natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bezdarbs jauniešu vidū mūsu sabiedrībai rada lielas sociālās un ekonomiskās izmaksas, kas mazina ekonomikas izaugsmes iespējas, vājina nodokļu bāzi, mazinot ieguldījumus infrastruktūrā un sabiedrisko pakalpojumu jomā, palielinot labklājības izmaksas, un nepietiekami efektīvi tiek izmantoti resursi izglītībā un apmācībā.
Youth unemployment imposes heavy social and economic costs on our societies, resulting in the loss of opportunities for economic growth, erosion of the tax base which undermines investment in infrastructure and public services, increased welfare costs, and underutilised investment in education and training.
Cilvēkresursu ziņā Eiropas jaunatne ir kā neizmantotu dārgumu lāde.
Europe’s youth is a treasure chest of unused human resources.
Ekonomiskā un sociālā situācija liek rīkoties.
The economic and social outlook calls for action.
Darbspējas vecuma dzīves posma uzsākšana bezdarbnieka statusā uz cilvēku ilgtermiņā atstāj traumējošu iespaidu.
Starting your working age life as unemployed creates long-term personal scars.
Pētījumi nepārprotami liecina, ka tie cilvēki, kuri jaunieša vecumā ir bezdarbnieki, turpina ciest no šā statusa radītajām sekām arī turpmākajā dzīvē.
Studies clearly indicate that those who are unemployed when young continue to suffer from its harmful impacts later in life.
Bezdarbs jaunībā palielina ilgtermiņa bezdarba risku un negatīvi ietekmē ienākumu līmeni turpmākajā dzīvē.
Unemployment while young increases the risk of long-term unemployment and has a negative impact on income levels in later life.
Turklāt, pieaugot bezdarbam, pieaug arī nabadzības, saslimstības, noziedzības un pašnāvību rādītāji.
Furthermore, when unemployment rises, poverty, illness, crime and suicide rates go up.
Mēs nevaram pieļaut Eiropas jaunatnes zaudēšanu sociālās izstumtības dēļ.
We cannot accept to lose Europe’s young to social exclusion.
Šķēršļus jaunatnes piekļuvei darba tirgum un pieauguša cilvēka neatkarīgai dzīvei ir radījusi ne tikai ekonomikas krīze.
Not only the economic crisis has created barriers for youth to access the labour market and create an adult, independent life.
Kopš 20. gadsimta 80. gadiem uz darba tirgus šķēršļiem, ar kādiem sastopas jaunatne, ir bijusi vērsta īpaša uzmanība.
Since the 1980s there has been a special focus on labour market barriers experienced by youth.
Daži fakti norāda uz problēmas mērogu:
Some facts indicate the scale of the problem:
gados jaunu darba ņēmēju bezdarbs ir ne tikai biežāk sastopams salīdzinājumā ar bezdarbu vecāka gada gājuma darba ņēmēju vidū — jaunieši arī biežāk veic riskantus īstermiņa zemas kvalitātes darbus, saņemot zemāku atalgojumu un mazākas sociālās garantijas.
Young workers are not only more often unemployed than adult workers, they are also more often employed in precarious, temporary jobs of low quality, with lower wages and less social security.
Turklāt gados jauno darba ņēmēju arodveselības un darba drošības standarti ir zemāki, un viņiem ir vismaz par 50 % lielāka iespēja gūt savainojumu darba vietā salīdzinājumā ar vairāk pieredzējušajiem kolēģiem.
Furthermore young workers experience lower standards on occupational health and safety and are at least 50 percent more likely to be injured in the workplace than their more experienced counterparts.
Labās ziņas ir tādas, ka, panākot jauniešu iekļaušanu darba tirgū un sabiedrībā, ir sasniedzami būtiski ieguvumi.
The good news is that there is much to gain if we manage to include young people in the labour force and in society.
