natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- turpināt atzinīgi vērtējamās un produktīvās sarunas par jauno tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, vienlaikus uzsverot cilvēktiesību ievērošanas nozīmīgumu, jo tas ir elements, kas ietekmē ES līgumiskās attiecības ar jebkuru trešo valsti, tostarp cīņā pret terorismu;
- continue the welcome and productive negotiations concerning the new Trade and Cooperation Agreement, while emphasising the importance of respect for human rights as an element affecting the EU’s contractual relations with any third country, including in the fight against terrorism;
- sniegt administratīvo un tehnisko atbalstu un veicināt vietējās veiktspējas palielināšanu, lai palīdzētu Irākas valdībai īstenot savu neseno mikrokredītu programmu un dalītos ar labas prakses piemēriem attiecībā uz pozitīvo nozīmi, kas mikrokredītiem var būt, stiprinot sievietes viņu kopienās, jo īpaši vairāk nekā miljonu maznodrošināto atraitņu;
- provide administrative and technical support, and promote local capacity-building, in order to help the Iraqi Government to implement its recent micro-loan programme and share best practices on the positive role that micro-credit can play in empowering women in their communities, especially the over one million destitute widows;
- mudināt Komisiju atvieglot Irākas bēgļu likteni Jordānijā un Sīrijā, un citās reģiona valstīs, kuras skārusi Irākas bēgļu krīze, un ievērojami palielināt ES palīdzības Irākas bēgļiem šajās valstīs pārredzamību un efektivitāti;
- urge the Commission to alleviate the plight of Iraqi refugees in Jordan and Syria and in other countries in the region affected by the Iraqi refugee crisis, and to significantly increase the transparency and efficiency of EU assistance to Iraqi refugees in those countries;
- palielināt ES atbalstu NVO un starptautiskajām organizācijām to centienos atvieglot Irākas bēgļu likteni kaimiņvalstīs, kā arī valsts iekšienē pārvietoto personu, tostarp 4000 asīriešu ģimeņu, likteni, kas patvērumu meklējušas galvenokārt Ninevijas līdzenumos; mudināt Irākas iestādes rīkoties saskaņā ar savu atbildību un sniegt finansiālo un cita veida atbalstu bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu reintegrācijai;
- increase EU support for NGOs and international organisations in their efforts to alleviate the plight of Iraqi refugees in neighbouring countries, as well as internally displaced persons (IDPs), including the 4 000 Assyrian families who have principally sought refuge in the Nineveh Plains; urge the Iraqi authorities to live up to their responsibility to provide financial and other support for the reintegration of refugees and IDPs;
- palielināt Irākas bēgļu iespējas rast patvērumu ES dalībvalstīs, neizmantot pašreizējos patvaļīgos kritērijus aizsardzības sniegšanai un atturēties no piespiedu izraidīšanas; steidzami risināt jautājumus, kas saistīti ar to palestīniešu bēgļu grūto likteni, kuri nonākuši robežreģionā starp Irāku un Sīriju;
- improve the possibilities for Iraqi refugees to find refuge in EU Member States, end the current arbitrary criteria for the granting of protection and prevent any forced return; urgently address the plight of Palestinian refugees stranded in the border region between Iraq and Syria;
- aicināt Irākas valdību un starptautiskās iestādes atgūt senlietas, kas paņemtas no Irākas Nacionālā muzeja Bagdādē un citās Irākas daļās pēc 2003. gada iebrukuma, lai Irākas vēsturi un kultūru saglabātu nākamajām paaudzēm;
- call on the Iraqi government and international authorities to recover antiquities taken from the Iraqi National Museum in Baghdad and other parts of Iraq following the 2003 intervention, in order to preserve Iraqi history and culture for future generations;
h) likt lietā vērtīgo pieredzi, ko ES un tās dalībvalstis ir guvušas no sekmīgas Provinču atjaunošanas komandas (PAK) darbībām Afganistānā, un apsvērt iespēju piedalīties PAK darbībās Irākā, jo īpaši vitāli svarīgo pakalpojumu un infrastruktūras nodrošināšanā;
