natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. tā kā krīze ir skaidri parādījusi, ka ir vajadzīgs progress, Savienībā veidojot patiesu ekonomikas pārvaldību, kas sastāvētu no sistemātiska politikas virzienu kopuma, kas izstrādāts, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi, labas, stabilas darbavietas, budžeta disciplīnu, pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības korekcijas, konkurētspēju un produktivitāti ES ekonomikā un finanšu tirgu stingrāku regulējumu un uzraudzību, kā arī piemērotu mehānismu finanšu krīzes atrisināšanai;
J. whereas the crisis has made clear the need for progress towards establishing a genuine economic governance of the Union, consisting of a systematic set of policies designed to ensure sustainable growth, good stable jobs, budgetary discipline, the correction of excessive macro-economic imbalances, competitiveness and productivity in the EU’s economy, and stricter regulation and supervision of financial markets, as well as a suitable mechanism for resolving the financial crisis,
K. tā kā nolūkā garantēt ilgtspējīgu izaugsmi Savienībā un sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus būtu jāpārdala neizmantotās maksājumu apropriācijas kopīgām programmām, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, jāpastiprina EIB aizdevumu sviras efekts un jāizveido projektu obligāciju tirgus, kas piesaistītu valsts un privātos ieguldītājus un ko varētu izmantot, lai finansētu visai Savienībai nozīmīgus kopīgus projektus (obligācijas konkrētiem projektiem);
K. whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
L. tā kā iepriekš minētajā 2010. gada 20. oktobra rezolūcijā Parlaments skaidri norādīja, ka pašlaik vajadzīga saprotama stratēģija, ilgtermiņa politikas izvēle, par kuru kopīgi vienojas un kuru finansē 27 dalībvalstis, un kura dod tām pievienoto vērtību, kā arī lēmumi, ko pieņem politiķi pilsoņu labā un kopā ar pilsoņiem,
L. whereas in its above-mentioned resolution of 20 October 2010, Parliament clearly argued that what is needed now are clear strategies, long-term policy choices that are commonly agreed and financed and bring added value to the 27 Member States, and choices taken by politicians for and with citizens,
1. atgādina savstarpēji saistītu vājo vietu „trijstūri”, kur dažu dalībvalstu nelīdzsvarotā fiskālā politika palielināja pirmskrīzes budžeta deficītu un finanšu krīze ievērojami veicināja šo deficītu turpmāku pieaugumu, kas izraisīja spriedzi dažu dalībvalstu valsts parāda tirgos;
Recalls the triangle of inter-linked vulnerabilities, whereby the unbalanced fiscal policy of some Member States has amplified the pre-crisis public deficits and the financial crisis has contributed significantly to a further ballooning of those deficits, followed by tensions in sovereign debt markets in some Member States;
5. prasa veikt valsts parāda pārredzamu revīziju, lai noteiktu tā izcelsmi un noskaidrotu parāda vērtspapīru galvenos turētājus un ar tiem saistītās summas;
Calls for a transparent audit of public debt to be carried out in order to determine its origin and to ascertain the identity of the main holders of debt securities and the amounts involved;
8. uzsver, ka ir jāracionalizē dalībvalstu izdevumi ar ES budžeta starpniecību, īpaši jomās, kurās ES ir lielāka pievienotā vērtība nekā valstu budžetiem;
Highlights the need to rationalise Member States' expenditures through the EU budget, notably in areas where the EU has more added value than national budgets;
16. pauž nožēlu par sociālās atbildības trūkumu, ko parādījuši finanšu nozares profesionāļi, vismaz par vienu gadu neatsakoties no prēmijas daļas par labu kādam sociālam projektam, piemēram, jauniešu bezdarba mazināšanai Savienībā;
Regrets the lack of social responsibility demonstrated by financial sector professionals by not forfeiting part of their bonuses for at least one year and instead donating them to a social project, such as the alleviation of youth unemployment in the Union;
Globālā nelīdzsvarotība un pārvaldība
Global imbalances and governance
25. norāda uz finanšu tirgus dalībnieku, tostarp finanšu iestāžu un biržu, koncentrācijas radītajiem eventuālajiem riskiem, proti, mazāk labvēlīgiem reālās ekonomikas ilgtermiņa finansēšanas nosacījumiem; ņemot to vērā, aicina ESRK cieši uzraudzīt jebkādu tādu sistēmisku risku veidošanos, ko rada koncentrācija finanšu tirgos;
