natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ja projekta īstenošana tomēr ir apdraudēta, var izraudzīties arbitrāžas struktūru saskaņā ar Vācijas Stuttgart 21 eksperimentu.
Where the project's implementation may nonetheless be jeopardised, an arbitration body could be designated along the lines of the German 'Stuttgart 21' experiment.
Komisijas paziņojuma aprēķinos ir iekļauts skaitlis viens triljons euro 10 gados, kas nodrošinātu sekmīgus rezultātus enerģētikas politikas un klimata mērķu sasniegšanā.
The calculations contained in the Commission communication cite a figure of one trillion euros in 10 years to achieve appreciable results in energy policy and climate goals.
No šīs summas ap 200 miljardiem euro būs vajadzīgi enerģētikas pārvades tīkliem.
Of that amount, around EUR 200 billion will be needed for energy transmission networks.
Puse no summas, t. i., 100 miljardi euro, būs jāpiešķir no valstu finansējuma, taču no šā skaitļa nav jābaidās, jo tas Eiropas Savienībai sniegs ievērojamus ieguvumus tādās jomās kā darbvietas, tehnoloģiju nodošana un līdz ar to tehnoloģiskā vadība un IKP pieaugums.
Half, i.e. around EUR 100 billion, will need to come from public funding, but the figure should not provide any cause for alarm since the benefits for the EU in terms of jobs, the diffusion of technologies and hence technological leadership and increased GDP will be considerable.
Līdztekus nepārprotamiem ekonomiskajiem ieguvumiem to tradicionālā nozīmē ir jāņem vērā arī citi aizvien nozīmīgāki rādītāji, tādi kā piesārņojuma samazināšana, visaptverošāka rīcība klimata pārmaiņu apkarošanā un uzlabota piegādes kvalitāte, ko iegūs patērētāji.
Along with the clearly economic benefits in the traditional sense, other increasingly important parameters should also be taken into account such as the reduction in pollution, more comprehensive action to combat climate change and improved quality of supply, which will benefit consumers.
Pašsaprotami, ka šādi vērienīgi projekti ir paveicami vienīgi tad, ja enerģētikas nozares uzņēmumi pauž ciešu apņemšanos un gatavību strādāt, un tiem jāizmanto viss to radošums un jāliek lietā visi pūliņi, lai īstenotu šos milzīgos, mūsu laikmeta izvirzītos projektus.
It is clear that such ambitious projects are inconceivable without the determination and diligence of energy sector undertakings, which must employ all their imagination and make every effort to tackle the major projects that the modern age demands.
Vienlīdz pašsaprotami ir tas, ka neko nevar panākt bez Eiropas iestāžu apņēmīgas iesaistīšanās.
It is equally clear that nothing can be achieved without the resolute involvement of the European institutions.
Līdz šim, neraugoties uz cildināmām iniciatīvām un ilgtspējīgiem centieniem, kopīgajai ES enerģētikas politikai ir trūcis apņēmīgs Eiropas mēroga impulss.
Up to now, despite its laudable initiatives and sustained efforts, the EU's common energy policy has lacked a resolutely 'European' impulse.
Eiropai kopumā ir jārisina daudzas ārkārtīgi svarīgas apņemšanās.
Europe as such faces a number of extremely serious commitments.
No vienas puses, līdz īstenam iekšējam enerģētikas tirgum vēl ir tāls ceļš ejams, un, no otras puses, Eiropai ir jārunā vienā balsī, nosakot kopīgus īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus enerģētikas politikas jomā, kas nāktu par labu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem.
On the one hand, it is far from having reached the goal of a genuine internal energy market, and on the other hand it is time for it to speak with one voice in setting joint short, medium and long-term energy policy objectives, for the benefit of European citizens and undertakings.
Komisijas paziņojums apliecina, ka mēs ejam pareizā virzienā.
The Commission communication shows that we are moving in the right direction.
Tieši no mūsu enerģētikas nepilnībām mums ir jāsmeļas spēks veidot Eiropu, kas enerģētiski ir stipra un nesalaužama, šajā jubilejas svinību gadā cienīga pēctece tam lieliskajam veidojumam, kāds bija EOTK — ES šūpulis.
