natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17. norāda, ka nav zināmas metodes dabisko ledus ezeru nostiprināšanai, bet konstatē, ka UNEP 2010. gada ziņojumā par kalnu ledājiem un klimata pārmaiņām ir minētas citas metodes pārplūšanas izraisīto plūdu seku mazināšanai, izmantojot sifonus un atvērtu kanālu un tuneļu konstrukcijas, lai pazeminātu ūdens līmeni ledus ezeros, un kontrolējot ūdens ieplūdi vietējās upju sistēmās un tādējādi ūdenskrātuvi izmantojot šādam nolūkam;
Notes that there is no known method of reinforcing natural glacial lakes, but notes that the UNEP report on 'High Mountains Glaciers and Climate Change' (2010) mentions other methods to mitigate the effects of an outburst flood by using siphons and constructions of open channels and tunnels in order to lower the water level in the glacial lakes and by controlling the water flow into the local river system to use the water reservoir as a resource;
25. uzsver, ka nav daudz pierādījumu tam, ka lieli aizsprosti ir vienīgais, labākais vai optimālais risinājums elektrības nodrošināšanai, jo tie ne vienmēr uzlabo nabadzīgo un neaizsargātāko iedzīvotāju piekļuvi elektroenerģijai;
Stresses that there is little evidence to establish that big dams are the only, the best or the optimal solution to the electricity question as they do not necessarily improve access to power for the poor and vulnerable sections of society;
27. mudina finanšu iestādes un ES finansēt spēju veidošanu un apmācību, lai uzlabotu zemes apsaimniekošanu un ūdens apsaimniekošanas un uzglabāšanas metodes, ņemot vērā zinātnisku un tehnoloģisku informāciju un atjaunojot iepriekšējās zināšanas, piemēram, par senajām tradicionālajām apūdeņošanas sistēmām, kā norādīts UNEP ziņojumā „Augstkalnu ledāji un klimata pārmaiņas”; uzskata — nodrošinot jebkādu ES finansējumu, būtu jāpalīdz veicināt ES politikas mērķu sasniegšanu ilgtspējīgas attīstības un pārtikas nodrošinājuma jomā saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem;
Encourages financing institutions and the EU to finance capacity building and training in improved land management and improved water management storage methods that take into account scientific and technological knowledge and the revival of old knowledge such as ancient traditional irrigation systems, as outlined in the UNEP report entitled ‘High Mountain Glaciers and Climate Change’; considers that all financing from the EU should contribute to the promotion of the EU’s policy objectives of sustainable development and food security, in accordance with the Millennium Development Goals;
34. aicina ES veicināt pašreizējo tehnoloģiju, kas radikāli samazina melnā oglekļa emisijas; uzsver to, ka ir jāatbalsta un jāveicina noteikumi, ar ko aizliedz ciršanu un dedzināšanu mežos, ievieš stingras un regulāras transportlīdzekļu emisiju pārbaudes, ierobežo biomasas sadedzināšanu un uzrauga spēkstaciju ikgadējās emisijas; aicina ES veicināt 16 dažādus melnā oglekļa un metāna emisiju samazināšanas pasākumus, kas izklāstīti UNEP ziņojumā „Melnā oglekļa un troposfēras ozona integrētais novērtējums”, lai panāktu gan gaisa kvalitātes uzlabošanos, gan tuvākajā laikā arī ieguvumus klimata jomā dialogā ar jaunattīstības valstīm un strādātu pie dažādu spēkā esošo reģionālo gaisa piesārņojuma novēršanas nolīgumu paplašināšanas, pamatojoties uz darbu saistībā ar Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ( CLRTAP );
Calls on the EU to promote existing technology that drastically reduces black carbon emissions; stresses that regulations banning slash-and-burn tactics in forests, enforcing stringent and regular vehicle emissions tests, limiting biomass burning and monitoring the annual emissions of power plants must be supported and encouraged; calls on the EU to promote the 16 different measures to reduce emissions of black carbon and methane that are set out in the UNEP report entitled 'Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone', with a view to achieving both air quality improvements and near-term climate benefits in its dialogue with developing countries and working towards a broadening of different existing regional air pollution prevention agreements on the basis of the work within the Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution (CLRTAP);
39. norāda, ka aizsprostu būvniecības projekti ietekmē starptautisko drošību; uzsver, ka šī ietekme var būt negatīva, izraisot pārrobežu konfliktus, sociālos nemierus un radot kaitējumu videi; taču atgādina, ka enerģijas un ūdens piegādes jautājumi var arī pozitīvi ietekmēt dialoga veidošanu starp robežvalstīm vai robežreģioniem;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
par priekšlikumu Padomes direktīvai par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu
on the proposal for a Council directive on the management of spent fuel and radioactive waste
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................59
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............59
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 82
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 82
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS................................................................................108
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.......................................................................108
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2010)0618 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0618 ),
– ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 31. un 32. pantu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu ( C7-0387/2010 ),
– having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Articles 31 and 32, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0387/2010 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7-0214/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0214/2011 ),
(1) Līguma 2. panta b) punktā strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai paredzēts ieviest vienotus drošības standartus.
