natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ir saņemti vairāki lūgumraksti no citās ES dalībvalstīs dzīvojošiem Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuros ziņots par Apvienotās Karalistes valdības attiekšanos izmaksāt pabalstus kā, piemēram, invalīda uztura pabalstu, aprūpes pabalstu vai kopšanas pabalstu, neskatoties uz to, ka Eiropas Savienības Tiesa tos ir pasludinājusi par skaidrā naudā izmaksājamiem pārvedamiem slimības pabalstiem
Several petitions were received by UK citizens resident in another EU country concerning the refusal by the UK Government to grant them benefits such as Disability Living Allowance, Attendance Allowance or Carer’s Allowance, despite the fact that the Court of Justice of the European Union had classified them as exportable sickness benefits in cash
Lieta C-299/05, 18.10.2007. .
Case C-299/05 of 18.10.2007. .
Kādas lūgumraksta iesniedzējas iesniegtā prasība
A case brought forward by a petitioner
Lūgumraksts Nr. 0876/2008, ko iesniedza Lielbritānijas valstspiederīgā Lucy Jane Marie Stewart , par savām tiesībām uz invaliditātes pensiju, dzīvojot citā ES dalībvalstī, nevis tajā, kuras pilsone viņa ir. bija arī pamatā prejudiciāla nolēmuma pieprasījumam, kā rezultātā 2011. gada jūlijā Eiropas Savienības Tiesa pieņēma nozīmīgu spriedumu (C-503/09).
Petition 0876/2008 by Miss Lucy Jane Marie Stewart (British), on her right to incapacity pension when residing in another EU member state than the one she is a national of. was also the subject of a request for a preliminary ruling, which resulted in a land mark ruling of the Court of Justice of the European Union (C-503/09), delivered in July 2011.
Nolēmumā bija teikts, ka šādas iepriekšējās uzturēšanās pārbaudes drīkst veikt tikai gadījumā, ja nav citas tiešas saiknes ar Apvienotās Karalistes sociālās drošības sistēmu.
The ruling stated that such a past presence test can only be imposed in the absence of some other proper linking to the UK’s social security system.
Eiropas Savienības Tiesa ir īpaši izcēlusi pilsonības jēdzienu un ar to saistītās tiesības.
The Court of Justice laid great emphasis on the concept of citizenship and on the rights attached thereto.
Tiesa ir uzsvērusi, ka ar pilsonības tiesībām nebūtu saderīga mazāk labvēlīga attieksme, kādu pilsoņi saņemtu dalībvalstī, kuras valstspiederīgie viņi ir, nekā gadījumā, ja viņi nebūtu izmantojuši Līgumos noteiktās tiesības.
It underscored that it would be incompatible with the citizenship rights if citizens were to receive in the Member State of which they are nationals treatment less favourable than that which they would enjoy if they had not availed themselves of the opportunities offered by the Treaties.
Lūgumrakstu komiteja šo lūgumrakstu ir stingri atbalstījusi kopš tā saņemšanas 2008. gadā un šajā jautājumā ir uzsākusi konstruktīvu dialogu ar atbildīgajām britu iestādēm un Eiropas Komisiju.
The Committee on Petitions has strongly supported the petition since its receipt in 2008 and has engaged in a constructive dialogue with the competent British authorities and the European Commission on this issue.
Lūgumraksta iesniedzējai un viņas ģimenei 2009. gada novembrī bija iespēja apmeklēt komitejas sēdi un pilnībā izskaidrot savu situāciju komitejas locekļiem un Eiropas Komisijas pārstāvjiem.
In November 2009 the petitioner and her family had the opportunity to attend a committee meeting and fully explain her case before Members of the Committee and representative officials of the European Commission.
Lūgumrakstu iesniedzēji ir ziņojuši arī par problēmām, kas ir saistītas ar diplomu un kvalifikāciju atzīšanu, un reizēm par Direktīvas 2005/36/EK
Petitioners have also given an account of problems related to the recognition of their diplomas or qualifications and sometimes of poor transposition or implementation of Directive 2005/36/EC
Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu nepilnīgu transponēšanu vai īstenošanu.