It is from our energy weakness that we must draw the strength to build a Europe that in energy terms is solid and vigorous, a worthy successor in this anniversary year to that great invention that was the ECSC, the cradle of the EU.
par enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam
on Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond
10. norāda, ka pirms investēšanas enerģētikas infrastruktūrā ir jāanalizē, kādas investīcijas ir vēlamas un kur ir vajadzīga koordinācija starp dalībvalstīm; uzskata, ka, veicot šādu analīzi, jāņem vērā ieguvumi no ilgtspējīgas enerģijas ražošanas;
Notes that before energy infrastructure investments are made, an analysis should be made of which investments are desirable and where coordination between Member States is needed; believes that these analyses should take into account the benefits of sustainable energy production;
15. uzskata, ka ir vajadzīga kopīga ES pieeja Eiropas enerģētikas infrastruktūras uzlabošanai, jo dalībvalstis atsevišķi to nevar izdarīt; norāda, ka ne vienmēr ir novērojama ekoloģiskās situācijas uzlabošanās valstīs, kuras nodrošina nepieciešamās investīcijas; turklāt uzsver vajadzību domāt par ilgtermiņa mērķiem, jo pašlaik plānotajai enerģētikas infrastruktūrai jākalpo vairākas desmitgades;
Takes the view that a EU approach to improving Europe’s energy infrastructure is necessary as a single Member States cannot achieve this on its own; notes that environmental benefits do not necessary occur in those countries that make the required investments; moreover, emphasises the need to think about long term objectives as energy infrastructure planned today must be capable of lasting for several decades;
Atzinumu sagatavoja: Joachim Zeller
Rapporteur: Joachim Zeller
3. uzsver, ka ir jāmodernizē ES tīkls kopumā un ka ES ir jāatbalsta dalībvalstis un reģioni šā uzdevuma veikšanā, un ka visi reģioni, tostarp visattālākie rajoni, ir jāiesaista visos posmos un visās īstenošanas procedūrās, lai saglabātu teritoriālo kohēziju;
Stresses the need to modernise the EU grid as a whole and for the Union to support Member States and regions in this task and that all regions, including the most remote areas, must be involved at all stages and implementing procedures with a view to maintaining territorial cohesion;
8. uzsver nepieciešamību veikt enerģētikas infrastruktūras projektu sīku ietekmes uz vidi novērtējumu un uzsver, ka ir būtiski sagatavot atbilstīgus reaģēšanas plānus ar enerģētikas infrastruktūru saistītos ārkārtas gadījumos, jo īpaši lai nepieļautu vides katastrofas; uzsver, ka reaģēšanas plānos būtu jāparedz veids, kā rīkoties šādos gadījumos no tehniskā un ekonomiskā viedokļa;
Stresses the need for a thorough environmental impact assessment of energy infrastructure projects, and the importance of preparing adequate reaction plans for the event of emergencies related to energy infrastructure, in particular to avoid environmental disasters; emphasizes that the reaction plans should foresee the way to deal with these events from the technical and economic point of view;
10. uzsver, ka ir būtiski palielināt energotīklu savstarpējo savienojumu spējas pārrobežu līmenī, un norāda, ka ir būtiski nodrošināt vajadzīgo finansējumu, lai sasniegtu noteiktos mērķus, tostarp teritoriālo kohēziju;
Stresses the importance of increasing the interconnective capacity of energy networks at a cross‑border level and points to the importance of providing the financing required to attain the goals laid down including territorial cohesion;
12. norāda, ka ir jāturpina iekšējā enerģijas tirgus integrācija, jo īpaši veicinot projektus, lai nodrošinātu, ka kaimiņvalstīs ir pareizi līdzsvarota enerģijas avotu izvēle;
Points out that it is necessary to press ahead with the integration of the internal energy market by promoting, in particular, projects to ensure that neighbouring countries have a well-balanced national energy mix;
15 prasa nodrošināt kohēzijas politikas integritāti un aicina Komisiju atturēties no jaunu nozaru fondu izveides, piemēram, enerģētikas vai klimata jomā; mudina Komisiju mācīties no pieredzes ar kohēzijas politiku, ieviešot pasākumus enerģētikas politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz projektu atlasi;
15 Insists on the integrity of cohesion policy and calls on the Commission to refrain from creating new sectoral funds, e.g. for energy or climate; encourages the Commission to learn from experience with cohesion policy when establishing measures for energy policy, in particular with regard to project selection;
18. atbalsta inovāciju partnerības „Viedās pilsētas” drīzu uzsākšanu un aicina ilgtspējīgas pilsētu attīstības plānošanas procesos iesaistītos attiecīgos partnerus labāk veicināt programmas JESSICA un ELENA un izmantot iespējas, ko tās var sniegt ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģijā vietējā līmenī, lai palīdzētu pilsētām un reģioniem īstenot dzīvotspējīgus ieguldījumu projektus energoefektivitātes, tīras sadegšanas, atjaunojamās enerģijas avotu un ilgtspējīga pilsētu transporta jomā; turklāt norāda uz iespējamo pārrobežu finansējumu kopā ar kaimiņvalstīm saskaņā ar EKPI;
