabot to izredzes valsts pasūtījuma nodrošināšanai, kā arī apsvērt šo politikas jomu optimālu piemērošanu saistībā ar publisko iepirkumu;
(e) the insertion of a clause requiring respect for gender equality and equal pay in public contracts and the introduction of a specific label such as a 'quality certificate' for gender and pay policies which could be awarded to undertakings and confer on them certain advantages in terms of access to national, local and European support measures and funding and increase their chances of securing public contracts, and consideration of the optimal application of those policies in the context of public procurement;
(f) iniciatīvu pieņemšanu, lai uzņēmumi īstenotu dzimumu līdztiesības un vienāda atalgojuma politiku saistībā ar palielinātu sabiedrības sociālo atbildību veicināt līdztiesību un pasākumus, lai pārvarētu esošos aizspriedumus un dzimumu diskrimināciju attiecībā uz sieviešu spēju konkurēt un iekļauties darba tirgū, īpaši vadošos amatos;
(f) the taking of initiatives for the implementation by undertakings of a policy of gender equality and equal pay within the framework of increased corporate social responsibility to enhance equality and measures to progress beyond existing prejudices and gender discrimination concerning women's capacity to compete and be integrated in the labour market, especially in management positions.
B. rezolūcijas priekšlikuma pielikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
B. The following suggestions in the annex to its motion for a resolution:
(a) atalgojuma koncepciju un nodarbinātības sociālās aizsardzības sistēmām, nodrošinot, ka tās ir formulētas tādās veidā, kas pilnībā atspoguļo to informāciju un novērtējumu, kas ir iekļauts jaunajās profesiju klasifikācijas sistēmās,
(a) the concepts of pay and occupational social security schemes, ensuring that these are formulated in such a way as to fully reflect the data and evaluations contained in new job classification systems,
(b) diskriminācijas aizliegumu, īpaši norādot uz darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem un iespēju ieviest šā jēdziena definīciju;
(b) the prohibition on discrimination, with specific reference to the "gender pay gap" and possibly the introduction of a definition of this term;
(c) profesiju klasifikāciju, nodrošinot, ka jaunās klasifikācijas, personāla organizācijas un darba organizācijas sistēmas tiek izmantotas kā informācijas un novērtējuma sistēmas avots atalgojuma noteikšanā, ievērojot salīdzināmības principu,
(c) job classification, while ensuring that new systems for classifying and organising staff and organising work are used as a source of data and assessment grids for determining pay, with due regard to the principle of comparability,
(d) īpašus pasākumus profesionālās izglītības veicēju apmācības un klasifikācijas jomā, kas ir pakārtoti skolu sistēmai, arodapmācībai un sociālajiem partneriem un vērsti uz to, lai nepieļautu un likvidētu diskrimināciju apmācībā, klasificēšanā un prasmju ekonomiskajā novērtējumā,
(d) specific measures relating to training and job classification, aimed at the vocational training system and at social partners and designed to remove and prevent discrimination in training and classification and in the economic evaluation of skills;
(e) sarakstu, kurā uzskaitīti diskriminācijas piemēri un kas jāpapildina ar specifiskiem un detalizētiem piemēriem attiecībā uz diskrimināciju atalgojuma ziņā,
(e) the list of examples of discrimination to be incorporated and to be supplemented with specific and more detailed examples of pay discrimination,
(f) noteikumus par atvaļinājumiem, kuros jo īpaši jāparedz paternitātes atvaļinājums un tā aizsardzība un vecāku atvaļinājums ar ekonomisku atbalstu abiem vecākiem, un proti, apzinoties, ka galveno elementu veido dalītie atvaļinājumi, lai pārvarētu norobežošanos un stereotipus, kā arī — nepieļaujot karjeras kāpuma kavēšanu — pārdalītu lomas,
(f) arrangements relating to leave, with specific provision for paternity leave and its protection and for parental leave with financial provision for both parents, on the grounds that shared leave is central to overcoming segregation and stereotypes and to redistributing roles in order to prevent career development from being obstructed,
(g) vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizāciju uzdevumiem, nodrošinot, ka tām kopā ar partneriem ir nozīmīgāka loma,
(g) the role of equal opportunity organisations, ensuring that they play a greater role alongside the social partners,
(h) darba devēju sniegto informāciju par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm darbavietā, paredzot īpašu un mērķtiecīgāku informāciju attiecībā uz atalgojuma atšķirībām, vairāk iesaistot sociālos partnerus un vienlīdzīgu iespēju aizstāvības organizācijas un piešķirot tiem lielāku nozīmi;
(h) information provided by employers on equal treatment for men and women at the workplace, making provision for more specific and targeted information concerning pay differences, together with greater involvement of, and a specific role for, social partners and equal opportunity organisations.
