natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā ziņojumā kvantitatīvi un kvalitatīvi novērtētas dažādas iespējas, kā sasaistīt ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, kā arī šādas sasaistes ietekme uz ekonomiku un vidi un plānošanas ietekme.
In this note, different options of linking the EU ETS with other emissions trading schemes are quantitatively and qualitatively assessed, as well as the economic and environmental impacts and the design implications of these options.
Ekonomiskā analīze rāda, ka ir svarīgi noteikt robežas un globālo emisiju ierobežojumus ekonomiskajai ietekmei no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas sasaistes starptautiskā mērogā.
Economic analysis shows the important role of cap-setting and global emissions constraints for the economic impacts of linking the EU ETS internationally.
Iestāžu analīze parāda, ka vairāku jauno sistēmu plānošana kombinētā sistēmā rada problēmas attiecībā uz taisnīgumu, ekonomisko un ekoloģisko efektivitāti.
The institutional analysis shows that several design issues of emerging schemes have important implications for the equity, the economic and the environmental effectiveness in a combined scheme.
Ziņojuma beigās tiek secināts, ka problemātiskie jautājumi pamatā rodas no valstu ambīciju līmeņa attiecībā uz klimata aizsardzību un par sistēmu sasaisti tādēļ vajadzētu runāt tikai starp valstīm ar salīdzināmām ambīcijām klimata politikas perspektīvā.
The report concludes that these problematic issues fundamentally flow from countries’ level of ambition as regards climate protection and that linking should therefore only be sought between countries which have a comparably ambitious climate policy outlook.
ASV un citu rūpnieciski attīstīto valstu iesaistīšana — ASV klimata pārmaiņu politika
Engaging the US & other industrialized countries: US climate change policy
Pasaules resursu institūts, 26.03.2008
By World Resources Institute, 26/03/08
Amerikas Savienoto Valstu kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzums joprojām ir ierindojams starp pasaulē augstākajiem rādītājiem, ko apsteidz tikai Ķīna ar savu ikgadējo emisiju pieaugumu.
The United States’ cumulative GHG emissions have continued to be among the world’s largest – topped only by the rise in Chinese emissions on an annual basis.
Sakarā ar vadības trūkumu federālajā līmenī ASV joprojām nav visaptveroša plāna emisiju samazināšanai.
Due to lack of leadership at the federal level, the U.S. still does not have a comprehensive plan to reduce emissions.
Tā kā iztrūkst vadība no valsts puses, daudzi reģioni, pavalstis un pašvaldības ir sākušas uz savu roku īstenot politiku emisiju samazināšanai, saskaņojot to ar citiem reģioniem, pavalstīm un pašvaldībām.
In the absence of a national direction, many regions, states, and municipalities have begun to implement policies to reduce emissions on their own and in concert with other regions, states, and municipalities.
Šajā ziņojumā ir minētas politikas, kas attiecas uz daudzām nozarēm, jo īpaši uz elektroenerģijas un transporta nozari, un šo politiku mērķis pārsvarā ir palielināt energoefektivitāti un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu.
The policies addressing a variety of sectors – in particular the electricity and transportation sectors and many aim to increase energy efficiency and renewable energy use are presented in this note.
Papildus šiem centieniem tiek veikti pasākumi privātajā un nevalstisko organizāciju sektorā, kā arī no vietējo un uzņēmējdarbības iniciatīvu puses iesniegti jauni tiesību aktu priekšlikumi ASV kongresam.
These efforts are complemented by action in the private and nongovernmental sectors and, in part driven by local and business initiatives, new proposals for legislation in the U.S. Congress.
Dokumentā ir runa arī par ASV prezidentūras kandidātu politikas perspektīvām klimata pārmaiņu jomā.
The paper also presents the U.S. Presidency candidates policy perspectives in the field of climate change.
