natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ga) ēku energoefektivitātes sertificētāju un apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspektoru izglītības, apmācības un savstarpējās atzīšanas prasībām dalībvalstīs.
(ga) education, training and mutual recognition requirements between Member States for certifiers of the energy performance of buildings and for inspectors of heating and air-conditioning systems.
1. pants – g b apakšpunkts (jauns)
Article 1 – point g b (new)
gb) valstu plāniem attiecībā uz šķēršļu novēršanu būvniecības, īres un mantojuma tiesību aizsardzības tiesību aktos un finansiālu stimulu izveidošanu.
(g b ) national plans for eliminating obstacles under building, tenancy and heritage protection law s and for creating financial incentives.
Jāmudina dalībvalstis veidot papildu finansiālos stimulus, piemēram, tiesību aktos par nodokļiem, un novērst pastāvošos šķēršļus būvniecības, īres un mantojuma tiesību aizsardzības tiesību aktos, tostarp noteikumos par modernizēšanas darbiem, kas saistīti ar enerģijas taupīšanu, un spēkā esošajās modernizēšanas prasībās ēkām, kas klasificētas kā pieminekļi.
The Member States should be encouraged to create additional financial incentives, e.g. under tax law, and to eliminate existing obstacles under building, rental and heritage protection law, including rules governing energy-saving modernisation work and existing modernisation requirements for buildings classified as monuments.
(1a) „jaunbūve” ir ēka, par kuru attiecīgā būvatļauja saņemta pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
(1a) "new building" means a building for which the relevant authorisation for construction is obtained after the entry into force of this D irective;
Jaunbūves definīcija vajadzīga tāpēc, ka jaunas ēkas būvniecība parasti ilgst vairākus mēnešus vai gadus.
A definition for new building is needed, due to the fact that the construction of a new building takes months/years.
Ir svarīgi ieviest jaunas prasības attiecībā uz tām ēkām, par kurām attiecīgā būvatļauja saņemta pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.
It is important to introduce the new requirements for those buildings for which the relevant authorisation for construction is obtained after the entry into force of this directive.
2. pants – 1.b punkts (jauns)
Article 2 – point 1 b (new)
(1b) „ēkas daļas” ir dzīvokļi vai ēkas vienības, kas paredzētas atsevišķai izmantošanai;
(1 b ) "parts of a building " means apartments or units designated for separate use in building blocks;
Jēdziens „tās daļas” ir izmantots daudzos direktīvas pantos.
The term “and parts thereof” is used in many Articles in the Directive.
Jēdziens ir izmantots pantos par sertificēšanu un nozīmē daudzdzīvokļu un komerciālo ēku daļas, kuras paredzētas atsevišķai izmantošanai, piemēram, dzīvokļi un biroja telpas.
It is used in the certification Articles to mean parts of multi-family and commercial buildings intended for separate use, such as apartments and offices.
2. pants – 1.c punkts (jauns)
Article 2 - point 1c (new)
(1c) „nulles enerģijas ēka” ir ēka, kuras energoefektivitātes līmenis ir tik augsts, ka ēkas kopējais primārās enerģijas patēriņš gada laikā ir vienāds ar turpat saražotās atjaunojamās enerģijas daudzumu vai ir mazāks par to.