(1) Article 2(b) of the Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
(1) Euratom līguma 2. panta b) punktā strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai paredzēts ieviest vienotus drošības standartus.
(1) Article 2(b) of the Euratom Treaty provides for the establishment of uniform safety standards to protect the health of workers and of the general public.
(2) Līguma 30. pantā paredzēts Kopienā noteikt pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību.
(2) Article 30 of the Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
(2) Euratom līguma 30. pantā paredzēts Kopienā noteikt pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību.
(2) Article 30 of the Euratom Treaty provides for the establishment of basic standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiations.
(3) Līguma 37. pantā noteikta prasība dalībvalstīm sniegt Komisijai vispārīgus datus par visiem radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāniem.
(3) Article 37 of the Treaty requires Member States to provide the Commission with general data relating to any plan for the disposal of radioactive waste.
(3) Euratom līguma 37. pantā noteikta prasība dalībvalstīm sniegt Komisijai vispārīgus datus par visiem radioaktīvo atkritumu noglabāšanas plāniem.
(3) Article 37 of the Euratom Treaty requires Member States to provide the Commission with general data relating to any plan for the disposal of radioactive waste.
(3a) Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK 1 paredz pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darba vietā.
( 3a ) Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 1 provides for the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work.
(4) Padomes 1996. gada 13. maija Direktīva 96/29/Euratom , kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām 22 , attiecas uz visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar mākslīgo vai dabīgo avotu jonizējošā starojuma radītajiem riskiem gadījumos, kad, ņemot vērā dabīgo radionuklīdu radioaktīvās, skaldmateriālu vai fertilās īpašības, notiek vai ir notikusi to pārstrāde.
(4) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation 22 applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
Tā attiecas arī uz šādu pasākumu rezultātā radušos materiālu atļautām izkliedēm.
It also covers the authorised releases of materials that originate from such practices.
Minētās direktīvas prasības papildinātas ar sīkākiem tiesību aktu noteikumiem.
The provisions of that Directive have been supplemented by more specific legislation.
(4) Padomes 1996. gada 13. maija Direktīva 96/29/Euratom nosaka drošības pamatstandartus .
(4) Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 22 lays down the basic safety standards.
Šī direktīva attiecas uz visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar mākslīgo vai dabīgo avotu jonizējošā starojuma radītajiem riskiem gadījumos, kad, ņemot vērā dabīgo radionuklīdu radioaktīvās, skaldmateriālu vai fertilās īpašības, notiek vai ir notikusi to pārstrāde.
Th at D irective applies to all practices which involve a risk from ionizing radiation emanating from an artificial source or from a natural radiation source in cases where natural radionuclides are or have been processed in view of their radioactive, fissile or fertile properties.
(15a) Trijās bijušajās ES kandidātvalstīs — Lietuvā, Slovākijā un Bulgārijā — darbojās vecās, padomju laikā projektētās kodolspēkstacijās, kuras nebija ekonomiski pamatoti uzlabot, lai tās atbilstu ES drošības standartiem; līdz ar to šīs kodolspēkstacijas tika slēgtas un izbeigta to ekspluatācija.