(a) informācijas apriti un pamatnostādnes praktiskiem atalgojuma atšķirības risinošiem pasākumiem (īpaši MVU), kā arī valsts un nozaru koplīgumus,
(a) the circulation of information and guidelines on practical means (particularly for SMEs) of redressing the pay gap, including national or sectoral collective agreements,
(b) dzimumiem raksturīgu, pārskatāmu un pieejamu statistikas datu apkopošanu (izmantojot metodes, kurās ņem vērā mainīgos lielumus) valsts, nozaru un uzņēmumu līmenī,
(b) compiling gender-specific, transparent and accessible statistical data (using methods which take a large number of variables into account) at national, sectoral and company level,
(c) pārredzamu un dzimumneitrālu darba novērtēšanas sistēmu izveidošanu, kuras palīdz novērtēt, ja nepieciešams individuālos gadījumos, vai darba apraksts un atalgojuma kritēriji nav diskriminējoši,
(c) developing transparent and gender-neutral work evaluation systems on the basis of which it is possible to assess, in individual cases if necessary, whether job descriptions and pay criteria are discriminatory,
3. aicina Komisiju iesniegt Parlamentam analīzi par to, kādi ES un/vai valstu līmeņa tiesību akti būtu piemēroti, lai norādītu uz būtisku atalgojuma atšķirību samazinājumu;
Calls on the Commission to submit to Parliament an analysis which legal acts at EU and/or national level would be an appropriate means of bringing about a significant reduction in the pay gap.
– ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0242/2008 ),
– having regard to Articles 36 and 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0242/2008 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0390/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0390/2008 ),
(1) Veicot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada reformas novērtējumu, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība tika atzītas par būtiskiem jauniem izaicinājumiem Eiropas lauksaimniecībai.
(1) In the context of the assessment of the implementation of the common agricultural policy (CAP) reform of 2003, climate change, renewable energies, water management and biodiversity were identified as crucial new challenges for European agriculture.
(1) Veicot kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada reformas novērtējumu, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, ūdens apsaimniekošana un bioloģiskā daudzveidība , kā arī atteikšanās no piena kvotām tika atzītas par būtiskiem jauniem izaicinājumiem Eiropas lauksaimniecībai.
(1) In the context of the assessment of the implementation of the common agricultural policy (CAP) reform of 2003, climate change, renewable energies, water management , biodiversity and discontinuation of milk quotas were identified as crucial new challenges for European agriculture.
Jāpievieno piektā prioritāte: atteikšanās no piena kvotām.
A fifth priority should be added: discontinuation of milk quotas.
Īstenojot šo prioritāti, piemēroti papildu pasākumi ir konkurētspējas palielināšana (īpaši veicinot ieguldījumus lauksaimniecībā), alternatīvu ienākumu avotu attīstīšana (ražošanas dažādošana) un ainavas saglabāšana arī lauksaimniecībai nepiemērotos reģionos (piemēram, kompensācijas maksājumi vai piemaksas par ganībām).
In tandem with discontinuation of milk quotas, what is appropriate, above all, is action to increase competitiveness (in particular farming investment support), encourage alternative income sources (diversification) and preserve the countryside in unfavourable locations too (e.g. compensatory allowance or pasture premium).
(5) Ir svarīgi arī turpmāk stiprināt ar šīm prioritātēm saistītās darbības lauku attīstības programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005.
(5) It is important that operations related to these priorities are further strengthened in the rural development programmes approved in accordance with Council Regulation (EC) No 1698/2005.
