natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parlaments tiks iesaistīts lēmuma pieņemšanā par piemērošanas dienu, izmantojot regulatīvu kontroles procedūru (24. pants).
The Parliament will be involved in the decision on the date of application via the regulatory procedure with scrutiny (Article 24).
V. Vienošanās analīze
V. Analysis of the agreement
Samierināšanas procedūras par civilās aviācijas jautājumu gaitā panāktā vienošanās Parlamentam ir pozitīvs rezultāts.
The agreement reached in the course of the conciliation procedure on the civil aviation dossier represents a positive outcome for the Parliament.
To var uzskatāmi parādīt, salīdzinot galīgo iznākumu ar Somijas kompromisu, kas bija iesniegts pirmajā lasījumā.
This can clearly be demonstrated by comparing the final outcome with the Finnish compromise on the table during the first reading.
Pirms Padomes kopējās nostājas pieņemšanas, otrajā lasījumā un samierināšanas procedūras sākumā Padomes pārstāvji atkārtoti uzsvēra, ka Somijas kompromiss norāda, cik tālu Padome varētu iet.
Before the adoption of the common position by the Council, during the second reading and at the beginning of the conciliation procedure, the Council representatives underlined repeatedly that the Finnish compromise was as far as the Council would be able to go.
P. N. Bartolo ( Coreper I priekšsēdētājs) 2007. gada 25. jūlija vēstule R. Kratsa-Tsagaropoulou : „...ciktāl tas attiecas uz Padomi, tā ir gatava parādīt zināmu elastību salīdzinājumā ar tās kopējo nostāju, bet tā nevar iet tālāk kā principi, kas minēti tās kompromisa priekšlikumā, kuru 2006. gada novembrī iesniedza Eiropas Parlamentam.”
Letter from Mr BÁRTOLO (Chairman of Coreper I) to Mrs KRATSA-TSAGAROPOULOU of 25 July 2007: '... that the Council, for its part, is prepared to show some flexibility on its common position, but that it will not be able to go beyond the principles established in its compromise proposal submitted to Parliament in November 2006.'
Panāktā galīgā vienošanās nepārprotami ir daudz plašāka nekā Somijas kompromiss.
The final agreement reached clearly goes much further than the Finnish compromise:
Sākotnējā Komisijas priekšlikumā nebija iekļauti noteikumi, kas saistīti ar jautājumu par to, kurš maksās par drošības pasākumiem.
The initial Commission proposal did not contain any provisions as to the question of who would pay for the security measures.
Parlaments bija ļoti vīlies par Komisijas pieļauto izlaidumu, jo Parlaments, Padome un Komisija iestāžu deklarācijā, kas pievienota Regulai Nr. 2320/2002, bija atzinuši, ka finansēšanas jautājums ir jāanalizē steidzami. un Padomes
Parliament had been very disappointed by this omission of the Commission since the Parliament, the Council and the Commission in an Interinstitutional Declaration added to Regulation 2320/2002 had recognised that the funding question had to be analysed urgently. and the Council
Kopējā nostājā nav noteikumu par finansējumu.
The common position does not contain any provisions on financing.
Padome savā paziņojumā uzsvēra, ka tas nebūtu piemēroti šādos tehniskos noteikumos paredzēt finansējuma prasības vai saistības un ka „subsidiaritātes princips nosaka, ka šādi jautājumi ir jārisina valsts līmenī”.
In its statement Council outlined that it would be inappropriate in such a technical regulation to include requirements or obligations on financing and that "the principle of subsidiarity dictates that such questions be addressed at national level."
Identiski grozījumi pirmajā lasījumā (grozījumi Nr. 3, 35, 44 un 43) un otrajā lasījumā (grozījumi Nr. 3, 31, 38, 39 un 44). ) bija pretēja.
Identical amendments in first (AMs 3, 35, 44 and 43) and second reading (AMs 3, 31, 38, 39 and 44). ) were poles apart.
Galīgais kompromiss nepārprotami ir tuvāks Parlamenta grozījumiem, nevis Somijas kompromisam.
The final compromise is clearly closer to the Parliaments amendments than the Finnish compromise:
Attiecībā uz izmaksu sadali abās teksta redakcijās izmantots juridiski nesaistošs valodas izteiksmes veids.
As regards the sharing of costs, both texts use non-binding language.
Tomēr teksta galīgajā redakcijā noteikumi ir ietverti 5. pantā, turpretī Somijas kompromisā tie bija tikai 18.a apsvērumā.