Directive 2005/36/EC of the European Parliament and of the Council on the recognition of professional qualifications. .
Šķiet, ka atbildīgās iestādes labi nepārzina vai neizprot Direktīvas 2005/36/EK piemērošanai izveidoto rīcības kodeksu.
The Code of Conduct created for the application of Directive 2005/36/EC appears to not be well known or properly observed by competent authorities.
Atsevišķos gadījumos iestādes ir pieprasījušas pieteikuma iesniedzējam iesniegt dokumentus papildus pielikumos minētajiem dokumentiem vai ir pieprasījušas nokārtot nesamērīgas valodas prasmju pārbaudes.
In certain cases, the authorities requested applicants to submit additional documents to the ones mentioned in the annexes or imposed disproportionate language tests.
Vairākās valstīs tika atklāta kavēšanās ar direktīvas transponēšanu.
Delays in transposition of the Directive were denounced in several countries.
Farmaceiti ar citā dalībvalstī iegūtu kvalifikāciju ir sūdzējušies par aizliegumu Apvienotajā Karalistē vadīt jaunas aptiekas, par iemeslu minot ierobežojošu direktīvas 21. panta 4. punkta interpretāciju.
Pharmacists with qualifications from another Member State complained against being refused access to the management of new pharmacies in the United Kingdom, due to a restrictive interpretation of Article 21 (4) of the Directive.
Lielais valsts vai vietējā līmeņa atbildīgo iestāžu skaits rada sajukumu par pareizo iestādi, kurā lūgumraksta iesniedzējiem būtu jāvēršas.
The plethora of competent authorities, at national or local level creates confusion about the appropriate organism to which petitioners should address themselves.
Ieilgstošas procedūras un formalitātes arī var būt kavēklis.
Lengthy procedures and red tape also can also act as deterrents.
Acīmredzama diskriminācija pilsonības dēļ tika atklāta vairākos gadījumos Itālijā, kur valodu skolotāji („ lettori ”) jau vairākus gadu desmitus cīnās pret diskriminējošu attieksmi saistībā ar īpašuma tiesību aizsardzību, karjeras attīstību, pensijām un sociālo nodrošinājumu.
Blatant discrimination on grounds of nationality was revealed on numerous occasions in the case of foreign language teachers (‘lettori’) in Italy, who have been struggling for decades against discriminatory treatment with respect to security of tenure, career development, pensions and social security.
Lūgumrakstu iesniedzēji pauda bažas par šķēršļiem, ar kuriem, izmantojot savas brīvās pārvietošanās tiesības, saskaras personas ar invaliditāti, piemēram, par atbilstošas transporta infrastruktūras trūkumu.
Petitioners have expressed concerns about the obstacles faced by people with disabilities when they exercise their right to free movement, such as the lack of appropriate transport facilities.
Problēmas ģimenes tiesību jomā tika atklātas pārsvarā saistībā ar bērnu aizgādnību un aizbildniecību laulības šķiršanas gadījumā vai citā dalībvalstī reģistrētas laulības atzīšanu.
Problems in the field of family law were revealed mainly with respect to child custody in case of divorce or recognition of partnerships registered in another Member State.
Saistībā ar laulību šķiršanu gadījumos, kad laulātie ir atšķirīgu valstu valstspiederīgie, lūgumrakstu iesniedzēji galvenokārt sūdzējās par pārmērīgām ar to saistītajām izmaksām un ieilgušu tiesvedību, kā arī nepietiekamu informāciju par piemērojamiem likumiem un piekritību.
Regarding trans-border divorces, petitioners primarily complained about the enormous costs involved, protracted proceedings, the lack of adequate information on applicable laws and jurisdictions.
Vairākos lūgumrakstos ir aprakstītas ar civilstāvokļa aktu neatzīšanu saistītas problēmas.
Several petitions illustrate problems related to the non-recognition of civil status documents.
Dokumentu atzīšanas procedūras var būt ļoti laikietilpīgas un dārgas, īpaši to tulkošana un apliecināšana.