h) to build on the valuable experience which the EU and its Member States have gained from successful Provincial Reconstruction Team (PRT) operations in Afghanistan, and to consider taking part in the PRT efforts in Iraq, primarily in the provision of essential services and infrastructure;
i) mudināt Eiropas uzņēmumus sniegt ieguldījumu Irākas atjaunošanā tādu konkursu ietvaros, kurus finansētu gan dalībvalstu valdības, gan Irākas valdība un/vai ciešā sadarbībā starp tām;
i) to encourage European firms to invest in the reconstruction of Iraq in the context of tenders financed both by the governments of the Member States and the Iraqi government and/or on the basis of close cooperation between them;
j) mudināt Eiropas uzņēmumus un tiem palīdzēt piedalīties konkursos par līgumiem Irākas atjaunošanai, būt uz vietas un izmantot pieredzi, kas Irākā gūta agrāk gan pirmskara periodā, gan atjaunošanas periodā;
j) to encourage and help European firms to bid for contracts to rebuild Iraq, to be present on the ground, and to draw upon previous experience gained in Iraq, both in the pre-war period and in the reconstruction period;
k) atzinīgi vērtēt to, ka Irākai Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) piešķīra novērotāja statusu, kas ir viens no galvenajiem soļiem ceļā uz Irākas iekļaušanu starptautiskajā ekonomikā un kas labvēlīgi ietekmē sarunu norisi starp ES un Irāku par tirdzniecības un sadarbības nolīgumu; cerēt, ka piemērotā laikā nākotnē Irāka pilnībā pievienosies PTO;
k) to welcome Iraq's observer status in the World Trade Organization (WTO) as a key step towards the reintegration of Iraq into the international economy which helps to complement positively the negotiations between the EU and Iraq on a Trade and Cooperation Agreement; to look forward to its full accession to the WTO at an appropriate time in the future;
l) risināt sarunas par tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp ES un Irāku, lai tādējādi veicinātu iekšējās reformas Irākā un tuvinātu Irākas tirdzniecības noteikumus daudzpusējo sistēmu noteikumiem un regulējošiem pasākumiem; regulāri informēt Parlamentu par stāvokli ES un Irākas sarunās par tirdzniecību un sadarbību;
l) to conduct negotiations on the Trade and Cooperation Agreement between the EU and Iraq in a manner that facilitates and encourages internal reforms in Iraq and that brings the Iraqi trade regime closer to rules and disciplines of multilateral systems; to regularly inform Parliament of the stage reached in the negotiations between the EU and Iraq on the Trade and Cooperation Agreement;
m) mudināt Irākas valdību ienākumus no naftas pārdošanas izmantot tā, lai nodrošinātu, ka tie no jauna tiek ieguldīti Irākā un ka tos pārvalda publiskā iepirkuma iestādes, galīgo atbildību uzņemoties Irākas valdībai; šādu pieeju ieteikt padarīt par būtiski svarīgu priekšnosacījumu, lai ES sniegtu atbalstu Irākas ekonomikas atjaunošanai un attīstībai;
m) to encourage the Iraqi government to use the revenue from the sale of petroleum in such a way as to ensure that it is reinvested in Iraq and that it is managed by public procurement bodies under the final authority of the Iraqi government; to recommend that this approach be an essential precondition of EU support for the reconstruction and development of the Iraqi economy;
n) aicināt Daudznacionālos spēkus Irākā ( MNF ‑I ) sadarboties ar Irākas valdību un sniegt informāciju par vairāk nekā 24 000 personu, ko aizturējuši MNF ‑I , lai tādējādi nodrošinātu, ka tiek ievērots taisnīga tiesas procesa princips un šo personu pamata cilvēktiesības;
n) to call on the Multi-National Force - Iraq (MNF-I) to engage with the Government of Iraq and account for the situation of the over 24 000 detainees held in MNF-I custody, so as to ensure respect for due process and their basic human rights;
o) iesaistīties dialogā ar ASV un, izmantojot ANO satvaru, censties panākt, ka starptautiskā kopiena ir daudzpusīgi pārstāvēta valstī; atbalstīt Irākas centienus biežāk iesaistīties dziļākās diskusijās par Irākas nākotni un arī citiem problemātiskiem jautājumiem ar Irākas kaimiņiem, jo īpaši Irānu, Sīriju, Saūda Arābiju un Turciju; mudināt Turciju ievērot Irākas teritoriālo integritāti un uz teroristiskām darbībām neatbildēt ar militārām darbībām Irākas teritorijā; mudināt Irākas iestādes nepieļaut, ka Irākas teritorija tiek izmantota par atbalsta punktu teroristiskām darbībām pret Turciju;