Klimata saistību izpilde — konkurētspējas, tirdzniecības, finansēšanas un ilgtspējīgas nodarbinātības jautājumu risināšana Eiropas un pasaules līmenī
Meeting the Climate commitments: Addressing competitiveness, trade, financing and sustainable employment in a European global context
Konkurences izkropļojumi un informācijas noplūde pasaulē, kur ir dažādas oglekļa cenas
Competitive distortions and leakage in a world of different carbon prices
Dažādu autoru brīfinga piezīmju apkopojums, 04.07.2008
Compilation of briefing notes by several authors, 04/07/08
Efektīva klimata Eiropā prasa savlaicīgi uzņemties saistības attiecībā uz ambicioziem emisiju samazināšanas mērķiem, nosakot stingras emisiju robežas un strauji virzoties uz emisiju kvotu izsoli.
Effective climate policy in Europe requires early commitment to ambitious emission reduction targets, with tight emission caps and rapid shifts towards auctioning of emissions.
Tādējādi notiek pāreja uz zema oglekļa ekonomiku, tiek nodrošinātas izaugsmes iespējas inovatīvam nozarēm un tehnoloģijām, kā arī izrādīta vadība starptautiskajai klimata politikai.
This guides a transition to a low carbon economy, provides growth opportunities for innovative sectors and technologies, and demonstrates leadership to drive international climate policy.
Neatkarīgi no tā, vai 2009. gadā Kopenhāgenā tiks vai netiks parakstīts nolīgums, maz ticams, ka prevalēs vienota globālā cena attiecībā uz oglekli.
Whether or not an agreement is reached at the Copenhagen in 2009, it is very unlikely that a single global price for carbon will prevail.
Bieži tiek izteiktas bažas, ka valstis ar stingru klimata politiku nostādīs iekšzemes ražošanu neizdevīgā stāvoklī attiecībā uz konkurentiem valstīs, kur klimata politikas ir mazāk ambiciozi.
A frequently voiced concern is that states with stringent climate policies will place domestic industries at a disadvantage relative to competitors in states with less ambitious climate efforts.
Šis pētījumu apkopojums ir mēģinājums parādīt, kāda ir pieejamo politiku izvēle šajā gaidāmajā situācijā, kad klimata politikā būs dažādi ambīciju līmeņi.
This study compilation is an attempt to present the policy options available in this possible future situation of different levels of ambitions in climate policies.
Dažādi autori 5 nodaļās runā par šiem jautājumiem no atšķirīgiem viedokļiem, kā arī akadēmiskā skatījumā.
This is done in 5 chapters by different authors, from different points of views and academic disciplines.
Apkopojumā tiek uzdots jautājums, vai pasaulē, kur ir atšķirīgas oglekļa cenas, konkurences izkropļojumi un informācijas noplūde attiecībā uz CO 2 vai nodarbinātību var nozīmēt reālus draudus.
The study compilation asks the question whether competitive distortions and leakage, either in CO2 or employment, present a realistic danger in a world of different carbon prices.
Klimata pārmaiņu finansēšana jaunattīstības valstīs
Climate change financing in developing countries
Dažādu autoru brīfinga piezīmju apkopojums
Compilation of briefing notes by several authors
Ziņojuma pirmajā daļā vērtēta mijiedarbība starp klimata pārmaiņu finansēšanu un attīstības palīdzību — kāda tagad ir šo politiku ietekme un kādas ir potenciālās neatbilstības attīstības palīdzības dažādās intervences jomās attiecībā uz adaptācijas un ierobežošanas mērķiem, kā arī attīstības mērķiem.
Part 1 the report assesses the interaction between climate change financing and development aid: what are the impacts of those policies today, and what are potential incoherencies in the different intervention areas of development assistance with regards to climate change adaptation and mitigation objectives and development objectives.
Otrajā daļā ir dots pārskats par EK programmām un EK finansētām starptautiskām iniciatīvām, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm klimata pārmaiņu samazināšanas un adaptācijas jomā (mērķi, piešķirtie budžeti un finansēšanas mehānismi), un ieteikumiem, lai uzlabotu dažādu EK mehānismu vienotību un efektivitāti.
Part2 provides an overview of EC programmes and international EC funded financing initiatives aimed at developing countries in the field of climate change mitigation and adaptation (objective, allocated budgets and financing mechanisms) and recommendations to improve coherence and effectiveness of the different EC mechanisms.
Trešajā daļā vērtēts adaptācijas un klimata pārmaiņu samazināšanas pasākumu iesaistīšanas mehānisms attīstības politikā un programmās ES un starptautiskā līmenī, kā arī mehānisms riska novērtēšanai saistībā ar klimata pārmaiņām un ieteikumi uzlabojumiem (ES un devējas valsts perspektīva).
