natgillin/translations-raw huggingface dataset:
57. atzīmē, ka Tadžikistāna, kurā ir tādu dabas resursu trūkums kā nafta un gāze, ir viena no 20 nabadzīgākajām valstīm pasaulē un ka pastāv ļoti nopietnas bažas par sieviešu un bērnu ekspluatācijas līmeni šajā valstī (kā arī Uzbekistānā) kokvilnas audzēšanā, kas patiesībā ir valsts monokultūra;
Notes that Tajikistan, which lacks natural resources such as oil and gas, is one of the 20 poorest countries in the world, and that there are very serious concerns about the level of exploitation there, as well as in Uzbekistan, of women and children in pursuit of what is effectively a cotton monoculture;
68. mudina Komisiju papildus cilvēktiesību klauzulai un ES sankcijām noteikt konkrētas saistības un izstrādāt efektīvākus pārraudzības mehānismus, lai panāktu cilvēktiesību stāvokļa patiesu uzlabojumu Uzbekistānā;
Urges the Commission to lay down concrete obligations and establish more efficient monitoring mechanisms in addition to the human rights clause and EU sanctions in order to achieve a real improvement in the human rights situation in Uzbekistan;
73. atzīmē, ka lielās reģiona daļās ir bagātīgi dabas resursi, kuri agrāk gadu desmitiem tika rūpnieciski izmantoti un apstrādāti, izraisot smagu vides piesārņojumu, augsnes degradāciju un upju un ezeru strauju izžūšanu, piemēram, Arāla jūras izžūšanu; atzinīgi vērtē to, ka Kazahstāna kopš suverenitātes pasludināšanas 1990. gadā ir aizliegusi kodolizmēģinājumus savā teritorijā, bet vērš uzmanību uz vajadzību saskaņoti rīkoties, lai risinātu problēmu saistībā ar nepietiekami apsaimniekotajām radioaktīvo atkritumu glabātavām reģionā;
Notes that large parts of the region are rich in natural resources which have, however, been industrially exploited and processed for decades in the past, resulting in severe environmental pollution, degraded land and dramatic shrinkages of rivers and lakes such as the Aral Sea; welcomes the fact that Kazakhstan has, since it declared its sovereignty in 1990, prohibited nuclear testing on its territory, but draws attention to the need for concerted action to deal with the problem of poorly maintained radioactive waste storage sites in the region;
75. atzinīgi vērtē Kirgizstānas iespaidīgos centienus vides aizsardzības jomā, jo īpaši daudzos divpusējas sadarbības projektus, kuros tā ir iesaistījusies un kuri Kirgizstānai sniedz ievērojamu labumu;
Welcomes the impressive efforts being made by the Kyrgyz Republic in the field of environmental protection, particularly the numerous bilateral cooperation projects it is involved in, which are bringing considerable benefits to the Kyrgyz Republic;
83. aicina pievērst īpašu uzmanību projektiem, kas saista naftas un gāzes atradnes un Vidusāzijas sadales sistēmu ar cauruļvadiem uz Eiropas Savienību, tostarp tādiem nākotnes projektiem kā Nabucco ;
Asks that special attention be given to projects connecting oil and gas fields and the distribution system of Central Asia to pipelines connecting with the European Union, including to future projects such as Nabucco;
par ES stratēģiju attiecībā uz Vidusāziju
on an EU strategy for Central Asia
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ārlietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. pauž bažas par to, ka ES stratēģijas attiecībā uz Vidusāziju (stratēģija) galvenajā teksta daļā nabadzības izskaušana un sociālā integrācija nav minētas kā galvenās prioritātes, lai gan nabadzība joprojām ir galvenā problēma vairākumā Vidusāzijas valstu; tādēļ tā aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai nabadzības mazināšana un sociālās attīstības mērķi tiktu atbilstīgi izvirzīti priekšplānā dialogos un sadarbības programmās;