o) to engage in a dialogue with the USA and seek enhanced multilateralisation of the role played by the international community in the country, by using the UN framework; to support the efforts of Iraq to increase the frequency and depth of discussions with its neighbours, namely Iran, Syria, Saudi Arabia and Turkey, about the future of Iraq, without prejudice to any other issue of concern; to urge Turkey to respect the territorial integrity of Iraq and not to react to terrorist actions through military actions on Iraqi territory; to urge the Iraqi authorities not to allow Iraqi territory to be used as a base for terrorist actions against Turkey;
2. uzsver Parlamenta apņemšanos ievērot parlamentārās demokrātijas principus un praksi; tāpēc atgādina par tā iniciatīvu 2008. gada budžetā sniegt atbalstu demokrātijas veidošanā parlamentiem trešās valstīs, tā apņemšanos aktīvi atbalstīt Irākas Pārstāvju padomi, sniedzot palīdzību veiktspējas palielināšanai, kā arī par tā darbu, kas tiek īstenots ar ad hoc delegācijas starpniecību divpusējo attiecību veicināšanai; tāpēc nolemj sniegt atbalstu turpmākai Irākas Pārstāvju padomes attīstībai:
Stresses Parliament's commitment to the principles and the practice of parliamentary democracy; recalls, therefore, its initiative in the 2008 Budget to support democracy-building with parliaments in third countries, its commitment to support actively the Iraqi Council of Representatives by offering assistance for capacity-building, and its work through the ad hoc delegation for Iraq in order to promote bilateral relations; resolves, therefore, to assist the further development of the Iraqi Council of Representatives by:
a) izstrādājot iniciatīvas, kas nostiprina Irākas ievēlēto pārstāvju spējas pildīt savu konstitucionālo lomu sabiedrībā, izmantojot labu parlamentāro praksi, efektīvi sadarbojoties ar izpildvaru un tieši kontaktējoties ar vēlētājiem;
(a) developing initiatives that strengthen the capacity of elected Iraqi representatives to fulfil their constitutional role in society through good parliamentary practice, effective relations with the executive and constituency outreach;
b) palielinot pieredzes nodošanu saistībā ar efektīvu pārvaldi, profesionāla personāla apmācību, pilnībā darbojošās komiteju struktūras izveidi un visaptverošu reglamentu, kā arī iestāžu pārredzamību un atbildību;
(b) increasing the transfer of experience in effective administration, the training of professional staff, the development of a fully functional committee structure and comprehensive rules of procedures, and institutional transparency and accountability;
c) daloties ar pieredzi saistībā ar tādu tiesību aktu izstrādi, kuri ir būtiski federālas valsts struktūras ieviešanai;
(c) providing the expertise in drafting legislation that is essential for the effective implementation of the federal state structure;
Šis Eiropas Parlaments ieteikums Padomei ir par Irākas nākotni un ES turpmāko līdzdalību šajā valstī.
This recommendation of the European Parliament to the Council is about the future of Iraq and the future of the EU’s involvement in that country.
Lai gan šajā ziņojumā uzsvars izdarīts uz konkrētu Padomei iesniegtu ierosinājumu izskatīšanu par to, kā uzlabot situāciju Irākā, apspriežot ES līdzdalību Irākā, nevar ignorēt iepriekš pieļauto kļūdu pieredzi.
While the emphasis of this report therefore lies in addressing concrete proposals to the Council on how to improve the situation on the ground in Iraq, any reflection on the EU’s involvement in that country cannot avoid the lessons learned from the mistakes of the past.
Irāka kopš 2003. gada
Iraq since 2003
2003. gada iebrukums Irākā bija stratēģiska un humanitāra katastrofa.
The 2003 invasion of Iraq has been a strategic and humanitarian disaster.
Neatkarīgi no dažādiem attaisnojumiem, ko izmantoja ASV un tās sabiedrotie, lai uzsāktu karu 2003. gada martā, reālais iznākums diemžēl neattaisnoja naivās un bezatbildīgi optimistiskās pirmskara prognozes vairumā vai pat visās jomās.