(1 c ) “net zero energy building” means a building where, as a result of the very high level of energy efficiency of the building, the overall annual primary energy consumption is equal to or less than the energy production from renewable energy sources on site;
(2) „ēkas inženiertehniskā sistēma” ir apkures, dzesēšanas, ventilācijas, karstā ūdens, apgaismojuma un elektroenerģijas ražošanas tehnisks aprīkojums vai tāds tehnisks aprīkojums, kurā apvienoti vairāki minētie elementi;
(2) "technical building system" means technical equipment for heating, cooling, ventilation, hot water, lighting and electricity production or for a combination of those;
(2) „ēkas inženiertehniskā sistēma” ir apkures, dzesēšanas, ventilācijas, karstā ūdens, apgaismojuma un elektroenerģijas ražošanas tehnisks aprīkojums , mērījumu, uzraudzības un kontroles sistēmas vai tāds tehnisks aprīkojums, kurā apvienoti vairāki minētie elementi;
(2) "technical building system" means technical equipment for heating, cooling, ventilation, hot water, lighting and electricity production , measurement, monitoring and control systems, or for a combination of those;
(3) „ēkas energoefektivitāte” ir aprēķinātais vai uzskaitītais enerģijas daudzums, kas ir vajadzīgs, lai apmierinātu energopieprasījumu saistībā ar ēkas tipisku izmantojumu , kurā cita starpā ietilpst enerģija, kas izmantota apkurei, karstajam ūdenim, dzesēšanai, ventilācijai un apgaismojumam
(3) "energy performance of a building" means the calculated or measured amount of energy needed to meet the energy demand associated with a typical use of the building, which includes inter alia energy used for heating, hot water, cooling, ventilation and lighting;
(3) „ēkas energoefektivitāte” ir aprēķinātais vai uzskaitītais enerģijas daudzums (kWh/m 2 gadā) , kurš ir vajadzīgs, lai apmierinātu primārās enerģijas pieprasījumu saistībā ar ēkas tipisku izmantojumu un kurā cita starpā ietilpst enerģija, kas izmantota apkurei, karstajam ūdenim, dzesēšanai, ventilācijai un iebūvētam apgaismojumam , ņemot vērā no pasīvām solārām sistēmām iegūto enerģiju, saules gaismas aizēnošanu un dabisko apgaismojumu .
(3) "energy performance of a building" means the calculated or measured amount of energy needed to meet the primary energy demand associated with a typical use of the building, expressed in kWh/m2 per year, and which includes inter alia energy used for heating, hot water, cooling, ventilation , and built-in lighting, taking into account passive solar gains, sun shading and natural lighting;
(4) „primārā enerģija” ir atjaunojama un neatjaunojama enerģija, kas nav pārstrādāta vai pārveidota;
(4) "primary energy": means renewable and non-renewable energy which has not undergone any conversion or transformation process;
(4) „primārā enerģija” ir enerģija, kas iegūta no atjaunojamiem un neatjaunojamiem enerģijas avotiem un kas nav pārstrādāta vai pārveidota;
(4) "primary energy": means energy from renewable and non-renewable sources which has not undergone any conversion or transformation process;
ES politikas jomās nepieciešama definīciju saskaņotība.
There should be coherency of definitions in EU policies.
Grozītais formulējums piedāvāts, lai atsauktos uz „enerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem” definīciju, kura ierosināta Direktīvas par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu 2. panta a) apakšpunktā un kuru Eiropas Parlaments pieņēma 2008. gada 17. decembrī.
The change in wording is suggested to make a direct reference to the definition of “energy from renewable sources” as suggested under Art. 2(a) of the RES Directive adopted by the European Parliament’s plenary session on 17 December, 2008.
(4a) „enerģija, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem” ir no atjaunojamiem nefosiliem enerģijas avotiem iegūta enerģija — vēja, saules, ģeotermālā, aerotermālā, hidrotermālā enerģija, jūras enerģija, hidroenerģija, biomasas enerģija, atkritumu poligonu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtu gāzes un biogāzes;
(4a) "energy from renewable sources" means energy from renewable non-fossil sources: wind, solar, geothermal, aerothermal, hydrothermal and ocean energy, hydropower, biomass, landfill gas, sewage treatment plant gas and biogases;
Enerģijai, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, ir būtiska nozīme pārstrādāšanas priekšlikumā, un tādēļ tā atbilstoši jādefinē.
Energy from renewable energy sources plays a significant role in the recast proposal and should hence be defined accordingly.
