natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- atvieglot paziņošanas slogu, prasot Komisijai īstenošanas noteikumos precizēt, kā būtu jāpiemēro atbrīvojums no divkāršas ziņošanas (kad ziņošana par investīciju projektu tiek prasīta saskaņā ar citām direktīvām), jo īpaši — par ko ir jāziņo, kad un kā pienākums ir paziņot, kam un kādā veidā;
- easing the reporting burden, by requiring the Commission to clarify in an implementing act how this exemption from double reporting (when reporting on investment projects is required under other directives) should be applied, in particular what must be reported, when, by whom, to whom and in what format.
- palielināt tās analīzes lietderību, ko veic Komisija, pamatojoties uz saņemto informāciju, lai tā būtu agrīnās brīdināšanas līdzeklis infrastruktūras trūkumu gadījumā, kuri traucē kopējās ES enerģētikas politikas sekmīgu īstenošanu;
- Improving the usefulness of the analysis that would be done by the Commission on the basis of the information received, so as to serve as an early-warning tool for infrastructure deficiency, which jeopardise a successful implementation of a common EU energy policy.
- ietvert naftas un dabasgāzes ieguves un ražošanas jaudas, kaut arī tās Eiropas Savienībā nepārprotami ir nelielas un samazinās;
- Include the capacities for extraction / production of oil and gas, although these are clearly in a small number and declining in the European Union
- ietvert paziņošanas pienākumā informāciju par jaudām attiecībā uz sašķidrināto dabasgāzi, kura, pēc referentes domām, ir ļoti svarīga nākotnē, nodrošinot ES gāzes piegādes dažādošanu;
- Include reporting obligations on capacities related to liquified natural gas, which the rapporteur considers as very important in the future for ensuring the diversification of the EU’s gas supply
- pazemināt jaudas robežu paziņojumos par vēja ģeneratoru parkiem uz sauszemes, jo enerģijas ražošanas pārcelšana uz mazākām vienībām var kļūt par nozīmīgu enerģijas ražošanas daļu ES.
- Lower the threshold for reporting of on-shore wind power capacities, since delocalised energy production by smaller entities can become an important part of energy production in the EU.
Temats: Atzinums attiecībā uz juridisko pamatu priekšlikumam Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu ( COM(2009)0361 – C7‑0125/2009 – 2009/0106(CNS) )
Subject: Opinion on the legal basis of the Proposal for a Council Regulation concerning the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure within the European Community and repealing Regulation (EC) No 736/96 ( COM(2009)0361 – C7‑0125/2009 – 2009/0106(CNS) )
Godātais Reul kungs!
Dear Mr Reul,
Juridiskajai komitejai nosūtītajā 2010. gada 12. janvāra vēstulē Jūs saskaņā ar Reglamenta 37. panta 2. punktu prasījāt izskatīt minētā Komisijas priekšlikuma juridiskā pamata spēkā esamību.
By letter of 12 January 2010 you asked the Committee on Legal Affairs pursuant to Rule 37(2) to consider the legal basis of the above Commission proposal.
Tā kā Komisija ir ierosinājusi
Whereas the Commission has suggested
Komisijas paziņojumā „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM (2009)0665). , ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā juridiskajam pamatam vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienības darbību 337. pantam un Euratom līguma 187. pantam (tas pilnībā atbilst sākotnēji ierosinātajam juridiskajam pamatam pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā — EK līguma 284. pants un Euratom līguma 187. pants), Rūpniecības komitejas referents un citi tās locekļi iesnieguši grozījumu ar mērķi aizstāt Līguma par Eiropas Savienības darbību 337. pantu ar jaunu juridisko pamatu — Lisabonas līguma 194. panta 2. punktu.
In its communication, "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" (COM (2009) 665). that the post-Lisbon legal bases should be Article 337 TFEU together with Article 187 Euratom (which correspond exactly to the pre-Lisbon legal bases originally proposed: Article 284 EC and Article 187 Euratom), the Industry Committee's rapporteur and other members have tabled an amendment seeking to use the new legal basis afforded by the Lisbon Treaty of Article 194(2) TFEU in place of Article 337 TFEU.