(15a) The three former EU candidate countries, Lithuania, Slovakia and Bulgaria, operated old Soviet - design ed nuclear power plants which could not be economically upgraded to meet EU safety standards ; consequently, th os e plants were shut down and subsequent ly decommission ed .
(15b) Triju ES dalībvalstu kodolspēkstaciju ekspluatācijas izbeigšana radīja ievērojamas finansiālās un ekonomiskās izmaksas, kuras attiecīgās dalībvalstis nespēja pilnībā segt, un tāpēc Kopiena šīm dalībvalstīm piešķīra finanšu resursus, lai daļēji segtu ekspluatācijas izbeigšanas un atkritumu apsaimniekošanas projektu izmaksas un lai kompensētu ekonomiskos zaudējumus.
(15b) The decommissioning of the nuclear power plants of the three EU countries imposed a significant financial and economical burden which could not be borne in full by the Member States concerned, and the Community therefore provided financial resources to the respective Member States, intended to cover part of the cost of decommissioning and waste projects and to offset the economic consequences.
(18) 2006. gadā SAEA atjaunināja visu savu standartu kopumu un publicēja drošības pamatprincipus 37 , kuriem kopīgu atbalstu deva Euratom , ESAO/KEA un citas starptautiskās organizācijas.
(18) In 2006 the IAEA updated its entire corpus of standards and published the Fundamental Safety Principles 37 , which were jointly sponsored by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
Kā norādījušas apvienotās atbalsta organizācijas, drošības pamatprincipu piemērošana veicinās starptautisko drošības standartu piemērošanas uzlabošanos un dalībvalstu noteikumu saskaņotību.
As stated by the Joint Sponsoring Organisations, applying the Fundamental Safety Principles will facilitate the application of international safety standards and will make for greater consistency between the arrangements of different States.
Tāpēc visām dalībvalstīm ir vēlams ievērot un atbalstīt šos principus.
It is therefore desirable that all States adhere to and advocate these principles.
Šie principi būs saistoši gan SAEA attiecībā uz tās darbību, gan dalībvalstīm attiecībā uz darbību, kuru atbalsta SAEA.
The principles will be binding on the IAEA in relations to its operation and on States in relation to operation assisted by IAEA.
Dalībvalstis vai atbalsta organizācijas var brīvprātīgi pārņemt šos principus, tos izmantojot savos pasākumos.
States or sponsoring organisations may adopt the principles, at their own discretion, for application to their own activities.
(18) 2006. gadā SAEA atjaunināja visu savu standartu kopumu un publicēja drošības pamatprincipus 37 , kurus kopīgi izstrādāja Euratom , ESAO/KEA un citas starptautiskās organizācijas.
(18) In 2006 the IAEA updated its entire corpus of standards and published the Fundamental Safety Principles 37 , which were jointly developed by Euratom, OECD/NEA and other international organisations.
(19a) 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem nodrošina sabiedrības tiesības, kā arī nosaka Pusēm un valsts iestādēm saistības attiecībā uz pieeju informācijai un sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā, un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, tai skaitā attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.
(19a) The Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters grants rights to the public and imposes on the parties thereto, and on public authorities , obligations regarding access to information and public participation and access to justice in environmental matters, which include the management of spent fuel and radioactive waste.
(19b) Starptautiskā Darba organizācija ir pieņēmusi konvenciju 1 un ieteikumu 2 par radioaktīvo aizsardzību, kas piemērojama visām darbībām, kuras ir saistītas ar jonizējošās radiācijas iedarbību uz strādājošajiem darba laikā, nosakot prasību veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu strādājošo aizsardzību, ņemot vērā jaunākās pieejamās zināšanas.
( 19b ) The I nternational L abour O rganization has adopted a Convention 1 and a Recommendation 2 on Radiation Protection , applicable to all activities involving exposure of workers to ioni s ing radiation in the course of work , and requires appropriate steps to be taken to ensure the effective protection of workers in the light of current knowledge.