Notes the possible risks, in terms of non-optimal conditions for long-term financing of the real economy, of the ongoing concentration of financial market actors, including financial institutions and exchanges; with this in mind, calls on the European Systemic Risk Board to closely monitor the development of any systemic risks resulting from concentration in the financial markets;
27. uzsver, ka ES ir jāatrisina vairākas problēmas, lai nostiprinātu savu nozīmi pasaulē, proti, konkurētspējas un konverģences trūkums, nepietiekama finanšu stabilitāte, vājš iekšējais nodarbinātības un izaugsmes līmenis, aizvien lielāka iekšējā nelīdzsvarotība līdz ar iekšējā tirgus un EMS paplašināšanos un politiskās ietekmes trūkums starptautiskā līmenī, ko cita starpā izraisa nesaskaņota ES pārstāvība starptautiskās organizācijās, ko varētu uzlabot, īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu vienotu euro pārstāvību starptautiskā mērogā, kā noteikts Līgumā;
Stresses that the EU needs to address a number of challenges in order to improve its role as a global player, namely a lack of competitiveness and convergence, insufficient financial stability, weak internal rates of employment and growth, internal imbalances increasing with the deepening of the internal market and EMU, and a lack of political weight at international level due, inter alia , to the lack of coherence of its representation in international organisations, which could be improved by implementing measures to ensure the unified representation of the euro internationally, as stated in the Treaty;
32. norāda, ka pašlaik Starptautisko grāmatvedības standartu padome ( IASB ) pieprasa konsolidēto bilanci tikai reģionālā līmenī; prasa pieņemt grāmatvedības noteikumus, kuri noteiktu, ka visiem uzņēmumiem un nodibinājumiem uzskaite jāveic par katru valsti atsevišķi, kā arī aicina uz starptautisku sadarbību nodokļu jomā, iestādēm slēdzot nolīgumus par informācijas apmaiņu;
Notes that, at present, the International Accounting Standards Board (IASB) requires combined balancing of accounts only at regional level; calls for the adoption of accounting rules which require all businesses and foundations to keep accounts per country, and for the promotion of international tax cooperation by means of agreements between authorities on exchanging information;
– pārveidotais SVF varētu darboties kā globāls pēdējās instances aizdevējs un cīnīties pret atsevišķu valstu vajadzību uzkrāt valūtas rezerves, ja tiktu pastiprināta tā spēja nodrošināt īstermiņa likviditāti un stingrākus finanšu drošības tīklus;
– a reformed IMF could act as a global lender of last resort and could counteract the need of individual countries to accumulate currency reserves if its ability to deliver short-term liquidity and stronger financial safety nets were strengthened;
– TAM: pašreizējā krīze ir saasinājusi vajadzību pēc iniciatīvām, kas stimulētu finanšu tirgu interesi veicināt ilgtermiņa ieguldījumus un ilgtspējīgu attīstību; reaģējot uz jaunattīstības valstu pieaugošo pieprasījumu pēc finansējuma, būtu jāatjaunina un jāuzlabo daudzpusēju un divpusēju attīstības banku un organizāciju finansiālā nozīme; daļu ieņēmumu no finanšu darījumu nodevas varētu izmantot, lai finansētu TAM sasniegšanu un izpildītu saistības klimata pārmaiņu jomā; pastāvīgi būtu jāpēta cita finansējuma nozīme attīstības instrumentiem, īpaši parādu restrukturizācija, nabadzīgāko valstu parādu atcelšana un naudas pārvedumu plūsmas veicināšana; būtu atkārtoti jāuzsver apņemšanās nodrošināt to oficiālo attīstības palīdzību, kuras nepieciešamību iespējams paredzēt, un jāpēta papildu novatoriski finansējuma avoti, lai novērstu finansējuma trūkumu, ko izraisīja ekonomikas sarukšana jaunattīstības valstīs; dalībvalstīm būtu atkārtoti jāapstiprina apņemšanās 0,7 % no sava NKI atvēlēt attīstības palīdzībai, lai finansētu TAM sasniegšanu;
– MDGs: the current crisis has highlighted the need to create incentives for financial markets to promote long-term investment and sustainable development; the financial role for the multilateral and bilateral development banks and organisations should be updated and upgraded in response to the increased financing demands from developing countries; revenues from the financial transaction tax could be used in part to finance achievement of the MDGs and will be needed to meet climate change commitments; the importance of other financing for development instruments should be continuously explored, especially debt restructuring, cancellation of the debts of the poorest countries and promotion of remittance flows; the commitments in relation to foreseeable official development assistance should be reiterated and additional innovative sources of financing, aimed at closing the financing gap caused by shrinking economies in the developing world, should be explored; the Member States should reaffirm their pledge to assign 0.7% of their GNI to development aid aimed at financing achievement of the MDGs;