Komiteja izskatīja minēto jautājumu 2010. gada 28. janvāra sanāksmē.
The committee considered this question at its meeting of 28 January 2010.
Līguma par Eiropas Savienības darbību 337. pants un Euratom līguma 187. pants ir identiski:
Articles 337 TFEU and 187 Euratom are identical, providing as follows:
„Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Komisija drīkst vākt visu vajadzīgo informāciju un veikt jebkādu pārbaudi, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, ko Padome ar vienkāršu balsu vairākumu paredz saskaņā ar Līgumiem.”
"The Commission may, within the limits and under conditions laid down by the Council acting by a simple majority in accordance with the provisions of the Treaties, collect any information and carry out any checks required for the performance of the tasks entrusted to it."
Šie divi panti
Those two articles
Šajā laikā EK līguma 284. pants tika vēl apzīmēts kā 213. pants tika izmantoti par juridisko pamatu Padomes 1996. gada 22. aprīļa Regulai (EK) Nr. 736/96 par Komisijas informēšanu par Kopienu interesējošu investīciju projektu naftas, dabas gāzes un elektroenerģijas sektoros piemērošanu
In fact, at that time Article 284 EC was numbered 213. were used as the legal basis for Council Regulation (EC) No 736/96 of 22 April 1996 on notifying the Commission of investment projects of interest to the Community in the petroleum, natural gas and electricity sectors
Šeit apskatītais regulas priekšlikums atceltu iepriekš minēto regulu ar nolūku efektīvāk īstenot tās mērķus.
The proposal for a regulation under consideration would repeal that regulation with a view to achieving its objectives more efficiently.
Komisija paskaidrojuma rakstā apgalvo, ka Regula Nr. 736/96 „ patlaban vairs netiek vienveidīgi piemērota un ar jaunākajām norisēm enerģētikas nozarē sasaistīta ”.
Indeed in its explanatory memorandum the Commission asserts that Regulation No 736/96 is "no longer enforced consistently and geared to the most recent evolutions of the energy sector" .
Tomēr rodas iespaids, ka regulas priekšlikums tiek uzskatīts par Regulas Nr. 736/96 turpinājumu, jo šajā priekšlikumā minēts, ka šā tiesību akta mērķis ir „ noteiktās sistēmas pārskatīšana un turpmāka nostiprināšana ”.
It would appear, however, that the proposal for a regulation is viewed as a continuation of Regulation No 736/96 since it sets out to "revise and to further strengthen the system laid down" by that instrument.
Šķiet, ka Komisija tieši šā iemesla dēļ ierosinājusi saglabāt to pašu juridisko pamatu.
It would seem that it is for this reason that the Commission is proposing to maintain the same legal basis.
Spēkā esošajā Lisabonas līguma ir īpaša sadaļa (XXI sadaļa) par enerģētiku, un šīs sadaļas194. pantā ir noteikts šādi:
The Lisbon Treaty, now in force, has a specific title (Title XXI) on Energy, in which Article 194 provides as follows:
“Saistībā ar iekšējā tirgus izveidi un darbību un attiecībā uz vajadzību saglabāt un uzlabot vidi, Savienības enerģētikas politika, dalībvalstīm savstarpēji solidarizējoties, tiecas
In the context of the establishment and functioning of the internal market and with regard for the need to preserve and improve the environment, Union policy on energy shall aim, in a spirit of solidarity between Member States, to:
(a) nodrošināt enerģijas tirgus darbību;
(a) ensure the functioning of the energy market;
(b) nodrošināt energoapgādes drošību Savienībā;
(b) ensure security of energy supply in the Union ;
(c) veicināt energoefektivitāti un taupību, kā arī jaunu un atjaunojamu energoresursu veidu attīstību, kā arī
(c) promote energy efficiency and energy saving and the development of new and renewable forms of energy; and
(d) veicināt enerģijas tīklu savstarpēju savienojamību.