Piedāvātā definīcija ir minēta Direktīvas par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu 2. panta a) apakšpunktā, kuru Eiropas Parlaments pieņēma 2008. gada 17. decembra plenārsēdē.
The proposed definition is Art. 2 (a) of the RES Directive as adopted by the European Parliament’s plenary session on December 17th, 2008.
(5) „norobežojošās konstrukcijas" ir ēkas elementi, kas atdala tās iekšējās telpas no ārējās vides , tostarp logi, sienas, ēkas pamati, pagraba sienu bloki, griesti, jumts un izolācija ;
(5) "building envelope" means elements of a building which separate its interior from the outdoor environment , including the windows, walls, foundation, basement slab, ceiling, roof, and insulation ;
(5) „norobežojošās konstrukcijas” ir ēkā integrētie elementi, kas atdala tās iekšējās telpas no ārējās vides;
(5) "building envelope" means the integrated elements of a building which separate its interior from the outdoor environment;
2. pants – 5.a punkts (jauns)
Article 2 - point 5a (new)
(5a) „norobežojošo konstrukciju būvelementi” ir atsevišķi ēkas elementi, kas ietekmē ēkas energoefektivitāti un neietilpst ēkas inženiertehniskajās sistēmās, proti, logi, aizēnojums, ārsienu durvis, sienas, pamati, pagraba grīda, griesti, jumts un izolācijas sistēmas;
(5a) "building component" means an individual part of a building which influences the energy performance of the building and is not covered by the technical building system, including windows, shading, exterior doors, walls, foundation, basement slab, ceiling, roof, and insulation systems;
(6) „nozīmīga atjaunošana” ir ēkas atjaunošana, ja
(6) "major renovation": means the renovation of a building where
a) atjaunošanas kopējās izmaksas, kas attiecas uz norobežojošām konstrukcijām vai ēkas inženiertehniskajām sistēmām, pārsniedz 25 % no ēkas vērtības, izņemot zemes vērtību, uz kuras ēka atrodas, vai
(a) the total cost of the renovation related to the building envelope or the technical building systems is higher than 25 % of the value of the building, excluding the value of the land upon which the building is situated, or
a) atjaunošanas kopējās izmaksas, kas attiecas uz norobežojošām konstrukcijām vai ēkas inženiertehniskajām sistēmām, pārsniedz 20 % no ēkas vērtības , kura aprēķināta saskaņā ar pašreizējām būvniecības izmaksām attiecīgajā dalībvalstī , izņemot zemes vērtību, uz kuras ēka atrodas, vai
(a) the total cost of the renovation related to the building envelope or the technical building systems is higher than 20 % of the value of the building, in which case the value shall be based on current construction costs in the Member State concerned, excluding the value of the land upon which the building is situated, or
b) atjaunošana jāveic vairāk nekā 25 % norobežojošās konstrukcijas virsmas;
(b) more than 25 % of the surface of the building envelope undergoes renovation;
b) atjaunošanu veic vairāk nekā 25 % norobežojošās konstrukcijas virsmas , kam ir tieša ietekme uz ēkas energoefektivitāti ;
(b) more than 25 % of the surface of the building envelope , which has a direct effect on the energy performance of the building, undergoes renovation;
(10) „izmaksu ziņā optimāls līmenis” ir viszemākais izmaksu līmenis ēkas aprites ciklā , ko nosaka , ņemot vērā ieguldījuma izmaksas, apkopes un ekspluatācijas izmaksas (tostarp enerģijas izmaksas), attiecīgā gadījumā — ieguvumus no saražotās enerģijas un likvidēšanas izmaksas;
(10) "cost-optimal level" means the lowest level of costs during the life-cycle of a building, which are determined taking into account investment costs, maintenance and operating costs (including energy costs), earnings from energy produced, where applicable, and disposal costs, where applicable;
(10) „izmaksu ziņā optimāls līmenis” ir tāds izmaksu līmenis , kam raksturīga pozitīva izmaksu un ieguvumu attiecība, kuru aprēķina ēkas aprites ciklā, ņemot vērā vismaz ieguldījumu pašreizējo neto vērtību, ekspluatācijas izmaksas (tostarp enerģijas izmaksas), uzturēšanas izmaksas un attiecīgā gadījumā — ieņēmumus no saražotās enerģijas un likvidēšanas izmaksas;
(10) "cost-optimal level" means the level where the cost-benefit analysis calculated over the life-cycle of a building is positive , taking into account at least the net present value of investment and operating costs (including energy costs), maintenance , earnings from energy produced and disposal costs, where applicable.