1. is concerned that the main text of the EU Strategy for Central Asia (the "Strategy") does not mention poverty eradication and social inclusion as key priorities, although poverty is still a major problem in most countries in Central Asia; therefore calls on the Council and the Commission to ensure that the objectives of poverty alleviation and social development are properly mainstreamed in the dialogues and cooperation programmes;
2. turklāt pauž bažas par to, ka sabiedrības veselība nav izvirzīta par prioritāru jautājumu stratēģijā, neskatoties uz pašreizējo krīzi veselības jomā un infekcijas slimību, piemēram, HIV/AIDS un tuberkulozes, izplatīšanos, kas apdraud šī reģiona vispārējo attīstību; uzsver to, ka ES pienācīgi jāatbalsta seksuālo un reproduktīvo tiesību ievērošana;
2. is further concerned that public health is not listed as a priority issue in the Strategy, given the current crisis in the health sector and the spread of communicable diseases such as HIV/AIDS and tuberculosis which threaten overall development in the region; stresses the need for the EU to give appropriate support to the respect of sexual and reproductive rights;
3. atzinīgi vērtē to, ka pamatizglītība ir minēta kā viena no sadarbības jomām Eiropas izglītības iniciatīvā, un cer, ka tā kļūs par patiesu prioritāti, jo daudziem bērniem izglītības pieejamība ir ierobežota vai vispār liegta, un ir maz ticams, ka Vidusāzijas reģions panāks Tūkstošgades attīstības mērķa par vispārējās pamatizglītības sasniegšanu;
3. welcomes that primary school education is mentioned as one area of cooperation under the European Education Initiative and expects this to become a true priority, as many children have limited, if any, access to education and the Central Asia region is unlikely to reach the Millennium Development Goal (MDG) on achieving universal primary education;
4. uzskata, ka stratēģijai ir jāintegrē divkārša pieeja dzimuma jautājumam reģionā, paredzot gan integrācijas pasākumus, gan īpašus pasākumus saistībā ar dzimumiem un sieviešu iespēju nodrošināšanu; atbalsta ANO Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu pilnīgu ieviešanu;
4. considers that the Strategy should integrate a twin track approach to gender in the region, through both mainstreaming and specific gender and women's empowerment measures; supports the full implementation of the UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women;
5. uzsver, ka ES politikai Vidusāzijā ir jābūt saskaņotai, un tādēļ atgādina, ka ES stratēģijai Vidusāzijai ir jāsaskan ar Eiropas konsensu attīstības jomā
5. stresses the need for EU policy coherence in Central Asia and therefore recalls that the Strategy must be coherent with the European Consensus on Development
Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgais ziņojums par Eiropas Savienības attīstības politiku: „Eiropas Konsenss” — Eiropas konsenss attīstības jomā (OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.). ; uzsver arī to, ka Attīstības sadarbības instrumentā
Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: 'The European Consensus' - The European Consensus on Development (OJ C 46, 24.2.2006, p.
