natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tomēr izsaka nožēlu, ka Komisijas paziņojums neietver nekādus jaunus mērķus un uzdevumus, izņemot saistības, ko jau ir apņēmušās pildīt ES institūcijas; turklāt izsaka nožēlu, ka Komisijas izvirzītie mērķi ir ļoti vispārīgi un tādēļ to izpildi ir grūti pārskatīt un novērtēt;
Regrets, however, that the Commission Communication does not contain any new objectives or targets, apart from commitments that have already been given by the European institutions; further regrets, moreover, that the objectives put forward by the Commission are very general in nature, and thus difficult to review and evaluate;
uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt bioloģisko daudzveidību, un ierosina šo mērķi pievienot kā jaunu svarīgu Noturīgas attīstības stratēģijas mērķi vai vismaz īpaši uzsvērt iedaļā par dabas resursu pārvaldību;
Emphasises the importance of protecting biodiversity, and suggests that this either be added as a new key issue within the Sustainable Development Strategy or, at least, be given special emphasis within the section on management of natural resources;
tādēļ uzskata, ka ir atkārtoti jāapstiprina vai jāparedz ierobežots skaits starpposma un ilgtermiņa mērķu, tiem jābūt piesardzīgi noteiktiem, bet ambicioziem, un tie vēlāk pienācīgi un sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga to izpilde; uzskata, ka šie mērķi jāvērš jo īpaši uz pašreizējo negatīvo tendenču risināšanu tādās jomās kā zemes un zemes resursu izmantošana, transports, klimata izmaiņas, zivsaimniecība, fosilā kurināmā izmantošana un bioloģiskās daudzveidības izsmelšana, un ar šo mērķu palīdzību jācenšas veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, ekonomikas izaugsmes skatīšanu atsevišķi no transporta jomas un siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanu līdz ne vairāk kā +2°C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni;
Considers, therefore, that a limited number of intermediate and long-term targets should either be reconfirmed or established, should be based on the precautionary principle and be ambitious in nature, and should then be properly and systematically applied and monitored; believes that they should address, in particular, current negative trends in the field of land use and land resources, transport, climate change, fisheries, use of fossil fuels and depletion of biodiversity, and should also seek to encourage modal shift, the decoupling of economic growth from transport, and GHG emission reductions in line with max+2°C warming compared to pre-industrial levels;
atbalsta ierosinājumu jaunu uzsvaru likt uz centieniem mērīt resursu efektivitāti, izmantojot vides resursu uzskaiti; iesaka, ka īpaši centieni jāvelta tam, lai cieši uzraudzītu ES ietekmi uz vidi pasaules mērogā, to izvērtējot gan no patēriņa, gan ražošanas viedokļa, un par mērķi izvirzot ES negatīvas ietekmes uz vidi sistemātisku samazināšanu;
Supports the proposed new emphasis on seeking to measure resource efficiency through application of environmental resource accounting; suggests that special efforts should be made to monitor closely the ecological footprint of the EU in the world, analysing environmental impact from both the consumption and the production end, and setting as a target that the EU footprint be systematically reduced;
turklāt atbalsta Komisijas priekšlikumu par Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai; pieprasa Komisijai nākt klajā ar konkrētākām iniciatīvām un efektīviem īstenošanas pasākumiem, lai spētu nodrošināt reālus panākumus minētajās jomās; šajā sakarā kā piemēru min Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir izvērtēt novecojošas sabiedrības ietekmi un ar kuras palīdzību cenšas nonākt pie konkrētiem risinājumiem, pamatojoties uz dažādu līmeņu politikas veidotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES;
Welcomes, moreover, the Commission's proposal for a European Year of combating poverty and social exclusion; urges the Commission to put forward more specific initiatives and efficient implementation measures to enable real progress to be made; points in this connection, by way of example, to the Commission’s initiative aimed at analysing the impact of an ageing society, which seeks to achieve concrete solutions based on the participation both of the various levels of political decision-making in the European Union and of civil society;
Izaugsmes kvalitātes uzlabošana kā NAS priekšnoteikums
Improving the quality of growth as a precondition for the SDS
uzskata, ka akcents uz IKP, mērot sabiedrības sasniegumus, ir jālīdzsvaro ar vienlīdz lielu uzmanību izaugsmes kvalitatīvajiem aspektiem, jo šāds skatījums ir noturīgas attīstības priekšnoteikums; tādēļ uzskata, ka jāpanāk vienošanās par ierobežotu skaitu galveno noturības rādītāju, kuri jāizvērtē un plaši jāapspriež ikgadējā NAS pārskatīšanā; uzskata, ka šiem rādītājiem jāattiecas uz svarīgākajiem dzīves kvalitātes aspektiem un jāļauj veikt kvantitatīvs un ātrs novērtējums tādās jomās kā iedzīvotāju veselība (veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāte un pieejamība, paredzamais dzīves ilgums, bērnu mirstība utt.), informētība (izglītība un kultūra, piekļuve informācijas un komunikācijas tehnoloģijām utt.), integrācija (līdzdalība sabiedrības lēmumu pieņemšanā un sociālā kapitāla veidošanā utt.) un vides kvalitāte (gaisa un ūdens piesārņojums utt.);