Procedures for the recognition of documents can be extremely time-consuming and involve many costs, especially linked to translation or authentication.
Daži lūgumrakstu iesniedzēji ir ziņojuši par problēmām attiecībā uz viņu vārdu tulkošanu saskaņā ar tās valsts kultūru, uz kuru viņi pārceļas.
Some petitioners reported problems regarding the linguistic transposition of their names according to the culture of the country they moved to.
Citi ir sūdzējušies par grūtībām, ar kurām viņiem ir nācies saskarties, jaunajā dzīvesvietā mēģinot piereģistrēt jaundzimušu bērnu.
Others complained about the difficulties they encountered when trying to register their newly born children in their new state of residence.
Tika atklāts, ka Polijas varas iestādes atsakās izsniegt apliecību par civilstāvokli personām, kuras vēlas reģistrēt viendzimuma partnerattiecības vai laulības kādā citā dalībvalstī.
It was revealed that Polish authorities refuse to issue certificates of civil status to persons who intend to engage in a same-sex partnership or marriage in another Member State.
Jau vairākus gadus tiek izskatīti lūgumraksti, kuros lūgts atrisināt problēmas, kas saistītas ar viena dzimuma personu laulību un atzītu partnerattiecību savstarpējo atzīšanu, un tas rada ES pilsoņiem piešķirto tiesību pārkāpumu, diskriminējot viņus seksuālās orientācijas dēļ.
Several petitions are pending already for several years calling for a solution to problems related to the mutual recognition of the marriages and recognised partnerships of the same-sex couples, which brings about discrimination of several fundamental rights granted to EU citizens on grounds of sexual orientation.
Masveida izraidīšana etniskās vai nacionālās piederības dēļ ir spēcīgi kritizēta, un ir norādīts, ka viens no problēmas galvenajiem iemesliem ir romu integrācijas valsts stratēģiju neesamība.
Mass expulsions on the basis of ethnic or national origin have been heavily criticised and especially the lack of the National Roma Integration Strategies has been pointed out as one of the causes of the problem.
Referente vērš uzmanību uz neformāliem problēmu risināšanas tīkliem ( Solfit , tīmekļa vietni „Tava Eiropa”) un labāku komunikācijas politiku, kurai vajadzētu nodrošināt, ka iedzīvotāji var pilnībā izmantot savas Līgumos noteiktās tiesības.
The report puts the focus on the importance of informal problem-solving networks (Solvit, the ‘Your Europe’ website) and an enhanced communication policy, which should aim at ensuring that citizens fully enjoy their rights laid out in the Treaties.
Kaut arī pilsoņu tiesības ir skaidri ietvertas ES tiesību aktos, praksē tās ne vienmēr tiek ievērotas.
Although citizens’ rights are clearly enshrined in the EU legal acts, they are not always upheld in practice.
Tādēļ daudzi cilvēki jūtas vīlušies Eiropas projektā.
Therefore many people feel disenchanted with the European project.
Lūgumrakstu komiteja cenšas labot šos trūkumus, savas darbības centrā izvirzot pilsoņus.
The Committee on Petitions attempts to rectify these shortcomings by placing citizens at the heart of its activities.
Pareizi izmantojot savu politisko ietekmi, komiteja veido tiešu dialogu ar attiecīgās dalībvalstīs valsts vai vietējām iestādēm un cenšas rast ātrus un ārpustiesiskus risinājumus problēmām, par kurām tai ir ziņots.
Turning to good account its political influence, it enters into direct dialogue with national or regional authorities in the Member States concerned and tries to find quick, non-judicial remedies to the issues raised with it.
Gadījumos, kad tiek atklāti smagi Eiropas tiesību pārkāpumi un ir vēlama tālāka izskatīšana Eiropas Savienības Tiesā, Lūgumrakstu komiteja cieši sadarbojas ar Eiropas Komisiju pārkāpumu izmeklēšanas procesa uzsākšanai.
In instances bringing forward allegations of serious infringements of European law, which merit further consideration by the Court of Justice of the European Union, the PETI Committee closely cooperates with the European Commission for the initiation of infringement proceedings.