7. uzsver to, ka enerģētikas projektiem, kurus finansē ar Attīstības sadarbības instrumentu, tiešā veidā jāsamazina nabadzība, un aicina Komisiju savlaicīgi un regulāri sniegt informāciju Parlamentam par to, kā šie projekti ietekmē vismazāk aizsargātos Vidusāzijas iedzīvotājus;
7. stresses that energy projects financed under the DCI must have a direct impact on poverty reduction and calls on the Commission to provide timely and regular information to Parliament on the effects of these projects on the most disadvantaged people in Central Asia;
8. turklāt uzsver, ka ar Attīstības sadarbības instrumentu saistītiem pasākumiem migrācijas un robežkontroles jomā jāatbilst sabiedriski neaizsargāto grupu vajadzībām, neaizmirstot migrantu aizsardzību;
8. also stresses that activities under the DCI in the field of migration and border management must address the needs of the most vulnerable groups and include measures for the protection of migrants;
9. uzskata, ka ES stratēģijai jāpievēršas migrācijas pamatcēloņiem, piemēram, ekonomisko izredžu trūkumam, atbalstot īpašas vietējās ekonomiskās attīstības programmas, it sevišķi lauku rajonos;
9. believes that the Strategy must address the root causes of migration, such as the lack of economic prospects, by supporting specific local economic development programmes, particularly in rural areas;
10. atzīmē, ka ES politikas attiecībā uz Vidusāziju pamatā ir jābūt izsmeļošām debatēm un viedokļu apmaiņām ar ieinteresētajām pusēm; tāpēc aicina ES iesaistīties iekļaujošā politiskā dialogā, iesaistot parlamentus, pilsonisko sabiedrību un vietējās iestādes stratēģijas un programmu īstenošanā un pārraudzībā;
10. notes that the EU policy towards Central Asia should be based on in-depth debates and exchanges with all stakeholders; therefore calls on the EU to engage in an inclusive political dialogue, involving Parliaments, civil society and local authorities in the implementation and monitoring of the Strategy and the programmes;
11. uzsver, ka ES palīdzībai un sadarbībai ir jābūt pamatotai uz noteiktiem kritērijiem katrai partnervalstij, kas izstrādājami turpmākajos dialogos par cilvēktiesībām un demokrātiju;
11. emphasises that EU aid and cooperation must build on concrete benchmarks for each partner country developed in the framework of the future dialogues on human rights and democracy;
12. atzinīgi vērtē atbalstu to Starptautiskās Darba organizācijas normu un konvenciju īstenošanai, kuras ir saistītas ar pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, un uzsver, ka šiem standartiem ir jābūt ekonomiskās sadarbības, ieguldījumu veikšanas un tirdzniecības attiecību neatņemamai sastāvdaļai; atzīmē, ka bērnu darbs joprojām rada nopietnas bažas, it īpaši Tadžikistānā un Uzbekistānā, un uzsver, ka ir jāatbalsta ANO Konvencijas par bērnu tiesībām īstenošana.
12. welcomes the support for the implementation of the International Labour Organization's norms and conventions for decent work and stresses that these standards must play an integral role in economic cooperation, investment and trade relations; notes that child labour still represents grave concerns, especially in Tajikistan and Uzbekistan, and stresses the need of support for the implementation of the UN Convention on the Rights of the Child.
13. atzinīgi vērtē apņemšanos Vidusāzijā veicināt ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu, jo tas ir nabadzības samazināšanas un ilgtspējīgas attīstības instruments; atzinīgi vērtē arī plānoto sadarbību, lai īstenotu Tūkstošgades attīstības mērķi par tīra dzeramā ūdens pieejamību un efektīviem sanitārajiem pakalpojumiem līdz 2015. gadam.
13. welcomes the commitment to promote the Extractive Industries Transparency Initiative in Central Asia as a means of poverty alleviation and sustainable development; also welcomes the planned cooperation on achieving the MDG on access to clean drinking water and efficient sanitary services by 2015.