Supports the prompt launch of the ‘Intelligent cities’ partnership for innovation and calls on relevant partners involved in planning processes for sustainable urban development to better promote and profit from the benefits that JESSICA and ELENA can provide for investments in sustainable energy at local level, with a view to help cities and regions embark on viable investment projects in the fields of energy efficiency, clean-burning and renewable energy sources, and sustainable urban transport; points out furthermore the potential of cross-border funding with neighbouring countries in the framework of the ENPI;
21. aicina Komisiju novērtēt, vai attiecībā uz rentabilitāti un atzīšanu sabiedrībā par labāku ir atzīstama pašreizējo enerģijas koridoru modernizācija un uzlabošana, nevis jauni koridori; turklāt prasa novērtēt pieslēguma mezglu jaudu reģionos;
Asks the Commission to evaluate if the modernisation and upgrading of existing energy corridors is preferable to new corridors as to cost-efficiency and public acceptance; asks furthermore for the interconnector capabilities of the regions to be assessed;
24. aicina Komisiju nodrošināt, lai ieguldījumu finansēšana infrastruktūrā būtu orientēta uz tirgu nolūkā nepieļaut konkurences izkropļojumus un nepamatotus stimulus ieguldījumiem, kā arī nepamatotas atšķirības starp dalībvalstīm, tomēr ņemot vērā sabiedrības intereses, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī un teritorijās ar īpašām ģeogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salās, kalnu reģionos un reģionos ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu, ar ierobežotu valsts finansējumu, ar kuru jāizveido finanšu instrumentu novatorisks līdzsvars, veicinot privātos ieguldījumus;
Calls on the Commission to ensure that financing of infrastructure investments is market-based in order to prevent distortions of competition and the creation of false incentives for investment, and that unjustified fluctuations between Member States are avoided, provided, however, that public interest – especially at local and regional level and in territories with specific geographical features such as islands, mountainous regions and regions with very low population density– is also safeguarded through a limited amount of public finance which has to result in an innovative mix of financial instruments that levers private investments;
27. aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atbilsmi starptautiskiem līgumiem, piemēram, Espo konvencijai, pirms tiek īstenoti vai turpmāk attīstīti pārrobežu projekti, un saistībā ar energotīklu paplašināšanos vērš uzmanību uz nepieciešamību veicināt ciešāku sadarbību, jo īpaši starp Krieviju un Baltkrieviju, un Baltijas valstīm, un šajā sakarībā uzsākt ES un Krievijas dialogu enerģētikas jomā, proti, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķi ES dalībvalstīs un reģionos;
Calls for steps to be taken to ensure compliance with international agreements, such as the Espoo Convention, before cross-border projects are undertaken or further developed, and draws attention, in the context of the expansion of energy networks, to the need to foster closer cooperation, in particular between Russia and Belarus and the Baltic States, and, in that connection, to develop the EU-Russia energy dialogue, in particular with a view to achieving the objective of energy security for the EU Member States and regions;
29. norāda, ka salu un kalnu reģionu ģeogrāfiskie šķēršļi to novietojuma dēļ ļoti apgrūtina šo reģionu integrāciju ES enerģētikas tīklā; tādēļ aicina Komisiju ņemt vērā reģionālo apstākļu daudzveidību un rūpīgi vērst uzmanību uz reģioniem ar īpašām ģeogrāfiskām un demogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, lai panāktu lielāku enerģijas avotu daudzveidību un veicinātu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu nolūkā samazināt atkarību no importētas enerģijas; prasa Komisijai enerģētikas infrastruktūras prioritātēs 2020. gadam iekļaut salu enerģētikas sistēmu īpašo situāciju;
Points out that the geographical obstacles inherent in their location make islands and mountain areas very difficult to integrate into the EU energy network; calls, therefore, on the Commission to take into account the divers circumstances in the regions and to focus expressly on regions with specific geographical and demographic characteristics, such as islands, mountain regions, and regions with low population density, in order to achieve greater diversification of energy sources and the promotion of renewables so as to reduce dependence on imported energy; urges the Commission to include among its energy infrastructure priorities for 2020 the special situation of island energy systems;