Independently of the various justifications used by the US and its allies to go to war in March 2003, the actual outcome has unfortunately disappointed the naively and irresponsibly optimistic pre-war predictions in most, if not all, areas.
Stratēģiski raugoties, iebrukums ir apdraudējis Irākas vienotību; tas ir radījis milzīgu mācību poligonu teroristu organizācijām (proti, Al Qaeda ) mērogā, kas līdzinās vienīgi Afganistānai 20. gadsimta astoņdesmitajos un deviņdesmitajos gados; tas likvidēja vienu no lielākajiem šķēršļiem Irānas centieniem pēc panākt dominējošu stāvokli reģionā; tas ir devis iedvesmu islāma ekstrēmistu kustības centieniem un, iespējams, darbībai pasaules mērogā; turklāt — kas varbūt ir vissvarīgāk — tas ir vājinājis Tuvo Austrumu demokrātisko kustību spēju veicināt miermīlīgas, pakāpeniskas un ilgtspējīgas politiskās un ekonomiskās izmaiņas attiecīgajās valstīs.
Strategically, the invasion has endangered Iraqi unity; it has created a vast training ground for terrorist organisations (namely Al Qaeda), on a scale only comparable to Afghanistan in the 1980s and 1990s; it has removed one of the major barriers to Iran’s aspirations for regional hegemony; it has served as a source of inspiration for extremist Islamist discourse, and probably practice, on a global scale; and, perhaps above all, it has weakened the ability of democratic movements in the Middle East to promote peaceful, gradual and sustainable political and economic change in their respective countries.
No humanitārā viedokļa raugoties, 2003. gada iebrukuma rezultāts ir vēl apšaubāmāks.
On the humanitarian level the outcome of the 2003 invasion is even more questionable.
Cietušo cilvēku skaita aprēķini krasi atšķiras: no 77757–84705
Estimates of casualties vary wildly, from between 77.757 to 84.705
Dati ņemti no 2007. gada 1. decembra „Irākā nogalināto skaits”. civiliedzīvotājiem un 100000–150000
Numbers from the Iraqi Body Count as of December 1, 2007. civilian casualties, over 100.000 to 150.000
Irākas Veselības ministrijas dati, 2006. gada novembris. kara darbībās cietušajiem (civiliedzīvotājiem un citiem), tostarp kriminālu bandu izraisītiem nāves gadījumiem, līdz apmēram 392979–942636 irākiešu nāves gadījumiem, kas saistīti ar 2003. gada iebrukumu un tam sekojošo okupāciju, tostarp cietušajiem paaugstinātas nelikumības, izpostītas infrastruktūras un sliktākas veselības aprūpes dēļ
Numbers of the Iraqi Health Ministry, November 2006. of war-related deaths (civilian and non-civilian), including deaths from criminal gangs, to between 392,979 to 942,636 excess Iraqi deaths linked to the 2003 invasion and subsequent occupation, which include casualties due to increased lawlessness, degraded infrastructure and poorer healthcare
Medicīnas žurnāla „ The Lancet ”pēdējā pētījuma dati, 2006. gada oktobris. .
Numbers of the latest study by the medical journal The Lancet , October 2006. .
Šī ziņojuma sagatavošanas brīdī Irākā bojā gājuši 3880 ASV karavīri.
At the time of writing 3880 US soldiers have died in Iraq.
Svarīgāk par briesmīgo uzskaiti ir apzināšanās, ka 2003. gada karš un tam sekojošais haoss un vardarbība ir radījis jaunu un smagu kolektīvo traumu sabiedrībā, kas jau cieš no gadu desmitiem ilguša kara, diktatūras un sankciju sekām.
More important than an exercise in morbid accountability is the acknowledgement that the 2003 war and the subsequent chaos and violence have added a new and thick layer of collective trauma to a society already suffering from the consequences of decades of war, dictatorship and sanctions.
Lai gan Sadama Huseina režīma gāšana pati par sevi ir pozitīvs notikums, tas un citi 2003. gada iebrukuma slavējami blakusrezultāti, proti, demokrātijas un konstitucionālās kārtības jomā, ir skatāmi tikai kā daļa no vienādojuma, kas kopumā Irākas iedzīvotājus visdrīzāk ir novedis sliktākā situācijā nekā iepriekš.