(5) Ja dalībvalstu lauksaimniecības attīstības pašreizējās programmās nav iekļauti tādi pietiekami un atbilstīgi pasākumi, kādi minēti II pielikumā, ir svarīgi arī turpmāk stiprināt ar šīm prioritātēm saistītās darbības lauku attīstības programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005.
(5) Where Member States ’ existing rural development programmes do not include sufficient and relevant measures as indicated in Annex II, it is important that operations related to these priorities are further strengthened in the rural development programmes approved in accordance with Council Regulation (EC) No 1698/2005.
Jāatzīst, ka dažās dalībvalstīs jau darbojas lauku attīstības programmas, kurās daļēji vai pietiekami ir ņemti vērā Komisijas konstatētie pašreizējie uzdevumi.
It should be recognised that rural development programmes operating in some member states already take partial or sufficient account of the on-going challenges that are identified by the Commission.
Šīm dalībvalstīm nav obligāti jāgroza lauku attīstības programmas kopumā.
As such, these member states should not be compelled to amend their rural development programmes.
Tas varētu negatīvi ietekmēt saistības, kuras saskaņā ar pašreiz spēkā esošajām shēmām jau uzņēmušies lauksaimnieki un pakalpojumu sniedzēji.
This could have a detrimental impact on commitments that have already been entered into by farmers and service providers under existing schemes.
5a) Eirobarometra aptaujas „Eiropas Savienības iedzīvotāju attieksme pret dzīvnieku labturību” rezultāti 2007. gadā liecina par to, ka pilsoņu vairākums (72 %) Eiropas Savienībā uzskata, ka lauksaimniekiem ir jākompensē palielinātās izmaksas, kas saistītas ar augstāku standartu piemērošanu dzīvnieku labturībai.
(5 a) The 2007 Eurobarometer survey entitled “Attitudes of EU citizens towards animal welfare” shows that a large majority (72%) of the EU public believes that farmers should be remunerated for the increased costs that can result from higher welfare standards.
Turklāt EK dibināšanas līgumam ar Amsterdamas līgumu pievienotais protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību paredz, ka Kopiena un dalībvalstis, nosakot un īstenojot Kopienas lauksaimniecības politiku, pilnībā ņem vērā prasības attiecībā uz dzīvnieku labturību.
In addition, the protocol on protection and welfare of animals annexed to the Treaty establishing the European Community by the Amsterdam Treaty requires that, in formulating and implementing Community agriculture policies, the Community and the Member States must pay full regard to the welfare requirements of animals.
(6) Ņemot vērā šo Kopienas prioritāšu nozīmīgumu, dalībvalstīm ir jānosaka pienākums paredzēt attiecīgus pasākumus lauku attīstības programmās.
(6) Given the importance of these Community priorities, the obligation for the Member States to provide in rural development programmes for operations related to the new challenges should be set out .
(6) Ņemot vērā šo Kopienas prioritāšu nozīmīgumu, dalībvalstīm ir jānosaka pienākums paredzēt lielāku daļu attiecīgo pasākumu lauku attīstības programmās , bet tikai tad, ja dalībvalstis līdz šim nav pievērsušas pietiekami lielu uzmanību šīm Kopienas prioritātēm .
(6) Given the importance of these Community priorities, Member States should provide in rural development programmes for a greater proportion of operations related to the new challenges should be set out , but only if, to date, Member States have not yet attached sufficient importance to those Community priorities .
Dalībvalstīs, kuras jau veic atbilstošus ieguldījumus Kopienas prioritātēs, jāsaglabā elastīga pieeja.
Member States already investing appropriately in Community priorities must be afforded flexibility.
(7) Regulas (EK) Nr. 1698/2005 10. pantā paredzēts, ka ar Padomes Lēmumu 2006/144/EK pieņemtās stratēģiskās pamatnostādnes lauku attīstībai (plānošanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam) var pārskatīt, lai ņemtu vērā būtiskās izmaiņas Kopienas prioritātēs.
(7) Article 10 of Regulation (EC) No 1698/2005 provides that, with a view to taking account of major changes in the Community priorities in particular, the Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) adopted by Council Decision 2006/144/EC may be subject to review.