Lielāka skaita un labāku jauniešu darba vietu izveidei ir vairākas labvēlīgas sekas: tādējādi daudzējādā ziņā tiek doti jauni impulsi mūsu tautsaimniecībā un sabiedrībā, tiek palielināti ieguldījumi un pieaug patēriņa pieprasījums, ka arī tiek nodrošinātas stabilas un pastāvīgas sociālās saites starp paaudzēm.
Promoting more and better jobs for young people has several positive impacts: It unleashes multiplier effects throughout our economies and societies, boosts investment and consumer demand as well as assures more stable and cohesive social ties across generations.
Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi ir tas, ka pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un integrācija maina jauniešu stāvokli no sociālās atkarības uz pašpietiekamību, ļaujot izvairīties no nabadzības un aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē.
Last but not least: decent work and inclusion shift young people from social dependence to self sufficiency, helping them to escape poverty and enabling them to actively contribute to society.
Visām dalībvalstīm ir jārīkojas un jāapkaro bezdarbs jaunatnes vidū, īstenojot politikas prioritātes un stratēģijas, kas atspoguļo dalībvalstu specifiskās iezīmes.
All Member States must take action and fight youth unemployment with policy priorities and strategies that reflect the national specificities.
Vienlaikus ES ir jāapvienojas, īstenojot kopīgas stratēģijas.
But at the same time the EU needs to unite around common strategies.
Jaunatnes problēmas risināšanai ir nepieciešama integrēta un saskaņota pieeja, kas apvieno intervenci gan makroekonomikas, gan mikroekonomikas līmeņos, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu un kas risina gan ar nodarbinātības kvantitāti, gan kvalitāti saistītus jautājumus.
Meeting the youth challenge requires an integrated and coherent approach that combines interventions at macro and micro economic levels, focuses on labour supply and demand and addresses both the quantity and quality of employment.
Ir nepieciešams saskaņots izglītības, finanšu, nodarbinātības un sociālās politikas apvienojums.
A coherent mix of educational, financial, employment and social policies is needed.
Veicot ekonomiskus un politiskus ieguldījumus jaunās darba vietās, izglītībā un apmācībā, stabilākās sociālās drošības sistēmās, dinamiskākā darba tirgū un pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā, mēs varam pārveidot Eiropas darba tirgu un pārorientēt pašreizējās tendences virzienā uz labāku jaunatnes nākotni.
With economic and political investments in new jobs, education and training, stronger social security systems, a more dynamic labour market and in decent work - we can transform the European labour market and reorient the current trends towards a better future for the youth.
Noteiksim jaunatnes jautājumu par politiskās darba kārtības prioritāti.
Let’s put youth at the top of the political agenda.
Uzņemsimies šo uzdevumu.
Let’s take up this challenge.
Pārvērtīsim zudušo paaudzi cerību paaudzē.
Let's turn Generation Lost to Generation Hope.