In the final text, however, the provisions are included in Article 5 while in the Finnish compromise they were only in recital 18a.
Turklāt Somijas kompromisa 4.a panta redakcijā uzsvērta dalībvalstu autonomija, bet galīgo teksta redakciju var uzskatīt par pirmo soli ceļā uz Kopienas noteikumiem.
Moreover, the language used in Article 4a of the Finnish compromise underlines the autonomy of Member States, while the final text can be read as a first step towards Community rules.
Galīgais teksts ir arī detalizētāks.
The final text is also more detailed.
Attiecībā uz noteikumiem par drošības nodevām (ka tās ir tieši saistītas ar sniegto drošības pasākumu izmaksām un ir paredzētas, lai segtu vienīgi ar šiem pasākumiem saistītās attiecīgās izmaksas) Somijas kompromisa 18.a apsvērumā un 4.a pantā tiek lietota darbības vārda vajadzības izteiksme.
As to the provisions on security charges (that they are directly related to the costs of providing security measures and designed to recover no more than the relevant costs involved) the expression "should" is used in recital 18a and Article 4a of the Finnish compromise.
Teksta galīgās redakcijas 5. pantā ir izmantota darbības vārda īstenības izteiksme.
In Article 5 of the final text the word "shall" is used.
Attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem Somijas kompromisa18.a apsvērumā Komisiju „aicina izskatīt iniciatīvu par drošības pasākumu Eiropas lidostās finansēšanu un drošības izmaksu pārredzamību, lai novērstu iespējamos konkurences traucējumus šajā jomā”.
As for the next steps, in recital 18a of the Finnish compromise the Commission "is invited to consider an initiative on the financing of security measures at European airports, and the transparency of security costs, in order to address possible distortion of competition in this field".
Teksta galīgajā redakcijā ir norādīts termiņš („ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī”) ziņojumam, kurš paredzēts kā nākamais solis un kurā daudz detalizētāk izklāstīts, kas tiek sagaidīts.
The final text includes a date ("no later than 31 December 2008") for the report foreseen as the next step and sets out in a much more detailed way what is expected.
Noteikumi neaprobežojas ar mērķi risināt „iespējamos konkurences traucējumus”, un tajos ietverta arī izmaksu sadale starp nodokļu maksātājiem un lietotājiem.
The provisions are not limited to the objective of addressing "possible distortion of competition", but include also the sharing of costs between taxpayers and users.
Somijas kompromisā Komisija apņēmās „tuvākajos mēnešos” iesniegt „priekšlikumu par infrastruktūras nodevām Eiropas lidostās, tostarp priekšlikumu par drošības pasākumu finansēšanas pārredzamību”.
In the Finnish compromise, the Commission undertook "in the coming months" to present "a proposal on infrastructure charging at the European airports, including a proposal on transparency of the financing of the security measures".
Somijas kompromisa turpinājumā sacīts: „Pamatojoties uz šādu tiesību aktu, Komisija arī turpmāk pilnveidos vispārīgāku pieeju drošības pasākumu Eiropas lidostās finansēšanai.”
It continued: "On the basis of such legislation the Commission will also further develop a more general approach to the financing of security measures at the European airports."
Minētais priekšlikums kļuva priekšlikums par lidostas nodevām (COM(2006)820), kuru sagatavoja 2007. gada 24. janvārī, neskatoties uz neveiksmi šajā posmā sarunās par civilās aviācijas drošību.
The proposal mentioned became the proposal on airport charges (COM(2006)820) which was made on 24 January 2007, despite the failure of the civil aviation security negotiations at that stage.
Galīgais rezultāts ir plašāks tādā nozīmē, ka priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot paziņoja savu nodomu iesniegt komisāru kolēģijai likumdošanas priekšlikumu par stingrāku pasākumu izmaksu sadali.
The final outcome goes further, in the sense that Vice-President Barrot declared his intention to submit a legislative proposal to the College of Commissioners on the distribution of costs for more stringent measures.
Otrajā lasījumā Parlamenta bažas par ieviešanas pilnvaru piešķiršanu tika paustas galvenokārt divos grozījumos: viens grozījums, kurā prasīti detalizēti katra īstenošanas pasākuma riska, izmaksu un ietekmes novērtējumi (grozījums Nr. 36), un otrs grozījums, kurā visiem īstenošanas pasākumiem paredzēta turpināmības klauzula (pasākumi būs spēkā sešus mēnešus, bet pēc rūpīgas un atkārtotas drošības risku, izmaksu un darbības seku novērtēšanas tos varētu saglabāt) (grozījums Nr. 33).