Part 3 assesses the mechanisms for mainstreaming of adaptation and mitigation of climate change in development policies and programmes at EU and international level and for climate risk assessment and recommendations for improvement (EU/donor perspective).
Ceturtajā daļā vērtēts adaptācijas un klimata pārmaiņu samazināšanas pasākumu iesaistīšanas mehānisms valsts un vietēja līmeņa attīstības projektos un ieteikumi uzlabojumiem (saņēmēju valstu perspektīva).
Part 4 assesses the mechanisms for mainstreaming of adaptation and mitigation into development projects on a national and local level and recommendations for improvement (recipient countries perspective)
Ievērojama CO 2 emisijas samazinājuma sasniegšana īsā laikā: mācīšanās no labākās prakses saistībā ar veiksmīgu politiku un tehnoloģijām
Achieving significant CO2 emission reductions in short time: learning from Best Practices regarding successful policies and technologies
Ilgtspējīgas pilsētas — Paraugprakse attiecībā uz CO 2 samazināšanu pilsētu teritorijā — Celtniecības efektivitāte, mājsaimniecības emisijas un enerģijas izmantošana
Sustainable cities: Best practices on CO 2 savings in urban areas - Building efficiency, household emissions and energy use
Vupertāles institūts, 23.06.2008
By Wuppertal Institute, 23/06/08
Eiropā ir skatāmi daudzi paraugprakses piemēri attiecībā uz emisiju samazināšanu pilsētās.
In Europe, numerous good practice examples related to emission reductions in cities can be found.
Daudzās pilsētās ir īstenoti vietējie rīcības plāni enerģētikas jomā, sasniegti vietējie emisiju samazināšanas mērķi vai pat realizēti plāni, lai radītu ekonomiku, kas nerada oglekļa emisijas.
A high number of cities and towns have implemented local energy action plans, local emission reduction targets or even plan to become carbon neutral.
Šajos mērķos parasti ir iekļauta vesela dažādu pasākumu un instrumentu pakete.
These targets usually include a whole package of different measures and instruments.
Turpmākā apkopojuma mērķis ir apzināt vidēja mēroga piemērus, kas ir inovatīvi, kuros īslaicīgi samazinātas emisijas un kurus varētu atkārtot citu pilsētu teritorijās visā Eiropā.
The aim of the following compilation is to identify medium-scale examples that are innovative, show short-term emission reductions and are replicable to other urban areas throughout Europe.
Uzsvērta energoefektivitāte ēkās, mājsaimniecību emisijas un enerģijas izmantošana.
The focus lies on energy efficiency in buildings, household emissions and energy use.
Ķīna un klimata pārmaiņas — Ietekmes un politikas atbildes
China and climate change: Impacts and policy responses
Prof. Robert Ash , Londonas Universitāte, 01.07.2007
By Prof Ash, London University, 01/10/07
Informatīvajā ziņojumā mēģināts parādīt, ka Ķīnai sakarā ar klimata pārmaiņām jārisina reāli uzdevumi.
This briefing paper seeks to demonstrate that the challenges for China posed by climate change are real.
Globālās sasilšanas sekas ir jau skaidri redzamas.
The consequences of global warming are already apparent.
Ķīnas un starptautisko iestāžu pētījumos iegūtie zinātniski pierādījumi pārliecinoši norāda, ka pastiprināsies draudi Ķīnas turpmākās sociālās un ekonomiskās attīstības ilgtspējībai, kā arī trauslajām ekosistēmām.
The scientific evidence of investigations by Chinese and international bodies overwhelmingly indicates that the threat to the sustainability of China’s future social and economic development, as well as to fragile ecosystems, will intensify.
Nav šaubu, ka Ķīnas valdība apzinās mērogu problēmām, ar kādām Ķīna saskaras klimata pārmaiņu rezultātā, jo tā ir apņēmusies risināt šīs problēmas un uzstāj, ka rūpnieciski attīstītās valstis ir lielākā mērā atbildīgas par problēmu risināšanu sakarā ar globālo sasilšanu.
