natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. tā kā subsidiaritāte pastiprinātā un paplašinātā veidā, kā noteikts LESD, kā arī vairāklīmeņu pārvaldība un labāk definēts partnerības princips ir būtiski pareizai visu ES politiku īstenošanai un tā kā atbilstoši būtu jānostiprina vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu resursu un kompetenču iesaistīšana;
F. whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
G. tā kā dažu pēdējo gadu laikā notikusī ekonomiskā krīze ir palielinājusi atšķirības un sociālo atstumtību plašās teritorijās lielpilsētu nomalēs; tā kā, ņemot vērā krīzi, vietējām pārvaldes iestādēm jāspēj īstenot praktiskus pasākumus, lai cīnītos pret nabadzību un atbalstītu sociālo kohēziju un nodarbinātību;
G. whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
H. tā kā attīstības centru politika, kas pamatojas uz ekonomiskās darbības stimulēšanu pilsētās, daudzos gadījumos nav spējusi radīt pietiekamu piesaisti un tāpēc tai ir bijusi ierobežota ietekme uz apkārtējo teritoriju un tā nav sniegusi ieguldījumu integrētā attīstībā;
H. whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
I. tā kā ļoti nedaudzos pilsētu rajonos, neraugoties uz pilsētu pārticību vai ekonomisko spēku, var pastāvēt tādas specifiskas problēmas kā galēja sociālā nevienlīdzība, nabadzība, atstumtība un augsts bezdarba līmenis, ko kohēzijas politikas sniegtais atbalsts varētu mazināt vai novērst;
I. whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
J. tā kā politikas īstenošanas, tostarp kontroles un revīzijas mehānismu, vienkāršošana palīdz uzlabot efektivitāti, samazināt kļūdu īpatsvaru, padarīt politikas struktūru lietotājiem draudzīgāku un palielināt tās atpazīstamību; un tā kā būtu jāturpina vienkāršošana un tajā jāiekļauj arī dalībvalstu un reģionālo procedūru vienkāršošana tā, lai pilsētu teritoriju pārstāvji varētu labāk organizēt un pārvaldīt Eiropas fondu izlietošanu,
J. whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
Pilsētas dimensijas konteksts
Context of the Urban Dimension
3. uzsver, ka papildus nozīmīgajam kohēzijas politikas sniegtajam ieguldījumam pilsētu teritoriju attīstībā, pastāv virkne citu ES politikas virzienu (vides, transporta un enerģētikas) un programmu, kam ir būtiska ietekme uz pilsētu attīstību; akcentē nepieciešamību labāk izprast politikas virzienu teritoriālo ietekmi un aicina sekmēt Pilsētu darba kārtību ES politikās; atkārtoti aicina Komisiju arī turpmāk veikt nozaru politikas teritoriālās ietekmes novērtējumu un paplašināt pastāvošos ietekmes novērtējuma mehānismus; šajā kontekstā atzinīgi vērtē idejas, kas izceltas Piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, un ESPON veikto darbu;
Highlights the fact that, further to the significant contribution of cohesion policy interventions to the development of urban areas, a range of other EU policies (such as environment, transport and energy) and programmes have a strong impact on urban development; stresses the need for a better understanding of the territorial impact of policies and calls for the Urban Agenda in EU policies to be enhanced; reiterates its call on the Commission to proceed with a territorial impact assessment of sectoral policies, and to extend the existing impact assessment mechanisms; welcomes in this context the ideas outlined in the fifth report on economic, social and territorial cohesion and the work carried out by ESPON;
Vietējās vajadzības un Eiropas prioritātes un to pretstatījums
Local Needs and/vs. European Priorities
5. norāda, ka uz transporta pakalpojumiem pilsētās attiecas subsidiaritātes princips; tomēr uzsver, ka Eiropas mēroga sadarbība, koordinācija un finansējums ļautu pašvaldības iestādēm risināt problēmjautājumus, ar kuriem tās saskaras, jo īpaši saistībā ar transportu;
Points out that urban transport services are covered by the subsidiarity principle; emphasises, nevertheless, that European cooperation, coordination and funding would enable local authorities to meet the challenges they are facing, particularly in relation to transport;
10. uzsver kohēzijas politikas piemērotību sociālās jaunrades veicināšanai pilsētu teritorijā, īpaši nabadzīgajos kvartālos, nolūkā atbalstīt iekšējo kohēziju un cilvēku kapitālu, ievērojot iekļaujošu un iesaistošu pieeju, gan apmācības un izglītības jomā (īpaši atbalstot jauniešus), gan piekļuves mikrokredītam jomā vai nolūkā veicināt sociālo un solidāro ekonomiku;
