natgillin/translations-raw huggingface dataset:
d) dzīvojamās ēkas, ko paredzēts izmantot mazāk par četriem mēnešiem gadā;
(d) residential buildings which are intended to be used less than four months of the year;
e) neatkarīgas ēkas ar kopējo izmantojamo platību mazāk par 50 m2.
(e) stand-alone buildings with a total useful floor area of less than 50 m2.
No 2014. gada 30. jūnija dalībvalstis nerada stimulus tādu ēku vai to daļu būvniecībai vai atjaunošanai, kas neatbilst minimālajām energoefektivitātes prasībām, kuras noteiktas atbilstīgi 5. panta 2. punktā minētajiem aprēķina rezultātiem.
As from 30 June 2014 Member States shall not provide incentives for the construction or renovation of buildings or parts thereof which do not comply with minimum energy performance requirements achieving the results of the calculation referred to in Article 5(2).
No 2012. gada 30. jūnija dalībvalstis paredz stimulus ēku vai to daļu , tostarp norobežojošo konstrukciju būvelementu, būvniecībai vai nozīmīgai atjaunošanai tikai tad , ja būvniecības vai atjaunošanas iznākums atbilst vismaz minimālajām energoefektivitātes prasībām, kuras noteiktas atbilstīgi 5. panta 2. punktā minētajiem aprēķina rezultātiem.
As from 30 June 2012 Member States shall only provide incentives for the construction or major renovation of buildings or parts thereof , including building components, the results of which comply at least with minimum energy performance requirements achieving the results of the calculation referred to in Article 5(2)
No 2017. gada 30. jūnija gadījumā, kad dalībvalstis pārskata minimālās energoefektivitātes prasības, kas noteiktas saskaņā ar šā panta 1. punktu, tās nodrošina, ka minētās prasības ir noteiktas atbilstīgi 5. panta 2. punktā izklāstītajiem aprēķina rezultātiem.
As from 30 June 2017 , where Member States review their minimum energy performance requirements set in accordance with paragraph 1 of this Article they shall ensure that these requirements achieve the results of the calculation referred to in Article 5(2).
Dalībvalstis pārskata minimālās energoefektivitātes prasības, kas noteiktas saskaņā ar šā panta 1. punktu, un nodrošina, ka ne vēlāk kā 2015. gada 30. jūnijā minētās prasības atbilst vismaz 5. panta 2. punktā izklāstītajiem aprēķina rezultātiem.
Member States shall review their minimum energy performance requirements set in accordance with paragraph 1 of this Article and shall ensure that these requirements achieve at least the results of the calculation referred to in Article 5(2) no later than 30 June 2015 ,
Komisija līdz 2010. gada 31. decembrim izstrādā salīdzinošu metodi izmaksu ziņā optimāla līmeņa aprēķināšanai attiecībā uz ēkām vai to daļām piemērojamām minimālajām energoefektivitātes prasībām.
The Commission shall establish by 31 December 2010 a comparative methodology for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings or parts thereof.
Salīdzinošajā metodē noteikta atšķirība starp jaunām un esošajām ēkām, kā arī starp dažādām ēku kategorijām.
The comparative methodology shall differentiate between new and existing buildings and between different categories of buildings.
Komisija , apspriedusies ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, it īpaši vietējo, reģionālo un valstu iestāžu pārstāvjiem, un pamatojoties uz IIIa pielikumā izklāstītajiem principiem, līdz 2010. gada 31. martam izstrādā vienotu metodi izmaksu ziņā optimāla līmeņa aprēķināšanai attiecībā uz ēkām vai to daļām piemērojamām minimālajām energoefektivitātes prasībām.
The Commission shall , after consulting the relevant stakeholders and in particular representatives from local, regional and national authorities and on the basis of the principles set out in Annex IIIa, establish by 31 March 2010 a common methodology for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings or parts thereof.
Vienotajā metodē var izmantot atsauces uz attiecīgiem Eiropas standartiem, un
This common methodology may refer to relevant European standards and shall:
– tajā tiek ievērota atšķirība starp jaunbūvēm un esošajām ēkām, kā arī starp dažādām ēku kategorijām ;
- differentiate between new and existing buildings and between different categories of buildings,
– tajā tiek ievērotas klimatisko apstākļu atšķirības dažādās dalībvalstīs un iespējamās klimatisko apstākļu izmaiņas attiecīgās ēkas ekspluatācijas laikā, un
- reflect the different climatic conditions in different Member States and the likely change in these conditions over the lifetime of the building concerned, and
– ar to nosaka vienotas enerģijas izmaksu prognozes vai aprēķina metodes.
- set out common assumptions or calculation methods for energy costs.
Komisija reizi piecos gados pārskata vienoto metodi un vajadzības gadījumā to atjaunina.