– ES ir jānosaka politiskās prioritātes un jāvienojas par finansējumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ciešākai sadarbībai pēc satricinājumiem un ar tiem saistītajiem notikumiem Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstīs; ņemot to vērā, Eiropas projektu obligāciju izmantošana ir jāpaplašina, ietverot arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu projektus izglītības, ilgtspējīga transporta un enerģētikas jomā, tādējādi radot pievienoto vērtību partneriem abās Vidusjūras pusēs;
– the EU must identify political priorities and agree on funding for closer Euro-Mediterranean cooperation following the upheavals and accompanying developments in the South Mediterranean partner countries; it is necessary in this context for European project bonds to be extended to Euro-Mediterranean projects in the fields of education, sustainable transport and energy, thereby creating added value for both sides of the Mediterranean;
38. atgādina par Korejas sanāksmē izvirzīto G20 mērķi izveidot stabilāku un elastīgāku starptautisko monetāro sistēmu ( IMS ); atzīst globālās bažas par IMS darbību un prasa steidzamības kārtā veikt būtiskus uzlabojumus; tāpēc prasa veikt tādas IMS reformas, kuras nodrošinātu sistemātisku un visaptverošu makroekonomisko sadarbību un ilgtspējīgu un līdzsvarotu globālo izaugsmi;
Recalls the Korea G20 goal of building a more stable and resilient international monetary system (IMS); recognises the global concern about the functioning of the IMS and calls for a major leap forward to be taken as a matter of urgency; requests, therefore, that the IMS be reformed in such a way as to ensure systematic and comprehensive macroeconomic cooperation with sustainable and balanced global growth;
– valūtas maiņas kursi: pirmais solis būtu īstenot tādus politikas virzienus, kas ļautu pakāpeniski un pietiekami pielāgot valūtas maiņas kursus mainīgajam makroekonomikas pamatam;
– exchange rates: the first step would be to pursue policies that allow exchange rates to adjust gradually and sufficiently to changing macroeconomic fundamentals;
– valūtas rezerve: būtu vajadzīgas starptautiskās rezervju sistēmas reformas, lai izvairītos no tā, ka rezervju veidošana rada globālo nelīdzsvarotību; varētu pakāpeniski aizvietot pašreizējo starptautisko rezervju sistēmu, kuras pamatā ir dolārs, ar daudzpusēju sistēmu, kuras pamatā ir īpašās aizņēmumu tiesības ( SDR ) un kurā pārstāvēts plašs valūtu grozs no visas pasaules, tostarp arī Ķīnas juaņa un Brazīlijas reāls;
– reserve currency: reforms to the international reserve system would be needed to avoid a situation in which reserves lead to global imbalances; the current dollar-based international reserve system could be gradually replaced by a multilateral system centred on Special Drawing Rights (SDRs) representing a broad basket of currencies from across the globe, notably the Chinese renminbi and the Brazilian real;
– kapitāla plūsmas: būtu jāpieņem daudzpusēja noteikumu sistēma, lai veicinātu kapitāla ilgtermiņa kustību, sekmētu nespekulatīva kapitāla aizplūdi, izvairītos no negatīvas ietekmes sadrumstalotos vērtspapīru tirgos un nodrošinātu pārredzamu, atklātu un netraucētu valsts kases obligāciju tirgus darbību, vienlaikus novēršot to izmantošanu merkantīlas politikas veicināšanai un peļņas gūšanai uz tirdzniecības partneru rēķina;
– capital flows: a multilateral system of rules would need to be adopted to favour long-term movements of capital, to facilitate non-speculative capital outflows, to avoid disruptive effects in fragmented securities markets and to ensure transparent, open and smooth functioning of treasury bond markets, while avoiding their misuse as vehicles for the promotion of mercantilist or beggar-thy-neighbour policies;
ES konkurētspējas un ilgtspējības palielināšana un stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošana, veicinot jauninājumus un ilgtermiņa ieguldījumus nodarbinātībai un izaugsmei
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU and implementing the E urope 2020 strategy by fostering innovation and long-term investment for jobs and growth
Konkurētspēja, konverģence un stratēģija „Eiropa 2020”