Tādējādi lūgumrakstu sistēma pastāvīgi veicina un aizsargā pilsoņu tiesības.
Consequently, citizens’ rights are constantly promoted and secured through the petitions process.
A. tā kā ziņojums par ES pilsonību ( COM(2010)0603 ) un paziņojums par vienotā tirgus aktu ( COM(2010)0608 ) ir savstarpēji papildinošas iniciatīvas, kas izvirza pilsoņus vienotā tirgus centrā un palīdz pārvarēt pašreizējo ES fragmentāciju;
A. whereas the EU Citizenship Report COM(2010)603 and the Single Market Act Communication COM(2010)608 are complementary initiatives which place citizens at the heart of the Single Market and help to overcome the present fragmentation of the EU;
B. tā kā pašreizējā ekonomiskā lejupslīde un protekcionisma izpausmju atkārtota parādīšanās dalībvalstu ekonomikā apdraud dažus visredzamākos Eiropas integrācijas procesa sasniegumus; tā kā Komisijas priekšlikumam noteikt 2013. gadu par „Eiropas pilsoņu gadu” vajadzētu atrisināt ES sociālekonomiskās problēmas un veicināt virzību uz tādu tirgu, kas darbojas pilsoņu interesēs;
B. whereas the current economic downspin and the re-emergence of protectionist economic attitudes in Member States have threatened some of the most visible achievements of the European Integration process; whereas the Commission proposal to make 2013 the ‘European Year for Citizens’ should address the EU’s socio-economic problems and should work towards a market that is at the service of citizens;
C. atsaucot atmiņā 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem
C. recalling the spirit of its Resolution of 20 May 2010
P7_TA(2010)0186 . un pilsoņiem un paužot atbalstu M. Monti ziņojumam, kurā tika aizstāvēta uz pilsoņiem vērsta pieeja, ar kuru pilsoņiem un patērētājiem svarīgus jautājumus pilnīgi integrē vienotā tirgus attīstībā, dodot ES pilsoņiem iespējas un radot jaunu politisku stimulu ES pilsonības jēdziena veidošanai;
P7_TA(2010)0186 . on delivering a single market to consumers and citizens, and endorsing the Monti report, which champions a citizen-based approach whereby citizens’ and consumers’ concerns are fully integrated in the Single Market’s development, empowering EU citizens and giving new political impetus to the concept of EU citizenship;
D. ņemot vērā 2011. gada 3. un 4. oktobrī Krakovā notikušā pirmā Vienotā tirgus foruma rezultātus un jo īpaši Krakovas deklarāciju, kurā tika uzsvērti šķēršļi, ar kādiem pilsoņi saskaras savā ikdienas dzīvē, un pasākumi, kas jāveic šo šķēršļu novēršanai,
D. having regard to the outcome of the first Single Market Forum, which was held in Kraków on 3 and 4 October 2011, and in particular to the Kraków Declaration, which highlighted the obstacles that citizens face in their day‑to‑day lives and the steps that need to be taken in order to remove those obstacles;
3. aicina Komisiju piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu, jo īpaši attiecībā uz salām un kalnu reģioniem, kuru iedzīvotājiem nav tādas pašas piekļuves veselības aprūpei, darbam un izglītībai kā pilsoņiem, kuri dzīvo pilsētās un lielpilsētās; mudina Komisiju pielikt pūles, lai salu un kalnu reģionos tiktu ieviesti platjoslas sakari, un īstenot visas vajadzīgās politiskās nostādnes, lai nodrošinātu tiesību izmantošanu un novērstu šo reģionu iedzīvotāju skaita samazināšanos;
Calls on the Commission to put into effect Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union, particularly as regards island and mountain regions, whose inhabitants do not have the same access to health, work and education as citizens living in big towns and cities; urges the Commission to make greater efforts to ensure that broadband is introduced in island and mountain regions and to implement all the policies required, in terms of access to rights, to avert the depopulation of these regions;
5. atgādina pensiju pārnesamības nozīmi visās ES dalībvalstīs, jo šādas pārnesamības neiespējamība ir būtisks šķērslis, kas attur pilsoņus izmantot savas brīvās pārvietošanās tiesības;
Recalls the importance of portability of pensions across EU Member States, the lack of which remains a significant obstacle which discourages citizens from exercising their right to free movement;