That the Chinese government recognises the scale of the problems that China faces as a result of climate change is beyond doubt, as is its commitment to address those problems, subject to its insistence that industrialised countries bear the major responsibility in meeting the challenges of global warming.
Šaubas tomēr ir par jautājumu, vai Pekinas līdz šim īstenotā politika spēs viena pati apturēt un pretdarboties Ķīnas joprojām nepielūdzami pieaugošajām siltumnīcefekta gāzu emisijām.
More questionable, however, is whether the policies Beijing has so far put in place will be capable of halting, let alone reversing, the recent inexorable and accelerating increase in China’s GHG emissions.
Ķīnas enerģētikas politika klimata pārmaiņu kontekstā un varianti sadarbībai ar ES
China's energy policy in the light of climate change, and options for cooperation with the EU
Prof. Jonathan Holslag , 01.10.2007
By Prof. Holslag, 01/10/07
Šajā dokumentā īsumā aplūkota Ķīnas jaunā visaptverošā energoapgādes drošības politika.
This paper briefly introduces China’s new comprehensive energy security policy.
Līdz ar to paskaidrots, kā Eiropas Savienība cenšas šo politiku izmantot, pastiprinot savus centienus veicināt zaļo enerģētiku un vienlaikus iekļūt Ķīnas milzīgajā tirgū.
Subsequently, it sheds a light on how the European Union tries to take advantage of this move, by stepping up its efforts to promote green energy and simultaneously tapping China’s vast market.
Tālāk ir novērtēti ES pieejas panākumi attiecībā uz vēja un saules enerģiju, tīru ogļu tehnoloģijām, dabasgāzi, hidroenerģiju un biodegvielām, kā arī doti ieteikumi ES politikai šajā jomā.
Afterwards, an assessment is made of the success of this European approach for wind and solar energy, clean coal technologies, natural gas, hydropower and bio-fuel and recommendations for EU policy in this area are provided.
Klimata pārmaiņas un Indija — Ietekmes, politikas atbildes un pamats ES un Indijas sadarbībai
Climate Change and India : Impacts, Policy Responses and a Framework for EU-India Cooperation
Dr. Ritu Kumar , TERI-Europe , 24.01,2008
By Dr Kumar, TERI-Europe, 24/01/08
Brīfinga piezīmēs dots īss pārskats par klimata pārmaiņu ietekmi uz Indijas ekonomiku, par valdības politiku adaptācijas pasākumiem klimata pārmaiņām pa nozarēm, par Indijas ieguldījumu pašreizējos globālo siltumnīcefekta gāzu samazināšanas centienos un par provizoriskām sadarbības jomām starp ES un Indiju attiecībā uz adaptāciju klimata pārmaiņām, kā arī emisiju samazināšanas centieniem.
The briefing note provides a brief overview of the impacts that climate change is having on the Indian economy, government policies that are in place that assist in adaptation to climate change in sectors, India’s contribution to global greenhouse gases and mitigation efforts currently underway and indicative areas for collaboration between the EU and India on adaptation to climate change as well as on mitigation efforts.
Klimata pārmaiņu ietekmes un atbildes Bangladešā
Climate Change Impacts and Responses in Bangladesh
Dr. Saleemul Huq , Starptautiskais Vides un attīstības institūts, 24.01.2008
By Dr. Huq, International Institute for Environment and Development, 24/01/08
Sagaidāmā negatīvā klimata pārmaiņu ietekme lielā mērā pastiprinās jau esošo spriedzi, kas jau kavē attīstību Bangladešā, jo īpaši pazeminot ūdens un pārtikas drošību, kā arī graujot galveno infrastruktūru.
Many of the anticipated adverse affects of climate change, will aggravate the existing stresses that already impede development in Bangladesh, particularly by reducing water and food security and damaging essential infrastructure.
Brīfinga piezīmēs aprakstītas valsts īpatnības, kuru dēļ valsts ir īpaši neaizsargāta pret klimata pārmaiņām, iepriekš ieskicējot galveno klimata pārmaiņu ietekmi, kas rada bažas.
This briefing note describes the country characteristics that make it particularly vulnerable to climate change, before outlining the main climate change impacts that are of concern.
Šī ietekme aplūkota saistībā ar negatīvajām sekām uz dažādām nozarēm.