Atzinumu sagatavoja: Katarína Neveďalová
Rapporteur: Katarína Neveďalová
A. tā kā četri no desmit pasākumiem, kas tika pieņemti 2009. gadā Prāgas augstākā līmeņa sanāksmē par nodarbinātības jautājumiem, attiecas uz izglītību, arodapmācību, mūžizglītību, māceklību, mobilitātes veicināšanu un labāku darba tirgus tendenču prognozēšanu un prasmju pielāgošanu šīm tendencēm,
A. whereas four out of ten measures adopted at the Prague 2009 extraordinary EU summit on employment bear on education, vocational training, lifelong learning, apprenticeships, facilitating mobility, and better forecasting of labour market needs and matching skills,
2. atgādina, ka Kopenhāgenas procesa mērķis ir mudināt personas izmantot plašās pieejamās arodizglītības iespējas (piemēram, skolās, augstākās izglītības iestādēs, darba vietās vai privātstundās);
Recalls that the aim of the Copenhagen process is to encourage individuals to make use of the wide range of vocational learning opportunities available (e.g. at school, in higher education, at the workplace, or through private courses);
4. uzskata, ka valodu apguve ir būtiska, lai uzlabotu jauniešu piekļuvi darba tirgum un lai veicinātu viņu mobilitāti un vienlīdzīgas iespējas;
Considers language learning crucial for facilitating young people’s access to the labour market and for promoting their mobility and equal opportunities;
8. uzsver, cik svarīga ir izglītība uzņēmējdarbības jomā, jo tā ir jauna veida nodarbinātībai vajadzīgo prasmju apgūšanas neatņemama daļa;
Underlines the importance of entrepreneurial education, an integral part of the process of acquiring the skills needed for new types of employment;
11. aicina dalībvalstis paātrināt valstu kvalifikāciju sistēmu un Eiropas kvalifikāciju sistēmu saskaņošanu, lai vēl vairāk palielinātu jauniešu mobilitāti izglītības un nodarbinātības jomās;
Calls upon the Member States to speed up the harmonisation of national qualification profiles and European qualification profiles so as to further increase the mobility of young people in the fields of education and work;
15. aicina dalībvalstis veicināt neformālās un informālās izglītības ceļā gūto sasniegumu atzīšanu, lai jaunieši varētu pienācīgi parādīt savu izglītību un prasmes, darba tirgū meklējot darbu;
Calls upon the Member States to promote the recognition of educational achievements acquired in the framework of non-formal and informal learning so that young people can further demonstrate their education and competence as required when seeking work on the market;
20. uzsver, cik svarīgi ir veicināt to studentu prakses iespējas un mobilitāti, kuri apmeklē mākslas skolas vai apmācības tādās jomās kā kino, mūzika, deja un teātra vai cirka māksla;
Underlines the importance of encouraging traineeships and mobility for young people involved in schools or training for artistic activities such as the cinema, music, dance, the theatre or the circus;
par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā
on the draft directive of the European Parliament and of the Council on the rights to interpretation and to translation in criminal proceedings
– ņemot vērā dalībvalstu grupas iniciatīvu (00001/2010),
– having regard to the initiative of a group of Member States (00001/2010),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. panta b) punktu un 82. panta 2. punkta otrās daļas b) punktu, ar kuriem saskaņā Parlamentam ir iesniegta šī iniciatīva ( C7‑0005/2010 ),
– having regard to point (b) of Article 76 and point (b) of the second subparagraph of Article 82(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the initiative was submitted to Parliament ( C7‑0005/2010 ),
– ņemot vērā Līguma par ES darbību 294. panta 3. un 15. punktu;
– having regard to Article 294(3) and (15) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2010)0082 ), kuram ir tāds pats likumdošanas mērķis,
– having regard to the Commission proposal ( COM(2010)0082 ), which has the same legislative objective,
– ņemot vērā Parlamenta priekšsēdētājam nosūtītos valstu parlamentu pamatotos atzinumus par to, vai iniciatīva atbilst subsidiaritātes principam,
– having regard to the reasoned opinions sent to its President by national parliaments on whether the initiative complies with the principle of subsidiarity,
– ņemot vērā Reglamenta 44. un 55. pantu,
– having regard to Rules 44 and 55 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A7‑0198/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0198/2010 ),
* Grozījumi — jauns teksts vai teksts, kurā izdarīti grozījumi, ir izcelts treknrakstā un slīprakstā , svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics ; deletions are indicated by the symbol ▌. *
par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā
on the rights to interpretation and to translation in criminal proceedings
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 82(2)(b) thereof,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
(1) Eiropas Savienība ir sev noteikusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
(1) The European Union has set itself the objective of maintaining and developing an area of freedom, security and justice.
