natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neraugoties uz plašo vienprātību attiecībā uz partnerības nozīmi programmu panākumu gūšanā un efektivitātē, pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir vairāk iesaistītas programmas izstrādes posmos nekā citos programmas pārvaldības posmos.
Despite widespread consensus on the importance of partnership for the success and effectiveness of programmes, civil society organisations are more involved in the stages of programme design than in other stages of programme management.
PĀRREDZAMĪBAS UZLABOŠANA, PIEŠĶIROT ES FINANSĒJUMU LIELIEM PROJEKTIEM
IMPROVING TRANSPARENCY IN EU FUNDING OF MAJOR PROJECTS
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 41. pantu Komisijai ir pilnvarota apstiprināt vai noraidīt lielus dalībvalstu iesniegtos projektus, t.i., darbības, kuru izmaksas pārsniedz EUR 25 miljonus vides jomā vai EUR 50 miljonus citās jomās.
According to Article 41 of Council Regulation (EC) N° 1083/2006, the Commission has the authority to approve or reject major projects – i.e. operations that cost above EUR 25 million in the environmental sector or EUR 50 million in other fields - submitted by Member States.
Informācijas publicēšana tiešsaistē par lieliem projektiem, pirms tiek pieņemts lēmums par finansējuma piešķiršanu, ir ierasta prakse starptautiskās finanšu iestādēs, tostarp Eiropas Investīciju bankā un Pasaules Bankā.
Online publishing of information about major projects prior to decision on their financing is a common practice among international financial institutions, including the European Investment Bank and the World Bank.
Par nožēlu Eiropas Komisija ir izņēmums.
The European Commission is a regrettable exception.
Nav neviena iemesla, lai tās pārredzamības standarti būtu zemāki par EIB standartiem.
There is no reason why its transparency standards should be lower than those of the EIB.
Reģionālās politikas ģenerāldirektorātam būtu jāizveido tīmekļa vietne, kurā būtu pieejams lielo projektu saraksts, ņemot piemēru no EIB tīmekļa vietnes.
DG REGIO should set up a webpage with an online list of major projects based on the example of the EIB webpage.
Šajā tīmekļa vietnē būtu arī jānodrošina iespēja sniegt komentārus par šiem projektiem, lai Komisija gūtu labumu no dažādiem informācijas avotiem attiecībā uz iesniegtajiem projektiem, ļaujot tai pieņemt labākus un uz zināšanām balstītus lēmumus.
This webpage should also enable the submission of comments regarding such projects so that the Commission can benefit from a variety of sources of information on the submitted projects, which will enable it to make better, more well-informed decisions.
par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu „oficiālā attīstības palīdzība plus”
on the EU Policy Coherence for Development and the ‘Official Development Assistance plus’ concept
Referente: Franziska Keller
Rapporteur: Franziska Keller
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS .......................................20
OPINION of the Committee on International Trade ......................................22
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................24
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................26
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgā paziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas konsenss” 9. un 35. punktu
– having regard to Articles 9 and 35 of the joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības dibināšanu V sadaļu un jo īpaši tā 21. panta 2. punktu, ar kuru nosaka Eiropas Savienības principus un mērķus starptautisko attiecību jomā, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līguma) 208. pantu, kurā atkārtoti apstiprināts, ka, īstenojot politiku, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis, ES ievēro attīstības sadarbībai noteiktos mērķus,
– having regard to Title V of the Treaty on European Union and, in particular, Article 21(2) thereof, establishing the principles and objectives of the EU in international relations, and to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union (Lisbon Treaty), which reaffirms that the EU shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līguma) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus,
– having regard to Article 7 of the Treaty on the Functioning of the European Union (Lisbon Treaty), which reaffirms that the EU shall ensure consistency between its policies and activities, taking all of its objectives into account,
– ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīguma) 12. pantu,
