natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pasaules ekonomika joprojām atrodas vissmagākajā recesijā kopš Lielās depresijas, un pasaules finanšu krīzes apjoms ir vēl vairāk pieaudzis.
The world economy still finds itself amid the most severe recession since the Great Depression and the global financial crisis has only increased in scale.
Pasaules finanšu sistēmā ir bijis lūzums, spekulatīvi „burbuļi” un mežonīga vērtību šūpošanās attiecībā uz mājokļiem, akcijām, pārtiku un enerģiju.
There has been a crash of the global financial system, speculative bubbles and wild swings in values attached to housing, stocks, food and energy.
Ekonomikas pārmērīgā atkarība no finanšu jomas ir izraisījusi banku un citu svarīgu finanšu iestāžu nestabilitāti, bankrotus un stāvokli tuvu bankrotam.
Over-financialisation of the economy resulted in consequent instabilities, bankruptcy and near-bankruptcy of banks and other major financial institutions.
Kredīta nenodrošināšana „reālai ekonomikai” ir izraisījusi nelabvēlīgas sekas uz reālo ekonomiku un iedzīvotāju dzīves kvalitāti
The failure in the provision of credit to the ‘real economy’ has led to consequent detrimental effects on the real economy and the quality of people’s lives’
Lai gan, iespējams, krīzes smagākais posms ir pagājis, eksperti ir vienisprātis, ka krīzes negatīvās sociālās sekas būs ilgstošākas nekā ekonomikas atveseļošanās.
Though the worst of the crisis might be behind us, experts agree that the social consequences of the crisis will outlast a positive recovery.
Dzimumu nelīdztiesība saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzes cēloņiem un sekām
Gender inequality is both cause and consequence of the financial and economic crisis
Finanšu un ekonomikas krīze pēc rakstura un ietekmes ir atšķirīga sievietēm un vīriešiem.
The financial and economic crises are gendered in their nature and effects.
Arī visu kategoriju atveseļošanas politikas jomu ietekme ir atšķirīga personām atkarībā no dzimuma: finanšu pārvaldības pārveidošana; atbalsts ražošanas nozarēm un uzņēmumiem; darba tirgu atbalsts; ieguldījumu veicināšana; un mājsaimniecību pirktspējas paaugstināšana.
All categories of the recovery policies are gendered: reforming financial governance; supporting industrial sectors and companies; supporting labour markets; supporting investment; and supporting household purchasing power.
Avīžraksti galveno uzmanību pievērš tām ražošanas jomām, kurās dominē vīrieši, rūpnīcu slēgšanai un baņķieriem, kas zaudē priekšrocības.
Press articles focus on male industry, manufacturing plants closing down and bankers losing their bonuses.
Šajā atspoguļojumā nav sieviešu; nav bijusi detalizēta analīze par sieviešu stāvokli un krīzes atšķirīgo ietekmi uz sievietēm.
Women are nonexistent in this picture; there has been no detailed analysis of the female dimension and the differing impacts the crisis has on women.
Kāds, piemēram, ir sadalījums pa dzimumiem nodarbinātībai rūpniecības nozarē un uzņēmumos, kam sniegts finansiāls atbalsts?
What, for instance, is the gender breakdown of employment in the industrial sector and in companies that are given financial support?
Šis jautājums ir nozīmīgs, jo, nākotnē atbalstot vairāk vīriešu nekā sieviešu nodarbinātību, dzimumu līdztiesība netiek veicināta, drīzāk grauta.
This question matters because supporting for the future of men’s rather than women’s employment does not enhance, rather undermines gender equality.
Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības mērķiem, un tai jābūt neatņemamai sastāvdaļai visās politikas jomās, valstu un starptautiskajos ekonomikas atveseļošanas plānos, kā arī pārejā uz laikposmu pēc krīzes.
Equality between women and men is one of the objectives of the European Union and must be an inherent part of all political responses and national and international recovery plans, as well as the transition towards the post-crisis era.
Sākotnēji krīzes laikā un pēc tam atveseļošanas plānos Eiropas, valstu un starptautiskā (G20) līmenī tomēr nav atzīts, izprasts, analizēts un risināts krīzes ietekmes dzimumu aspekts.