Considers that the emphasis placed on GDP in measuring progress in society should be balanced by an equal concern about the qualitative aspects of growth, as this is a prerequisite for sustainable development; believes, therefore, that agreement needs to be reached on a limited set of key sustainability indicators to be presented and widely discussed at the yearly review of the SDS; considers that these indicators should pertain to fundamental aspects of the quality of life and should allow quantitative and prompt assessments of health (quality and distribution of health care, life expectancy, child mortality, etc.), awareness (education and culture, ICT access, etc.), inclusion (participation in society's decisions and social capital, etc.) and environmental quality (air and water pollution, etc.);
aicina turpmāk attīstīt Eiropas sociālo modeli un ieteikumus, ņemot vērā šo modeli, dalībvalstīm veikt pasākumus tādu noturīgai attīstībai neatbilstošu tendenču apkarošanā kā nabadzība, sociālā izstumtība un sabiedrības novecošanas sekas; uzskata, ka tālab ir jāizstrādā sociālā stāvokļa rādītāji, ko pēc tam iekļaus noturīgas attīstības ietekmes novērtējumā; uzsver, ka Eiropai nepieciešams makroekonomisks pamats noturīgas attīstības veicināšanai, sekmējot videi draudzīgu iekšējo pieprasījumu, nodarbinātību un sociālo kohēziju;
Calls for the further development of the European social model and for recommendations, on the basis of that model, that the Member States take action to counteract the ‘unsustainable’ trends of poverty, social exclusion and the consequences of the ageing of society; considers that, to this end, social situation indicators should be developed which would then be included in the sustainability impact assessment; emphasises that Europe needs a macroeconomic framework to support sustainable development, strengthening environmentally friendly internal demand, employment and social cohesion;
uzskata, ka noturīga attīstība jāskata vairāk kā ekonomiska iespēja, ne šķērslis, un kā pamudinājums veikt tehnoloģiskus jauninājumus un ieguldījumus; tādēļ aicina Komisiju apvienot fragmentārās ES izaugsmes stratēģijas vienotā saskaņotā stratēģijā, kas ietver informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un attiecībā uz resursu izmantošanu efektīvas tehnoloģijas nolūkā īstenot noturīgu attīstību un „gudru izaugsmi” gan ES iekšienē, gan ārpusē;
Considers that sustainable development should be seen more as an economic opportunity than as a constraint, and as a spur to technological innovation and investment; calls, therefore, upon the Commission to bring together the Union's fragmented growth strategies into a single coherent strategy, integrating information and communications technologies and resource-efficient technologies for sustainable development and 'smart growth' both at home and abroad;
uzskata, ka ir jāveicina uz zināšanām, informētību un līdzdalību balstītas sabiedrības izveide, un šis mērķis pārsniedz Lisabonas programmā paredzēto; uzskata, ka tas veidos labākas kvalitātes sabiedrību, kura, īstenojot aizvien lielāku atbalstu IKT, var samazināt enerģijas un citu dabas resursu pieprasījumu;
Believes that a society built on knowledge, awareness and participation, as well as on inclusion and interpersonal relationships, should be promoted that goes beyond the Lisbon Agenda; considers that this will represent a higher quality society and one that, through extended support for ICT, can reduce demand for energy and other natural resources;
Noturīgas attīstības pārvaldības stiprināšana valstu, ES un starptautiskā mērogā
Reinforcing sustainability governance at national, EU and international level
uzskata, ka Noturīgas attīstības stratēģijas izpilde ir sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu;
Believes that the Sustainable Development Strategy requires systematic monitoring if it is to be properly implemented;
apņemas Eiropas Parlamentā regulāri apspriest Noturīgas attīstības stratēģijas mērķus un uzdevumus, ņemot vērā visu attiecīgo komiteju ieguldījumu, lai Parlaments var laicīgi izteikt viedokli par NAS panākumiem un prioritātēm un šo viedokli var pilnībā ņemt vērā Eiropadomes pārskatos par NAS; turklāt uzskata, ka Parlamentam regulāri jārīko vispārējas vai divpusējas apspriedes ar ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem, lai izvērtētu labāko praksi noturīgas attīstības jomā, kā arī apmainītos ar pieredzi par NAS īstenošanu gan visā Eiropā, gan attiecīgajā dalībvalstī;
Resolves to hold a regular European Parliament debate on the objectives and targets contained in the Sustainable Development Strategy, based on contributions from all of its relevant committees, so that Parliament can state its views on progress and priorities for the SDS in time for these to be taken fully into account in the European Council reviews of the SDS; considers, furthermore, that it should hold regular dialogues with the EU national parliaments, on a general or bilateral basis, in order to examine best practice on sustainable development, as well as to exchange experiences of both Europe-wide and national implementation of the SDS;