These impacts are discussed in relation to their adverse effects on different sectors.
Visbeidzot ir ieskicētas valstu un starptautiskās politikas atbildes cīņai ar šo ietekmi.
Finally, the national and international policy responses to manage these effects are outlined.
ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām — COP 14 Poznaņā (2008. gada decembris)
UNFCCC - COP-14 in Poznan (December 2008)
Brīfings tika sagatavots kā vispārēja informācija EP delegācijai ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām COP 14 sanāksmei par klimata pārmaiņām 2008. gada decembrī Poznaņā, Polijā.
The briefing was prepared as a background material for the EP delegation to the 14th UNFCCC COP meeting on Climate Change in December 2008 in Poznań, Poland.
Iepriekšējā gada sanāksmē Bali, Indonēzijā, tika panākta vienošanās par laikā izplānotām sarunām rīcībai pēc 2012. gada, lai 2009. gada decembrī Kopenhāgenā parakstītu nolīgumu.
At last year's meeting in Bali, Indonesia, a time-lined negotiation on a post-2012 framework was agreed, aiming at reaching an agreement in Copenhagen in December 2009.
Poznaņas konference bija kā pakāpiens ceļā no Bali un Kopenhāgenu iezīmēja pagrieziena punktu pārejai no analīzes un debatēm uz sarunu posmu.
As a steppingstone on the path from Bali to Copenhagen, the Poznań conference will mark the turning point from analysis and discussion to negotiation stage.
Poznaņas konferencē tika izskatīti četri galvenie jeb „karstie” jautājumi: i) sektoriāla pieeja, ii) tīras attīstības mehānisms ( CDM ) un zemes izmantošana, zemes izmantošanas pārmaiņas un mežsaimniecība ( LULUCF ); iii) emisiju samazināšana no mežu izciršanas jaunattīstības valstīs (REDD); kā arī iv) finansēšana un attīstība.
Ahead of the Poznań Conference there are four key issues or ‘hot topics’: i) sectoral approaches; ii) Clean Development Mechanism (CDM) and Land Use, Land Use Change and Forestry (LULUCF); iii) Reducing Emissions from Deforestation in Developing Countries (REDD); and iv) financing and development.
Citi galvenie jautājumi ir ASV dalība starptautiskā nolīgumā par klimata pārmaiņām, neatkarīgi no tā, vai jaunās tirgus ekonomikas valstis ir vai nav apņēmušās pildīt saistošas emisiju samazināšanas saistības, kā arī jautājums par dažādības noregulēšanu jaunattīstības valstu vidū ne tikai pēc šo valstu ekonomiskajām spējām, pieejamajiem dabas resursiem un neaizsargātības pret klimata pārmaiņām, bet arī pēc šo valstu prioritātēm.
Other key issues are the participation of the US in an international climate change agreement; whether or not emerging economies should take up binding emission reduction commitments; and how to accommodate diversity among developing countries not only in terms of economic capability, natural resource endowments, and vulnerability to impacts of climate change but also in terms of topics of their priority.
Kopenhāgenas nolīgumam jārada „dalīts skatījums” ar zināmu ambīciju līmeni un jānosūta no visu lielāko ekonomiku kopīgās vadības stiprs signāls tirgum, uzņēmējdarbībai, zinātniekiem un iedzīvotājiem.
The Copenhagen agreement should form a ‘shared vision’ with a level of ambition and send a strong signal from joint leadership of all major economies to the market, business, scientists, and citizens.
Starptautiskā mežsaimniecības politika — Integrētas klimata un mežsaimniecības politikas iespējas.
International Forest Policy: Integrated climate and forestry policy options.
Oglekļa finansēšanas ietekme uz kopienas mežsaimniecību, kas orientēta uz nabadzīgo cilvēku dzīves līmeņa uzlabošanu — Kādi mežsaimniecības politikas instrumenti jāizstrādā, lai kopīgi sasniegtu klimata pārmaiņu, vides un attīstības mērķus?
The implications of carbon financing for pro-poor community forestry: How do we design forest policy tools to jointly address climate change, environmental and development goals?
Pētījumā ir runa par integrētas klimata un mežsaimniecības politikas iespējām jaunattīstības valstīs, uzsverot oglekļa finansēšanas ietekmi uz Kopienas mežsaimniecību, kas orientēta uz nabadzīgo cilvēku dzīves līmeņa uzlabošanu.