1 C115 Konvencija par strādājošo aizsardzību pret jonizējošo radiāciju, pieņemta 1960. gada 22. jūnijā.
1 C115 Convention concerning the Protection of Workers against Ionising Radiations, adopted on 22 June 1960.
2 C114 Ieteikums par strādājošo aizsardzību pret jonizējošo radiāciju, pieņemts 1960. gada 22. jūnijā.
2 C114 Recommendation concerning the Protection of Workers against Ionising Radiations, adopted on 22 June 1960.
(22a) Eiropas Parlaments ir arī paziņojis, ka visās dalībvalstīs visiem kodoluzņēmumiem ir nepieciešams nodrošināt pietiekamu finanšu resursu pieejamību visu ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu segšanai, tostarp atkritumu apsaimniekošanai, lai saglabātu principu „maksā piesārņotājs” un izvairītos no valsts atbalsta izmantošanas, un ir aicinājis Komisiju izstrādāt precīzus to finanšu resursu izmantošanas noteikumus, kuri paredzēti ekspluatācijas izbeigšanai katrā dalībvalstī, ņemot vērā ekspluatācijas izbeigšanu, kā arī radušos radioaktīvo atkritumu apstrādi, sagatavošanu apglabāšanai un galīgo noglabāšanu 1 .
(22a) The European Parliament has also stated that , in all Member States , all nuclear undertakings should have sufficient financial resources available to cover all the costs of decommissioning, including waste management , in order to uphold the ‘ polluter pays ’ principle and to avoid any recourse to State aid, and has called on the Commission to draw up precise definitions concerning the use of financial resources earmarked for decommissioning in each Member State, taking into account decommissioning as well as the management, conditioning and final disposal of the resultant radioactive waste 1 .
(23) Kā Eiropas Savienībā, tā visā pasaulē aizvien plašāk atzīst , ka kodolenerģija jāizmanto atbildīgi, un jo īpaši tas attiecas uz kodoldrošību un drošību.
(23) There is a growing recognition in the Union as well as worldwide of the need for a responsible use of nuclear energy, covering in particular nuclear safety and security.
Šajā kontekstā jārisina jautājums par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu drošai , optimālai un ilgtspējīgai kodolenerģijas izmantošanai .
In this context the issue of spent fuel and radioactive waste management needs to be addressed in order to ensure a safe, optimised and sustainable use of nuclear energy .
(23) It īpaši pēc nesenā nopietnā kodolnegadījuma Japānā kā Eiropas Savienībā, tā visā pasaulē aizvien plašāk tiek atzīts , ka jānosaka stingrāki noteikumi attiecībā uz kodoldrošību un drošību.
(23) There is a growing recognition in the Union as well as worldwide , especially following the recent serious nuclear accident in Japan , of the need to strengthen the rules regarding nuclear safety and security.
Šajā kontekstā jārisina ārkārtīgi sarežģītais jautājums par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, lai garantētu drošu, optimālu un ilgtspējīgu to glabāšanu un/vai noglabāšanu .
In this context the momentous issue of spent fuel and radioactive waste management needs to be addressed in order to ensure safe, optimised and sustainable storage and/or disposal .
(23a) Šai sakarībā jāuzsver, ka liela daļa lietotās kodoldegvielas materiāla ir izmantojama atkārtoti.
( 23a ) It should be stressed in this connection that a large proportion of spent fuel material is recoverable.
Tāpēc ir jāapsver ne tikai galīgā atkritumu noglabāšana, bet arī lietotās kodoldegvielas pārstrādes iespējas.
The recycling of spent fuel is therefore an aspect that needs to be taken into account, together with the disposal of final waste.
(24) Lai gan dalībvalstis var pašas noteikt energonesēju struktūru, radioaktīvie atkritumi rodas visās dalībvalstīs, neatkarīgi no tā, vai tām ir kodolreaktori .
(24) While it is up to the Member States to define their energy mix, all Member States generate radioactive waste, whether or not they have nuclear reactors.
Radioaktīvie atkritumi galvenokārt rodas kodoldegvielas cikla darbībās, piemēram , kodolspēkstacijās un lietotās kodoldegvielas pārstrādē , tie rodas arī citās darbībās, piemēram, radioaktīvos izotopus izmantojot medicīnā, pētniecībā un rūpniecībā.
