natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlamenta un Padomes nolūks ir turpināt cieši pārraudzīt pašreizējo darbā pieņemšanas procesu.
The European Parliament and the Council intend to continue to monitor closely the ongoing recruitment process.
Šajā sakarībā Eiropas Parlaments un Padome lūdz katru iestādi un EPSO informēt divas reizes gadā — martā un oktobrī — budžeta lēmējinstitūciju par stāvokli to jauno amata vietu komplektēšanā, kuras ir piešķirtas saistībā ar 2004. un 2007. gada paplašināšanos.”
To this effect, they request each institution and EPSO to provide twice a year, in March and October, an information to the budgetary authority on the state of affairs regarding recruitments in relation with the 2004 and 2007 enlargement."
VIENPUSĒJA PADOMES DEKLARĀCIJA IEKĻAUŠANAI PADOMES PROTOKOLĀ
COUNCIL DECLARATIONS FOR ENTRY IN THE COUNCIL MINUTES
“Padome lūdz Komisiju iesniegt budžeta grozījumu, ja 2010. gada budžetā iekļautās apropriācijas nav pietiekamas, lai segtu izdevumus saskaņā ar 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b apakškategoriju (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai), 2. kategoriju (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana) un 4. kategoriju (ES nozīme pasaules līmenī).”
"The Council asks the Commission to submit an amending budget if the appropriations entered in the 2010 budget are insufficient to cover expenditure under sub-heading 1a (Competitiveness for growth and employment), sub-heading 1b (Cohesion for growth and employment), heading 2 (Preservation and management of natural resources) and heading 4 (EU as a global player)."
“Padome, pieņēmusi zināšanai Komisijas nodomu iesniegt grozījumu vēstuli 2010. gada PBP, kas attiecas uz vēlāku papildu vajadzību segšanu ārējo rīcību jomā, īpaši prioritātēm, uz kurām attiecas iepriekšējās grozījumu vēstules un Eiropadomes 2009. gada jūnija secinājumi, ir izveidojusi 2010. gada budžeta projektu, nosakot pietiekamu rezervi 4. kategorijai, kas ļauj to ņemt vērā.”
"The Council , noting the Commission's intention to present a letter of amendment to the 2010 PDB covering at a later stage additional needs in the field of external actions, especially the priorities covered by previous letters of amendment and those referred to in the European Council conclusions of June 2009, has established its draft budget for 2010 with an appropriate margin under heading 4 allowing it to be taken into account."
ES iestāžu un struktūrvienību ēku apsaimniekošanas politika
Building policy of EU Institutions and bodies
“Padome atgādina secinājumus par Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 2/2007 attiecībā uz iestāžu izdevumiem saistībā ar ēkām un apzinoties, ka ēku izmaksas veido nozīmīgu daļu no ES iestāžu vispārējiem administratīviem izdevumiem, uzskata, ka ļoti svarīga ir ēku izdevumu pareiza finanšu pārvaldība.
"The Council recalls its conclusions on the Court of Auditors' special report No. 2/2007 concerning the Institutions' expenditure on buildings and, acknowledging that building costs represent a significant part of the overall administrative expenditure of the EU Institutions, considers that a sound financial management of building expenses is essential.
Padome atkārtoti norāda, cik nozīmīga ir stipra iestāžu sadarbība šajā jomā.
The Council reiterates the importance of a strong interinstitutional cooperation in this field.
Padome uzsver, ka iestādēm ir jāsadarbojas maksimāli iespējamā apjomā un jāapvieno spēki — gan attiecībā uz ēku nomu vai iegādi, gan attiecībā uz saistītiem pašreizējiem izdevumiem.
It underlines the need for the Institutions to cooperate to the highest possible extent and to join their forces, both for the rental or purchase of buildings and for connected current expenses.
Tā aicina iestādes, ja tas ir iespējams, kopīgi izmantot ēkas, lai ēku izdevumus samazinātu līdz vajadzīgajam minimumam.
It invites the Institutions to share facilities whenever appropriate in order to limit building expenses to the necessary minimum.