– having regard to Article 12 of the ACP-EC Partnership Agreement (the Cotonou Agreement),
– ņemot vērā Lisabonā 2007. gada decembrī pieņemto ES un Āfrikas Kopīgo stratēģiju,
– having regard to the Joint Africa-EU Strategy, adopted in Lisbon in December 2007,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstības politikas saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” ( SEC(2005)0455 ),
– having regard to the communication from the Commission ‘Policy Coherence for Development: accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals’ ( SEC(2005)0455 ),
– ņemot vērā „ES 2009. gada ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību” ( COM(2009)0461 galīgā redakcija) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2009)1137 ),
– having regard to the EU 2009 report on Policy Coherence for Development ( COM(2009)0461 final) and the accompanying Commission Staff Working Paper ( SEC(2009)1137 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstības politikas saskaņotība — politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” ( COM(2009)0458 ),
– having regard to the communication from the Commission ‘Policy Coherence for Development – Establishing the policy framework for a whole-of-the-Union approach’ ( COM(2009)0458 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Attīstības politikas saskaņotība — darba programma” (SEC(2010)421 galīgā redakcija), kas pievienots Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai,
– having regard to the Commission staff working document ‘Policy Coherence for Development Work Programme’ (SEC(2010) 421 final) accompanying the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, The European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Divpadsmit punktu ES rīcības plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai” ( COM(2010)0159 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, The European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: A twelve-point EU action plan in support of the Millennium Development Goals (COM(2010)159) ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā” (COM(2009)160),
– having regard to the Commission Communication ‘Supporting developing countries in coping with the crisis’ (COM(2009)160),
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par kopējās zivsaimniecības politikas reformu (COM(2009)163),
– having regard to the Commission Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy (COM(2009)163),
– ņemot vērā 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Zaļo grāmatu „Kopējās zivsaimniecības politikas reforma”
– having regard to its resolution of 25 February 2010 on the Green Paper on Reform of the Common Fisheries Policy
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0039 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0039 . ,
– ņemot vērā 2009. gada 24. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un jo īpaši rezolūcijas I pielikumu
– having regard to its legislative resolution of 24 April 2009 on the proposal for a Council directive amending Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments, and in particular Annex I
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0325 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2009)0325 . thereto,
– ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. un 22. decembra secinājumus par lauksaimniecību un zivsaimniecību,
– having regard to the Council conclusions of 21 and 22 December 2004 on agriculture and fisheries,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. maija secinājumus par progresa paātrināšanu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā,
– having regard to the Council conclusions of 24 May 2005 on accelerating progress towards achieving the Millennium Development Goals,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. oktobra secinājumus par attīstības aspektu integrēšanu Padomes lēmumu pieņemšanas procesā,
– having regard to the Council conclusions of 17 October 2006 on integrating development concerns in Council decision-making,
– ņemot vērā 2006. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu 49. punktu,
– having regard to paragraph 49 of the European Council Presidency conclusions of 14 and 15 December 2006,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. un 20. novembra secinājumus par attīstības politikas saskaņotību,
– having regard to the Council conclusions of 19 and 20 November 2007 on policy coherence for development,
– ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu 61. punktu,
– having regard to paragraph 61 of the European Council Presidency conclusions of 19 and 20 June 2008,
– ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 18. maija secinājumus par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,
– having regard to the conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 18 May 2009 on supporting developing countries in coping with the crisis,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par attīstības politikas saskaņotību un darbības sistēmu palīdzības efektivitātes jomā,
– having regard to the Council conclusions of 17 November 2009 on policy coherence for development and on the Operational Framework on Aid Effectiveness,
– ņemot vērā Eiropas Sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1996. gada stratēģisko dokumentu „Attīstības sadarbības ieguldījums 21. gadsimta veidošanā” un ESAO valstu ministru 2002. gada deklarāciju „Rīcība kopīgai attīstības darba kārtībai”, kā arī 2008. gada ziņojumu „Saskaņotas attīstības politikas pamatelementi”,
– having regard to the 1996 OECD strategy document ‘Shaping the 21st Century: the Contributions of Development Cooperation and the 2002 OECD ministerial declaration ‘Action for a Shared Development Agenda’ and its 2008 report entitled ‘Building Blocks for Policy Coherence for Development’,
– ņemot vērā ESAO Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,
– having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness and the Accra Agenda for Action,
– ņemot vērā ESAO 2008. gada 4. jūnijā pieņemto ministru deklarāciju par attīstības politikas saskaņotību,
– having regard to the ministerial declaration on policy coherence for development adopted by the OECD on 4 June 2008,
– ņemot vērā 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarāciju un astoto Tūkstošgades attīstības mērķi,
– having regard to the 2000 UN Millennium Declaration and the eighth Millennium Development Goal,
– ņemot vērā PTO ministru 2001. gada novembra sanāksmi un 2002. gada Monterejas konsensu,
– having regard to the WTO ministerial meeting in November 2001 and to the Monterrey Consensus of 2002,
– ņemot vērā pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību 2002. gadā un Ģenerālās Asamblejas rezolūciju, ko tā pieņēma saistībā ar 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmi,
– having regard to the World Summit on Sustainable Development of 2002 and the Resolution adopted by the General Assembly in the framework of the World Summit of 2005,
– ņemot vērā rezolūciju par Kotonū nolīguma nozīmi pārtikas nodrošinājuma un finanšu krīzes risināšanā valstīs ĀKK valstīs
– having regard to the Resolution on the role of the Cotonou Partnership Agreement in addressing the food and financial crisis in ACP countries adopted at the 17th ACP-EU Joint Parliamentary Assembly
ĀKK un ES/100.568/09/galīgā redakcija. , un kuru pieņēma Prāgā 2009. gada 4.–9. aprīlī notikušajā ĀKK un ES 17.
ACP-EU/100.568/09/fin. held in Prague from 4 to 9 April 2009,
– ņemot vērā rezolūcijas, kuru pamatā ir Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumi: Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai ( 2006/2236(INI) )
– having regard to its resolutions based on reports by its Committee on International Trade: European Parliament resolution of 23 May 2007 on the EU’s Aid for Trade
– ņemot vērā CONCORD 2009. gada ziņojumu „Politikas saskaņotība uzmanības centrā”,
– having regard the 2009 CONCORD report entitled ‘Spotlight on Policy Coherence’,
– ņemot vērā ActionAid 2003. gada pētījumu „Politikas (ne)saskaņotība, Eiropas Savienībai sniedzot atbalstu jaunattīstības valstīm — trīs valstu piemēru analīze”,
– having regard to the 2003 ActionAid study entitled ‘Policy (in)coherence in European Union support to developing countries: a three country case study’,
– ņemot vērā Guido Ashoff 2006. gada pētījumu „Lielāka attīstības politikas saskaņotība — konceptuālie jautājumi, iestāžu pieejas un uz datu salīdzinājuma pamata gūtā mācība”,
– having regard to the 2006 study by Guido Ashoff (2006) entitled ‘Enhancing policy coherence for development: conceptual issues, institutional approaches and lessons from comparative evidence’,
– ņemot vērā ECDPM 2007. gada ziņojumu „ES iestāžu un dalībvalstu mehānismi attīstības politikas saskaņotības sekmēšanai — nobeiguma ziņojums”,
– having regard to the 2007 report by the ECDPM entitled ‘The EU institutions & Member States’ mechanisms for promoting policy coherence for development: final report’,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7-0140/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A7‑0140/2010 ),