31. ņemot vērā, cik nozīmīgas reģionu attīstībā ir ilgtspējīgas enerģijas stratēģijas, uzsver nepieciešamību izveidot platformu reģionos iegūtas pamatprakses apmaiņai, ņemot vērā veiksmīgus piemērus pašvaldībās un reģionos, kas specializējas atjaunojamās enerģijas, energotaupības un energoefktivitātes jomā; šajā sakarībā aicina izveidot apspriešanās un novērtēšanas sistēmu, lai, kur vien iespējams, apzinātu, izplatītu un pārņemtu paraugpraksi un zināšanas par sabiedrības atbalstu infrastruktūrai;
Given the importance of the regions' sustainable energy strategies for their development potential, stresses the need to establish a platform for exchange of best practises acquired in the regions taking into account successful examples of municipalities and regions that have specialised on renewable energies, energy saving and efficiency; calls in this regard for a consultation and assessment system in order to identify, share and copy best practices and knowledge of public acceptance of infrastructure where possible.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības parakstīšanos uz Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) palielinātā kapitāla daļām
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the subscription by the European Union to additional shares in the capital of the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) as a result of the decision to increase this capital
Budžeta komitejas ATZINUMS.....................................................................................14
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................14
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2011)0034 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2011)0034 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0038/2011 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0038/2011 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu ( A7-0227/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0227/2011 ),
(3) Saskaņā ar 126. rezolūciju par reģistrētā kapitāla palielinājumu, apmaksāto kapitāla daļu emisiju un maksājumu ar neto ienākumu pārdales palīdzību ERAB reģistrētā kapitāla apjoms ir palielināts par 100 000 apmaksātā kapitāla daļu, un katram dalībniekam ir piešķirts vesels skaits akciju (noapaļojot uz leju), kas proporcionāls tā īpašumā esošajai kapitāla daļai.
(3) Pursuant to Resolution 126 on increase in authorised capital stock, issuance of paid-in shares, and payment through reallocation of net income, the authorised capital stock of the EBRD is increased by 100 000 paid-in shares, and each member is issued a number of whole shares, rounded downwards, pro rata to their existing shareholding.
Kapitāla palielinājuma apmaksātā daļa tiks finansēta, iekļaujot kapitālā daļu no ERAB brīvajām vispārējām rezervēm.
The paid-in part of the capital increase will be paid through integration in the capital of part of the EBRD's unrestricted general reserves.
Visi ERAB dalībnieki automātiski saņems apmaksātās kapitāla daļas proporcionāli to īpašumā jau esošajai kapitāla daļai, un kapitāla daļu turētājiem tam nav jāveic nekādas papildu darbības.
All EBRD shareholders will automatically receive paid-in shares in proportion of their existing shareholding, without any further procedural steps to be taken by the shareholders themselves.
ES saņems 3 031 jaunas kapitāla daļas, kur katras daļas nominālvērtība ir EUR 10 000, un kopējais ES apmaksāto kapitāla daļu skaits tādējādi sasniegs 63 031.
Accordingly, the EU is issued 3 031 new shares, each share having a par value of EUR 10 000 increasing the number of paid-in shares of the EU to 63 031.
Tādējādi šim lēmumam nav tiešas ietekmes uz Savienības budžetu.
This Decision thus has no direct impact on the budget of the Union .
Savienība saņems 3 031 jaunas kapitāla daļas, kur katras daļas nominālvērtība ir EUR 10 000, un kopējais Savienības apmaksāto kapitāla daļu skaits tādējādi sasniegs 63 031.
Accordingly, the Union is issued 3 031 new shares, each share having a par value of EUR 10 000 increasing the number of paid-in shares of the Union to 63 031.
(6) Tādēļ ES parakstīšanās uz minētajām papildu kapitāla daļām ir pamatota, lai sasniegtu ES mērķus ārējo ekonomisko sakaru jomā un uzturētu esošās balsstiesības ERAB.
(6) It is appropriate for the European Union to subscribe to those additional shares in order to achieve the European Union's objectives in the field of economic external relations and preserve its relative voting power within the EBRD.
(6) Šajā lēmumā ERAB ir paredzēta iespēja palielināt darbību valstīs, kurās tā jau darbojas, tādējādi sniedzot vērtīgu palīdzību minēto valstu ekonomikai kapitāla ierobežotas pieejamības apstākļos.
(6) This Decision provides the opportunity for the EBRD to increase its activities in its countries of operation, thus providing valuable assistance to the economies of those countries in times of restricted capital availability.
Savienības parakstīšanās uz minētajām papildu kapitāla daļām ir pamatota, lai sasniegtu Savienības mērķus ārējo ekonomisko sakaru jomā un saglabātu esošās balsstiesības ERAB.