Saskaņā ar 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes secinājumiem un jo īpaši ar to 33. punktu savstarpējas atzīšanas principam būtu jākļūst par stūrakmeni tiesu iestāžu sadarbībai ▌Savienībā kā civillietās, tā krimināllietās , jo tiesas lēmumu un spriedumu savstarpējas atzīšanas veicināšana un tiesību aktu nepieciešamā tuvināšana ļautu atvieglot tiesu iestāžu sadarbību un individuālo tiesību tiesisko aizsardzību .
According to the conclusions of the European Council in Tampere of 15 and 16 October 1999, and in particular point 33 thereof, the principle of mutual recognition should become the cornerstone of judicial co-operation in both civil and criminal matters within the ▌Union , since enhanced mutual recognition of judicial decisions and judgments and the necessary approximation of legislation would facilitate co-operation between authorities and the judicial protection of individual rights .
(2) Padome 2000. gada 29. novembrī saskaņā ar Tamperes sanāksmes secinājumiem pieņēma pasākumu programmu, lai īstenotu lēmumu savstarpējas atzīšanas principu krimināllietās
(2) On 29 November 2000 the Council, in accordance with the Tampere Conclusions, adopted a programme of measures to implement the principle of mutual recognition of decisions in criminal matters
Pasākumu programmas ievadā teikts, ka savstarpējas atzīšanas „mērķis ir stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm, bet arī vairot individuālo tiesību aizsardzību”.
The introduction to the programme of measures states that mutual recognition is "designed to strengthen cooperation between Member States but also to enhance the protection of individual rights".
(3) Priekšnoteikums lēmumu savstarpējas atzīšanas principa īstenošanai krimināllietās ir dalībvalstu savstarpēja paļāvība uz citas dalībvalsts krimināltiesību sistēmu.
(3) Implementation of the principle of mutual recognition of decisions in criminal matters presupposes that Member States have trust in each other's criminal justice systems.
Savstarpējas atzīšanas izmantošanas apmērs ir ļoti atkarīgs no vairākiem parametriem, kas ietver mehānismus, kuri garantē aizdomās turamo personu tiesības, un kopējus minimālos standartus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu.
The extent of the mutual recognition exercise is very much dependent on a number of parameters, which include mechanisms for safeguarding the rights of suspects and common minimum standards necessary to facilitate the application of the principle of mutual recognition.
(4) Savstarpēja atzīšana var efektīvi darboties tikai tad, ja pastāv pārliecība par to, ka ne tikai tiesu iestādes, bet arī visi kriminālprocesa dalībnieki uzskata citu dalībvalstu tiesu iestāžu lēmumus par līdzvērtīgiem pašu lēmumiem, tādējādi apliecinot, ka pastāv ne tikai uzticība partneru noteikumu adekvātumam, bet arī uzticība šo noteikumu pareizai piemērošanai.
(4) Mutual recognition can only operate effectively in a spirit of confidence, whereby not only judicial authorities, but all actors in the criminal process see decisions of the judicial authorities of other Member States as equivalent to their own, implying not only trust in the adequacy of one's partners' rules, but also trust that those rules are correctly applied.
(4a) Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECHR) 6. pantā un ES Pamattiesību hartas 47. pantā ir noteiktas tiesības uz taisnīgu tiesu.
( 4a ) Article 6 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR) and 47 of the EU Charter of Fundamental Rights enshrine the right to a fair trial.
Hartas 48. pantā ir garantēta tiesību uz aizstāvību ievērošana.
Article 48 of the Charter guarantees respect for the rights of the defence.
Šajā direktīvā ir ievērotas šīs tiesības, un tā atbilstīgi jāīsteno.
This Directive respects these rights and has to be implemented accordingly.
(5) Kaut gan ▌dalībvalstis ir ▌ ECHR ▌ puses, pieredze liecina, ka šis fakts pats par sevi ne vienmēr nodrošina pietiekamu uzticības pakāpi citu dalībvalstu krimināltiesību sistēmām.
(5) Although ▌Member States are parties to the ▌ ECHR ▌, experience has shown that this in itself does not always provide a sufficient degree of trust in the criminal justice systems of other Member States.