8. atzīst, ka, pilsoņiem brīvi pārvietojoties Eiropas Savienībā, viņiem saskarsmē ar valsts tiesām, iestādēm un vietējo administrāciju var rasties grūtības valodu nezināšanas dēļ; aicina Komisiju piedāvāt reālus un lietderīgus risinājumus, lai palīdzētu pilsoņiem pārvarēt šo vērā ņemamo šķērsli, neradot smagu slogu dalībvalstu varas iestādēm;
Recognises the language difficulties faced by citizens in dealing with national courts, institutions and administrations when moving freely within the European Union; calls on the Commission to offer tangible and expedient solutions to help citizens overcome this significant obstacle, without placing a heavy burden on the Member State authorities;
11. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus atvieglot piekļuvi pārrobežu veselības aprūpei un nodrošināt sirdsmieru pilsoņiem, kas atrodas ārpus savas dalībvalsts; mudina Komisiju un dalībvalstis panākt, lai ātri un efektīvi tiktu īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, pienācīgi ņemot vērā universāluma, kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamības, taisnīguma un solidaritātes principus
Welcomes the Commission’s proposals to facilitate better access to cross-border healthcare so as to guarantee peace of mind and quality care to citizens located outside their Member State; urges the Commission and the Member States to ensure a swift and effective implementation of Directive 2011/24/EU of the European Parliament and of the Council of 9 March 2011 on the application of patients’ rights in cross‑border healthcare, taking due account of the principles of universality, access to good quality care, equity and solidarity
Direktīvā 2011/24/ES paredzēti noteikumi, kas atvieglo piekļuvi drošai un kvalitatīvai pārrobežu veselības aprūpei un veicina sadarbību starp dalībvalstīm veselības aprūpes jomā.
Directive 2011/24/EU provides rules for facilitating access to safe, high-quality cross-border healthcare and promotes cooperation on healthcare between Member States.
12. uzskata, ka viens no galvenajiem pilsoņu neapmierinātības cēloņiem, saņemot veselības aprūpi ārvalstīs, ir cilvēku nepietiekamas zināšanas par savām tiesībām un to īstenošanas veidiem; aicina Komisiju un dalībvalstis labāk informēt ES pilsoņus par viņu tiesībām, tostarp par šo tiesību izmantošanas praktiskajiem aspektiem un jo īpaši par izmaksu atlīdzināšanu;
Notes that one of the main causes of frustration for citizens receiving health care abroad is that they are not sufficiently aware of their rights and the means available for enforcing them; calls on the Commission and the Member States to inform EU citizens better about these rights, including the practical aspects of their exercise, in particular with regard to reimbursement of costs;
15. aicina Komisiju par prioritāti uzskatīt digitālā vienotā tirgus attīstību, lai patērētājiem būtu pilnīgi pieejami konkurētspējīgāki preču un pakalpojumu piedāvājumi;
Calls on the Commission to look upon the development of the digital single market as a priority, so that consumers have full access to more competitive offers of goods and services;
18. atzinīgi vērtē Komisijas darbu un iesaistīšanos Vienotā tirgus akta īstenošanā; mudina Komisiju nodrošināt galveno prioritāšu efektīvu īstenošanu, vienlaikus izstrādājot vēl vienu nākotnē īstenojamu iniciatīvu kopumu;
Welcomes the Commission’s work and commitment to the implementation of the Single Market Act; urges the Commission to ensure effective implementation of the main priorities, whilst developing a second set of initiatives for future implementation;
21. mudina Komisiju bez kavēšanās pieņemt rīcības plānu, lai vēl vairāk optimizētu un nostiprinātu SOLVIT , „Eiropa jums iesaka” ( Your Europe Advice ) un Eiropas Patērētāju centru lomu citu palīdzības dienestu vidū, tos padarot atpazīstamākus pilsoņiem un uzņēmumiem;
Encourages the Commission to adopt without delay an Action Plan to further reinforce and strengthen the role of SOLVIT, Your Europe Advice and the European Consumers’ Centres, among others assistance services, in order to make them more visible to citizens and businesses;