Šajā sakarībā Padome pauž gandarījumu par jau īstenotajiem iestāžu centieniem sadarboties iestāžu līmenī un saskaņot to ēku apsaimniekošanas metodes.
In this context, the Council welcomes the efforts already made by the Institutions to cooperate at interinstitutional level and to harmonise their building management methods.
Tā ar gandarījumu pieņem zināšanai vienošanos, ko Briselē un Luksemburgā izveidotās iestāžu darba grupas nesen panāca par kopējām pamatnostādnēm, lai noteiktu un mērītu telpu platību.
It notes with satisfaction the agreement on common guidelines for defining and measuring building space which was recently reached by interinstitutional working groups set up in Brussels and Luxembourg.
Padome lūdz iestādes izskatīt turpmākas iestāžu sadarbības iespējas, kurā varētu ietilpt kopīga telpu izmantošana, kopīga telpu apsaimniekošana un iespējams visām iestādēm kopīgs ēku birojs.
The Council asks the Institutions to look into the potential for further interinstitutional cooperation which could include sharing of premises, joint management of premises and the scope for a possible interinstitutional buildings office.
Padome aicina iestādes izstrādāt ilgtermiņa stratēģijas ēku jomā, pamatojoties uz reālistiskām aplēsēm par turpmāko darbinieku skaitu un nodrošinot vajadzīgo elastīgumu, panākot līdzsvaru starp īpašumā piederošām un nomātām ēkām, lai pēc iespējas izvairītos no jebkādiem sasteigtiem lēmumiem par ēkām.
The Council calls on the Institutions to establish long-term building strategies, based on realistic estimates of future staff numbers and ensuring the necessary flexibility by means of an equilibrium between owned and rented buildings, in order to avoid as far as possible any ad-hoc decisions on buildings.
Tā arī aicina iestādes pēc iespējas efektīvāk izmantot pieejamo platību un pieņemt jebkādus iespējamus lēmumus iekšējas racionalizācijas nolūkā.
It also requests the Institutions to use available space in the most efficient way and to take any possible measures of internal rationalisation.
Padome pauž gandarījumu par jau paveikto iestāžu darbu saistībā ar alternatīvām finansēšanas metodēm un gaida nākamo Komisijas ziņojumu.
The Council welcomes the work already carried out by the Institutions on alternative financing methods and awaits the coming report from the Commission.
Padome lielu uzmanību pievērš tam, lai pēc iespējas drīz saņemtu informāciju, kas prasīta attiecīgos Finanšu regulas noteikumos.
The Council attaches great importance to receive the information required by the relevant provisions of the Financial Regulation as soon as possible.
Informācijā būtu jāiekļauj pamatīgs vajadzību izvērtējums un visaptverošas izmaksu un ieguvumu analīzes, dažādas alternatīvas, aprakstot nomāšanas vai pirkšanas iespējas un alternatīvos finansēšanas variantus un ņemot vērā visas finansēšanas izmaksas.
The information should include thorough need assessments and comprehensive cost-benefit analyses, the various alternatives, outlining the options to rent or buy as well as the alternative financing possibilities, and taking all financing costs into account.
Informācija būtu jādara zināma abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm krietni pirms lēmumu pieņemšanas, lai tās varētu bez steigas izstrādāt nostāju.
Well before decisions need to be taken, the information should be made available to both arms of the budgetary authority, so that they can establish their position without time pressure.
Turklāt tā atkārtoti aicina iestāžu ģenerālsekretārus sniegt informāciju pirms iepazīstināšanas ar provizorisko budžeta projektu.
Moreover, it reiterates its call on the Secretaries-General of the Institutions to provide information before the presentation of the preliminary draft budget.
Lai arī Padome atzīst, ka katrai iestādei ir īpatnības un katram projektam ir papildu iezīmes, tā lūdz iestādēm turpināt darbu, lai minēto informāciju saskaņotu, izmantojot kopīgas definīcijas un rādītājus, kas ļauj salīdzināt dažādu iestāžu ēku platību un ēku izmaksas, arī vienotu izpratni par metodi, kā aprēķināt sava īpašuma gada izmaksas, aptverot visu to izmantošanas periodu.
