natgillin/translations-raw huggingface dataset:
27. uzstāj — lai aizsargātu savus nodokļu ieņēmumus, kas saistīti ar iekšējo tirgu, visām dalībvalstīm ir jāveic līdzīgi pasākumi pret nodokļu nemaksātājiem, jo īpaši sankcijas un kriminālprocesi, neatkarīgi no tā, kur radušies ieņēmumu zaudējumi; aicina Komisiju ierosināt iespējamos mehānismus, lai dalībvalstu starpā veicinātu šādu sadarbību;
Insists that in order to protect fiscal revenue of all the Member States in relation to the internal market, Member States should take comparable measures against fraudsters, in particular in terms of sanctions and criminal proceedings, regardless of where losses of revenue take place; calls on the Commission to propose possible mechanisms to promote such cooperation between Member States;
30. atgādina, ka Lisabonas stratēģijas ieviešanu kavē „nodokļu paradīzes”, jo tās liek pazemināt nodokļu likmes un kopumā mazina nodokļu ieņēmumus, tādējādi saasinot nodokļu konkurences sekas un graujot dalībvalstu suverenitāti nodokļu jomā;
Recalls that tax havens represent a barrier to the implementation of the Lisbon Strategy, as they put downward pressure on tax rates and, in general, on tax revenues, thereby exacerbating the effects of tax competition, which erodes the fiscal sovereignty of Member States;
36. mudina Eiropas Savienību par prioritāti noteikt „nodokļu paradīžu” likvidāciju visā pasaulē, ņemot vērā negatīvās sekas, ko „nodokļu paradīzes” rada dalībvalstu nodokļu ieņēmumiem; aicina Padomi un Komisiju izmantot Eiropas Savienības kā tirdzniecības lielvaras ietekmi, risinot sarunas par tirdzniecības un sadarbības nolīgumiem ar „nodokļu paradīžu” valdībām, lai pārliecinātu tās atcelt nodokļu noteikumus un praksi, kas veicina krāpniecību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; kā pirmo šajā virzienā sperto soli atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 14. maija ieteikumus tirdzniecības nolīgumos iekļaut klauzulu par labu pārvaldību nodokļu jautājumos; prasa Komisijai turpmākajās sarunās par tirdzniecības nolīgumiem nekavējoties nākt klajā ar šādu klauzulu;
Urges the European Union to make the elimination of tax havens at a worldwide level a priority, considering their detrimental effects on the tax revenue of individual Member States; invites the Council and the Commission to use the leverage of EU trade power when negotiating trade and cooperation agreements with the governments of tax havens, in order to persuade them to eliminate tax provisions and practices that favour tax evasion and fraud; welcomes, as a first step, the recommendations of the Council of 14 May 2008 to include in trade agreements a clause on good governance in tax matters; and asks the Commission to put forward immediately such a clause in the negotiations of trade agreements in the future;
Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apmērs
Extent of fiscal fraud
Krāpšanās nodokļu jomā izraisa nopietnas sekas valstu budžetiem, noved pie godīga nodokļu režīma pārkāpumiem un rada konkurences traucējumus, tādējādi negatīvi ietekmējot iekšējā tirgus darbību.
Tax fraud has serious consequences for national budgets, leads to violations of the principle of fair taxation and is liable to bring about distortions of competition, thereby affecting the operation of the internal market.
Kropļojumi, kurus izraisa krāpšanās PVN jomā, izjauc vispārējās resursu sistēmas līdzsvaru, kam jābūt godīgam un pārredzamam, lai garantētu labu Kopienas funkcionēšanu.
Distortions caused by VAT fraud affect the overall balance of the resource system which has to be fair and transparent in order to guarantee the well functioning of the Community.
Lai gan pētījumi par izvairīšanās no PVN maksāšanas un krāpšanās apjomu ir veikti ne visās dalībvalstīs, ir publicētas vairākas aplēses.
Though investigations into the magnitude of VAT evasion and fraud have not been carried out in all Member States, several estimates have been published.
Starptautiskā PVN asociācija min PVN zaudējumu aplēses, kas svārstās no 60 miljardiem līdz 100 miljardiem eiro gadā visā Eiropas Savienībā.
The International VAT Association quotes estimates of VAT losses ranging from 60 billion to 100 billion euro per annum across the European Union.