Stresses the relevance of cohesion policy to promoting social innovation in urban areas, particularly in disadvantaged neighbourhoods, with a view to enhancing internal cohesion and human capital by means of an inclusive and participatory approach, whether in terms of training and education (particularly for young people), access to micro-credits or promotion of the social economy;
Vairāklīmeņu pārvaldība un partnerattiecības princips
Multi-level Governance and Partnership Principle
17. atkārtoti pauž aicinājumu Komisijai izveidot apmaiņas programmu „ Erasmus vietējiem un reģionālajiem ievēlētajiem pārstāvjiem”, lai mudinātu labas prakses apmaiņu stratēģiskā vietējā un pilsētattīstībā;
Reiterates its call on the Commission to create an ‘Erasmus for local and regional elected representatives’ exchange programme in order to encourage the transfer of good practice in strategic local and urban development;
Atbildības deleģēšana
Sub-delegation of responsibilities
20. brīdina, ka, tā kā urbanizācijas līmenis un dominējošā tendence visā ES ievērojami atšķiras, īpaši, ja reģions galvenokārt ir lauku reģions ar zemu urbanizācijas līmeni, pilsētu darbībām piešķirto resursu daļu, tāpat kā gadījumā ar darbības programmu vispārējo saturu un prioritātēm, jāatstāj programmas izveidotāju ziņā, kas darbojas attiecīgā reģiona vārdā;
Cautions that, as the scale and predominance of urbanisation differs greatly across the EU, particularly where a region is predominantly rural and weakly urbanised, the share of resources attributed to urban actions, as with the general content and priorities of Operational Programmes, must be left to the discretion of programme designers operating on behalf of the region in question;
Integrēta stratēģiskā plānošana
Integrated strategic planning
24. atzinīgi uzņem Komisijas priekšlikumu par nākamo kopējo stratēģiju, kas norādīta 5. kohēzijas ziņojuma secinājumos un kas varētu palielināt sinerģijas starp fondiem, lai jo īpaši attiecībā uz pārskatītu pilsētu teritoriju saikni ar lauku un piepilsētu teritorijām; uzsver kohēzijas politikas horizontālās un integrētās pieejas Eiropas pievienoto vērtību un šajā ziņā mudina veidot jaunas sinerģijas ar enerģētikas, vides un transporta politikām, kas būtu vēl jo vairāk piemērotas pilsētu un piepilsētu teritorijās, kur pastāv ievērojamas problēmas šajā jomā;
Welcomes the Commission’s idea on the future Common Strategic Framework as outlined in the Conclusions of the 5th Cohesion Report, which has the potential to boost synergies between the funds, particularly with a view to rethinking links between urban areas and rural and peri-urban areas; stresses the European added value of the horizontal and integrated approach to the cohesion policy and, to that end, encourages further synergies with energy, environment and transport policies, which would be particularly helpful to urban and peri-urban areas, where major challenges exist in this connection;
Visaptveroša finanšu plānošana
Comprehensive financial planning
27. šajā ziņā atbalsta visaptverošu finanšu plānošanu vietējā līmenī kā integrētas attīstības plānošanas nedalāmu komponentu un aicina katru sabiedrisko resursu lietotāju saskaņā ar priekšstatu par orientāciju uz rezultātu atbalstīt principu „nauda projektiem, nevis projekti naudai”;
Advocates in this context comprehensive financial planning at local level as an indivisible component of integrated development planning, and calls on each user of public resources, in line with the concept of result orientation, to sign up strictly to the ‘money for projects, instead of projects for money’ principle;
31. uzskata, ka īpaši iniciatīva JESSICA var sasniegt vislielāko efektivitāti, ja tiek īstenota pilsētu līmenī, un tāpēc ar nožēlu konstatē, ka dažas dalībvalstis tiecas centralizēt šīs iniciatīvas īstenošanu;
Believes that the 'Jessica' initiative in particular can achieve its greatest effectiveness when implemented at the level of cities, and observes with regret, therefore, that some Member States tend to centralise its implementation;
Ziņojuma mērķi un saturs
The goals and substance of the report
Šā ziņojuma mērķis ir iepriekšējā ziņojuma par „Kohēzijas politikas pilsētu dimensiju jaunajā plānošanas periodā” pārskatīšana, atspoguļojot pēdējos jaunumus Eiropas pilsētu darba kārtībā.