A. tā kā ESAO ir ierosinājusi definēt attīstības politikas saskaņotības (APS) jēdzienu, kas nozīmē „centienus nodrošināt to, ka valdības īstenotās attīstības politikas mērķus un rezultātus nemazina šīs pašas valdības citas politikas pasākumi, kas ietekmē jaunattīstības valstis, un ka ar šo citu politiku, kad vien tas ir iespējams, atbalsta attīstības mērķu sasniegšanu”
A. whereas the OECD has proposed defining the concept of policy coherence for development (PCD), which means ‘working to ensure that the objectives and results of a government’s development policies are not undermined by other policies of that government, which impact on developing countries, and that these other policies support development objectives, where feasible’
Attīstības politikas saskaņotība – Iestāžu pieejas – Tehnisks seminārs – ESAO seminārs Parīzē 2003. gada 13. oktobrī. ; tā kā ES ir izstrādājusi APS jēdzienu, lai radītu ES politiku sinerģismu, un tā kā politiska bezdarbība šajā jomā var negatīvi ietekmēt vēlamo attīstības sadarbības iznākumu;
‘Policy Coherence for Development: Institutional Approaches: Technical Workshop’: OECD workshop held in Paris on 13 October 2003. ; whereas the EU has developed a concept of PCD aimed at building synergies between EU policies, and whereas lack of political action to this end may have a negative impact on the expected result of development cooperation,
B. atsaucoties uz Eiropas Savienības apņemšanos saskaņā ar Eiropadomes 2005. gadā pieņemtajiem secinājumiem veikt attīstības politikas saskaņotības veicinošus pasākumus
B. recalling the European Union’s commitment to taking measures to encourage policy coherence for development, in accordance with the conclusions of the European Council in 2005
Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgā paziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku 35. pants: „ Eiropas konsenss ” (2006/C 46/01). ,
Article 35 of the Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’ (2006/C 46/01). ,
C. tā kā ir vērojama atšķirība starp politikas konsekvenci (pretrunu novēršanu dažādās ārpolitikas jomās) un attīstības saskaņotību (pienākums visās ES politikas jomās, kas ietekmē jaunattīstības valstis, ņemt vērā attīstības mērķus);
C. whereas there is a difference between consistency among policies (avoiding contradictions among different external policy areas) and coherence for development (the obligation for all EU policies that impact on developing countries to take development objectives into account);
D. tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā ir noteikts, ka ES politikas attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana, un tā kā, īstenojot visus Savienības politikas virzienus, cenšas nodrošināt APS, lai veicinātu Savienības attīstības sadarbības mērķu sasniegšanu;
D. whereas Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union establishes the reduction and, in the long term, the eradication of poverty as the primary objective of EU development policy; whereas PCD works towards the Union’s development cooperation objectives though all its policies,
E. tā kā ES tirdzniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, klimata, intelektuālā īpašuma tiesību, migrācijas, finanšu, bruņojuma un izejmateriālu politika acīmredzami nav saskaņota un tā kā ar APS, radot būtisku ES politiku sinerģismu, var veicināt nabadzības samazināšanu;
E. whereas there are clear incoherencies in the EU’s trade, agriculture, fisheries, climate, intellectual property rights, migration, finance, arms and raw materials policies; and whereas PCD can lead to poverty reduction by finding fundamental synergies among EU Policies,
F. tā kā APS ierobežo politiskā atbalsta trūkums, neskaidras pilnvaras, resursu nepietiekamība, efektīvu pārraudzības instrumentu un rādītāju neesamība, kā arī tas, ka APS nav noteikta kā prioritāte konfliktējošu interešu gadījumā;
F. whereas constraints for PCD are lack of political support, unclear mandates, insufficient resources, absence of effective monitoring tools and indicators, as well as the lack of prioritisation of PCD over conflicting interests,
G. tā kā Eiropas Savienības finanšu kompensācijas, kas piešķirtas saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (ZPN), nav veicinājušas partnervalstu zivsaimniecības politiku konsolidāciju, un daudzos gadījumos tas lielā mērā ir skaidrojams ar šo nolīgumu īstenošanas uzraudzības trūkumu, gauso atbalsta izmaksāšanas procesu un pat atbalsta neizmantošanu;