Pēc Ieņēmumu un muitas administrācijas ( HM Revenue and Customs (HMRC )) aplēsēm, tikai Apvienotajā Karalistē vien 2005.–2006. nodokļu gadā PVN ieņēmumu zaudējumi bija 18,2 miljardi eiro.
In the United Kingdom alone, HM Revenue and Customs (HMRC) estimate that in the tax year 2005-2006 VAT revenue losses amounted to 18,2 billion euro.
Vācijā Finanšu ministrija publicēja pētījuma rezultātus, kuros aplēsts, ka 2005. gadā PVN zaudējumi bija 17 miljardi eiro.
In Germany, the Ministry of Finance published the results of a study which estimated, for 2005, VAT losses of 17 billion euro.
Turklāt Revīzijas palāta atgādina, ka izvairīšanās no PVN maksāšanas negatīvi ietekmē ES budžeta finansējumu, kā rezultātā palielinās vajadzība iesaistīt dalībvalstu pašu resursus, kas balstās uz nacionālo kopienākumu
Furthermore, as the Court of Auditors recalls, VAT evasion and fraud also impact on the financing of the EU budget, resulting in an increased need to call from Member States own resources based on gross national income.
Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 8/2007 par administratīvo sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā, 2. punkts. .
Court of Auditors’ Special report No 8/2007 concerning administrative cooperation in the field of value added tax, paragraph 2.
Krāpšana PVN jomā
VAT fraud
Jāatgādina, ka pašreizējā „pārejas” sistēma, kas radās 1993. gadā, ir kompromisa rezultāts starp lēmumu izveidot vienoto tirgu bez robežkontrolēm , no vienas puses, un to, ka dalībvalstis nevarēja vienoties par PVN saskaņošanas pakāpi, lai sasniegtu pilnīgi viendabīgu iekšējo tirgu, no otras puses.
By way of reminder, the current "transitional" system, which dates back to 1993, is the result of a compromise between the decision to create a single market without border controls, on the one hand, and the fact that Member States did not agree to a degree of VAT harmonisation such as to achieve a completely homogeneous internal market, on the other.
Komisija sākotnēji izteica priekšlikumu pieņemt sistēmu, kas balstītos uz izcelsmi (t.i., aplikšanu ar nodokli, piemērojot eksportētājas valsts nodokļu likmi).
The Commission initially proposed the adoption of the origin system (i.e. the taxation at the rate of the exporting Member State).
Padome pieņēma tā saukto „pārejas sistēmu” , kas deva iespēju noteikt kontroli pie Kopienas iekšējām robežām, kuru atcēla, atļaujot turpināt iekasēt nodokļus galamērķa dalībvalstī.
The Council adopted the so-called "transitional system", which enabled controls at the Community’s internal borders to be abolished whilst allowing tax to continue to be collected in the Member State of destination.
Pārejas sistēmā PVN (kā patēriņa nodoklis) tiek pieprasīts patēriņa valstī kā procenti no attiecīgā produkta izmaksām.
Under the transitional system, VAT (as a consumption tax) is charged at the place of consumption as a percentage of the cost of the actual product.
Produktam pārvietojoties no viena uzņēmuma uz nākamo (kas reģistrēti kā PVN maksājoši tirgotāji), PVN uzliek, iekasē un atceļ iekšzemes finanšu iestāde.
As a product moves from one company to the next (between VAT registered traders) VAT is charged and collected and remitted to the domestic fiscal authority.
Kopienas iekšējiem darījumiem, kam pašreiz piemēro nulles PVN likmi, eksportētājs nepieprasa PVN, bet var pieprasīt, lai viņam atmaksā ieguldītās PVN summas; un otrādi, pircējs nemaksā PVN, bet viņam to uzliek, ja viņš produktu pēc tam pārdod, un viņam jānodod ienākumi no PVN attiecīgajai finanšu iestādei.
As regards intra-Community transactions, which are currently zero-rated, an exporter does not charge VAT, but is able to claim a refund of input VAT; conversely, a purchaser does not pay VAT, but has to charge it on subsequent sales and remit the VAT income to its fiscal authority.