(d) promote the interconnection of energy networks.
Neskarot citus Līgumu noteikumus, Eiropas Parlaments un Padome saskaņa ar parasto likumdošanas procedūru nosaka vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus.
Without prejudice to the application of other provisions of the Treaties, the European Parliament and the Council, acting in accordance with the ordinary legislative procedure, shall establish the measures necessary to achieve the objectives in paragraph 1.
Šādus pasākumus paredz pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju.
Such measures shall be adopted after consultation of the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
Tie neietekmē dalībvalstu tiesības paredzēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, izvēlēties kādu no energoavotiem, kā arī noteikt savas energoapgādes struktūru, neskarot 192. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
Such measures shall not affect a Member State's right to determine the conditions for exploiting its energy resources, its choice between different energy sources and the general structure of its energy supply, without prejudice to Article 192(2)(c).
Atkāpjoties no 2. punkta, Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un pieņemot vienprātīgu lēmumu, nosaka minētajā punktā minētos pasākumus, ja tie ir galvenokārt fiskāli.
By way of derogation from paragraph 2, the Council, acting in accordance with a special legislative procedure, shall unanimously and after consulting the European Parliament, establish the measures referred to therein when they are primarily of a fiscal nature.
Atgriešanos pie 194. panta kā ierosinātās regulas juridisko pamatu varētu mēģināt pamatot kā tiesību aktu, kas attiecas uz „t o, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem ”.
Recourse to Article 194 as the legal basis for the proposed regulation could prove justified in so far as the instrument concerns "the notification to the Commission of investment projects in energy infrastructure".
Reglamenta VII pielikuma XVI punktu paredzēts, ka Juridiskās komitejas kompetencē ietilpst arī „ Eiropas tiesību interpretēšana un piemērošana, Eiropas Savienības tiesību aktu atbilstības primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēles nov ē rtēšana ... ”
Point XVI of Annex VII to the Rules of Procedure provides that the terms of reference of the Committee for Legal Affairs include " the interpretation and application of European law, compliance of European Union acts with primary law, notably the choice of legal bases ...".
Tāpēc, lai rīkoties atbilstīgi komitejai piešķirtajai kompetencei, ja tiek lūgts tās viedoklis jautājumā par juridisko pamatu, komitejas pienākums ir noteikt pareizo juridisko pamatu, ievērojot Līgumus, turklāt neaprobežojoties ar to juridisko pamatu pārbaudīšanu, kurus ieteikusi Komisija un par jautājumu atbildīgā Komisija.
Accordingly, in order to act in accordance with its terms of reference when consulted on a question of legal basis, the committee is under a duty to determine the appropriate legal basis in the light of the Treaties without its choice being limited to the bases proposed by the Commission and the competent committee.
Konkrētajā gadījumā pēc rūpīgas Līguma par Eiropas Savienības darbību izpētīšanas šķiet, ka varētu piemērot arī XVI sadaļas noteikumus par Eiropas komunikāciju tīkliem.
In this case, it appears from perusal of the Treaty on the functioning of the European Union that the provisions contained in Title XVI on trans-European networks could also be applicable.
EK līguma 170. pantā paredzēts, ka „ Savienība sekmē Eiropas tīklu izveidi un attīstību transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā ”.
Indeed, Article 170 provides that "the Union shall contribute to the establishment and development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures" .
Tatad Komisijai jākonstatē, balstoties uz kuru no šiem trim juridiskajiem pamatiem, būtu jāpieņem ierosinātā regula.
Consequently, the committee has to determine on which of these three legal bases the proposed regulation ought to be adopted.
Ikviens no apskatītajiem pantiem attiecas uz ierosināto regulu.
Each of the three articles in question has a link with the proposed regulation.
Kādreizējais EK līguma 284. pants. reglamentē to, kā Komisija vāc datus (konkrētajā gadījumā — informāciju par ieguldījumu projektiem enerģētikas infrastruktūrā).