The purpose of this report is to follow up the previous 'Urban dimension of cohesion policy in the new programming period' report while reflecting the latest developments of the European Urban Agenda.
Kopš 2009. gada bijuši vairāki jauni papildinājumi šī jautājuma attīstībā, un tuvāko nedēļu laikā gaidāmi vēl citi.
Since 2009, there have been several new inputs into the evolution of this issue and others are expected in the weeks to come.
Ziņojumā aptverti vairāki kohēzijas politikas pilsētu dimensijas aspekti, ko Reģionālās attīstības komiteja uzskata par būtiskiem vai stimulējošiem nākotnes kohēzijas politikai, kurai jākļūst pilnībā novērtētai un efektīvai, kā arī vērstai uz ES pilsētām.
The report covers several aspects of the Urban dimension of Cohesion Policy that the Committee on Regional Development identifies as crucial or challenging for the future Cohesion Policy which is to become a fully-valued and effective policy towards the EU cities.
Temata definēšana
Definition issues
Eiropas Savienībā tikai 7 % cilvēku dzīvo pilsētās ar vairāk nekā 5 miljoniem iedzīvotāju salīdzinājumā ar 25 % Amerikas Savienoto Valstu iedzīvotāju
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Eiropas Kopienu Komisija, Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju — pārveidojot spēkā teritoriālās atšķirības (Brisele, 2008. gads). .
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Ziņojums par Eiropas pilsētu stāvokli — vērtības pievienošana Eiropas pilsētu revīzijai, 2007. gads; pieejams tiešsaistē:
According to the State of European Cities Report
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf . lielākais pilsētu iedzīvotāju pieaugums ir reģistrēts Spānijā, kur dažās pilsētu teritorijās novērots ikgadējs 2 % vai lielāks pieaugums.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
Turpretī daudzās Viduseiropas un Austrumeiropas valstu pilsētu teritorijās tajā pašā laika posmā kopējais iedzīvotāju skaits samazinājās.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf . , Pasaules Bankā
http://unstats.un.org/unsd/demographic/sconcerns/densurb/Defintion_of%20Urban.pdf , the World Bank
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf . , Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā ( OECD )
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , the OECD
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 . un atsevišķās valstīs ir savas definīcijas.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Kaut arī nenoliedzami pastāv lielas atšķirības iedzīvotāju teritoriālajā sadalījumā starp dalībvalstīm, Eiropas iestādes līdz šim ir pamatojušās uz pieeju, ko pieņēma Eurostat
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF . ar savu Eiropas reģionu un pilsētu statistikas rokasgrāmatu, kurā noteikti četri teritoriālo vienību līmeņi, par kuriem apkopoti dati.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Tie ietver pilsētas centru, plašākas pilsētu teritorijas, „kodolu”, ko attiecina uz deviņām galvaspilsētām, kurām pilsētu administratīvās teritorijas jēdziens neatbilda salīdzinošām teritoriālajām vienībām, un, visbeidzot, piepilsētu teritorijas.