Kredīta un kompensācijas mehānisms
Credit and refund mechanism
Tā kā vairums gadījumu, kad notiek izvairīšanās no PVN maksāšanas, ir saistīti ar ēnu ekonomiku, arvien lielāku izvairīšanās no PVN maksāšanas gadījumu skaitu var uzskatīt par iepriekš aprakstīto, 1993. gadā ieviesto PVN noteikumu blakus efektiem, jo īpaši tos, kuriem Kopienas iekšējos darījumos piemēro nulles PVN likmi, kad tirgotāji neuzliek PVN, bet var pieprasīt, lai viņiem atmaksā ieguldītās PVN summas.
Whereas most of the VAT evasion is linked to the shadow economy, a growing share of VAT evasion can be seen as a side-effect of the VAT arrangements described above, that were put in place 1993, in particular in the case of zero-rated intra-Community transactions, where traders do not charge VAT but still can claim a refund of input VAT.
Tā kā Kopienas iekšējiem darījumiem uzliek nulles PVN likmi, šādi darījumi var izraisīt izvairīšanos no PVN maksāšanas vai nu piegādātāja valstī (jo piegādātājs pēc tam, kad ir deklarējis piegādi Kopienas iekšienē, patur preces pārdošanai vietējā tirgū bez PVN maksāšanas), vai galamērķa valstī (jo preču saņēmējs nesamaksā PVN, kas viņam jāmaksā, saņemot preces), vai arī organizējot tā saukto trūkstošā tirgotāja PVN krāpšanu.
Since intra-Community transactions are zero-rated, such transactions can give rise to VAT evasion either in the supplier country (because the supplier, after having declared an intra-Community delivery, retains goods for sale in the domestic market without VAT) or in the country of destination (because the recipient fails to pay VAT due on arrival) or by operating the so-called missing trader fraud.
Trūkstošā tirgotāja PVN krāpšana
Missing trader fraud
Zaudējumi vairojas.
Losses multiply.
Šajā shēmā iesaistās noziedzīgi grupējumi, tīši un ļaunprātīgi izmantojot šo sistēmu.
This entails a deliberate abuse of the system by criminal gangs who set up such schemes to take advantage of the system.
Tehnoloģiju attīstība un augstas vērtības mazsvara preču izstrāde atvieglo krāpniekiem karuseļveida krāpšanas izmantošanu.
Advancements in technology and the development of high value, low weight goods has made it easier for fraudsters to conduct carousel fraud.
Mobilie tālruņi un mikroshēmu tehnoloģija ir jomas, kurās krāpšana ir visvairāk izplatīta.
Mobile phones and chip technology are where fraud has been most prevalent.
Ir konstatēts, ka eksporta nulles likmes (kas ietver PVN atmaksu eksportētājiem) ir galvenais apstāklis, kas pieļauj nodokļu nemaksāšanas karuseli.
The zero-rating of exports (which entails the refunding of VAT to exporters) has been identified as the main factor allowing carousel fraud to happen.
Iespējamās alternatīvās sistēmas
Possible alternative systems
Apgrieztā nodokļu iekasēšana
Reverse Charge
Apgrieztās nodokļu iekasēšanas sistēmā PVN maksā pircējs vai pakalpojumu saņēmējs, nevis preču vai pakalpojumu piegādātājs.
In a reverse-charge system, VAT is accounted for by the taxable customer instead of the supplier.
Tā kā pircējam pienākas pilnīga nodokļu atlaide, viņš to izdara tajā pašā nodokļu deklarācijā, tīrais darbības rezultāts ir nulle, un viņam nav jāveic nekādi maksājumi.
As the customer, in so far as they are entitled to full deduction, deducts this VAT on the same VAT declaration, the net result is nil and no payment is to be made.
Apgrieztās nodokļu iekasēšanas sistēma netiek piemērota preču piegādēm privātām personām, un šādā gadījumā preču piegādātājam ir jāmaksā nodokļu iestādēm pilna PVN summa.
The reverse charge is not applied to supplies to private individuals and the supplier has, in that case, to charge and pay to the authorities total amount of VAT.
Apgrieztās nodokļu iekasēšanas sistēmā nav maksājuma pa daļām, jo pilna PVN summa tiek maksāta piegāžu ķēdes beigu posmā.
There is no fractionated payment in a reverse-charge system as the total VAT is paid only at the end of the supply chain.