While recognising each Institution's own specificities and additional particularities characterising each project, the Council asks the Institutions to pursue their work towards harmonising this information through common definitions and indicators to allow comparisons of building space and building costs between the different Institutions, including the common understanding of the method for calculating annual costs of own property spread over the entire period of their utilisation.
Padome mudina iestādes to ēkās turpināt un pastiprināt energoefektivitātes un vides jomas pasākumus, tostarp sertifikāciju atbilstīgi vides jomas standartiem, kur tas ir piemēroti un to var izdarīt ar attiecīgajiem resursiem.
The Council encourages the Institutions to continue and to intensify the energy-efficiency and environment measures in their buildings, including the certification according to environmental standards, wherever this is appropriate and feasible with the given resources.
Padome pieņem zināšanai lielisko sadarbību starp iestādēm un to uzņēmēju dalībvalstu pārvaldes iestādēm, kas lielā mērā veicināja ēku jautājumu pareizu risināšanu.
The Council takes note of the excellent cooperation between the Institutions and the administrations of their host Member States, which contribute significantly to the sound management of building issues.
Padome atkārto, ka minētās piezīmes attiecas arī uz izpildaģentūru īpašo situāciju un attiecīgā gadījumā uz decentralizētām aģentūrām.”
The Council recalls that its observations apply equally to the specific situation of the executive agencies, and where applicable to the decentralised agencies."
VIENPUSĒJA DEKLARĀCIJA IEKĻAUŠANAI PADOMES PROTOKOLĀ
UNILATERAL DECLARATION FOR ENTRY IN THE COUNCIL MINUTES
“Saistībā ar to, ka tiek pieņemta Padomes nostāja par budžeta projektu 2010. gadam, un saistībā ar darbu, kam jānotiek Pirmās instances tiesā, Vācija paziņo, ka programma “Pārtikas palīdzība vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā” ir jāīsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
"With regard to the adoption of the Council's position on the draft budget for 2010 and in view of proceedings pending before the Court of First Instance, Germany states that the programme "Food aid for the most deprived persons in the European Union" must be implemented in accordance with Community law.
Vācija pauž uzskatu, ka šajā programmā nevajadzētu izmantot tirgus iepirkumus.
Germany states its view that market purchasing should not be used for this programme.
Programma ir jāīsteno, ņemot vērā Pirmās instances tiesas tiesvedību.”
The programme must be implemented in the light of the proceedings before the Court of First Instance."
I. 2010. gada budžeta procedūras konteksts
I. Context of the 2010 budget procedure
Eiropas Savienības otrās piecdesmitgades sākumā tās pilsoņi dzīvo bažu un nedrošības gaisotnē.
In the beginning of the second 50 year of the European Union, its citizens live in apprehension and insecurity.
Pašreizējās problēmas saistībā ar ekonomisko krīzi, energoapgādi, klimata pārmaiņām, nelegālo imigrāciju, noziedzību un terorismu liecina, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina nepārprotama un mērķtiecīga palīdzība: mēs gribētu sniegt Eiropas pilsoņiem lielāku paļāvību un drošību.
The current problems of economic crisis, energy supply, climate change, illegal immigration, crime, and terrorism show that the EU has to provide clear and determined help: we would like to give more security and safety to the European citizens.
Plānojot Eiropas Savienības kopējos izdevumus, ir maksimāli jāpievēršas tām jomām, kurās līdzekļu asignējums ļauj panākt lielāku drošību un kurās tos ir iespējams efektīvāk izmantot.
Common spending of the European Union needs to focus to the largest possible extent on those areas, where funds bring more safety and security and can be used more efficiently.
Ik gadu Eiropas Parlaments un Padome — divas budžeta lēmējinstitūcijas — risina ilgas un spraigas debates par ES budžeta maksājumu apropriācijām.
Every year the European Parliament and the Council, as two arms of the budgetary authority, engage in long and harsh debates on the level of payment appropriations of the EU budget.