(14) „siltumsūknis” ir ierīce vai iekārta, kas pie zemas temperatūras uzņem siltumu no gaisa, ūdens vai zemes un pievada to ēkai .
(14) "heat pump" means a device or installation that extracts heat at low temperature from air, water or earth and supplies the heat to the building .
(14) „siltumsūknis” ir mašīna, ierīce vai iekārta, kas pārvada siltumu no dabiskās vides, piemēram, gaisa, ūdens vai zemes , uz ēkām vai rūpnieciskām iekārtām, mainot siltuma dabisko plūsmu, t.i. no zemākas uz augstāku temperatūru .
(14) "heat pump" means a machine , a device or installation that transfers heat from natural surroundings such as air, water or ground to buildings or industrial applications by reversing the natural flow of heat such that it flows from a lower to a higher temperature.
Siltumsūkņos uzņemtās vides enerģijas daudzums, kuru šīs direktīvas nolūkā uzskata par atjaunojamo enerģiju, atbilst tam, kas noteikts Direktīvā 2009/.../EK [par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu].
The amount of ambient energy captured by heat pumps to be considered renewable energy for the purposes of this Directive shall be that established under Directive 2009/.../EC [ on the promotion of the use of energy from renewable sources ] .
Siltumsūkņu definīcijai un primārās enerģijas daudzuma aprēķināšanas metodei, kā arī šādu ierīču efektivitātei jābūt saderīgai ar nesen pieņemto direktīvu par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu.
The definition of heat pumps and the methodology used to calculate the amount of primary energy and the efficiency of such devices must be in line with the recently adopted Directive on the promotion of the use of energy from renewable sources.
(14a) „enerģētiskā nabadzība” ir stāvoklis, kad mājsaimniecībai par apkurei patērēto enerģiju jātērē vairāk nekā 10 % ienākumu, lai apsildītu mājokli atbilstoši pieņemamam standartam, kura pamatā ir Pasaules Veselības organizācijas ieteiktais līmenis;
(14a) 'energy poverty' means the situation where a household has to spend more than 10% of its revenue on energy bills in order to heat its home to an acceptable standard based on the levels recommended by the World Health Organisation;
Šis grozījums ir nepieciešams, lai varētu definēt terminu „enerģētiskā nabadzība”, kas minēts arī 31. grozījumā.
It is technically necessary to define 'energy poverty', a term which is referred to in Amendment 31.
(14b) „apgaismojuma sistēma” ir elementu kopums, kuri nepieciešami, lai nodrošinātu konkrētu apgaismojuma līmeni.
(14 b ) “lighting system” means the combination of components required to provide a certain light level.
(14c) „centralizētā siltumapgāde vai dzesēšana” ir termiskās enerģijas padeve tīklā tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu veidā no centrāla enerģijas ražošanas avota vairākām ēkām izmantošanai telpu vai rūpnieciskajai apkurei vai dzesēšanai, vai ūdens uzkarsēšanai.
(14 c ) "district heating or cooling" means the distribution of thermal energy in the form of steam, hot water or chilled liquids, from a central source of production through a network to multiple buildings, for the use of space or process heating or cooling or for water heating.
Direktīvā jāiekļauj centralizētās siltumapgādes vai dzesēšanas definīcija.
The directive should contain a definition of district heating or cooling.