par ES stratēģiju attiecībā uz Vidusāziju
on the EU Strategy for Central Asia
4. aicina Eiropas Komisiju izvērtēt Vidusāzijas valstu ģeostratēģisko nozīmību un izpētīt papildu iespējas, lai turpinātu attīstīt sadarbību ar šo reģionu, tādējādi palīdzot uzlabot reģiona uzņēmējdarbības vidi un drošību;
Calls on the Commission to evaluate the geo-strategic significance of the countries of Central Asia and to explore additional opportunities to further develop the cooperation with the region, thus contributing to improving the business environment and the security of the region;
6. iesaka padziļināt ekonomisko sadarbību starp Vidusāzijas valstīm, kas veicinās saskaņošanu ar ES tirdzniecības un ekonomiskajiem standartiem un noteikumiem; uzskata, ka ir ļoti svarīgi attīstīt tirdzniecības un ekonomiskās attiecības starp Vidusāzijas valstīm un ES gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī, un kas pozitīvi ietekmēs abu pušu mijiedarbību kopumā;
Recommends a deepening of economic cooperation between the countries of Central Asia which will facilitate harmonisation with EU trade and economic standards and regulations; considers it of vital importance to develop trade and economic relations between the countries of Central Asia and the EU, both bilaterally and multilaterally, which will have a positive impact on interaction between the two parties as a whole;
8. aicina Komisiju atbalstīt to Vidusāzijas reģiona valstu centienus, kuras vēlas novērst administratīvos un ekonomiskos šķēršļus, kas kavē šo valstu iestāšanos PTO, sniedzot tām lielu politisku atbalstu un mērķtiecīgu tehnisko palīdzību;
Calls on the Commission to support, by means of strong political backup and targeted technical assistance, the efforts of those Central Asian states which wish to remove the administrative and economic obstacles standing in the way of their accession to the WTO;
10. aicina Komisiju un Padomi īstenot atbilstīgas papildu atbalsta darbības, lai uzlabotu ES ekonomisko un komerciālo stāvokli un atvieglotu Eiropas uzņēmumu pieeju šim reģionam, kā arī lai sekmētu un veicinātu sadarbību, it īpaši starp maziem un vidējiem uzņēmumiem Vidusāzijas valstīs un ES dalībvalstīs; šajā sakarā uzsver, ka ir jāņem vērā ieguldījums vides uzlabošanā reģiona valstu uzņēmēju labā;
Calls on the Commission and the Council to implement the appropriate supplementary backup measures to allow the EU to improve its economic and trade position and to facilitate access for European economic operators in the region and to facilitate and promote cooperation, particularly between small and medium-sized enterprises in Central Asian countries and the EU Member States; stresses that, in this respect, improvements in the investment climate in favour of inner-state actors of the region must be taken into account;
17. prasa Komisijai un Padomei īstenot visas iespējamās darbības, lai atvieglotu vispārējo preferenču sistēmas (VPS) izmantošanu Vidusāzijas valstīs, kā arī lai veicinātu reģiona iekšējās tirdzniecības attīstību;
Calls on the Commission and the Council to take all possible measures to make it easier for the countries of Central Asia to use the Generalised System of Preferences (GSP), and to foster the development of intraregional trade;
19. uzskata, ka šī reģiona valstu ekonomiskai attīstībai ir būtiski veikt pamatīgu banku un apdrošināšanas sistēmu reformu, izveidot efektīvu mikrokredīta sistēmu, un uzlabot banku darbības reglamentēšanu un uzraudzību, tādējādi liekot pamatu pakāpeniskai šo valstu finanšu tirgu atvēršanai;
Considers it essential for the economic development of the countries in the region that they substantially reform their banking and insurance systems, establish an efficient micro-credit system and improve the regulation and supervision of banking activities, thus laying the ground for a sequenced opening of their financial markets;
21. prasa šī reģiona valstīm īstenot visas atbilstīgās darbības, lai cīnītos pret korupciju civildienestā un nodrošinātu efektīvāku un pārredzamāku muitas darbību saskaņā ar Pasaules Muitas organizācijas noteiktajiem standartiem;
Calls for the states in the region to take all appropriate measures to combat corruption in the civil service and to ensure that the customs operate in a better, more transparent way, in line with the standards laid down by the World Customs Organisation;
24. prasa Padomei un Komisijai uzmanīgi izskatīt Kazahstānas prasību pievienoties valstīm, kas gūst labumu no Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP), kuru nesen uzsāka ES, un, plašākā mērogā, ņemot vērā jaunos ģeopolitiskos apstākļus un šī reģiona nozīmi ES, iespēju paplašināt EKP piemērošanas jomu;
Calls on the Council and the Commission to carefully consider the request by Kazakhstan to join the beneficiary countries of the European Neighbourhood Policy (ENP) recently launched by the EU and, more generally, to assess, in the light of the new geopolitical framework and the importance the region has for the EU, whether to extend the scope of the ENP;
attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on credit agreements for consumers and repealing Council Directive 87/102/EEC
par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council on credit agreements for consumers, and repealing Council Directive 87/102/EEC
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (9948/2/3007 – C6‑0315/2007 ),
– having regard to the Council common position (9948/2/2007 – C6‑0315/2007 ),
– ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu ( COM(2004)0747 , COM(2005)0483 ),
– having regard to the amended Commission proposals ( COM(2004)0747 , COM(2005)0483 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0504/2007 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0504/2007 ),
(10) Šajā direktīvā ietvertās definīcijas nosaka saskaņošanas apjomu.