24. atgādina Eiropas Komisijai tās pienākumu izmeklēt ES tiesību pārkāpumus, jo īpaši attiecībā uz pilsoņu ES tiesību neievērošanu; uzsver, ka pierādīšanas pienākumu attiecībā uz šādiem ES tiesību pārkāpumiem nedrīkst uzlikt pilsoņiem, kuriem nav vajadzīgo resursu šādas informācijas sniegšanai;
Reminds the European Commission of its duty to investigate infringements of EU law, particularly with respect to infringements of citizens’ EU rights; stresses that the burden of proof regarding such infringements of EU law must not be placed on citizens, who do not have the resources to furnish such information;
par 2010. gada ziņojumu par ES pilsonību: likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai
on the EU Citizenship Report 2010: dismantling the obstacles to EU citizens’ rights
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lūgumrakstu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Petitions, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzskata, ka komunikācija ar pilsoņiem ir īpaši efektīva tad, ja tā ir pēc iespējas ciešāka; uzsver Eiropas Parlamenta deputātu lomu aktīvā saziņā ar vēlētājiem; aicina valsts un reģionālās iestādes uzņemties atbildību par tiesībām, kas tiek garantētas saskaņā ar ES tiesību aktiem, un aicina Komisiju noteikt īstenošanas nepilnības šajā jomā;
Takes the view that the closer communication is to citizens, the more effective it is; emphasises the role of Members of the European Parliament in actively communicating with constituents; urges national and regional bodies to take ownership of rights guaranteed under EU law; and calls on the Commission to identify implementation gaps in this area;
4. atzinīgi vērtē Eiropas pilsoņu iniciatīvu un uzsver nepieciešamību to ātri īstenot, nodrošinot līdzekļus, ar kuriem tā var kļūt par mehānismu, kas pilsoņiem ļauj patiesi piedalīties Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesos; mudina Komisiju veicināt sabiedrības informētību par šā mehānisma piedāvātajām rīcības iespējām un prasa patiesi ņemt vērā pilsoņu iesniegtos priekšlikumus;
Welcomes the European Citizens’ Initiative and stresses the need to ensure that it is rapidly put into effect by providing the means whereby it can become a mechanism which genuinely enables citizens to participate in the European Union’s decision-making processes; urges the Commission to raise public awareness of the opportunities for action this mechanism offers and calls for genuine account to be taken of proposals put forward by citizens;
7. aicina Komisiju izstrādāt mehānismus, lai sekmētu pamattiesību aizsardzības un veicināšanas kultūru visos politikas līmeņos, tādējādi veicinot interaktīvu politisko dialogu un praktiski īstenojot līdzdalības demokrātijas principu;
Calls on the Commission to establish mechanisms to foster the development of a culture of protecting and promoting fundamental rights at all political levels, so as to encourage interactive political dialogue and put the principle of participatory democracy into practice;
9. uzsver brīvprātīgā darba nozīmi un tā lomu, veidojot patiesu ES pilsonību, it īpaši attiecībā uz pilsoņu tiesību aizsardzību un sociālās kohēzijas stiprināšanu, kā arī veicinot savstarpēju sapratni starp ES pilsoņiem;
Emphasises the importance of volunteering and of its role in building genuine EU citizenship, particularly as regards the safeguarding of citizens’ rights and the strengthening of social cohesion and mutual understanding between EU citizens;
14. aicina Komisiju un Padomi atbalstīt un paplašināt visas kultūras un izglītības programmas, ar kurām veicina Eiropas un pārrobežu mobilitāti un daudzvalodību, lai ES pilsonības jomā atbalstītu un stiprinātu kopējās vērtības un izpratni par citām kultūrām;
Calls on the Commission and Council to support and broaden all cultural and educational programmes promoting European and cross-border mobility, and multilingualism, in order to nurture and enhance shared values and interculturalism in the context of EU citizenship;