The initial crisis and subsequent recovery plans at European, national and international (G20) level however have failed to acknowledge, understand, analyse and rectify the gender impact of the crisis.
Sievietes nav pietiekami pārstāvētas finansiāla rakstura lēmumu pieņemšanā.
Women are under-represented in financial decision making.
Eiropas Komisija 2009. gada ziņojumā par sieviešu un vīriešu līdztiesību norāda, ka visu dalībvalstu centrālo banku vadītāji ir vīrieši.
The European Commission’s 2009 ‘Report on equality between women and men’ indicates that the central banks of all Member States were led by a male governor.
Turklāt Komisijas 2007. gada ziņojumā norādīts, ka vidēji ES centālo banku augstāko lēmumu pieņemšanas struktūrās vīriešu un sieviešu attiecība ir pieci pret vienu.
Furthermore, the Commission’s 2007 Report indicated that on average, the highest decision-making bodies of EU central banks boast five men for every woman.
Eiropas līmenī visas trīs finanšu iestādes (Eiropas Centrālo banku, Eiropas Investīciju banku un Eiropas Investīciju fondu) vada vīrieši, un šo iestāžu augtāko lēmumu pieņemšanas struktūrās
At the European level, all three of the financial institutions (European Central Bank, European Investment Bank and European Investment Fund) are led by men and women with women accounting for only 16% of the highest decision-making bodies of these institutions.
Komisijas 2009. gada ziņojums par sieviešu un vīriešu līdztiesību. sieviešu īpatsvars ir tikai 16 %.
European Commission, Report on Equality between women and men 2009
Sieviešu iesaistīšana finansiāla rakstura lēmumu pieņemšanā ir veids, kā īstenot dažādas prioritātes un praktiskus pasākumus, ar kuriem ir iespējas sasniegt pozitīvus rezultātus ne tikai sieviešu labā, bet arī visai sabiedrībai kopumā.
Including women in financial decision making is a way of implementing different priorities and practices that have the potential to bear positive outcomes not just for women, but for the society as a whole.
Viens no šādiem praktisko pasākumu piemēriem ir attieksme pret riska uzņemšanos.
One of these practices is the approach to risk taking.
Citu vidū ir priekšrocību nodrošināšana tādu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai izglītības un veselības jomā, kuri ne tikai atbalsta dzimumu līdztiesību, bet arī cilvēku kapitāla attīstību ilgtermiņā
Others include preferences for public service provision of education and health, which support not only gender equality but also long-term development of human capital
Walby, Sylvia: Auditing the gender implications of recovery policies for the financial and economic crisis , („Finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanas politikas ietekmes novērtēšana saistībā ar dzimumu aspektu”, 2009. gada aprīlī, 7. lpp.). .
Walby, Sylvia: Auditing the gender implications of recovery policies for the financial and economic crisis, April 2009, 7 .
Vai vadības feminizācija ir aizsardzība pret krīzi?
Is feminization of management a protection against the crisis?
Ja Lehman Brothers (brāļi) būtu bijusi Lehman Sisters (māsas), kuras vadībā būtu nevis vīrieši, bet sievietes, vai kredītēšanas krīze būtu notikusi?
If Lehman Brothers had been Lehman Sisters, run by women instead of men, would the credit crunch have happened?
Gan ekonomisti feministi, gan ekonomisti ar tradicionāliem uzskatiem ir norādījuši, ka kreditēšanas krīze faktiski ir vīriešu izraisīta katastrofa.
Both feminist and mainstream economists have pointed out that the credit crunch is quite literally a man-made disaster.
Šī krīze ir mudinājusi valdes sastāva dažādības aizstāvētājus uzstāt, ka steidzami nepieciešams finanšu iestāžu vadībā izvirzīt vairāk sieviešu.
The crunch has emboldened advocates of boardroom diversity, who insist that, as a matter of urgency, we need to have more women at the top of financial institutions.
Vīriešu neveiksme varētu sievietēm pavērt iespējas nojaukt šķēršļus, kas traucē viņām ieņemt it kā vīriešiem paredzētos amatus
Male failure might open up opportunities for women to smash through the glass ceiling
The Observer , svētdien, 2009. gada 18. janvārī. .
The Observer, Sunday, 18 January 2009. .
Īslande rāda ceļu.
Iceland is leading the way.