Citiem vārdiem, apkopotajam apgriezto nodokļu mehānismam trūkst galveno PVN īpašību, proti, PVN maksājumi par piegādēm un PVN atlaides par pirkumiem, kas nodrošina pašregulējošu kontroles mehānismu.
In other words, a generalised reverse-charge mechanism would take away the main feature of VAT, namely the payment of VAT on supplies and the deduction of VAT on purchases, which provides for a self-policing control mechanism.
Savas prezidentūras laikā Vācija iesniedza priekšlikumu piemērot apgriezto nodokļu mehānismu, bet to neuzņēma ar sajūsmu.
During its Presidency Germany proposed the application of a reverse charge mechanism but this was met with limited enthusiasm.
Ir bijuši arī ierosinājumi, lai dalībvalstis uzņemas apgrieztās nodokļu iekasēšanas izmēģinājuma projektu visās jomās.
Suggestions have also been made for a Member State to undertake an across the board reverse charge pilot project.
Apgrieztajai nodokļu iekasēšanai ir veltīta kritika par to, ka tāpat kā tirdzniecības nodokļa gadījumā PVN iekasēšana balstās uz pēdējo tirgotāju, kas ir atbildīgs par nodokļu samaksu nodokļu iestādēm.
The reverse charge does have critics, that as with sales tax, the collection of VAT rests on the end trader who is responsible for paying all the VAT to the authorities.
Tāpat arī apgrieztās nodokļu iekasēšanas gadījumos var rasties jauni krāpšanas veidi, palielinot nodokļu zaudējumus mazumtirdzniecības līmenī un ļaunprātīgi izmantojot PVN reģistrācijas numurus.
Also with the reverse charge new types of fraud can arise in the form of increased tax losses at the retail level and the misuse of VAT identification numbers.
Lai to novērstu, sistēmu vajadzētu papildināt ar pārbaudes pasākumu ieviešanu, bet tas radītu papildu slogu uzņēmumiem.
To overcome this, the system could be accompanied by the introduction of checking measures, but this would constitute an additional burden to business.
Kā pirmo pārbaudes pasākumu varētu piemērot robežvērtību, lai ierobežotu ar nodokli neaplikta galapatēriņa risku.
As a first checking measure a threshold could be applied in order to limit the risk of untaxed final consumption.
Padome ir ierosinājusi, ka par robežvērtību varētu noteikt 5000 eiro.
The Council has suggested that this threshold be set at 5000 EUR.
Sistēma tad darbotos šādi:
The system would thus work as follows:
Pamatojoties uz vairākiem pētījumiem, Komisija uzskata, ka pašreiz robežas piemērošana izmaksās uzņēmumiem visvairāk.
The Commission, based on several studies, considers that the correct application of the threshold is the most costly element for businesses.
Visbeidzot, rodas jautājums, vai ierosinātajai apgrieztās nodokļu iekasēšanas sistēmai jābūt brīvprātīgai vai obligātai.
Finally, the question arises whether the proposed reverse-charge system should be optional or mandatory.
Komisija un vairums dalībvalstu ir skaidri norādījušas, ka brīvprātīga vispārināta apgrieztās nodokļu iekasēšanas sistēma nozīmētu dubultas PVN sistēmas izveidi, kas kavētu efektīvu iekšējā tirgus darbību un radītu vēl sarežģītāku vidi, kura neveicinātu ieguldījumus uzņēmējdarbībā.
The Commission and a large majority of Member States have made clear that an optional generalised reverse charge system would imply the creation of a double VAT system that would run against the efficient operation of the internal market and would be the source of a more complex environment that could discourage business investment.
Ir jārūpējas, lai neviena dalībvalsts, kas brīvprātīgi uzņemas ieviest šo projektu, netiktu pakļauta lielam riskam.
Care should be taken that neither the Member State volunteering nor any other Member State are exposed to major risks.
Kā paskaidrots iepriekš, Padome nolēma pieņemt „pārejas sistēmu” , tādējādi izvēle ieviest izcelsmes sistēmu ir Komisijas sākotnēji paredzētā ideja.
As explained above, the Council decided to adopt a "transitional system" so the option to introduce an origin system would go back to the original idea envisaged by the Commission.