Eiropas Parlamentam izdevās panākt apropriāciju palielinājumu, taču tas nav ticis efektīvi lietots, galvenokārt tāpēc, ka dalībvalstis nespēja pietiekami izmantot piešķirtās apropriācijas, un tas vienlaikus mazināja Eiropas Parlamenta darba novērtējumu un tā autoritāti sabiedrībā.
The European Parliament managed to achieve some increase with regard to this level, however this has been not used effectively, mainly due to the lack of implementation capacity of the Member States, diminish at the same time the efforts and the authority of the European Parliament in the public opinion.
Lai gan šos „papildu līdzekļus” bija sarežģīti izmantot, referents apgalvo, ka atšķirībā no Eiropas Savienības daudzajiem mērķprojektiem kopējām programmām joprojām trūkst finansējuma.
Despite of the problematic implementation of these "extra funds", the rapporteur states that compared to the numerous aims of the European Union, common programmes are still underfinanced.
Nepieciešams pievērsties tām jomām, kurās tiešām vajadzīgi papildu finanšu resursi, un vienlaikus palīdzēt stiprināt Eiropas ekonomiku un Eiropas pilsoņu labklājību.
There is a need to focus on those areas, that are really in need of additional financial resources and at the same time to help strengthening the European economy and the comfort of the European citizens.
Globālas finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos, kad dalībvalstis risina radušās problēmas, katra īstenojot savus palīdzības pasākumus, Eiropas Parlamenta uzdevums ir norādīt, ka Eiropas Savienības rīcībā ir nozīmīgi un ilgtspējīgi instrumenti, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi un kohēziju un radītu jaunas darba vietas.
In time of a global financial and economic crisis, when the Member States respond with their individual aid measures, it is the role of the European Parliament to point out, that the European Union has important and long time running tools to promote economic growth and creation of jobs as well as cohesion.
Nebūtu pareizi, ja šos instrumentus, kuri arī savstarpēji solidarizē dalībvalstis, galvenokārt izmantotu dalībvalstu specifiskajiem risinājumi.
It would be a bad message if these tools, which also constitute solidarity among Member States, were overshadowed by national solutions.
Nesenie globālie izaicinājumi parādīja, ka ES nespēj ātri rīkoties.
Recent global challenges showed that the EU is not able to act rapidly.
Tajā pašā laikā ES cenšas uz šiem izaicinājumiem pienācīgi reaģēt un līdz šim ir piedāvājusi tādus risinājumus kā ekonomikas atveseļošanas plāns, „pārtikas mehānisms”, Globalizācijas izlīdzināšanas fonds vai pat Solidaritātes fonds.
At the same time it is struggling to answer these challenges, and so far has responded with solutions like the Economic Recovery Plan, the "food facility", the Globalisation Adjustment Fund or even the Solidarity Fund.
Eiropas Parlaments izstrādā 2010. gada budžetu laikā, kad ir daudz organizatorisku un juridisku neskaidrību.
The European Parliament has to act among institutional and legal uncertainties in the 2010 budgetary procedure.
Gan 2009. gada vēlēšanas un gaidāmais jaunais Komisijas sastāvs, gan Lisabonas līguma ratifikācijas process un 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskats ir īpaši izaicinājumi.
The 2009 elections, a new commission, the ratification process of the Lisbon Treaty, the mid-term review of the MFF 2007-13 are all special challenges.
Situācija ir sarežģīta, taču mēs varam paļauties uz referentu veikto darbu 2007.–2013. gada finanšu perioda pirmajos gados.
The situation is difficult, but we can build upon the work of rapporteurs of the first years of the 2007-13 financial period.
James Elles , Kyösti Virrankoski un Jutta Haug uzskatīja, ka viņiem ir īpašs pienākums izmantot budžeta apropriācijas, lai radītu vērtības (lietderību, rezultatīvu budžetu).
James Elles, Kyösti Virrankoski and Jutta Haug felt special responsibility to use budgetary appropriations as a tool to create values (value for money, budget of results).
Referents gribētu turpināt šo izcilo personību veikto darbu.
Your rapporteur would like to continue the work done by these outstanding personalities.