G. whereas the financial contributions paid by the EU within the framework of Fisheries Partnership Agreements (FPAs) have not helped to consolidate the fisheries policies of partner countries, largely owing to a lack of monitoring of the implementation of these agreements, the slow payment of assistance, and sometimes even the failure to use this assistance,
H. tā kā ar pirmo Tūkstošgades attīstības mērķi ir paredzēts līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kas cieš no bada, tomēr, tā kā katru dienu no pārtikas trūkuma cieš gandrīz miljards cilvēku, lai gan uz Zemes var saražot pietiekami daudz pārtikas, lai apmierinātu visu tās iedzīvotāju vajadzības;
H. whereas the first Millennium Development Goal aims to reduce by half the proportion of people who suffer from hunger by 2015, yet whereas nearly a billion people still lack food on a daily basis, even though the planet provides enough food to meet the needs of its entire population,
I. tā kā Eiropas Savienības subsīdijas Eiropas lauksaimniecības produktu eksportam ir ļoti negatīvi ietekmējušas nodrošinātību ar pārtiku un lauksaimniecības nozares konkurētspēju jaunattīstības valstīs;
I. whereas EU export subsidies for European agricultural products have a disastrous effect on food security and the development of a viable agricultural sector in developing countries,
J. tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO mērķi līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) novirzīt 0,7 % nacionālā kopienākuma (NKI), savukārt visai ES starpmērķis ir līdz 2010. gadam atbalstam atvēlēt 0,56 %;
J. whereas the EU is committed to reaching the UN target of giving 0.7% of gross national income (GNI) in official development assistance (ODA) by 2015, and the interim aid target for the EU collectively is 0.56% by 2010,
K. tā kā Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada novembra lēmumā ir noteikts, ka Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbībām jaunattīstības valstīs visupirms ir jābūt vērstām uz attīstības veicināšanu un tikai pēc tam uz ekonomiskiem vai politiskiem mērķiem;
K. whereas the Court of Justice of the European Union (CJEU) issued a judgment in November 2008 whereby European Investment Bank (EIB) operations in developing countries must prioritise development over any economic or political objective,
L. tā kā no krīzes var secināt, ka tikai OAP ir vērsta uz atbalsta sniegšanu trūcīgākajām valstīm un ka attīstības finansējumu ar šo palīdzību nodrošina daudz paredzamāk un drošāk nekā citās finanšu plūsmās;
L. whereas the crisis has shown that ODA is unique in targeting the poorest countries and providing development finance in a more predictable and reliable way than other financial flows,
M. tā kā daudzos pētījumos ir pierādīts, ka no jaunattīstības valstīm katru gadu nelikumīgi aizplūst aptuveni 900 miljardu euro, kas būtiski mazina jaunattīstības valstu nodokļu ieņēmumus un līdz ar to arī šo valstu pašattīstības iespējas,
M. whereas a large number of studies have shown that there are approximately EUR 900 billion per year of illicit financial flows out of developing countries, which severely hinders the fiscal revenue of developing countries and consequently their self‑development capacities,
9. uzsver, ka divpusējos un reģionālos tirdzniecības nolīgumos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos, kas stingri piesaistīti PTO sistēmas noteikumiem, jāņem vērā būtiskie APS aspekti, un šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi sadarboties ar citiem attiecīgiem PTO partneriem, kuri spēj sekmēt to, ka Dohas sarunu kārtai vistuvākajā nākotnē būs līdzsvarots, uz attīstību virzīts iznākums, ar kuru tiks sasniegti lieli mērķi;
Stresses the need to take relevant aspects of Policy Coherence for Development into account in bilateral and regional trade agreements and multilateral trade agreements firmly anchored in the rules-based WTO system, and in this connection urges the Commission and the Member States to actively engage with all other relevant WTO partners that can contribute to bringing about a balanced, ambitious and development-oriented outcome to the Doha Round in the very near future;
Singapūras jautājumiem, piemēram, pakalpojumu liberalizāciju, ieguldījumiem, valsts iepirkumu, konkurences noteikumu īstenošanu un intelektuālā īpašuma tiesību stingrāku piemērošanu, nevar sasniegt astoņus Tūkstošgades attīstības mērķus;
Underlines the fact that the so-called 'Singapore issues', such as liberalisation of services, investment and government procurement, the introduction of competition rules and stronger enforcement of intellectual property rights, do not serve the aim of achieving the eight Millennium Development Goals;