While the removal of the Saddam regime is in itself a positive development, it, and other laudable spin-offs of the 2003 invasion – namely in the field of democracy and constitutional order – have to be seen as just parts of an equation that overall has most probably left the Iraqis worse off than they were.
Vissatraucošākais pierādījums tam ir to irākiešu skaits, kas devušies bēgļu gaitās.
The most disturbing proof for this is the degree to which Iraqis are voting with their feet.
No kopējā 27 miljonu iedzīvotāju skaita vairāk par 2 miljoniem irākiešu ir valsts iekšienē pārvietotas personas, kas pametušas savas mājas pārsvarā valdošās vardarbības dēļ, un vēl 2 miljoni ir pametuši valsti un šobrīd ir bēgļi galvnokārt kaimiņvalstīs Jordānija un Sīrijā.
Out of a total population of around 27 million, over 2 million Iraqis are IDPs, having left their homes mostly as a result of the ongoing violence and another 2 million have left the country and are now refugees, mostly in neighbouring Jordan and Syria.
Eiropā uzturas 200000 Irākas bēgļu.
There are 200.000 Iraqi refugees in Europe.
Bēgļu krīze ir radījusi ievērojamu intelektuālā darbaspēka aizplūšanu, nesamērīgi ietekmējot kādreiz pārtikušo un izglītoto Irākas vidusšķiru.
The refugee crisis has caused a considerable brain drain, disproportionately affecting the once prosperous and educated Iraqi middle class.
Saskaņā ar UNAMI un citu ANO aģentūru datiem dažās slimnīcās 80 % ārstu ir pametuši darbu; atkarībā no reģiona 30–70 % skolu ir slēgtas; 70 % iedzīvotāju trūkst pieeja piemērotai ūdens apgādei un 81 % nav pieejama efektīva kanalizācija; 23 % bērnu pastāvīgi nesaņem pilnvērtīgu uzturu.
According to UNAMI and other UN agencies, in some hospitals, 80% of medical doctors have left; depending on the region, 30% to 70% of the schools have closed; 70% of the population lack access to adequate water supply and 81% have no access to effective sanitation; chronic child malnutrition stands at 23%.
Bezdarbs joprojām ir nekontrolējams: saskaņā ar UNAMI datiem bezdarbs ir virs 80 %, bet vairāk par pusi iedzīvotāju iztiek ar mazāk nekā USD 1 dienā.
Unemployment is still rampant: according to UNAMI it stands at over 80%, while over half the population lives on less than $1/day.
Lai gan šo datu pamatā ir Irākas ekonomikas ilgtermiņa panīkums kopš 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem kara, sankciju, diktatūras un nepareizas pārvaldes dēļ, notikumi pēc 2003. gada vai nu padarīja situāciju vēl sliktāku, vai arī vienkārši nespēja risināt Irākas visakūtākās drošības un attīstības problēmas.
While these numbers have their roots in the long decline of the Iraqi economy since the 1980s due to war, sanctions, dictatorship and mismanagement, post-2003 developments either made a bad situation worse, or have simply failed to address Iraq’s most pressing security and developmental challenges.
Eiropa un Irāka
Europe and Iraq
2003. gada karš sadalīja Eiropu.
The 2003 war divided Europe.
Dažas Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis pieņēma politisku lēmumu atbalstīt ASV lēmumu steidzīgi uzsākt karu, lai it kā pasargātu pasauli no Sadama Huseina masu iznīcināšanas ieročiem.
Some Member States of the European Union (EU) took a political decision to support the United States in its decision to rush to war to supposedly defend the world from Saddam’s weapons of mass destruction.
ES vienotība starptautiskajā mērogā bija viens no šī svarīgā lēmuma upuriem.
The unity of the EU on the international stage was one of the casualties of this fateful decision.
2003. gada šķelšanās sekas ir nopietni mazinājušas ES iespējamo lomu Irākas atjaunošanā.
The legacy of the 2003 disunity has plagued the EU’s potential role in the reconstruction of Iraq.
EK kopš 2003. gada papildus dalībvalstu ieguldījumiem Irākas atjaunošanai ir atvēlējusi apmēram EUR 818 miljonus.