uzsver, ka katrā ES dalībvalstī jābūt noturīgas attīstības stratēģijai un jāveic savstarpēja labākās prakses apmaiņa; turklāt uzsver, ka NAS jomā ir jārīkojas gan reģionālā, gan vietējā līmenī, kā arī atsevišķu pilsoņu līmenī, veicinot izglītību, līdzdalību un sabiedrības informētību par noturīgas attīstības principiem;
Emphasises the importance of national sustainable development strategies within each of the EU Member States, and the need for the exchange of best practice between them; underlines, furthermore, the need for action on the SDS at regional and local level, as well as at the level of individual citizens, with reinforcement of education, participatory processes and public awareness of sustainable development principles;
uzskata, ka pārskatiem par noturīgu attīstību jābūt visu jauno ES politikas pasākumu ietekmes novērtējumu un politikas īstenošanā paveiktā novērtējuma centrālajam elementam;
Considers that reviews of sustainability should be a central feature of all impact assessments of new EU policy measures and of 'ex post' monitoring of policy implementation;
uzskata, ka ES līmeņa rīcība jāpapildina ar rīcību starptautiskā līmenī, lai veicinātu noturīgas attīstības principu izstrādi visā pasaulē un jo īpaši valstīs, kas attīstās strauji, un lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un samazinātu nabadzību, vienlaikus taupot ierobežotos dabas resursus un aizsargājot pasaules vidi;
Believes that action at EU level needs to be complemented by action at international level, with a view to encouraging the development of sustainable development principles around the world, not least in the rapidly developing countries, with a view to promoting economic growth and reducing poverty while saving scarce resources and protecting the global environment;
tādēļ aicina veikt sistemātiskāku ikgadējo paveiktā uzraudzību, lai sasniegtu Johannesburgas Rīcības programmas mērķus un Tūkstošgades attīstības mērķus;
Calls, therefore, for more systematic annual monitoring of progress towards meeting the targets in the Johannesburg Action Plan and the Millennium Development Goals;
atzīst, ka jaunattīstības valstīm, modernizējot ekonomiku, nav jāatkārto rūpnieciski attīstīto valstu kļūdas piesārņojuma jomā; turklāt aicina iekļaut noturīgas attīstības principus ES attīstības sadarbības pasākumos un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu, lai risinātu pasaules mēroga vides aizsardzības uzdevumus un vajadzības;
Recognises that developing countries do not have to repeat polluting mistakes of the industrialised countries in the modernisation of their economies; calls, in addition, for the mainstreaming of sustainability principles into the development cooperation activities of the EU and for proper funding to be ensured in order to address global environmental challenges and needs;
uzsver, jāveic papildu pasākumi, piemēram, pasākumi noturīgas nodokļu politikas un valsts iepirkuma sekmēšanai, un jālikvidē valsts subsīdijas vairākās politikas jomās, jo tās neatbilst noturīgas attīstības principiem;
Emphasises the need for complementary measures, such as sustainable fiscal measures and public procurement, and the elimination of unsustainable public subsidies in a number of policy areas;
pasvītro noturīgai attīstībai atbilstošo lauku attīstības programmu un lauksaimniecības (tradicionālās un organiskās) nozīmību, ņemot vērā to, ka tikai ekonomiski un ekoloģiski dzīvotspējīgi lauku reģioni var apturēt lauku apdzīvotības sarukšanas tendenci un līdz ar to saglabāt svarīgāko infrastruktūru;
Underlines the importance of rural development programmes and agriculture (both conventional and organic) for sustainable development, given that only economically and ecologically viable rural areas can reverse the trend of rural depopulation and thus safeguard essential infrastructures;
uzsver zinātnes un jauninājumu svarīgo lomu, risinot daudzus NAS noteiktos uzdevumus; pauž nožēlu, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai enerģētikas jomā ES un tās dalībvalstīs pēdējā laikā ir būtiski samazināts, un aicina to ievērojami palielināt, jo īpaši, lai sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti;
Emphasises the important role of science and innovation in addressing the many challenges defined in the SDS Strategy; regrets that public-sector support for energy research within the EU and its Member States has been drastically reduced recently and calls for a significant increase, in particular in support for renewables and energy efficiency;
atzīst, ka klimata drošība un nepieciešamība novērst atkarību no fosilā kurināmā, kļūst par galvenajām ES politikas prioritātēm, kuru sekmēšanai efektīvi jārīkojas, ierobežojot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu izplūdes apjomu katrā valstī, bet arī sniedzot ievērojamu finansiālu atbalstu tehnoloģiskajai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, lai sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes un zema oglekļa apjoma emisiju tehnoloģiju jomā;