Competitiveness, convergence and the E urope 2020 strategy
44. atgādina, ka vēl nav īstenots viss vienotā tirgus potenciāls un ka visa tā ilgtspējīgas un sociāli ietverošas izaugsmes un nodarbinātības potenciāla atbrīvošanai ir vajadzīga jauna politiska apņēmība un izlēmīga rīcība; uzsver, ka vēl vairāk jāattīsta Eiropas pakalpojumu nozare un jāveicina pakalpojumu tirdzniecība;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;
52. uzsver, ka ekonomiskā lejupslīde nedrīkstētu palēnināt to politikas pasākumu ieviešanu, kas palīdz līdzsvarot darbu un privāto dzīvi, jo īpaši attiecībā uz darba tirgus pieejamību sievietēm;
Underlines that the economic downturn should not slow down progress on reconciliation policies concerning the work-life balance, particularly those facilitating women’s access to the labour market;
– konsekventu secinājumu apstiprināšanu saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu un ES budžetu, kurā galvenā uzmanība pievērsta politikas jomām, kas veicina stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;
– the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
– ES fondu piešķiršanu, pamatojoties uz to nepieciešamību un efektivitāti ekonomiskajā, sociālajā un vides jomā; dalībvalstu neapgūtos līdzekļus varētu pārdalīt ilgtspējīgiem publiskajiem ieguldījumiem ES līmenī kopīgos projektos vai programmās, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, piemēram, ieguldījumiem infrastruktūrā, jauninājumiem izglītībā un apmācībā, kā arī pētniecībā un attīstībā;
– the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training innovation, research and development;
– tādas tehniskās palīdzības nodrošināšanu, kura paredzēta līdzekļu apguves uzlabošanai un ieguldījumu projektu rezultatīvai darbībai;
– the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
– pamanāmāku Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbību struktūrfondu katalītiskās lomas un sviras efekta funkcijas veicināšanā;
– a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
– tādu novatorisku finanšu instrumentu turpmāko izstrādi un optimālu izmantošanu, kuros iesaistīta EIB un Eiropas Investīciju fonds (EIF), kā arī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) (piemēram, dotāciju un aizdevumu apvienošana, riska kapitāla instrumenti, riska dalīšanas un garantiju jaunas formas);
– the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
– pasākumus privāto ietaupījumu virzīšanai uz ilgtermiņa ieguldījumiem, izmantojot attiecīgus stimulus un mehānismus;
– moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
– tādu novatorisku ilgtermiņa ieguldījumu attīstīšanu, kuros iesaistīti gan publiskie, gan privātie līdzekļi;
– development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
– projektu obligāciju ieviešanu, lai piesaistītu privāto kapitālu, tādējādi nodrošinot Eiropas vajadzības infrastruktūras jomā;
– the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe’s infrastructural challenges;
– ievērojami lielāku summu piešķiršanu tāda riska kapitāla nodrošināšanai, kas saistīts ar ilgtermiņa ieguldījumiem;
– action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
– darbības, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam un mazinātu birokrātiskos šķēršļus, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), vienlaikus saglabājot stingrus pārredzamības standartus;
– action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for the small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
Enerģētikas un transporta politika un iekšējais tirgus
Energy and transport policies and the internal market
59. uzskata, ka to valstu, kas ražo naftu un gāzi, un patērētājvalstu, jo īpaši Eiropas valstu, attiecības būtu jāstiprina, ņemot vērā arī nesenos notikumus Vidusjūras reģiona politikā; uzskata, ka steidzamības kārtā ir jāievieš kopīga politika ilgtspējīgas enerģijas nodrošināšanai un izejvielu ieguvei, lai izvairītos no negatīvas ietekmes, kas varētu kavēt Eiropas ekonomikas atveseļošanos un turpmāko attīstību;
Believes that relationships between countries producing oil and natural gas and consumer countries, above all the countries of Europe, should be reinforced, also taking into account the recent developments in the political landscape in the Mediterranean; considers that a common policy for sustainable energy and procurement of raw materials needs to be implemented as a matter of urgency, so as to avoid adverse effects that could delay the recovery and the future development of the European economy;