Dalībvalstis tajā laikā nevēlējās un vēl arvien nevēlas atteikties no savas suverenitātes attiecībā uz PVN likmju noteikšanu.
Member States were not at that time, and are still not willing to cede their sovereignty as regards setting the level of VAT rates.
Tāpēc, lai šo sistēmu Padome varētu nopietni apsvērt, tai nevajadzētu pieprasīt likmju saskaņošanu.
Therefore, for this system to have any chance of serious consideration by the Council, it should not require rate harmonisation.
Viens no risinājumiem varētu būt vēlreiz izvērtēt ieteikumu par starpniecības centra izveidi, ko ierosināja 1992. gadā, bet ko dažādu iemeslu dēļ, kuri minēti iepriekš, dalībvalstis neatbalstīja.
One solution would be to reassess the proposals for the setting up of a clearing house as proposed in advance of 1992 but for reasons outlined above Member States were not supportive.
Palielinoties krāpšanas gadījumu skaitam un attīstoties tehnoloģijām, ir vērts pie tā atgriezties.
With the rise in fraud and technological advance it is well worth raising again.
Lai saglabātu PVN ieviešanas principu, proti, ka tas ir patēriņa nodoklis, PVN likmi nosacīs eksportētāja valsts un starpniecības centrs atvieglos ienākumu nodošanu no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti.
To retain the founding principle of VAT, that is being a consumption tax, VAT would be charged at the rate of the exporting country, and a clearing house would facilitate the passing of revenue amongst Member States.
Piegādātāja dalībvalsts nodod iekasēto PVN importētājai dalībvalstij.
The Member State of supply would have to forward the VAT collected to the importing Member State.
Ja dalībvalsts, kurā pienāk preces, piemēro likmi, kas ir lielāka par 15 %, papildu PVN tiek uzkrāts šajā dalībvalstī; ja dalībvalsts, kurā pienāk preces, piemēro likmi, kas ir mazāka par 15 %, jo tiek piemērota viena vai vairākas samazinātas PVN likmes vai dažās dalībvalstīs nulles likme, pircēja dalībvalsts sniegs kredītu nodokļu maksātājai personai, kura Kopienas iekšienē iegādājas preces.
Where the Member State of arrival of the goods applies a rate of more than 15%, that additional VAT will accrue to that Member State; where the Member State of arrival of the goods applies a rate lower than 15% because of the application of one or more reduced VAT rates or the zero rate in certain Member States, the Member State of the purchaser will allow a credit to the taxable person making the intra-Community acquisition.
Tāpat preču saņēmēja dalībvalsts varēs iekasēt PVN, kas rodas no jebkuriem preču ieguvēja tiesību ierobežojumiem ieturēt iepriekš samaksātās PVN summas.
In the same vein, the Member State of arrival will be able to collect VAT that results from any limitation applicable to the acquirer’s right to deduct input VAT.
Šādā veidā var izvairīties no konkurences traucējumiem, kas varētu rasties dažādu nacionālo PVN likmju dēļ.
In this way, distortions of competition which might otherwise arise from different national levels of VAT rates would be avoided.
Galvenais grūtais jautājums, kas ir politisks jautājums, ir atsevišķu dalībvalstu nodokļu ieņēmumu atkarība no citu dalībvalstu naudas pārskaitījumiem.
The main difficult issue, which is a political one, would be that of making individual Member States's tax receipts dependant on transfers made by other Member States.
Citiem vārdiem sakot, izveidosies divas dalībvalstu grupas, t.i., neto saņēmējas (t.i., tās valstis, kurās Kopienas iekšējo pirkumu apjoms pārsniedz Kopienas iekšējos krājumus) un neto iemaksātājas (t.i., tās, valstis, kurās Kopienas kopējais iekšējo krājumu apjoms pārsniedz Kopienas kopējo iekšējo pirkumu daudzumu).
In other words, two groups of Member States would emerge, i.e. net receivers (i.e. those where the amount of intra-Community acquisitions exceeds the intra-Community supplies) and net contributors (i.e. those in which the total amount of intra-Community supplies exceeds the total amount of intra-Community acquisitions).