Formerly Article 284 EC. is concerned with the collection of information by the Commission (in this case, information about energy infrastructure investment projects).
194. pants attiecas uz enerģētikas politiku , bet 170. pants — uz infrastruktūrām , galvenokārt enerģētikas jomā.
Article 194 is concerned with energy policy and Article 170 with infrastructures , in particular in the field of energy.
Neskatoties uz nesen taisīto Eiropas Kopienu Tiesas
In spite of a recent judgment of the Court of Justice
2009. gada 3. septembra spriedums lietā C–166/07 Parlaments/Padome, Tiesas judikatūras krājumā vēl nav iekļauts. spriedumu, saskaņā ar kuru ir pieļaujama divu dažādu juridisko pamatu izmantošana, pat ja tie paredz atšķirīgas procedūras, būtu jāņem vērā, ka divu atšķirīgus juridiskos pamatus tomēr būtu jāizmanto tikai izņēmuma gadījumos, tā kā Tiesas viedoklis pamatā ir tāds, ka nav iespējams savienot juridiskos pamatus, kuru procedūras nav savienojamas
Judgment of 3 September 2009 in Case C-166/07 Parliament v. Council , not yet reported in the ECR. in which it was held that it was possible to combine two legal bases involving different procedures, it should be considered that recourse to such dual legal bases should be exceptional, since the established view of the Court is that a combination of legal bases with incompatible procedures is not possible
Tiesa attiecīgi 2006. gada spriedumā
Accordingly, in a 2006 judgment
Ja tiek piemērots 337. pants Padome rīkojas saskaņā ar Komisijas priekšlikumu pēc apspriešanās ar Parlamentu.
In the case of Article 337, the Council acts on a Commission proposal after consulting Parliament.
Pretēji tam gan 194., gan 170. pantā ir paredzēta parastā likumdošanas procedūra, tātad — koplēmuma procedūra.
In contrast, both Articles 194 and 170 provide for recourse to the ordinary legislative procedure, that is to say, co-decision.
Tātad no juridiskā viedokļa gan varētu izmantot 194. un 170. pantu kā divus saistītus juridiskos pamatus, tomēr nevarētu saistīt 337. pantu ar kādu no šiem pantiem.
Consequently, legally, whilst Articles 194 and 170 could be used in combination, Article 337 could not be combined with either of those articles.
I — 337. panta noraidīšana
I - Rejection of Article 337
Saskaņā judikatūru tiesību akta juridiskā pamata izvēle „ nevar būt atkarīga vienīgi no iestādes pārliecības ”
According to the case-law, the choice of legal basis for a measure "may not depend simply on an institution’s conviction"
Šie faktori galvenokārt attiecas uz tiesību akta mērķi un saturu”
Those factors include in particular the aim and content of the measure"
1. — apsvērumi attiecībā uz ierosinātā tiesību akta saturu
1. - Consideration of the content of the proposed measure
Analizējot nosaukumu, kā arī atsevišķu pantu saturu, ir pilnīgi skaidrs, ka priekšlikuma galvenais elements ir tādas informācijas paziņošana, kas saistīta ar infrastruktūras ieguldījumu projektiem.
As far as the content is concerned, it appears absolutely clear that the notification of information (relating to infrastructure investment projects) is the key element of the proposal, in the light of both the titles of the articles and their content.
Tā, piemēram, 3. panta nosaukums ir „ Datu paziņošana ”, 4. panta — „ Datu avoti ”, 6. panta — „ Datu kvalitāte un p u blicēšana ”, 8. panta — „ Datu apstrāde ” un 9. panta — „ Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz datu apstrādi ”.
Accordingly, Article 3 is entitled, Notification of data , Article 4, Data sources , Article 6, Quality and publicity of data, Article 8, Data processing, and Article 9, Protection of individuals with regards to the processing of data .
Šo pantu saturs galvenokārt attiecas uz informācijas vākšanu, kā tas ir paredzēts 337. pantā.