Pēc pazemojošā ekonomikas sabrukuma īslandiešu tauta Ziemeļatlantijas reģionā galvenās finanšu sviras ir uzticējusi sievietēm.
Since its humiliating economic collapse, the island nation in the North Atlantic has turned over key levers of finance to women.
Par premjerministri izvirzīta sieviete, arī divas galvenās bankas jāvada sievietēm, aizstājot vīriešus, kuri vainojami iestāžu sagraušanā, rīkojoties galēji neapdomīgi
It now has a female prime minister, while women have to lead two of its major banks, replacing men who were blamed for crashing the institutions with reckless excess.
The Washington Post, ‘In Banking Crisis, Guys get the Blame’ by Kevin Sullivan and Mary Jordan , („Banku krīzē vainojami puiši”), 2009. gada 10. februārī. .
The Washington Post, ‘In Banking Crisis, Guys get the Blame’ by Kevin Sullivan and Mary Jordan, 10 February 2009,
CERAM (Francijā) profesors Michel Ferrary uzskata, ka dzimumu līdzsvars ir galvenais faktors, lai savaldītu riska uzņemšanās praksi, kāda dominējusi daudzu valstu finanšu nozarē.
Michel Ferrary, a professor at Ceram in France, believes that gender balance is the key to taming the culture of risk taking that has dominated the financial sectors of many countries.
Viņas cenšas izvairīties no riska un galveno uzmanību velta ilgtermiņa perspektīvai.
They tend to avoid risk and to focus more on a long term perspective.
Lielāks sieviešu vadītāju īpatsvars līdzsvaro viņu kolēģu vīriešu riska uzņemšanās darbību”
A larger proportion of female managers balance the risk taking behaviour of their male colleagues’
M. Ferrary , CERAM Business School Research ( CERAM Uzņēmējdarbības skolas pētījumi), 2009. gada februārī. .
Ferrary in CERAM Business School Research, February 2009 .
Nelīdztiesība nodarbinātībā valdēs joprojām ir norma visā pasaulē, vīriešiem uzvalkos turpinot dominēt gan administratīvos amatos, gan citu funkciju veikšanā, kuras nav saistītas ar izpildvaru.
Employment inequality is still the norm in boardrooms across the globe, where men in suits continue to dominate both executive and non-executive roles.
Norvēģijas tiesību aktos šāds līdzsvara trūkums tiek efektīvi risināts.
Legislation in Norway has effectively addressed this imbalance.
Norvēģijas valdība 2003. gada jūnijā iesniedza likumdošanas priekšlikumu, kura mērķis sasniegt 50 % sieviešu pārstāvību visu valsts un lielāko privātuzņēmumu valdēs
In June of 2003, the Norwegian government submitted a legislative proposal aimed at achieving 50% female representation on the boards of all public and lager private companies
Dublin Foundation Eurofound, EIROnline , 2003/06 Government proposes gender quotas on company boards („Valdība ierosina dzimumu kvotas sabiedrību valdēs”). .
Dublin Foundation Eurofound, EIROnline, 2003/06 Government proposes gender quotas on company boards .
Noteikumi par dzimumu pārstāvību sabiedrību valdēs Norvēģijā stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī.
On 1 January 2006, rules on gender representation on company boards came into force in Norway.
Jaunie noteikumi paredz, ka abu dzimumu proporcijai visās valdēs vajadzētu būt vismaz 40 %.
The new regulations state that there should be a minimum proportion of 40% of both sexes on every board.
Līdzīgs tiesību akts pieņemts Spānijā; septiņu gadu laikā valsts sabiedrībās no 10 vietām valdē četras ir jānodrošina sievietēm.
Spain has passed a similar law; within seven years, public companies must give four out of 10 board seats to women.
Atsevišķs darba tirgus
Segregated labour market
Pašreizējā krīze nav līdzīga iepriekšējām recesijām; ekonomiskās aktivitātes atslābums, iespējams, vairāk ietekmē sievietes nekā vīriešus.
This current crisis is unlike previous recessions: the economic slowdown is likely to affect women more than men.
Pretēji ekonomiskās lejupslīdes periodiem pagātnē patlaban sieviešu īpatsvars darba tirgū ir daudz lielāks.
In contrast to past periods of economic downturn, women now account for a much greater proportion on the labour market.