Recognises that climate security and the need to break dependency on fossil fuels are emerging as top priorities within EU policy-making, requiring not only ambitious domestic action to curb GHG but also significant financial support for technology cooperation with developing countries to encourage investments in energy efficiency and low-carbon technologies;
uzsver sabiedrības veselības jautājumu nozīmību un to, ka šie jautājumi jāiekļauj citās politikas jomās un kā centrālā Noturīgas attīstības stratēģijas sastāvdaļa;
Emphasises the importance of public health issues, and the need for these to be integrated within other policy areas and as a central component of the Sustainable Development Strategy;
uzskata, ka NAS mērķi jāņem vērā, izlietojot ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī, paredzot darba kārtību ES budžeta pilnīgai pārskatīšanai 2008. un 2009. gadā; šajā sakarā atbalsta to, ka priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, ir skaidri noteikts, ka šo fondu mērķus cenšas sasniegt saskaņā ar noturīgu attīstību, bet izsaka nožēlu, ka tā atbalsta iezīmēšana, ko līdzfinansē no šiem fondiem, neatbilst NAS, un uzskata, ka tas būtu jāpārskata;
Believes that the SDS objectives must be reflected in the use of the EU budget over the period from 2007-2013 and help to set the agenda for the full review of the EU's budget in 2008/2009; welcomes, in this context, the fact that the proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund explicitly states that the objectives of the Funds are pursued within the framework of sustainable development, but regrets that the earmarking of the assistance cofinanced by the Funds does not correspond to the SDS and considers that this ought to be reviewed;
visbeidzot, uzstāj, lai noturīgas attīstības mērķu veicināšanas pasākumus nevērtē tikai, ņemot vērā īstermiņa izmaksas, bet arī ilgtermiņa ieguvumu un izmaksas, kas rastos, ja šādus pasākumus neveiktu;
Insists, finally, that measures to support sustainable development objectives should not be judged just in the light of their short-term costs, but also of their longer-term benefits, and that the costs of inaction should also be fully taken into account;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission.
iesniedza Alexander Alvaro
by Alexander Alvaro
par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu sadarbspēju un sinerģiju
on interoperability and synergies among European databases in the area of justice and home affairs
Eiropas Parlamenta ieteikums Padomei par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu sadarbspēju un sinerģiju
European Parliament recommendation to the Council on interoperability and synergies among European databases in the area of justice and home affairs
ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu uzlabotu efektivitāti, paplašinātu sadarbspēju un sinerģiju;
having regard to the Communication from the Commission on improved effectiveness, enhanced interoperability and synergies among European databases in the area of justice and home affairs,
tā kā tādu apjomīgu datu bāzu kā VIS un SIS II izveide un pastāvošās datu bāzes, piemēram, EURODAC , rada jaunus un pretrunīgus jautājumus, kas ir saistīti ar datu aizsardzību un privātumu;
whereas the development of large-scale databases, such as VIS and SIS II, and existing databases, such as EURODAC, raises new and controversial questions relating to data protection and privacy,
tā kā jāsasniedz pareizais līdzsvars starp tiesībaizsardzības prasībām un datu, cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību,
whereas it is necessary to strike the right balance between law enforcement requirements and the protection of data, human rights and fundamental freedoms,
a) vajadzīgas politiskas debates par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu sadarbspējas attīstīšanu nākotnē;
(a) that there is a need for a political debate on the future development of interoperability between European databases in the area of justice and home affairs;
b) paplašinātu sadarbspēju vajadzēs līdzsvarot ar stingriem datu aizsardzības tiesību aktiem saskaņā ar trešo pīlāru, it īpaši, pieņemot pamatlēmumu par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās;
(b) that enhanced interoperability will need to be balanced by stringent data protection legislation under the third pillar, notably through the adoption of the framework decision on protection of personal data processed in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters;
c) apjomīgu datu bāzu lietošanai piemīt vairāki riska faktori, tostarp profilu izstrāde, datu pārmeklēšana un datu bāzu ļaunprātīga izmantošana neatbilstīgi to sākotnēji paredzētajam nolūkam;
(c) that there are a number of inherent risks in using large-scale databases, including profiling, data mining and misuse of databases for purposes for which they were not originally designed;
d) ciešākai tiesībaizsardzības sadarbībai vienmēr jābūt saistītai ar datu aizsardzības un pamattiesību aizsardzības garantijām;
(d) that enhanced law enforcement cooperation must always be accompanied by guarantees concerning data protection and fundamental rights;
uzdod priekšsēdētājam nodot šo ieteikumu Padomei un informācijas nolūkā Komisijai un Eiropadomei.