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Kaut gan Eurostat definīcija ir pilnībā izmantojama statistikā, ņemot vērā pastāvošās atšķirības un dažādās pieejas, šķiet grūti izstrādāt kopīgu, skaidru „pilsētas” definīciju saistībā ar kohēzijas politiku, un tādēļ definīcijas problēmu ir jāatstāj dalībvalstu ziņā saskaņā ar subsidiaritātes principu.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Vēsturiskā attīstība
Historical evolution
Pieņemot jaunus noteikumus, ar kuriem regulē struktūrfondus, pilsētu attīstības politika ir integrēta (iekļauta) kohēzijas un reģionālās konkurences un nodarbinātības mērķu kontekstā, tādējādi uzsverot nozīmīgumu, ko Savienība piešķir šim kohēzijas politikas aspektam.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Tomēr, ņemot vērā pilsētu un aglomerāciju nozīmi Eiropas ekonomikas kontekstā, šāda nosacījuma nepildīšana lielā mērā varētu izjaukt dalībvalstu iespējamos plānus būt par aktīvu dalībnieci Savienības mērķu sasniegšanā.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Saskaņā ar pašreizējiem pārskatītajiem noteikumiem vadošās iestādes var veidot plašas publiskas vai privātas partnerības, lai pārvaldītu pilsētu attīstības fondus.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Tādējādi struktūrfondiem var finansēt tādus finanšu inženierijas instrumentus, kā riska kapitāla fondi, garantiju fondi vai aizdevumu fondi.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Atbalsta lielo projektu sagatavošanu. un JESSICA
Supports the preparation of major projects and JESSICA
Atbalsta finanšu inženieriju vadību pilsētu attīstības jomā. .
Supports financial engineering in the Urban development field. .
JESSICA (Eiropas apvienotais atbalsts ilgtspējīgiem ieguldījumiem pilsētu teritorijā) ir visnozīmīgākais pilsētu attīstībai.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) represents the greatest interest for urban development.
Atgūtie līdzekļi ir atkārtoti jāinvestē pilsētu attīstībā vai jāatdod vadošajai pārvaldes iestādei, lai tos varētu izmantot citos pilsētas projektos.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
Patiesībā JESSICA pašreiz joprojām ir sākumstadijā.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Temata pamatojums
Background of the subject
Saskaņā ar Eiropas Komisijas statistikas datiem
According to the European Commission statistics
http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/statistics/2007_urban.pdf . aptuveni 21,1 miljards euro ir piešķirts pilsētu attīstībai 2007.–2013. gadā, un šī summa veido 6,1 % no kopējā ES kohēzijas politikas budžeta.
http://ec.europa.eu/regional_policy/themes/statistics/2007_urban.pdf some €21.1 billion has been earmarked for urban development between 2007 and 2013, representing 6.1% of the total EU cohesion policy budget.
EUR 3,4 miljardi no tās ir paredzēti industriālo teritoriju un piesārņotās augsnes rehabilitācijai, EUR 9,8 miljardi — pilsētas un lauku atjaunināšanas projektiem, EUR 7 miljardi — tīram pilsētas transportam un EUR 917 miljoni — mājokļiem.
Of this, €3.4 billion is targeted at the rehabilitation of industrial sites and contaminated land areas, €9.8 billion for urban and rural regeneration projects, €7 billion for clean urban transport, and €917 million for housing.
Arī citi ieguldījumi, kas veikti infrastruktūras jomā pētniecības un jauninājumu, transporta, vides, izglītības, veselības un kultūras nozarē, būtiski ietekmē pilsētas.
Other investment in infrastructure in research and innovation, transport, the environment, education, health and culture also have a significant impact in cities.
Shēma: Pilsētu attīstībai piešķirtie līdzekļi 2007.–2013. gadā
Chart: Allocations for Urban Development between 2007 and 2013
Avots: Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts, SFC, 2007. gads
Source: DG REGIO SFC2007
Temata konteksts
Context of the subject
Galvenajam uzlabotās Pilsētu darba kārtības mērķim jābūt sniegt ieguldījumu Eiropas pilsētu pakalpojumu un infrastruktūru attīstībā un kvalitatīvā atjaunināšanā.
The main purpose of the enhanced Urban Agenda should be to serve the development and qualitative updating of the infrastructure and services in European cities.
No vienas puses, nākotnes pasākumiem jābūt cieši saistītiem ar vispārējām ES prioritātēm, lai attaisnotu ES budžeta iemaksas.
On one hand, the future measures must be closely connected with overall EU priorities to justify the contribution of EU budget.
Stratēģija „ES 2020” galvenokārt saistīta ar nākotnes tendencēm.
The EU2020 Strategy mainly concerns trends to the future though.
Pašreizējo atšķirību mazināšana starp Eiropas pilsētām ir tikpat svarīga, un tai jāparādās starp nākotnes kohēzijas politikas prioritātēm.