(10) The definitions contained in this Directive determine the scope of harmonisation.
Tāpēc dalībvalstu saistībām īstenot direktīvas nosacījumus vajadzētu būt ierobežotām attiecībā uz to apjomu, kā tas noteikts minētajās definīcijās.
The obligation on Member States to implement the provisions of this Directive should therefore be limited to its scope as determined by those definitions.
Atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, šai direktīvai tomēr nebūtu jāskar to, kā dalībvalstīs tiek piemēroti direktīvas nosacījumi attiecībā uz jomām, kas neietilpst tās darbības jomā.
However, this Directive should be without prejudice to the application by Member States, in accordance with Community law, of the provisions of this Directive to areas not covered by its scope.
Tādējādi dalībvalstis varētu saglabāt vai ieviest valstu tiesību aktus, kas ir atbilstīgi šās direktīvas vai tās atsevišķu noteikumu prasībām par kredītlīgumiem, kas ir ārpus šās direktīvas darbības jomas, piemēram, par kredītlīgumiem, kuru summa ir mazāka par EUR 200 vai lielāka par EUR 100 000 .
A Member State could thereby maintain or introduce national legislation corresponding to the provisions of this Directive or certain of its provisions on credit agreements outside the scope of this Directive, for instance on credit agreements involving amounts less than EUR 200 or more than EUR 100 000 .
Turklāt dalībvalstis varētu piemērot šās direktīvas noteikumus arī saistītam kredītam, uz ko neattiecas šajā direktīvā paredzētā definīcija par saistītu kredītlīgumu.
Furthermore, Member States could also apply the provisions of this Directive to linked credit which does not fall within the definition of a linked credit agreement as contained in this Directive.
Tādējādi noteikumus par saistītu kredītlīgumu varētu piemērot kredītlīgumiem, kurus tikai daļēji izmanto, lai finansētu līgumu par preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu.
Thus, the provisions on linked credit agreements could be applied to credit agreements that serve only partially to finance a contract for the supply of goods or provision of a service.
Tādējādi dalībvalstis varētu saglabāt vai ieviest valstu tiesību aktus, kas ir atbilstīgi šās direktīvas vai tās atsevišķu noteikumu prasībām par kredītlīgumiem, kas ir ārpus šās direktīvas darbības jomas, piemēram, par kredītlīgumiem, kuru summa ir mazāka par EUR 200 vai lielāka par EUR 50 000 .
A Member State could thereby maintain or introduce national legislation corresponding to the provisions of this Directive or certain of its provisions on credit agreements outside the scope of this Directive, for instance on credit agreements involving amounts less than EUR 200 or more than EUR 50 000 .
Kredīti, kas ir lielāki par 50 000 eiro, reti ir tipiski patēriņa kredīti, tādējādi apjomu varētu samazināt.
Credits over EUR 50 000 are rarely typical consumer credits, thus the scope could be lowered.
Saglabājot zemāko robežu 200 eiro apjomā, ar patēriņa kredītu ir iespējams aptvert arī kredītsaistību uzņemšanos ar īsziņu starpniecību.
Keeping the scope at EUR 200 allows for the CCD to include SMS-loans.
Šis jaunais ātri saņemamo kredītu veids arvien vairāk Zviedrijā kļūst par problēmu, jo īpaši saistībā ar pusaudžiem.