Instructs its President to forward this recommendation to the Council and, for information, to the Commission and the European Council.
iesniedza Piia-Noora Kauppi PPE-DE grupas vārdā, Ieke van den Burg un Pervenche Berès PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Alain Lipietz Zaļo/ALE grupas vārdā, Sahra Wagenknecht GUE/NGL grupas vārdā, un Guntars Krasts UEN grupas vārdā
by Piia-Noora Kauppi, on behalf of the PPE-DE Group, Ieke van den Burg and Pervenche Berès, on behalf of the PSE Group, Margarita Starkevičiūtė, on behalf of the ALDE Group, Alain Lipietz, on behalf of the Verts/ALE Group, Sahra Wagenknecht, on behalf of the GUE/NGL Group, and Guntars Krasts, on behalf of the UEN Group
par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas izpildes pasākumu projektu
on the MiFID draft implementing measures
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas izpildes pasākumu projektu
European Parliament resolution on the MiFID draft implementing measures
ņemot vērā projektu Komisijas regulai un projektu Komisijas direktīvai, ar kuru īsteno Direktīvu 2004/39/EK, ko Komisija ir publicējusi 2006. gada 6. februārī,
having regard to the draft Commission regulation and draft Commission directive implementing Directive 2004/39/EC published by the Commission on 6 February 2006,
ņemot vērā iepriekš minēto izpildes pasākumu neoficiālos projektus, ko Eiropas Parlaments ir izplatījis kopš tā laika,
having regard to the informal drafts of the aforementioned implementing measures distributed to the European Parliament since then,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību,
having regard to Council Decision 1999/468/EC laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission,
ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Romano Prodi 2002. gada 5. februārī Parlamentam izteikto paziņojumu,
having regard to the statement made to the European Parliament by Commission President Romano Prodi on 5 February 2002,
ņemot vērā tā 2002. gada 5. februāra rezolūciju par tiesību aktu īstenošanu finanšu pakalpojumu jomā,
having regard to its resolution of 5 February 2002 on the implementation of financial services legislation,
ņemot vērā Direktīvas 2004/39/EK 64. pantu, ar ko paredz „beigu klauzulas” noteikumu;
having regard to Article 64 of Directive 2004/39/EC laying down the 'sunset clause' provision,
ņemot vērā ierosinātos labojumus direktīvas projektam un regulas projektam, ar ko īsteno Direktīvu 2004/39/EK, kurus Ekonomikas un monetārā komiteja ir pieņēmusi 2006. gada 30. maijā,
having regard to the proposed modifications to the draft implementing directive and the draft implementing regulation of Directive 2004/39/EC adopted by the Committee on Economic and Monetary Affairs on 30 May 2006,
ņemot vērā Komisijas atbildi uz šiem ierosinātajiem labojumiem, kura ir nosūtīta Parlamentam ar 2006. gada 9. jūnija vēstuli un kas ir adresēta Ekonomikas un monetārās komitejas referentam un priekšsēdētājai,
having regard to the Commission's answer to those proposed modifications, forwarded to Parliament by letter of 9 June 2006, addressed to the rapporteur and the chairwoman of the Economic and Monetary Affairs Committee;
ņemot vērā Eiropas vērtspapīru komitejas 2006. gada 8. un 9. jūnija sanāksmes rezultātus,
having regard to the outcome of the meeting of the European Securities Committee of 8-9 June 2006,