Overcoming the current disparities among European cities is of equal importance and should be reflected in the priorities of future Cohesion Policy.
Atceroties pieredzi ar Lisabonas stratēģiju, Pilsētu darba kārtības attīstība nedrīkst būt vienvirziena process, bet gan tai jābūt visaptverošai un augšupējai dimensijai.
Having in mind the experience of the Lisbon Strategy, the evolution of the Urban Agenda must not be a one-way process, it must have its comprehensive bottom-up dimension.
Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka pilsētas izsaka savu viedokli, ko rūpīgi uzklausa ES līmenī.
Therefore it is crucial that the cities have their say that is heard carefully at EU level.
Vietējās vajadzības un Eiropas prioritātes un to pretstatījums
Local needs and/vs. EU priorities
Eiropas pilsētas ir ekonomiskās aktivitātes, inovācijas un nodarbinātības centri, tomēr tās saskaras ar daudzām problēmām.
Europe's cities are its centres of economic activity, innovation and employment, yet they face a number of challenges.
Piepilsētu attīstība, nabadzības un bezdarba koncentrēšanās pilsētu rajonos, pastāvīgi satiksmes sastrēgumi — tik sarežģītām problēmām ir vajadzīgi vienoti risinājumi, ko sniegtu transporta, mājokļu celtniecības, apmācības un nodarbinātības projekti, kas piemēroti vietējām vajadzībām.
The trend to suburbanisation, the concentration of deprivation and unemployment in urban neighbourhoods, increasing congestion – complex problems such as these require integrated answers in transport, housing, and training and employment schemes, which must be tailored to local needs.
Eiropas reģionālā politika un kohēzijas politika risina šīs problēmas.
European regional and cohesion policies address these challenges.
No vienas puses, ir skaidri saprotams, ka ES līdzfinansējumam ir jāatbilst ES kopējām prioritātēm, kas iekļautas stratēģijā „ES 2020”.
On one hand, there is a clear understanding that the EU co-financing must go hand in hand with the overall EU priorities incorporated in the EU2020 strategy.
Tajā galvenā uzmanība pievērsta jaunu uzdevumu risināšanai un īslaicīgas ekonomiskās lejupslīdes ietekmes novēršanai.
Its content is focused on coping with new challenges and temporary impacts of the economic downturn.
No otras puses, jūsu referents uzskata, ka kohēzijas politikai (ieskaitot tās Pilsētu darba kārtību) nav jāatsakās no tās sākotnējā mērķa, proti, pašreizējo atšķirību pārvarēšanas.
On the other hand, your Rapporteur is of the opinion that Cohesion Policy (including its Urban Agenda) must not give up its original purpose, that is, in overcoming current disparities.
Īstenībā, kad vietējām pārvaldes iestādēm liek izvēlēties prioritātes, tās dod priekšroku ieguldījumiem atšķirību un trūkumu novēršanā un tikai pēc tam globālu tendenču risināšanā.
As a matter of fact, when local authorities are asked to prioritise, they tend to prefer investments into the disparities and handicaps, and then into coping with global trends.
Ir ļoti nozīmīgi atrast pareizo līdzsvaru starp šiem diviem virzieniem.
Finding a way to strike the right balance between these two directions is of a crucial importance.
Jūsu referents aizstāv viedokli, ka ES finansējums nedrīkst tikai kompensēt iepriekšējos gados nepietiekamās investīcijas.
Your Rapporteur is of the opinion that EU funding should not purely substitute the past under-investments.
No otras puses, ES līmenis nedrīkst būt pārāk stingri noteikts, jo citādi ES piedāvājums neatbildīs vietējām vajadzībām.
On the other hand the EU level should not be too prescriptive either, otherwise the EU offer will not meet with the local demand.
Pamatojums tam varētu būt ieguldījumi gudrā pilsētattīstībā ar mērķi uzlabot pilsētu infrastruktūru un pakalpojumus augstākā kvalitātes līmenī.
The justification might be to invest into smart urban development with the aim of lifting the cities' infrastructure and services to a higher qualitative level.
Atbildības pārdeleģēšana (lēmumu pieņemšana, projektu izvēle, finanses)
Sub-delegation of responsibilities (decision-making, project selection, financial)