A new type of "quick-loans" that has come be a rapidly growing problem for especially teenagers in Sweden.
Aizdevumu var saņemt, pieprasot to pa telefonu, un parasti nauda tiek ieskaitīta kontā 15 minūšu laikā.
The loans can be obtained over the phone and you normally have the money in your account within 15 minutes.
Ņemot vērā iespēju, ka šāda veida kredīti var izplatīties visā Eiropā, kā arī to, kādus finansiālos sarežģījumus tas rada pusaudžiem, būtu ieteicams saglabāt darbības jomu, sākot no 200 eiro.
With regard to the possibility that this form of loans can spread over Europe and the amount of financial difficulties it has created for teenagers it would be advisable to leave the scope at EUR 200.
Lūdzu, skatīt 2. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
Please see Article 2 paragraph 2 point (c).
(12.a) Šī direktīva neattiecas uz vairāku veidu kredītlīgumiem, piemēram, atlikto maksājumu kartēm (maksājumu kartēm), kuras neparedz citus procentus, kā tikai tām paredzēto noteikumu pārkāpšanas gadījumā, un kura tiek aplikta ar fiksētu pakalpojumu maksu, kas ir nemainīga, neatkarīgi no ar šādu karti iztērētās summas apmēra.
(12a) This Directive does not apply to certain types of credit agreements, such as deferred payment cards (charge cards), which do not impose interest, other than for non-compliance with their terms, and for which only fixed service fees that do not vary in relation to the amount spent on such cards are levied.
Attiecībā uz šādiem kredītlīgumiem dalībvalstīm jādod iespēja saglabāt vai ieviest atsevišķus valsts mēroga noteikumus.
For these credit agreements, Member States should be able to maintain or introduce separate national provisions.
Maksājumu kartes (tiek apzīmētas arī kā maksājuma atlikšanas kartes) faktiski nav kredīta instruments šaurākā nozīmē; piešķiršanas gadījuma tās izsniedzējs klientam dod iespēju atlikt maksājumu.
Charge cards (also known as deferred payment cards) are not strictly speaking a real credit instrument but rather deferred payments from the customer to the issuer.
Izsniedzējs klienta uzdevumā veic maksājumu piegādātajam vai pakalpojumu sniedzējam, bet savukārt klients pilnībā atmaksā to kartes izsniedzējam reizi mēnesī pēc pārskata saņemšanas.
The issuer pays the supplier on behalf of the customer and the latter repays the issuer in full, on a monthly basis, upon receipt of the statement.
Turklāt par maksājumu kartēm tiek prasīts vienīgi fiksēts ikgadējs maksājums, kas nav atkarīgs no summām, kuras ar šīm kartēm ir samaksātas.
In addition, charge cards apply only fixed annual service fees that do not vary in relation to the amounts spent on these cards.
(18) Lai patērētāji varētu pieņemt lēmumu, zinot visus faktus, viņiem pirms kredītlīguma noslēgšanas būtu jāsaņem atbilstīga informācija par kredīta nosacījumiem un izmaksām, kā arī par viņu saistībām.
(18) In order to enable consumers to make their decisions in full knowledge of the facts, they should receive adequate information, prior to the conclusion of the credit agreement, on the conditions and cost of the credit and on their obligations.
Lai nodrošinātu pēc iespējas pilnīgu piedāvājumu pārredzamību un salīdzināmību, šādai informācijai jo īpaši būtu jāietver gada procentu likme, ko piemēro kredītam un kas visā Kopienā noteikta vienādā veidā.
To ensure the fullest possible transparency and comparability of offers, such information should, in particular, include the annual percentage rate of charge applicable to the credit, determined in the same way throughout the Community.
Tā kā gada procentu likmi šajā posmā var norādīt, tikai izmantojot piemēru, šādam piemēram vajadzētu būt tipiskam.
As the annual percentage rate of charge can at this stage be indicated only through an example, such example should be representative.