Kā parādīts pielikumā un atkarībā no to attiecīgās divpusējās tirdzniecības bilances 16 dalībvalstis saskaņā ar Kopienas iekšējiem ar nodokli apliktajiem krājumiem būs „ neto saņēmējas ”, bet pārējās būs „ neto maksātājas ” .
As it is shown in the annex, and depending on their respective bilateral trade balance, 16 Member States, under a system of taxed intra-Community supplies would be "net receivers", whereas the rest would be "net contributors".
Šajā gadījumā nebūs vajadzības pēc starpniecības, bet tiks izmantota „vienas pieturas” sistēma, kurā tirgotājs varētu nokārtot visas savas PVN saistības par darbību visā ES tajā dalībvalstī, kurā viņš ir reģistrēts.
There would be no need for clearing but this would have to go together with a "one stop shop" system whereby a trader could fulfil all his VAT obligations for EU-wide activities in the Member State in which they are established.
Cīņa ar krāpšanu, kas ir lielā mērā dalībvalstu kompetencē, nav tāda problēma, kuru var atrisināt vienas valsts mērogā.
Combating fraud, whilst being largely a Member State competence, is not a problem that can be solved at national level only.
Cīņai ar krāpšanos nodokļu jomā jābūt ES prioritātei, kas prasa ciešu sadarbību starp katras dalībvalsts administratīvajām iestādēm un Komisiju.
The fight against tax fraud should be a priority for the EU and should call for close cooperation between the administrative authorities in each Member State and with the Commission.
Informācijas apmaiņa starp attiecīgajām administrācijām, kā arī starp administrācijām un Komisiju nav pietiekami intensīva un ātra, lai varētu efektīvāk apkarot krāpšanu.
Exchanges of information between the respective administrations as well as between administrations and the Commission are not sufficiently intensive and fast in order to combat fraud more effectively.
Tiešais kontakts starp vietējiem vai nacionāliem krāpšanas apkarošanas birojiem nav pietiekami attīstīts un īstenots, kas noved pie neefektivitātes, izmantojot administratīvās sadarbības struktūras, un pie novēlotas saziņas.
Direct contact between local or national anti-fraud offices is not sufficiently developed and implemented, which leads to inefficiency, under-use of the arrangements for administrative cooperation and delays in communication.
Lai to atrisinātu, ir vajadzīga ciešāka sadarbība dalībvalstu starpā un atbilde uz jautājumu par to, vai ir jāizstrādā saistoši noteikumi.
To solve this requires more cooperation between Member States, and raises the question of whether binding rules need to be made.
Lielāka izpratne par savstarpējām sistēmām vai kopējs pamats, tāds kā CCCTB (kopējā konsolidētā korporatīvā nodokļu bāze), arī būtu noderīgi.
Easier understanding of each other's systems or common basis, such as through CCCTB, would also help.
Diemžēl daži uzskata, ka kopēja bāze aizskar viņu tiesības uz savām nodokļu likmēm.
Unfortunately, some see common bases as a step to encroachment on tax rates.
Visu pieejamo tehnoloģiju izmantošana, arī elektronisku PVN un akcīzes nodokļu datu uzglabāšana un pārsūtīšana kontroles nolūkos, ir vajadzīga, lai nodokļu sistēmas varētu pienācīgi darboties.
The use of all available technologies, including the electronic storage and transmission of certain data for VAT and excise duties control purposes is indispensable for the proper functioning of the tax systems.
Tāpēc ir jāuzlabo noteikumi dalībvalstu apmaiņai ar elektroniski uzglabātiem datiem un piekļuvei tiem katrā dalībvalstī.
The conditions for the exchange of, and direct access of Member States to, electronically stored data in each Member State should therefore be improved.
Jo īpaši reāllaika darījumi, izmantojot elektronisku sistēmu, lai reģistrētu un validētu darījumus, sniegtu iestādēm lielākas iespējas identificēt un apkaro krāpniecisku rīcību.
In particular, real time transactions using an electronic system to log and validate transactions would give authorities greater opportunities to identify and combat fraudulent behaviour.
Jārūpējas par pienācīga datu aizsardzības režīma nodrošināšanu.
Care would need to be taken to ensure proper data protection regimes.
Juridiskās komitejas atzinums
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS
par koordinētu stratēģiju, lai uzlabotu cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas
on a coordinated strategy to improve the fight against fiscal fraud