Mums ir aktīvāk jācenšas atbalstīt galvenokārt tās pozīcijas, kurās ES līdzekļi tiek izmantoti lietderīgi, un varbūt jāsamazina tās budžeta apropriācijas, kuras nenodrošina nekādu pievienoto vērtību vai rezultātu.
We have to take a step forward in the direction, where we increase mainly those lines on which we get value for EU money and perhaps decrease those budgetary appropriations, which have no added value or result.
Ikgadējā politikas stratēģija — pārvaldības instruments
Annual Policy Strategy - a Governance tool
Eiropas Komisija 2000. gadā atzina, ka ir nepieciešama tāda pārvaldība, kas nopietnāk pievērstu uzmanību rezultātiem, un nolēma pāriet uz „pārvaldības pēc darbības jomām” ( ABM ) koncepciju.
In 2000, the European Commission acknowledged the need for management focusing more closely on results and decided to switch to the concept of activity-based management (ABM).
Tāpēc Komisija sadalīja savu darbu vairākās politiski jēgpilnās „darbībās”.
To that end, the Commission divided up its work into a set of politically meaningful "activities'.
Atbilstoši Parlamenta prasībai līdz ar ABM ieviešanu šīs „darbības” kļuva par pārvaldības galveno elementu.
As the Parliament had asked for, with the introduction of ABM, the 'activities' became the central element of management.
Tieši attiecībā uz šīm darbībām tiek noteiktas prioritātes un mērķi, piešķirti un pārvaldīti resursi, kā arī pārraudzīti rezultāti un par tiem sniegti ziņojumi.
It is with respect to these activities that priorities are set, objectives defined, resources allocated and managed and performance monitored and reported on.
Attiecībā uz 2010. gada budžetu šis cikls sākās 2008. gada (n‑2 gada) novembrī/decembrī ar debatēm par politiku.
Concerning Budget year 2010, the cycle started in November/December 2008 (year n-2) with a policy oriented debate.
Šajā ikgadējā stratēģijā, kas Komisijai jāpieņem 2009. gada 18. vai 25. februārī, sniegta provizoriskā budžeta projekta ( PDB ) un Komisijas gada darba programmas shēma.
The annual strategy, to be adopted by the Commission on 18 or 25 February 2009, provides the framework for the preliminary draft budget (PDB) and for the Commission’s annual work programme.
Attiecībā uz budžetu ir svarīgi, lai viens no ikgadējās politikas stratēģijas mērķiem
What is important from a budgetary aspect, is that one of the objectives of the APS
http://ec.europa.eu/budget/budget_detail/deciding_en.htm būtu pieņemt tādu budžeta shēmu, kurā noteiktajām prioritātēm tiek piešķirti vajadzīgie resursi.
http://ec.europa.eu/budget/budget_detail/deciding_en.htm is to allow the adoption of a budgetary framework, in which the priority initiatives, as identified, receive the necessary resources.
Komisijas priekšsēdētājs iepazīstina Eiropas Parlamentu un Padomi ar ikgadējo politikas stratēģiju.
The President of the Commission presents the APS to the European Parliament and the Council.
Visas trīs institūcijas pēc tam iesaistās strukturētā dialogā, un katrs komisārs diskutē ar attiecīgo Parlamenta komiteju.
The three institutions then engage in a structured dialogue and each Commissioner has a discussion with the relevant parliamentary committee.
Komisijas darba programmā, pamatojoties uz politikas stratēģiju, iekļauj konkrētu rīcības plānu un nepieciešamos rezultātus
The Commission work programme translates policy strategy into a concrete action plan and a set of deliverables.
Ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējo politikas stratēģiju, Eiropas Komisija pēc tam sagatavo provizorisko budžeta projektu un aprīļa beigās vai maija sākumā („vēlākais 1. septembrī” saskaņā ar Līguma 272. panta 3. punktu) iesniedz to Padomei.
Taking into account the Multi-annual Financial Framework and the APS, the European Commission then prepares the PDB, and submits it to the Council at the end of April or early May ("on 1st September at the latest", pursuant to article 272, par 3 of the Treaty).
Ikgadējā politikas stratēģijā ir definēta shēma un vadlīnijas gan budžeta, gan likumdošanas ciklam.