The content of those articles is focused on the collection of information as provided for in Article 337.
1. pantā ir paredzēts, ka regulas mērķis „ [noteikt vienotu sistēmu], pēc kuras Komisijai sniedz datus un informāciju par investīciju projektiem ”.
Article 1 specifies that the object of the regulation is to establish "a common framework for the notification to the Commission of data and information" .
3. pantā paredzēts, ka visus šajā regulā noteiktos datus un informāciju apkopo no 2010. gada sākuma un pēc tam reizi divos gados.
Article 3 provides that the data and information specified in the regulation are to be compiled from the beginning of 2010 and from then onwards every two years.
4. pantā tiek izskaidrots — dalībvalstīm jānodrošina, ka attiecīgie uzņēmumi paziņo datus, tas nav vajadzīgs vienīgi tad, ja tiek nolemts, ka dati tiek iegūti citādā veidā.
Article 4 makes it clear that the Member State are to get the undertakings concerned to supply the data, unless they decide to use other means of obtaining them.
5. pantā ir uzskaitīts, kādi dati par ieguldījumu projektiem jāsniedz, piemēram, „ iespējamais ekspluatācijā nodošanas termiņš ”.
Article 5 lists the type of data to be provided about investment projects, such as "the probable date of commissioning" .
6. pantā pieprasīts, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka Komisijai paziņotie dati un informācija ir kvalitatīva, atbilstoša, precīza, skaidra, saskaņota un tiek sniegta laikus.
Article 6 requires Member States to ensure the quality, relevance, accuracy, clarity, timeliness and coherence of data and information they notify to the Commission.
Turklāt tiek norādīts, ka Komisija datus var publicēt un dalībvalstīm „ attiecībā uz komerciāli sensitīviem datiem vai informāciju ir jāievēro konfidencialitāte”.
Mention is also made of the possibility for the Commission to publish the data and Member States' obligation to "preserve the confidentiality of commercially sensitive data or information" .
Tomēr ierosinātās regulas saturā apskatīts arī enerģētikas jautājums.
However, the question of energy is also to be found in the content of the proposed regulation.
3. pantā noteikts, ka pienākums paziņot datus nav spēkā, ja tie jau paziņoti saskaņā ar „ EK tiesību aktiem, kas attiecas uz enerģētikas nozari ”.
Article 3 specifies that the obligation to report data does not apply where the data has already been notified "pursuant to EC energy sector-specific legislation" .
Turklāt ierosinātās regulas saistība ar enerģētikas nozari skaidri izriet no panta — tajā, piemēram, ir atsauce uz „ izmantoto enerģijas avotu veidu ”, „ tehnoloģijām, kas paaugstina piegāžu drošību ” un „ iekārtām oglekļa uztveršanas sistēmām ”.
Moreover, it clearly emerges from Article 5 that the proposed regulation has to do with the energy sector: it refers, for instance, to "the type of energy sources used", "the technologies of interest for security of supply purposes" and "the equipment of carbon capture systems" .
Visbeidzot, 10. pantā, kurā reglamentēta uzraudzība un ziņošana, precizēts, kāpēc nepieciešams vākt šo informāciju — ar šiem datiem Komisija spēj veikt „ ES enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un perspektīvu analīzi ”.
Lastly, Article 10, Monitoring and reporting, makes it clear what the collection of this information is all about: the idea is to enable the Commission to carry out "a cross-sector analysis of the structural evolution and perspectives of the EU energy system" .
No šā panta formulējuma izriet, ka šie dati ir vienīgi nepieciešamais līdzeklis, lai Komisija īstenotu savu mērķi, jo, „ pamatojoties uz šiem datiem un informāciju ”, Komisija spēs identificēt „ iespējamos enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma trūkumus ”, „ šķēršļus investīcijām un [popularizēt] to novēršanas paraugpraksi ”, kā arī palielināt „ tirgus dalībnieku informētību ”.