Tās ir svarīgas infrastruktūras, kas rada sinerģiju starp energoefektivitāti un atjaunojamiem enerģijas avotiem.
These are important infrastructures which permit synergies between energy efficiency and renewable energy sources.
2. pants – 14.d punkts (jauns)
Article 2 – point 14 d (new)
(14d) „apgaismojuma projekts” ir shēma vai zīmējums, kurā detalizēti attēlota gaismekļu konfigurācija un izkārtojums, tostarp attiecīgais kontroles aprīkojums.
(14 d ) “lighting design” means a scheme or drawing detailing the configuration and layout of luminaires including related control equipment.
Apgaismojuma projektu mērķis ir izvēlēties pareizos kritērijus atbilstoši saskaņotajos Eiropas standartos noteiktajam apgaismojuma ierīču uzdevumam — izmantot visenergoefektīvākās apgaismojuma sistēmas.
The objective of lighting design is the selection of the right criteria for the lighting task in line with harmonised European Standards using the highest possible Energy Efficiency lighting systems.
Dalībvalstis piemēro ēku energoefektivitātes aprēķina metodi, kas atbilst I pielikumā noteiktajai vispārējai sistēmai.
Member States shall apply a methodology of calculation of the energy performance of buildings in accordance with the general framework set out in Annex I.
Komisija, apspriedusies ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, it īpaši vietējo, reģionālo un valstu iestāžu pārstāvjiem, līdz 2010. gada 31. martam izstrādā vienotu ēku energoefektivitātes aprēķina metodi, kas atbilst I pielikumā noteiktajai vispārējai sistēmai .
The Commission shall, after consulting the relevant stakeholders and in particular representatives from local, regional and national authorities , establish by 31 March 2010 a common methodology of calculation of the energy performance of buildings , in accordance with the general framework set out in Annex I .
Minētos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
Those measures designed to amend non-essential elements of this Directive by supplementing it shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 21(2).
Šī metode tiek pieņemta valsts vai reģionu līmenī.
This methodology shall be adopted at national or regional level.
Dalībvalstis ievieš minēto vienoto metodi .
Member States shall implement this common methodology
Šīs direktīvas vispārējais politiskais mērķis ir samazināt C0 2 ietekmi ēku sektorā.
The overall political target of this directive is to reduce the CO 2 impact in buildings.
Tādēļ šis mērķis precīzi jāpiemin 3. pantā.
Therefore this target should explicitly be mentioned in article 3.
Dalībvalstis paredz vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkām tiek noteiktas minimālās energoefektivitātes prasības, lai sasniegtu izmaksu ziņā optimālu līmeni, un aprēķinātas saskaņā ar 3. pantā minēto metodi.
Member States shall take the necessary measures to ensure that minimum energy performance requirements for buildings are set with a view to achieving cost-optimal levels and are calculated in accordance with the methodology referred to in Article 3.
Dalībvalstis paredz vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkām , norobežojošo konstrukciju būvelementiem un inženiertehniskajām sistēmām un to daļām tiek noteiktas minimālās energoefektivitātes prasības, lai sasniegtu vismaz izmaksu ziņā optimālu līmeni, un tās tiek aprēķinātas saskaņā ar 3. pantā minēto vienoto metodi.
Member States shall take the necessary measures to ensure that minimum energy performance requirements for buildings and for building components and technical building systems and parts thereof, are set to achieve at least cost-optimal levels and are calculated in accordance with the common methodology referred to in Article 3.
Kad dalībvalstis nosaka šīs prasības, tās var nošķirt jaunas ēkas un jau esošas ēkas, kā arī dažādu ēku kategorijas.
When setting requirements, Member States may differentiate between new and existing buildings and between different categories of buildings.
Kad dalībvalstis nosaka šīs prasības, tās apspriežas ar valsts iestādēm un citām ieinteresētajām personām un var nošķirt jaunas ēkas un jau esošas ēkas, kā arī dažādu ēku kategorijas.