The EC has committed around €818 million to Iraqi reconstruction since 2003, in addition to the contributions coming from member states.
Bet ES nav izdevies būtiski uzlabot situāciju uz vietas.
But the EU has not been successful in substantially improving the situation on the ground.
Tiesa, ES nav vienīgais palīdzības sniedzējs, kura ieguldījums Irākas atjaunošanā devis neapmierinoši mazus rezultātus.
It is true that it has not been the only donor whose contributions for Iraqi reconstruction have produced disappointingly few results.
Tomēr šajā ieteikumā apgalvots, ka Eiropa var izdarīt daudz vairāk un labāk, proti, intensīvāk sadarbojoties ar Irākas iestādēm un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, ievērojami paplašinot savu līdzdalību uz vietas un rodot radošākus veidus savu resursu izmantošanai.
However, this recommendation argues that Europe can do much more and much better, namely by engaging more intensively with Iraqi institutions, and civil society actors by considerably expanding its presence on the ground and by finding more creative ways to use its resources.
Šajā ieteikumā Padomei tiks ievērota tā pati pamatpieeja, kas EP 2005. gada 6. jūlija rezolūcijā par Eiropas Savienību un Irāku – iesaistīšanās pamats
This recommendation to the Council will follow the same basic approach of the EP’s resolution on the European Union and Iraq – A Framework for Engagement
P6_TA(2005)0288 . , proti, ka ES lomas Irākā pamatā jābūt „ vajadzībai beigt kavēties pie pagātnes notikumiem un raudzīties nākotnē ” un „ starptautiskās sabiedrības morālam un politiskam pienākumam ” palīdzēt Irākas iedzīvotājiem.
P6_TA(2005)0288 . of 6 July 2005, namely that the EU’s role in Iraq has to be guided by the “ need to move on from past events and to look towards the future ” and by the “ moral and political duty ” of the “ international community ” to help the people of Iraq.
Šajā ieteikumā ANO Drošības padomes rezolūcija par Irāku nodrošina visaptverošu pamtu ES līdzdalībai Irākā.
In this recommendation, UN Security Council resolutions on Iraq provide the overarching framework for the EU’s involvement in Iraq.
ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1770 , kas ievērojami paplašina ANO palīdzības misijas Irākai ( UNAMI ) pilnvaras, uzsvērts „ Irākas stabilitātes un drošības nozīmīgums Irākas iedzīvotājiem, reģionam un starptautiskajai sabiedrībai ” un „ ilgstoša reģionālā un starptautiskā atbalsta Irākas attīstībai nozīmīgums ”.
UNSC Resolution 1770 , which considerably expands the United Nations Assistance Mission for Iraq’s (UNAMI) mandate, emphasizes “ the importance of the stability and the security of Iraq for the people of Iraq , the region and the international community ” and it underscores “ the importance of continued regional and international support for Iraq ’s development ”.
ES kā globālo procesu dalībniece ar savām interesēm un atbildību nevar un nedrīkst ignorēt Irākas krīzi: Irāka ir ļoti svarīga reģiona, globālai un, protams, Eiropas drošībai.
The EU, as a global actor with its own interests and responsibilities, cannot and must not ignore the crisis unfolding in Iraq: the country is vital for regional, global and of course European security.
Šī ieteikuma pamatā ir pieņēmums, ka ES rīcībā ir finanšu un politiskie resursi, ko var lietderīgi izmantot, lai veicinātu tādas drošas, stabilas, vienotas, pārtikušas un demokrātiskas Irākas izveidi, kura atbalsta cilvēktiesības, aizsargā savas minoritātes un veicina stabilāku situāciju Tuvajos Austrumos.
This recommendation is based on the assumption that the EU has at its disposal a host of financial and political resources that can be usefully used to promote the final outcome of a safe, stable, unified, prosperous and democratic Iraq that upholds human rights, protects its minorities and contributes to a more stable Middle East.
Efektivitātes, pārredzamības un uzskatāmības nozīmīgums
The importance of effectiveness, transparency and visibility
Eiropas Parlaments ir vairākkārt paudis savu neapmierinātību ar daudzpusējo ieguldījumu fondu izmantošanu EK finansējuma virzīšanai.
The European Parliament has on many occasions expressed its dissatisfaction with the use of multilateral trust funds as a way to channel EC funding.