At second reading, the Parliament's concerns about the delegated implementing power were expressed in mainly two amendments: one requiring detailed risk, cost and impact assessments for each implementing measure (AM 36) and one providing for a sunset-clause for all implementing measures (measures would expire after six months but could be upheld after a thorough re-evaluation of security risks, costs and operational impact) (AM 33).
Somijas kompromisā regulatīva kontroles procedūra bija paredzēta divos gadījumos (kritēriji, kas ļauj dalībvalstīm nepiemērot kopīgos pamatstandartus, un specifikācijas valsts kvalitātes kontroles programmai).
The Finnish compromise provided for the regulatory procedure with scrutiny in two cases (the criteria allowing Member States to derogate from the common basic standards and the specifications for the national quality control programme).
Teksta galīgajā redakcijā, kas sagatavota, izmantojot iepriekš minētos Parlamenta grozījumus, tagad paredzēta papildu kontroles procedūra pasākumu sarakstam, kas minēti 4. panta 2. punktā, t. i., kopīgajiem pamatstandartiem.
Building on Parliament's amendments mentioned above, the final text in addition now provides for the scrutiny procedure for the list of measures contained in Article 4(2), i.e. for the common basic standards.
Kopīgos pamatstandartus zināmā mērā var uzskatīt par regulas būtību — tas, ka, neskatoties uz spēcīgu pretestību, Padome un Komisija beidzot pieņēma Parlamenta argumentus attiecībā uz jaunajiem komitoloģijas noteikumiem, jāuzskata par ievērojamu panākumu.
The common basic standards can in a way be considered to be at the heart of the Regulation: the fact that, despite strong resistance, the Council and the Commission eventually accepted Parliament's arguments for the new comitology rules, should be regarded as a considerable success.
Tas ļauj Parlamentam nākotnē cieši iesaistīties tādu jautājumu risināšanā kā, piemēram, šķidrumi gaisa kuģī
This will allow for the Parliament's close involvement in such issues as liquids on board an aircraft
Skatīt Eiropas Parlamenta 2007. gada 5. septembra rezolūciju par Komisijas Regulu (EK) Nr. 1546/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (šķidrumu pārvadāšana gaisa kuģī). .
See European Parliament resolution of 5 September 2007 on Commission Regulation (EC) No 1546/2006 amending Regulation (EC) No 622/2003 laying down measures for the implementation of the common basic standards on aviation security (introduction of liquids onto aircraft). in the future.
Atzīstot vajadzību dažos apstākļos ātri pieņemt lēmumus, Parlamenta delegācija atzina iespēju izmantot steidzamības procedūras attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem saskaņā ar kontroles procedūru.
In acknowledgement of the need to make quick decisions in certain circumstances, Parliament's delegation accepted the possibility to use the urgency procedures for future measures under the scrutiny procedure.
Visi pārējie jautājumi, kas apkopoti iepriekš IV.3. punktā, nebija daļa no Somijas kompromisa, un Parlaments uzskata, ka tie ir nepārprotami uzlabojumi.
All the other issues summarised above under IV.3 were not part of the Finnish compromise and constitute clear improvements from the Parliament's view.
Tā kā panāktā vienošanās ir plašāka par to, kas bija iespējama procedūras agrākajos posmos, delegācija iesaka Parlamentam apstiprināt kopīgo projektu trešajā lasījumā.
As the agreement reached goes much further than what was possible at earlier stages of the procedure, the delegation recommends that the Parliament approves the joint text at third reading.