When setting requirements, Member States shall consult public authorities and other relevant stakeholders and may differentiate between new and existing buildings and between different categories of buildings.
Šajās prasībās jāņem vērā vispārējie klimatiskie apstākļi, kas raksturo iekštelpu, lai novērstu tādus varbūtējus negatīvus iznākumus kā, piemēram, nepietiekama ventilācija, kā arī vietējās īpatnības, izmantojums, kam ēka ir paredzēta, un tās vecums.
These requirements shall take account of general indoor climate conditions, in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation, as well as local conditions and the designated function and the age of the building.
Šīm prasībām jābūt saderīgām ar citiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem un tajās jāņem vērā vispārējie klimatiskie apstākļi, kas raksturo iekštelpu, kā arī telpas un ārējais apgaismojums, lai novērstu tādus varbūtējus negatīvus iznākumus kā, piemēram, nepietiekama ventilācija un nepietiekams dabiskais apgaismojums , kā arī vietējās īpatnības, izmantojums, kam ēka ir paredzēta, un tās vecums.
These requirements shall be consistent with other applicable Community legislation and shall take account of general indoor climate and indoor and outdoor lighting conditions, in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation, inadequate natural lighting, as well as local conditions and the designated function and the age of the building.
Šīs prasības regulāri ne retāk kā reizi piecos gados pārskata un , vajadzības gadījumā, tās atjaunina, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību būvniecības nozarē.
These requirements shall be reviewed at regular intervals which shall not be longer than five years and , if necessary, shall be updated in order to reflect technical progress in the building sector.
Šīs prasības regulāri ne retāk kā reizi četros gados pārskata un atjaunina, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību būvniecības nozarē.
These requirements shall be reviewed at regular intervals which shall not be longer than four years and shall be updated in order to reflect technical progress in the building sector.
Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nenoteikt vai nepiemērot 1. punktā minētās prasības šādām ēku kategorijām:
Member States may decide not to set or apply the requirements referred to in paragraph 1 for the following categories of buildings:
a) ēkas , ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, ja minimālo energoefektivitātes prasību izpilde nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu;
(a) buildings officially protected as part of a designated environment or because of their special architectural or historic merit, where compliance with the minimum energy performance requirements would unacceptably alter their character or appearance;
a) ēkas, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, tajos gadījumos, ja konkrētu minimālo energoefektivitātes prasību izpilde nepieņemami izmainītu to būtību vai izskatu;
(a) buildings officially protected as part of a designated environment or because of their special architectural or historic merit, in so far as compliance with a specific minimum energy performance requirement would unacceptably alter their character or appearance;
b) ēkas, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām;
(b) buildings used as places of worship and for religious activities;
c) pagaidu celtnes, ko plānots izmantot ne ilgāk kā divus gadus , ražošanas vietas, darbnīcas un lauksaimniecības ēkas, kas nav dzīvojamās ēkas, ar zemu enerģijas pieprasījumu un nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas, ko izmanto kādā nozarē, ko aptver valsts nozaru nolīgums energoefektivitātes jomā;
(c) temporary buildings with a planned time of use of two years or less , industrial sites, workshops and non-residential agricultural buildings with low energy demand and non-residential agricultural buildings which are in use by a sector covered by a national sectoral agreement on energy performance;
c) pagaidu celtnes, ko plānots izmantot mazāk nekā 18 mēnešus , ražošanas vietas, darbnīcas un lauksaimniecības ēkas, kas nav dzīvojamās ēkas, ar zemu enerģijas pieprasījumu un nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas, ko izmanto kādā nozarē, ko aptver valsts nozaru nolīgums energoefektivitātes jomā;
(c) temporary buildings with a planned time of use of less than 18 months , industrial sites, workshops and non-residential agricultural buildings with low energy demand and non-residential agricultural buildings which are in use by a sector covered by a national sectoral agreement on energy performance;