61. atgādina, ka piekļuve enerģijai un izejvielām un to efektīva izmantošana ir būtiska, lai nodrošinātu ES vispārējo konkurētspēju; uzsver — lai ilgtermiņā saglabātu konkurētspēju, ES jābūt vadošajai pasaulē tādu jomu veicināšanā kā energotaupība un energoefektivitāte, jaunu ekoloģisku tehnoloģiju izpēte un ieguldījumi tajās, energoapgādes dažādošana un racionalizēšana, kā arī atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšana un plašāka izmantošana; atgādina, ka atkarības no enerģijas un izejvielu importa mazināšana veicina ES konkurētspēju, vienlaikus palīdzot sasniegt arī ES mērķi inflācijas jomā;
Recalls that access to energy and raw materials, and the efficient use thereof, are vital in order to ensure the overall competitiveness of the EU; stresses that in order to stay competitive in the long term, the EU must be a world leader in the promotion of energy savings and efficiency, research into and investment in new eco-friendly technologies, the diversification and rationalisation of energy supply and the development and increased use of renewable sources of energy; recalls that reducing dependency on imports of energy and raw materials contributes to ensuring the competitiveness of the EU, while also helping to achieve the EU inflation target;
Mobilitāte un migrācija
Mobility and m igration
MVU, jauninājumi un pētniecība un izstrāde
SMEs , i nnovation and R&D
69. mudina Eiropas līmenī piešķirt vadošu lomu EIB un EIF finansējuma nodrošināšanā MVU, izmantojot racionālākas un skaidrākas procedūras un tādējādi strādājot sadarbībā ar dalībvalstu finanšu iestādēm un izvairoties no tādu sistēmu izveides, kas ir līdzīgas valstu līmenī jau pastāvošām struktūrām, lai MVU varētu viegli atrast piemērotu starta punktu; iesaka EIB un/vai EIF izmantot kā filtru, galveno uzmanību pievēršot prioritārajām nozarēm saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, stiprinot ekonomiku, nodarbinātību, vides ilgtspējību un resursefektivitāti, uzņemoties mentora lomu īpaši izraudzītām MVU grupām un iesaistoties diskusijās ar bankām un to riska pārvaldības grupām, lai palīdzētu MVU saņemt ilgtermiņa aizdevumus; prasa pilnībā izmantot EIB iespējas nodrošināt finansējumu;
Urges giving the EIB and the EIF a leading role at the European level in freeing up funds for SMEs by using more streamlined and clearer procedures, thereby working with the financial institutions of the Member States avoiding the establishment of schemes parallel to already existing structures at national level, so that SMEs can easily find their accustomed point of entry; recommends that the EIB/EIF should act as a filter, focusing on the priority sectors within the Europe 2020 strategy strengthening the economy, employment, environmental sustainability and resource efficiency, acting as a mentor to selected groups of SMEs, and taking part in discussions with banks and their risk management teams with a view helping SMEs to obtain long-term loans; calls for full use to be made of the EIB's capacity to provide funding;
71. uzsver, ka nākamajai ES finansēšanas programmu paaudzei sistemātiski jāatbalsta novatoriski un jaunas darbavietas veidojoši MVU gan iekšējā tirgū, gan pasaulē; uzsver nepieciešamību veicināt ātru uzņēmumu veidošanu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uzlabot to finansēšanu, mazināt administratīvo slogu un veicināt to starptautisko darbību; uzskata, ka būti ļoti vēlams atzīt industriālo kooperatīvo banku un komercbanku sistēmas lielo nozīmi tās stratēģijas uzlabošanā, kas palīdz un sniedz reālu atbalstu MVU sektoram;
Stresses that the next generation of EU funding programmes must systematically support innovative and job-creating SMEs, both within the internal market and globally; highlights the need to facilitate the swift creation of undertakings using new technologies, improve their funding, reduce administrative burdens and promote their internationalisation; takes the view that it would be highly desirable to recognise the key role played by the system of industrial cooperative and retail banks, which ensure the optimisation of the strategy to assist and provide real support to the SME sector;
76. uzskata, ka ES fondu sadalē būtu jāņem vērā dalībvalstu nodokļu stratēģija un to vēlme sadarboties cīņā pret izvairīšanos no nodokļiem un veicināt ciešāku sadarbību nodokļu jomā;
Believes that the allocation of EU funds should take into account the taxation strategy of Member States and their willingness to cooperate in combating tax evasion and promoting closer tax coordination;