Sieviešu profesionālā integrācija nozīmē, ka krīze ne tikai vairāk tieši ietekmēs pašas sievietes, bet arī mājsaimniecības, kuru ienākumus ievērojami ietekmēs darba zaudējums sieviešu vidū.
Women’s integration into the workplace means that the crisis will not only have a greater direct impact on women themselves, but also on households, where income will be significantly affected by female job losses among females.
Sievietes ir daudz nelabvēlīgākā stāvoklī saistībā ar krīzi, jo to ietekmē nodarbinātības modeļi, kas raksturīgi ar atšķirīgu darba tirgu pa dzimumiem, atšķirības atalgojumā pa dzimumiem, nepilnas slodzes un nestabilu darbavietu skaita pieaugums sieviešu vidū, lielāks sieviešu īpatsvars tā sauktajā neformālajā ekonomikā, kurā ir zemāki ienākumi un vājāka sociālā aizsardzība.
And with employment patterns characterised by gender segregated labour markets, gender gaps in pay, higher levels of part-time and precarious work among women, and a higher concentration of women in the so called informal sector which provides lower earnings and less social protection, women are far from being in an advantageous position to weather the crisis.
Neapšaubāmi dzimumu līdztiesībai vajadzētu būt svarīgam principam ikvienas politikas jomas īstenošanā.
There is not doubt that gender equality should be a key principle in any policy response.
Ņemot vērā daudzpusīgo darbību, ko veic sievietes, ekonomikas un finanšu krīzes sekas skar ne tikai sieviešu darbības jomu darba tirgū, bet arī sabiedrības vispārējo stabilitāti.
Considering the various roles that women play, the effects of the economic and financial crisis go beyond the scope of women in the labour market, impacting society’s overall stability as well.
Ekonomikas nestabilitātes apstākļos sievietes bieži jūt nelabvēlīgas sekas daudz ātrāk un savukārt atveseļošanās priekšrocības — lēnāk.
In times of economic upheaval, women often experience the negative consequences more rapidly and are slower to enjoy the benefits of recovery.
Pirms krīzes sākuma vairākums strādājošu sieviešu jau veidoja neformālās ekonomikas daļu, saņemot zemāku atalgojumu un mazāk sociālās aizsardzības.
Before the crisis even began, the majority of working women already formed part of the informal economy, receiving lower earnings and less social protection.
Sieviešu koncentrācija sabiedrisko pakalpojumu nozarē agrāk palīdzēja viņām aizsargāties no recesijas apstākļu sākotnējās ietekmes.
Women’s concentration in public sector services has, in the past, helped protect them from the initial impact of recessionary conditions.
Taču sievietes, kuras ir nodarbinātas valsts sektorā un ir tādu pakalpojumu saņēmējas kā bērnu aprūpe, ir īpaši smagi izjūt budžeta līdzekļu samazinājumu, kad apstākļus ietekmē nepietiekama nodokļu iekasēšana
However, as employees of the public sector and as beneficiaries of services such as childcare, women are particularly sensitive to budget cuts when the impact of falling tax receipt takes hold
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession , („Analītiska piezīme: dzimumu līdztiesība un recesija”) 2009. gada maijs, 6. lpp. .
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession, May 2009, page 6 .
Jāpatur prātā arī tas, ka valdībām jāatmaksā milzīgi deficīta apjomi nākamo desmit gadu laikā.
One ought to also keep in mind that governments must pay back their huge deficits throughout the following decade.
Valsts ienākumi un izdevumi ir saistīti ar dzimumu aspektu; ja parasti vīrieši ir galvenie valsts ieņēmumu nodrošinātāji saistībā ar nodokļiem viņu augstāka atalgojuma dēļ, tad sievietes parasti ir galvenās valsts izdevumu saņēmējas, izmantojot pakalpojumus, kuriem arī ir dzimumu aspekts: bērnu aprūpe, apgādājamo personu aprūpe, mājoklis, izglītība un veselība
State income and expenditure are gendered; while men tend to be the main contributors to state revenue in terms of taxation due to their higher earnings, women tend to be the prime beneficiaries of State expenditure through the provision of services that are also gendered: childcare, dependent persons care, housing, education and health.