The study addresses the integrated climate and forestry policy options in developing countries, focussing on the implications of carbon financing for pro-poor community forestry.
Pētījumā īpaši dota atbilde uz jautājumu, „kā mēs izstrādājam mežsaimniecības politikas instrumentus, lai kopīgi sasniegtu klimata pārmaiņu, vides un attīstības mērķus”.
Specifically, it responds to the following question: "How do we design forest policy tools to jointly address climate change, environmental and development goals?"
Uzsvars likts uz tropiskajiem mežiem, jo tiem ir vislielākā nozīme siltumnīcefekta gāzu samazināšanā un tie ir cieši saistīti ar Kopienas mežsaimniecību darbakārtību, kas orientēta uz nabadzīgo cilvēku dzīves līmeņa uzlabošanu.
The focus is on tropical forests as these make the largest contribution to greenhouse gases (GHGs) and have most links with the ‘pro-poor community forestry’ agenda.
Pētījumā aplūkoti CDM apmežošanas un meža atjaunošanas projekti, emisiju samazināšana no mežu izciršanas jaunattīstības valstīs (projekti saistībā ar REDD ), kā arī brīvprātīgi projekti.
The study examines CDM afforestation/reforestation projects, Reduced Emissions from Deforestation and forest Degradation (REDD), and voluntary projects.
Enerģētika un klimata pārmaiņas Krievijā
Energy and Climate Change in Russia
Brīfings tika sagatavots kā pamatmateriāls EP CLIM delegācijai uz Krieviju 2008. gada oktobrī.
The briefing was prepared as a background material for the EP CLIM delegation to Russia in October 2008.
Ziņojumā ir runa par klimata pārmaiņu ietekmi Krievijā, ieskaitot sagaidāmo ietekmi uz ekosistēmām, un analizēta Krievijas naftas un gāzes rūpniecības ietekme uz klimata pārmaiņām pasaulē.
The report addresses the impacts of climate change in Russia, including the expected impacts on ecosystems, and analyses how Russia’s oil and gas contributes to climate change worldwide.
Brīfingā minētas galvenās iespējas, kā Krievijā samazināt klimata pārmaiņas, īstenojot kopīgas izpildes (JI) projektus, veicot zemes izmantošanas, zemes izmantošanas pārmaiņu un mežsaimniecības ( LULUCF ) pasākumus, piedaloties starptautiskajā emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā ( IET ) vai pielietojot zaļo investīciju sistēmas ( GIS ), orientējoties uz valsts potenciālu samazināt emisijas globālajā oglekļa tirgū.
The briefing identifies the main opportunities in Russia to mitigate climate change through hosting Joint Implementation (JI) projects, LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry) activities, participating in International Emissions Trading (IET), or applying some Green Investment Schemes (GIS), focusing on the country’s potential in supplying the global carbon market with emission reductions.
Ziņojumā dots pamats sadarbībai starp ES un Krieviju, piemēram, partnerības un sadarbības nolīgums, ES un Krievijas dialogs enerģētikas jomā un debates par Enerģētikas hartas nolīguma ratificēšanu no Krievijas puses.
The report presents the framework of cooperation between the EU and Russia, such as the Partnership and Cooperation Agreement (PCA), the EU-Russia “energy dialogue”, and the debate concerning the ratification by Russia of the Energy Charter Treaty (ECT).
Visbeidzot minētas iespējas, kā veicināt ES un Krievijas sadarbību klimata pārmaiņu jomā.
Finally, opportunities for enhancing EU-Russia cooperation on climate change are being suggested.
Darba dokumenti par tematiskajām sesijām
Working Documents on Thematic Sessions
Nr. 1 par tematu „Dažādu sasilšanas līmeņu ietekme uz klimatu”, tēmas vadītājs Vittorio Prodi
No 1 on Climate Impact of different levels of warming by Vittorio Prodi , theme-leader
par tematu „Klimata aizsardzības uzdevumi pēc 2012. gada”, tēmas vadītājs Satu Hassi
No 2 on The Climate Protection Challenge Post-2012 by Satu Hassi , theme-leader