It is appropriate for the Union to subscribe to those additional shares in order to achieve the Union's objectives in the field of economic external relations and preserve its relative voting power within the EBRD.
Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu tomēr jāatbalsta to finanšu instrumentu turpmāka attīstība, ko kopīgi līdzfinansē no Savienības budžeta un ERAB budžeta, veicinot Savienības mērķu sasniegšanu, un vienlaikus jāņem vērā, ka papildus šādai sadarbībai ir jāuzlabo arī Savienības publiskā finansējuma kontrole un pārredzamība.
The representatives of the Union in the governing bodies of the EBRD should, however, support the further development of financial instruments, based on co-financing between the budget of the Union and that of the EBRD, contributing to the achievement of the Union's objectives, while taking into account that such cooperation should be accompanied by better control over and visibility of the Union's public funds.
(6a) Šajā lēmumā paredzētais pieprasāmā kapitāla palielinājums palīdz saglabāt AAA reitingu.
(6a) T he increase in callable capital provided for in this Decision contributes to the maintenance of the AAA rating.
Pieprasāmā kapitāla izmantošana kredītreitinga un ERAB ieguldījumu atbalstam būtu jāuzrauga, lai 2015. gadā kapitāla resursu ceturtās pārskatīšanas beigās izvērtētu ar pieprasāmo kapitālu saistītās iespējas.
The u se of callable capital to support the rating and the EBRD's investments should be monitored with a view to reviewing the option of callable capital at the end of the fourth Capital Resources Review in 2015.
(6b) Padomei, Komisijai un dalībvalstīm līdz kapitāla resursu ceturtās pārskatīšanas beigām būtu jāsagatavo un jāiesniedz Eiropas Parlamentam Eiropas publisko ieguldījumu banku sistēmas novērtējums, kurā izvērtēta attiecīgo banku pārstrukturēšana, ko Eiropas Parlaments prasīja veikt 2009. gada 25. marta rezolūcijā par EIB un ERAB gada ziņojumiem 2007. gadam 1 , tostarp iespēja likvidēt ERAB un integrēt tās attiecīgās daļas EIB.
(6 b ) The Council, the Commission, and the Member States should come forward with, and present to the European Parliament, an assess ment of the European public investment banking system by the end of the fourth Capital R esources Review , considering a restructuring of the respective banks as called for by the European Parliament in its resolution of 25 March 2009 on the EIB and EBRD annual reports for 2007 1 , including the option of dissolving the EBRB and integrating relevant parts into the EIB.
Novērtējumā būtu jānosaka iespējas, kā optimāli racionalizēt sistēmu, vienlaikus ņemot vērā to, kā pārstrukturēšana varētu ietekmēt attiecīgo banku aizdošanas spēju attiecībā uz krīzes skarto valstu ekonomiku.
The assessment should set out options as to how best to rationalise the system while taking account of potential effects of restructuring on the borrowing capacity of the respective banks to the economies hit by the crisis.
(6c) Pienācīgi ņemot vērā visus novērtējumus, kas pašlaik tiek veikti kopējas intervences valstīs ārpus Savienības, ERAB būtu jāmudina attīstīt sadarbību ar citām Eiropas finansēšanas iestādēm, izmantojot nolīgumus, piemēram, sadarbības īstenošanai ārpus Eiropas Savienības paredzēto trīspusējo Eiropas Komisijas, Eiropas Investīciju bankas kopīgi ar Eiropas Investīciju fondu un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas parakstīto saprašanās memorandu, ar kuru bankas var īstenot savstarpēji papildinošu darbību, attiecīgi izmantojot savas relatīvās priekšrocības.
(6c) With due regard to any ongoing assessments, in the countries of common intervention outside the Union, the EBRD should be encouraged to develop its cooperation with the other European financing institutions through agreements such as the tripartite ' Memorandum of Understanding between the European Commission, the E uropean I nvestment B ank together with the European Investment Fund, and the European Bank for Reconstruction and D evelopment in respect of cooperation outside the European Union which allow s the b anks to act in a complementary way by relying on their respective comparative advantages.
(6d) Iespējamais risks saistībā ar parakstītā kapitāla pieprasāmo daļu ir atspoguļots Savienības budžeta pozīcijā 01 03 01 02 „Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka — parakstītā kapitāla pieprasāmā daļa”.
( 6d ) The potential risk related to the callable part of the subscribed capital is reflected in the budget of the Union in p.m. line 01 03 01 02 " European Bank for Reconstruction and Development - Callable portion of subscribed capital ".