EWL: Women, the Financial and Economic Crisis - the Urgency of a Gender Perspective , („Sievietes, finanšu un ekonomikas krīze — dzimumu aspekta ievērošanas neatliekamība”), 3. lpp. .
EWL: Women, the Financial and Economic Crisis - the Urgency of a Gender Perspective, page 3 Reductions therefore in public expenditure are far more likely to directly impact women .
Valsts izdevumu samazināšana izraisa arī to, ka tādi pakalpojumi kā bērnu aprūpe jāuzņemas pašām sievietēm, kurām tāpēc ir ierobežotas iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē ārpus pienākumiem mājās.
Reductions in public expenditure also result in the transfer of services such as childcare back to women, who are therefore restricted from participating in society beyond the domestic sphere.
Tāpat arī sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas tautsaimniecības apstākļos pakalpojumu atbalsta līdzekļu samazinājuma dēļ gan ģimenes, gan sabiedrība ir vairāk atkarīgas no sievietēm
Similarly, in socio-economically disadvantaged economies, the impact of cuts to support services results in a greater reliance on women both within families and in the community.
Ietekme uz darbaspēku un nodarbinātību
Impacts on labour and employment
Sievietēm darba tirgū ir salīdzinoši sliktākas iespējas tādu dažādu iemeslu dēļ kā: lielāks nestabila darba līgumu un brīvprātīgu nepilnas slodzes amatu skaits, kā arī pastāvīgas nelabvēlīgas atalgojuma atšķirības (vidēji 17,4 % ES 2007. gadā, tostarp Igaunijā pat līdz 30,3 %), kuriem ir smagas sekas uz ienākumiem mūža garumā, sociālās drošības aizsardzību un pensijām un kā dēļ turklāt draud lielāks nabadzības risks, jo īpaši pensijas laikā.
Women are more likely to have a disadvantaged position in the labour market due to various factors: a higher rate of precarious contracts and voluntary part-time positions, as well as a persistent unfavourable pay gap (17.4% on average in the EU in 2007 with figures up to 30.3% in Estonia) which has grave repercussions on their lifetime earnings, social security protection and pensions, and results furthermore in higher ‘at-risk of poverty rates’, especially once in retirement.
Sievietes 2007. gadā bija vairāk pakļautas nabadzības riskam (17 %) nekā vīrieši (15 %).
In 2007, the at-risk of poverty rate was higher for women (17 %) than it was for men (15 %).
Šī atšķirība bija jo īpaši liela vecāka gadagājuma cilvēkiem (22 % attiecībā uz sievietēm salīdzinājumā ar 17 % vīriešiem) un viena vecāka ģimenēm (34 %)
This gap was especially high for older persons (22 % for women compared to 17% for men) and single parents (34 %)
Eiropas Komisijas ziņojums „Vīriešu un sieviešu līdztiesība — 2010”, 4. lpp. , galvenokārt sievietēm.
European Commission, 2010 Equality report, page 4 , mainly women.
Taču bezdarba līmeņa rādītāji nesniedz pilnīgu ieskatu par mainīgās ekonomikas apstākļu ietekmi uz sievietēm un vīriešiem.
However, the unemployment rate does not necessarily capture the full impact of the changing economic conditions on both women and men.
Faktiski valstu dati apstiprina, ka nodarbinātības rādītāju samazināšanās nav noteikti saistīta ar attiecīga bezdarba līmeņa pieaugumu.
Indeed, national data confirm that falling employment rates for women are not necessarily accompanied by similar rises in unemployment rates.
Sievietes bieži tiek nodarbinātas daļējas slodzes darbā un netiek klasificētas par bezdarbniecēm, bet par daļēji nodarbinātām.
Women are often employed part-time and are not classified as unemployed rather as partially employed.
Tāpēc sieviešu bezdarbu var uzskatīt par nepietiekami novērtētu salīdzinājumā ar vīriešu bezdarbu.
Therefore, women’s unemployment can be regarded as underestimated in relation to men’s.
Lai noteiktu sieviešu bezdarba līmeni līdzvērtīgi vīriešu bezdarba rādītājiem, lielāka uzmanība būtu jāvelta bezdarbam, ņemot vērā nepilnas slodzes darbu (daļēju bezdarbu), un tas būtu jāuzskata un jāpublisko tādā pašā visaptverošā veidā kā bezdarbs attiecībā uz pilna laika nodarbinātību.