The APS defines the framework and guidelines for both the budgetary and legislative cycles.
Kad stratēģija ir pieņemta, nākamais cikla posms ir — pirmajā gadījumā — budžeta procedūra (sākot ar provizoriskā budžeta projekta sagatavošanu), otrajā gadījumā — iestāžu dialogs (ar Parlamentu un Padomi).
Following adoption of the strategy, the cycle moves on to the budgetary procedure on the one hand (beginning with the preparation of the preliminary draft budget) and the inter-institutional dialogue (with Parliament and Council) on the other.
Budžeta komiteja ir darbojusies, atbalstot tās prioritātes, kuras ir noteiktas Parlamentā, un tādēļ referents ierosina Budžeta komitejai, pirmkārt, izstrādāt 2010. gada budžeta prioritāšu projektu un, otrkārt, „pietiekami agri” pirms provizoriskā budžeta projekta pieņemt šo dokumentu, lai to varētu izmantot, piemērojot un konkretizējot prioritātes.
The committee on Budgets has been active in supporting the priorities that have been identified in Parliament and this is why your Rapporteur favours first, the drafting by the Budgets committee of the budgetary priorities for 2010 and, second, the “early enough” in time adoption before the PDB of this document, so that it contributes effectively to the shaping and concretisation of the priorities.
Procedūras jautājumi un kalendārais grafiks
Procedural aspects and calendar
Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences lēmumu, pamatojoties uz Parlamentārās reformas darba grupas
Following the decision by the Conference of Presidents based on the proposals of the Working Group on Parliamentary Reform
http://www.sib.ep.parl.union.eu/SIB/htmlDisplay.do?organ=CPG&type=WORKGROUP&noTitle=true priekšlikumiem, paredzēts organizēt stratēģiskās debates pēc tam, kad Komisija iepazīstinās ar ikgadējo politikas stratēģiju, ko paredzēts pieņemt februārī.
http://www.sib.ep.parl.union.eu/SIB/htmlDisplay.do?organ=CPG&type=WORKGROUP&noTitle=true , a strategic debate is foreseen to take place following Commission's presentation of the Annual Policy Strategy, which is to be adopted in February.
Šo debašu pamatā ir divas rezolūcijas.
This debate is strengthened with two resolutions.
Vienu rezolūciju sniedz politiskās grupas par Komisijas ikgadējo politikas stratēģiju, bet otru — par Budžeta komitejas sagatavotajām budžeta vadlīnijām 2010. gadam.
One resolution by the political groups on "Commission's Annual Policy Strategy" and one on "Guidelines for Budget 2010" prepared by the Committee on Budgets.
· Iespējamais kalendārais grafiks rezolūcijai par budžeta vadlīnijām 2010. gadam varētu būt šāds:
· A possible calendar for the resolution on "Guidelines for Budget 2010" could be:
· 10. un 11. februāris — iepazīstināšana ar ziņojuma projektu, norādot grozījumu iesniegšanas termiņu;
· 10/11 February: presentation of draft report, followed by a deadline for amendments
· 23. un 24. februāris — balsojums par ziņojuma projektu Komitejā;
· 23/24 February: vote on the draft report in the Committee.
· marta pirmā plenārsesija (vai arī marta otrā plenārsesija) — rezolūcijas pieņemšana.
· March I Plenary (alternatively March II) Adoption of the resolution.
Referents vēlas uzsvērt īpašo ieguldījumu, kādu Eiropas Parlaments var sniegt, izmantojot savas budžeta prerogatīvas, un vēlas to darīt savlaicīgi.
Your Rapporteur wishes to underline the special contribution that EP can bring by its budgetary prerogatives and to do this in due time.
Šī rezolūcija būtu jāpieņem plenārsesijā, vēlams — marta pirmās plenārsesijas laikā, lai varētu saņemt pēc iespējas vairāk ieteikumu attiecībā uz Komisijas provizorisko budžeta projektu, kuru plānots pieņemt 29. aprīlī.
The resolution should be adopted in plenary preferably March I, in order to have optimum input for the Commissions PDB, scheduled to be adopted on 29 April.