As appears from the formulation of this article, the data constitute merely the necessary means of achieving the Commission's objective, since it is "on the basis of this data and information" that the Commission will be able to identify "potential future gaps of energy demand and supply" , "investment obstacles and [promote] best practices to address them" and increase "transparency for market participants" .
Šie panti atbilst 1.–5. un 15. apsvērumam, kuros ir paredzēts pamats tam, kāpēc notiek informācijas vākšana, proti, lai „ īstenot[u] vienotu enerģētikas politiku ”.
These articles correspond to recitals 1 to 5 and recital 15, which establish the framework within which the collection of information is to take place, namely "the introduction of a common energy policy".
(a) Priekšrakstu daļas analīze
(a) In the light of the enacting terms
No ierosinātās regulas 10. panta izriet, ka tās mērķis ir nodrošināt, lai Komisija varētu:
It appears from Article 10 of the proposed regulation that its purpose is to enable the Commission to:
(a) identificēt iespējamos enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma trūkumus;
(a) identify potential future gaps in energy demand and supply;
(b) identificēt šķēršļus investīcijām un popularizēt to novēršanas paraugpraksi;
(b) identify investment obstacles and promote best practices to address them;
(c) palielināt tirgus dalībnieku informētību.
(c) increase transparency for market participants.
Šie mērķi viennozīmīgi ir saistīti ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta mērķiem, kurā paredzēts, ka Savienības enerģētikas politikai „ jānodrošina enerģijas tirgus darbība ” (sk. b) un c) punktu).
Those aims are assuredly connected with those set out in Article 194 TFEU, since it provides that Union policy on energy has to "ensure the functioning of the energy market" (see (b) and (c)).
Turklāt 194. pantā ir paredzēts, ka Savienības politika ir „ nodrošināt energoapgādes drošību Savienībā ” un acīmredzot šā mērķa īstenošanai arī paredzēts a) punkts.
Article 194 further provides that Union policy is to " ensure security of energy supply in the Union " , which point (a) is obviously designed to promote.
(b) Preambulas analīze
(b) In the light of the preamble
Apsvērumos izklāstīti iemesli, kas pamato ierosinātā tiesību akta nepieciešamību.
The recitals set out the reasons, the justification, for the proposed act.
Pirmajā apsvērumā ir atsauce uz „vienotas enerģētikas politikas īstenošanu”.
The first of them refers to the "introduction of a common energy policy" .
Šādas politikas īstenošana iespējama tikai ilgtermiņā, un ilgu laiku šim mērķis nebija nekas vairāk, kā tikai tāls sapnis
The introduction of such a policy is a long-term project which remained for long a pipe dream
4, 593.–620.lpp. , kas pārvērties realitātē tikai pēc jaunas XXI sadaļas ieviešanas Līgumā par Eiropas Savienības darbību Lisabonas līguma pieņemšanas rezultātā.
4, at pp. 593-620. and did not become a reality until the introduction of the new Title XXI in the TFEU as a result of the Lisbon Treaty.
1. apsvērumā atgādināts, ka vienotas enerģētikas politikas īstenošana ir „ mērķis, ko Kopiena izvirzījusi ”.
Accordingly, recital 1 recalls that the introduction of a common energy policy is "an objective which the Community has set itself" .
Ar norādi par to, ka „ [v]iena no šīs politikas iezīmēm ir kopainas iegūšana par investīciju attīstību Kopienas enerģētikas infrastruktūrā ” 2. apsvērumā tiek izveidota tieša saikne starp enerģētikas politiku un ierosināto regulu.
For its part, recital 2 makes a direct connection between energy policy and the proposed regulation by stating that "[o]btaining an overall picture of the development of investment in energy infrastructure in the Community is one feature of such a policy" .
Tātad var arī teikt, ka regulas priekšlikuma divi pirmie apsvērumi attiecas uz kopējās enerģētikas politikas jomu.
It can therefore be said that the first two recitals situate the proposed regulation in the field of the common energy policy.