In order to measure women’s unemployment on equal ground with that of men’s, greater attention should be paid to part-time unemployment, which should be treated and published in the same comprehensive way as full-time unemployment.
Nodarbinātības tendences un datus, uz kā tās balstītas, var apstrīdēt.
The trends in employment and the data they are based on can be questioned.
ES ir nolemts, ka individuālu mājsaimniecību statistikai jābūt atsevišķai pa dzimumiem.
In the EU, it has been decided that individually-based statistics household be disaggregated by sex.
Tomēr tas ir tikai pirmais solis, lai iegūtu precīzus datus, kas atspoguļo sieviešu un vīriešu nodarbinātības atšķirības
However, this is only the first step in having data accurately reflect the employment differences between women and men.
Smith, Marc, Analysis Note: Gender Equality and Recession , („Analītiska piezīme: dzimumu līdztiesība un recesija”) 12. lpp. .
Smith, Marc: Analysis Note: Gender Equality and Recession, page 12
Iespējas atbilstīgas politikas izvēlē un atveseļošanas plānos
Opportunities in policy responses and recovery plans
ES valdību vadītāji 2009. gada decembrī vienojās par ekonomikas atveseļošanas līdzekļiem 200 miljardu eiro apjomā nolūkā tieši veicināt nodarbinātību, izmantojot jauktas koordinētas valstu un Eiropas finansējuma shēmas
In December of 2009, the EU Heads of Government agreed on an economic recovery package worth 200 billion Euro, the purpose of which was to directly boos employment using a mix of coordinated national and European spending schemes
Komisijas paziņojums Eiropadomei „Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns”, COM(2009) 800 galīgā redakcija. .
Communication from the Commission the European Council, A European Economic Recovery Plan, COM (2009) 800 fin. .
Eiropas Komisija uzsvērusi, ka „zaļajām darbavietām” ir iespējas kļūt par svarīgu nākotnes Eiropas tirgus izaugsmes segmentu un ka jau patlaban vairāk nekā 20 miljoni darbavietu Eiropas Savienībā ir uzskatāmas par „zaļām” (10 % kopējās nodarbinātības), kā arī to, ka jaunākie pierādījumi liecina, ka darbavietām atjaunojamās enerģijas nozarē vien ir potenciāls divkāršoties, sasniedzot 2,8 miljonus līdz 2020. gadam
The European Commission underscored that ‘Green jobs’ have the potential to become a key growth segment of future European labour market, already today more than 20 million jobs in the European Union can be considered as ‘green’ (10% of total employment), and recent evidence shows that jobs in the renewable energy sector alone have a potential to double to 2.8 million by 2020
Taču, izskatot milzīgo pieejamo pētījumu apjomu, konstatējam, ka šīs zaļās darbavietas ir joma, kurā gandrīz vienmēr pārsvarā ir vīrieši, jo īpaši alternatīvās enerģijas nozarē.
However, looking at the huge amount of studies available, we find that green jobs are almost entirely male-dominated, especially in area of alternative energy area.
Sievietes ir uzkrītoši nepietiekami pārstāvētas atjaunojamās enerģijas nozarē un jo īpaši nodarbinātībā zinātnes un moderno tehnoloģiju jomā
Women are strongly under-represented in the renewable sector and especially in science and technology-intensive jobs’
Renner, Michael; Sweeney, Sean; Kubit, Jill (2008): Green Jobs towards decent work in a sustainable, low-carbon world , („Zaļās darbavietas, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību ilgtspējīgā, zema oglekļa emisijas pasaulē”), Nairobi, 309. lpp. .
Renner, Michael; Sweeney, Sean; Kubit, Jill (2008): Green Jobs towards decent work in a sustainable, low-carbon world, Nairobi, page 309 .
Taču godīga, pamatota un taisnīga ekoloģiska pārveidošana nevar notikt, sievietes izslēdzot no pārejas uz zaļo ekonomiku, t. i., no konkrētiem arodiem un profesijām, kā arī no apmācības un pārkvalificēšanās programmām.
Yet, a fair, just and equitable ecological conversion, cannot afford women’s exclusion from the transition to the green economy, i.e. certain trades and professions and training and re-training programmes.