Samierināšanas komitejas apstiprinātais kopīgais projekts Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002
Joint text approved by the Conciliation Committee for a regulation of the European Parliament and of the Council on common rules in the field of civil aviation security and repealing Regulation (EC) No 2320/2002
Klātesošais(-ie) aizstājējs(-i) (178. panta 2. punkts
Substitute(s) under Rule 178(2) present
Datums, kad tika panākta vienošanās Samierināšanas komitejā
Date of agreement in Conciliation Committee
Datums, kad abi priekšsēdētāji konstatēja, ka kopīgais projekts ir apstiprināts un nosūtīts EP un Padomei
Date on which the co-chairmen established that the joint text had been approved and forwarded it to Parliament and the Council
(informācija pieejama tikai vienā valodā)
Comments (available in one language only)
Komitejas sasaukšanas termiņš
Deadline for convening the Committee
Termiņš darbam komitejā
Deadline for work in the Committee
Tiesību akta pieņemšanas termiņš
Deadline for adopting the act
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on road infrastructure safety management
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................30
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0569 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0569 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0331/2006 ),
– having regard to Articles 251(2) and 71(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0331/2006 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6‑0050/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0050/2008 ),
(3.a) Pēdējos gados ir panākts liels progress transportlīdzekļu būvē (drošības pasākumi un jaunu tehnoloģiju izstrāde un ieviešana), kas palīdzējis samazināt ceļa satiksmes negadījumos cietušo un bojāgājušo skaitu.
(3a) In recent years, major advances have been made in vehicle design (safety measures and the development and application of new technologies) which have helped to reduce the number of people killed or injured in road accidents.
Tomēr, lai sasniegtu 2010. gada mērķi, ir jārīkojas arī citās jomās.
If the target set for 2010 is to be achieved, action must be taken in other areas too.
Ceļu infrastruktūras drošības pārvaldībā ir iespējami būtiski uzlabojumi, un tie arī jāveic.
Managing the safety of road infrastructure offers plenty of scope for improvement, which must be used to advantage .
(4) Pienācīgu procedūru izveide ir nozīmīgs līdzeklis, lai uzlabotu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību.
(4) The setting up of appropriate procedures is an essential tool for improving the safety of road infrastructure within the Trans-European road network.
Ceļu drošības ietekmes novērtējumiem stratēģiskā līmenī jādemonstrē infrastruktūras projekta dažādu plānošanas alternatīvu ietekme uz ceļu drošību.
Road safety impact assessments should demonstrate, on a strategic level, the implications on road safety of different planning alternatives of an infrastructure project.
Turklāt ceļu satiksmes drošības revīzijām detalizētā veidā jāidentificē ceļu infrastruktūras projekta bīstamie aspekti.
Moreover, road safety audits should identify, in a detailed way, unsafe features of a road infrastructure project.
Tādēļ ir lietderīgi noteikt saistošas procedūras, kas jāievēro minētajās divās jomās, lai uzlabotu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību, taču neattiecinot tās uz ceļu tuneļiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem.
It is therefore appropriate to establish procedures to be followed in those two fields with an aim of increasing safety of road infrastructures on the trans-European road network, whilst at the same time excluding road tunnels which are covered by Directive 2004/54/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on minimum safety requirements for tunnels in the Trans-European Road Network
Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējuma rezultātus var apkopot vairākos dokumentos.
The results of the road safety impact assessment may be set out in a number of documents.
Tādēļ būtu nepieciešams izstrādāt procedūras, kas jāievēro minētajās divās jomās, lai paaugstinātu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību, tajā paša laikā neattiecinot to uz ceļu tuneļiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem.
It therefore makes sense to develop procedures to be followed in those two fields with an aim of increasing safety of road infrastructures on the trans-European road network, whilst at the same time excluding road tunnels which are covered by Directive 2004/54/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on minimum safety requirements for tunnels in the Trans-European Road Network
Tādēļ ir lietderīgi izveidot procedūras, kas jāievēro minētajās divās jomās, lai paaugstinātu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību, tajā paša laikā neattiecinot to uz ceļu tuneļiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem.
It is therefore appropriate to establish procedures to be followed in those two fields with an aim of increasing safety of road infrastructures on the trans-European road network, whilst at the same time excluding road tunnels which are covered by Directive 2004/54/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on minimum safety requirements for tunnels in the Trans-European Road Network.
Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumiem stratēģiskā līmenī jādemonstrē infrastruktūras projekta dažādu plānošanas alternatīvu ietekme uz ceļu drošību un tiem jābūt izšķirošai lomai maršrutu izvēlē .
Road safety impact assessments should demonstrate, on a strategic level, the implications on road safety of different planning alternatives of an infrastructure project and they should play a decisive role when routes are being selected .
Direktīvā jāprecizē, ka ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumus ne tikai veic, bet tos arī pienācīgi ņem vērā, izvēloties maršrutus.
It must be made clear in the text of the Directive that road-safety impact assessments are not simply carried out but are properly taken into account when routes are being selected.
(4.a) Vairākās dalībvalstīs jau ir sekmīgi strādājošas ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības sistēmas.