(5a) Lai stiprinātu savstarpējo uzticēšanos, konsekventāk ir jāīsteno ECHR 6. pantā noteiktās tiesības un garantijas.
( 5a ) Strengthening mutual trust requires a more consistent implementation of the rights and guarantees set out in Article 6 of the ECHR.
Turklāt, izmantojot šo direktīvu un citus pasākumus, Eiropas Savienībā arī jāturpina pilnveidot ECHR un ES Pamattiesību hartā noteiktie minimuma standarti.
It also requires, through this Directive and other measures, further development within the European Union of the minimum standards set out in the ECHR and the EU Charter of Fundamental Rights.
(6) Līguma 82. panta 2. punktā paredzēts, ka jāpieņem minimālie noteikumi, ko piemēro dalībvalstīs, lai veicinātu tiesas spriedumu un lēmumu savstarpēju atzīšanu un policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kam ir pārrobežu aspekts.
(6) Article 82(2) of the Treaty provides for the establishment of minimum rules applicable in the Member States so as to facilitate mutual recognition of judgments and judicial decisions and police and judicial cooperation in criminal matters having a cross-border dimension.
Līguma 82. panta 2. punkta b) apakšpunktā „personas tiesības kriminālprocesā” minētas kā viena no jomām, kurās var pieņemt minimālos noteikumus.
Point (b) of Article 82(2) refers to "the rights of individuals in criminal procedure" as one of the areas in which minimum rules may be established.
(7) Kopējiem minimālajiem noteikumiem vajadzētu paaugstināt uzticību krimināltiesību sistēmām visās dalībvalstīs, kas, savukārt, padarītu efektīvāku tiesu iestāžu sadarbību savstarpējas uzticēšanās gaisotnē.
(7) Common minimum rules should lead to increased confidence in the criminal justice systems of all Member States, which in turn should lead to more efficient judicial cooperation in a climate of mutual trust.
Šādi kopēji minimālie noteikumi būtu jāpiemēro mutisko un rakstisko tulkojumu jomā kriminālprocesos.
Such common minimum rules should be applied in the fields of interpretation and translation in criminal proceedings.
(7a) Padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma Rezolūciju par ceļvedi aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā
( 7a ) On 30 November 2009, the Council adopted the Roadmap for strengthening procedural rights of suspected and accused persons in criminal proceedings
Pamatojoties uz pakāpeniskas pieejas īstenošanu, ceļvedī prasīts pieņemt pasākumus saistībā ar tiesībām uz rakstisku un mutisku tulkojumu (A pasākums), tiesībām saņemt informāciju par tiesībām un apsūdzībām (B pasākums), tiesībām saņemt juridiskas konsultācijas un juridisku palīdzību (C pasākums), tiesībām sazināties ar radiniekiem, darba devējiem un konsulārajām iestādēm (D pasākums), kā arī saistībā ar īpašas aizsardzības nodrošināšanu neaizsargātām aizdomās turētajām vai apsūdzētajām personām (E pasākums).
Taking a step-by-step approach, the Roadmap calls for the adoption of measures regarding the right to translation and interpretation (measure A), the right to information on rights and information about the charges (measure B), the right to legal advice and legal aid (measure C), the right to communication with relatives, employers and consular authorities (measure D), and regarding special safeguards for suspected or accused persons who are vulnerable (measure E).
(7b) Stokholmas programmā, kuru pieņēma 2009. gada 10. decembrī, Eiropadome atzinīgi novērtēja ceļvedi un iekļāva to Stokholmas programmā (2.4. punkts).
( 7b ) In the Stockholm programme, adopted on 10 December 2009, the European Council welcomed the Roadmap and made it part of the Stockholm programme (point 2.4.).