Radioactive waste arises mainly from activities of the nuclear fuel cycle , such as the operation of nuclear power plants and the reprocessing of spent fuel , but also from other activities, such as applications of radioactive isotopes in medicine, research and industry.
(24) Radioaktīvie atkritumi rodas visās dalībvalstīs, neatkarīgi no tā, vai tām ir kodolspēkstacijas .
(24) All Member States generate radioactive waste, whether or not they have nuclear power reactors.
Radioaktīvie atkritumi galvenokārt rodas darbībās, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanu , cita starpā kodolspēkstaciju ekspluatācijā un to ekspluatācijas izbeigšanā , un arī citās darbībās, piemēram, radioaktīvos izotopus izmantojot medicīnā, pētniecībā un rūpniecībā.
Radioactive waste arises mainly from activities related to power generation, inter alia from the operation of nuclear power plants and their decommissioning , but also from other activities, such as applications of radioactive isotopes in medicine, research and industry.
(25) Kodolreaktoros rodas arī lietotā kodoldegviela.
(25) The operation of nuclear reactors also generates spent fuel.
Dalībvalstis drīkst noteikt savu kodoldegvielas cikla politiku, uzskatot lietoto kodoldegvielu par vērtīgu resursu, kuru iespējams pārstrādāt, vai pieņemt lēmumu par tās kā atkritumu apsaimniekošanu noglabājot.
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed, or deciding to dispose of it as waste.
Tomēr vienmēr jāapsver iespējas noglabāt gan augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumus, kuri rodas atkārtotas pārstrādes procesā, gan lietoto kodoldegvielu, kuru uzskata par atkritumiem.
Whatever option is chosen, the disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste should be considered.
Dalībvalstis drīkst noteikt savu kodoldegvielas cikla politiku, uzskatot lietoto kodoldegvielu par vērtīgu resursu, kuru iespējams pārstrādāt un izmantot atkārtoti , vai pieņemt lēmumu par tās kā atkritumu apsaimniekošanu noglabājot.
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed and recycled , or deciding to dispose of it as waste.
(27) Radioaktīvie atkritumi , kā arī lietotā kodoldegviela , kuru uzskata par atkritumiem, izolēti no cilvēkiem un dzīvās dabas ilgstoši jāglabā noslēgtās iekārtās .
(27) Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
To īpašā rakstura (radionuklīdu satura) dēļ jāveic pasākumi cilvēku veselības un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību, tostarp noglabāšana piemērotās iekārtās kā to apsaimniekošanas pēdējais pasākums.
Its specific nature (content of radionuclides) requires arrangements to protect human health and the environment against dangers arising from ionizing radiation, including disposal in appropriate facilities as the end point of its management.
Radioaktīvo atkritumu glabāšana, arī ilgtermiņa glabāšana , ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva noglabāšanai.
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution but not an alternative to disposal.
(27) Radioaktīvajiem atkritumiem , kā arī lietotajai kodoldegvielai , kuru uzskata par atkritumiem, nepieciešama atbilstoša kondicionēšana , glabāšana slēgtos konteineros un ilgtermiņa izolēšana no cilvēkiem un dzīvās dabas.
(27) Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires appropriate conditioning, containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
Radioaktīvo atkritumu glabāšana, arī ilgtermiņa noglabāšana , ir pagaidu risinājums, nevis alternatīva noglabāšanai.
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution but not an alternative to disposal.
Atkritumu kondicionēšana stabilās formās un to atbilstoša iepakošana ir būtiski svarīgs priekšnoteikums to drošai glabāšanai izolēti no biosfēras.
Conditioning into stable waste forms and appropriate packaging is a fundamental prerequisite to safe containment and isolation from the biosphere.
(28) Radioaktīvo atkritumu valsts sistēmai, pilnībā ņemot vērā radioaktīvo atkritumu konkrētus veidus un to īpašības, šāda kārtība ir jāveicina.
(28) A national radioactive waste classification scheme should support these arrangements taking fully into account the specific types and properties of radioactive waste.