(4a) Several Member States already possess well functioning road infrastructure safety management systems.
Šīm valstīm jāļauj turpināt izmantot esošās metodes.
These countries should be permitted to continue using their existing methods.
(4.a) Zinātniskā pētniecība ir ārkārtīgi būtisks līdzeklis, lai paaugstinātu drošību uz Eiropas ceļiem.
(4a) Research is vital to improving safety on European roads.
Saskaņā ar 7. pamatprogrammu zinātnisko pētījumu un tehnoloģiju attīstībai, ievērojami līdzekļi tika paredzēti zinātniskās pētniecības veicināšanai Eiropā, tostarp arī ceļu infrastruktūras drošības jomā (piemēram, izstrādājot uzlabotas inženiersistēmas un riska analīzes metodoloģiju infrastruktūras risinājumiem).
In the 7th Framework Programme for Research and Development, a substantial budget had been agreed upon in order to boost European research, also in the field of road infrastructure safety (e.g. developing advanced engineering systems and risk analysis methodologies for the design of infrastructure).
(5) Jāpaaugstina drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus ceļu posmos , kuros notiek vislielākais ceļu satiksmes negadījumu skaits vai kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu.
(5) Safety performance of existing roads should be raised by targeting investments to the road sections with the highest accident density or the highest accident reduction potential.
Lai autovadītāji varētu pielāgot savu uzvedību un labāk ievērot satiksmes noteikumus, īpaši attiecībā uz ātruma ierobežojumiem, viņiem jāsniedz informācija pirms nonākšanas augsta riska ceļa posmā .
To be able to adapt their behaviour and increase compliance to traffic rules, in particular speed limits, drivers should be made aware before entering a high risk road section .
(5) Jāpaaugstina drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus gan tiem ceļu posmiem , kuros notiek vislielākais ceļu satiksmes negadījumu skaits, gan tiem , kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu.
(5) Safety performance of existing roads should be raised by targeting investments to the road sections with both the highest accident density and the highest accident reduction potential.
Lai autovadītāji varētu pielāgot savu uzvedību un labāk ievērot satiksmes noteikumus, īpaši attiecībā uz ātruma ierobežojumiem, viņiem jāsniedz informācija par ceļa posmiem, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi .
To be able to adapt their behaviour and increase compliance to traffic rules, in particular speed limits, drivers should be made aware of road sections with a high accident density .
(6) Tīkla drošības pārvaldība var būt ļoti iedarbīga jau drīz pēc ieviešanas.
(6) Network safety management has a high potential immediately after its implementation.
Kad apzināti augsta riska ceļa posmi un veikti stāvokļa uzlabošanas pasākumi, pieaug drošības pārbaužu kā profilaktiska pasākuma loma.
Once high risk road sections have been treated and remedial measures have been taken, safety inspections as a preventive measure should assume a more important role.
Regulāras pārbaudes ir svarīgs līdzeklis, lai novērstu iespējamos apdraudējumus visiem ceļa lietotājiem, tostarp augsta riska grupā esošiem ceļa lietotājiem, arī ceļa remontdarbu gadījumā.
Regular inspections are an essential tool for preventing possible dangers for all users of the road, including vulnerable users, also in case of roadworks.
Kad apzināti ceļa posmi , kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi , un veikti stāvokļa uzlabošanas pasākumi, pieaug drošības pārbaužu kā profilaktiska pasākuma loma.
Once road sections with a high accident density have been treated and remedial measures have been taken, safety inspections as a preventive measure should assume a more important role.
(7.a) Lai uzlabotu drošību uz tiem ceļiem, kuri neietilpst Eiropas ceļu tīklā, jāparedz iespēja biežākai un sistemātiskākai paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm.
(7a) With a view to improving safety on European roads which are not part of the trans-European road network, arrangements should be made for more frequent and more systematic exchanges of proven practices among the Member States.
Satiksmes negadījumu risks ir sevišķi augsts uz galvenajiem ceļiem ar vienu kustības joslu katrā virzienā.
The risk of accidents is particularly high on single-lane main roads.
Ņemot vērā subsidiaritātes principu, Komisijai nav pilnvaru šajā jomā īstenot kādus juridiskus pasākumus, taču paraugprakses apmaiņa būtu gan lietderīga, gan vēlama.
On the basis of the subsidiarity principle, the Commission has no power to adopt legal measures in this area, but exchanges of proven practices would be both feasible and desirable.