Eiropadome uzsvēra, ka ceļvedis ir papildināms, un aicināja Komisiju turpināt pētīt aizdomās turēto un apsūdzēto personu obligāto procesuālo tiesību elementus un novērtēt, vai ir nepieciešams izskatīt citus jautājumus, piemēram, jautājumu par nevainības prezumpciju, lai uzlabotu sadarbību šajā jomā.
The European Council underlined the non-exhaustive character of the Roadmap, by inviting the Commission to examine further elements of minimum procedural rights for suspected and accused persons, and to assess whether other issues, for instance the presumption of innocence, need to be addressed, in order to promote better cooperation in this area.
(7c) Šī direktīva attiecas uz ceļvedī minēto A pasākumu.
( 7c ) This Directive relates to measure A of the Roadmap.
Tajā noteikti kopējie minimuma standarti, kas jāpiemēro mutiskā un rakstiskā tulkojuma nodrošināšanai kriminālprocesos, lai veicinātu dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos.
It lays down common minimum standards to be applied in the fields of interpretation and translation in criminal proceedings with a view to enhancing mutual trust among Member States.
(7d) Šī direktīva pamatojas uz 2009. gada jūlijā Komisijas iesniegto Padomes pamatlēmumu par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā
( 7d ) This Directive draws on the proposal for a Council Framework Decision on the right to interpretation and translation of essential documents in criminal proceedings
COM(2009) 338, 8.3.2009. un uz 2010. gada martā Komisijas iesniegto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tiesībām uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā
COM (2009) 338, 8.3.2009. , which was presented by the Commission in July 2009, and on the proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the right to interpretation and translation in criminal proceedings, which was presented by the Commission in March 2010
(8) Tiesības uz mutisku un rakstisku tulkojumu tiem, kas nesaprot tiesvedības valodu, ir paredzētas ECHR 6. pantā, kā tas interpretēts Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksē.
(8) The rights to interpretation and to translation for those who do not understand the language of the proceedings are enshrined in Article 6 of the ECHR, as interpreted by the case law of the European Court of Human Rights.
Šīs direktīvas noteikumi atvieglo šo tiesību piemērošanu praksē.
The provisions of this Directive facilitate the application of those rights in practice.
Tālab ar šo direktīvu iecerēts nodrošināt aizdomās turētas vai apsūdzētas personas tiesības uz mutisku un rakstisku tulkojumu kriminālprocesā, lai aizsargātu minētās personas tiesības uz taisnīgu tiesu .
To this end, this Directive intends to ensure the rights of a suspected or accused person to interpretation and to translation in criminal proceedings with a view to safeguarding the person's right to a fair trial.
(9) Šajā direktīvā paredzētās tiesības kā nepieciešamie papildpasākumi būtu jāpiemēro arī Eiropas apcietināšanas ordera izpildē ▌, ievērojot šajā direktīvā ietvertos ierobežojumus.
(9) The rights provided for in this Directive should also apply , as necessary accompanying measures, to ▌the execution of a European Arrest Warrant within the limits provided for by this Directive.
Dalībvalstīm, kuras veic izpildi, būtu uz sava rēķina jānodrošina mutisks un rakstisks tulkojums tās personas labā, par ko ir iesniegts pieprasījums un kas nesaprot tiesvedības valodu vai nerunā tajā.
Executing Members States should provide, and bear the costs for , interpretation and translation for the benefit of the requested person who does not understand or speak the language of the proceedings.
(9a) Dažās dalībvalstīs jautājumu par nosacīti maznozīmīgiem pārkāpumiem, piemēram, plaša mēroga ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, var risināt tādējādi, ka sodu nosaka kompetenta iestāde, nevis tiesa, kurai ir jurisdikcija krimināllietās, piemēram, par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpšanu.
( 9a ) In some Member States, relatively minor offences, for example traffic offences which are committed on a large scale, may be responded to by imposing a sanction by a competent authority other than a court having jurisdiction in criminal matters, e.g. following a traffic control.