The Commission shall review and, if necessary, update the common methodology every five years.
Pasākumus , kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru.
Those measures designed to amend non-essential elements of this Directive by supplementing it shall be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 19(2).
Minētos pasākumus , kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
Those measures designed to amend non-essential elements of this Directive by supplementing it shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 21 (2) .
Dalībvalstis aprēķina izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeni, izmantojot salīdzinošo metodi, kas izstrādāta saskaņā ar 1. punktu, un attiecīgos parametrus, piemēram, klimatiskie apstākļi , un salīdzina šāda veiktā aprēķina rezultātus ar savām noteiktajām minimālajām energoefektivitātes prasībām .
Member States shall calculate cost-optimal levels of minimum energy performance requirements using the comparative methodology established in accordance with paragraph 1 and relevant parameters, such as climatic conditions , and compare the results of this calculation to the minimum energy performance requirements which they have laid down .
Dalībvalstis aprēķina izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeni, izmantojot vienoto metodi, kas izstrādāta saskaņā ar 1. punktu, un attiecīgos parametrus, piemēram, klimatiskos apstākļus .
Member States shall calculate cost-optimal levels of minimum energy performance requirements using the common methodology established in accordance with paragraph 1 and relevant parameters, such as climatic conditions.
Tās iesniedz Komisijai ziņojumu par visiem ievades datiem un pieņēmumiem, kas tika izmantoti minētajiem aprēķiniem, kā arī par pašiem aprēķinu rezultātiem.
They shall report to the Commission all input data and assumptions used for these calculations and all calculation results.
Šādu ziņojumu var ietvert energoefektivitātes rīcības plānos, kuri minēti Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā.
The report may be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Dalībvalstis iesniedz Komisijai šādus ziņojumus reizi trijos gados.
Member States shall submit to the Commission those reports every three years.
Pirmo ziņojumu iesniedz vēlākais 2011. gada 30. jūnijā.
The first report shall be submitted by 30 June 2011 at the latest.
Šo ziņojumu iekļauj energoefektivitātes rīcības plānos, kuri minēti Direktīvas 2006/32/EK 14. panta 2. punktā.
The report shall be included in the Energy Efficiency Action Plans referred to in Article 14(2) of Directive 2006/32/EC.
Komisija publicē ziņojumu par dalībvalstu progresu attiecībā uz to, cik lielā mērā tās sasniegušas izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeni .
The Commission shall publish a report on the progress of the Member States in reaching cost-optimal levels of minimum energy performance requirements .
Komisija publicē ziņojumu par dalībvalstu progresu šā panta īstenošanā .
The Commission shall publish a report on the progress of the Member States in implementing this Article .
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jaunās ēkas atbilst minimālajām prasībām energoefektivitātes jomā , kas noteiktas saskaņā ar 4. pantu.
Member States shall take the necessary measures to ensure that new buildings meet the minimum energy performance requirements set in accordance with Article 4.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jaunbūves atbilst minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 4. pantu un 9. panta noteikumiem .
Member States shall take the necessary measures to ensure that new buildings meet the minimum energy performance requirements set in accordance with Article 4 and the provisions set out in Article 9 .
Attiecībā uz jaunām ēkām dalībvalstis gādā par to , ka pirms celtniecības uzsākšanas apsver un ņem vērā šādu alternatīvo sistēmu tehnisko, vides un ekonomisko pamatojumu :
For new buildings, Member States shall ensure that, before construction starts , the technical, environmental and economic feasibility of the following alternative systems is considered and taken into account:
Attiecībā uz jaunbūvēm dalībvalstis nodrošina , ka tiek apsvērtas un ņemtas vērā augsti efektīvu alternatīvo sistēmu izmantošanas iespējas.
For new buildings, Member States shall ensure that the feasibility of high-efficiency alternative systems is considered and taken into account .
Iespējamas gan turpmāk minētās, gan citas alternatīvās sistēmas:
These alternative systems may include but are not limited to :
a) decentralizētas energoapgādes sistēmas, kuru pamatā ir atjaunojami enerģijas avoti ;
(a) decentralised energy supply systems based on renewable energy;
a) decentralizētas energoapgādes sistēmas, kuru pamatā ir enerģija no atjaunojamiem avotiem ;
(a) decentralised energy supply systems based on energy from renewable sources ;
c) centralizētas vai kopīgas siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas, ja tādas ir pieejamas;
(c) district or block heating or cooling, if available;
c) centralizētas vai kopīgas siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas, ja tādas ir pieejamas , it īpaši sistēmas, kuru pamatā pilnībā vai daļēji ir no atjaunojamiem avotiem iegūta enerģija ;
(c) district or block heating or cooling , if available, particularly that based entirely or partially on energy from renewable sources;
d) siltumsūkņu sistēmas;
(d) heat pumps.
d) siltumsūkņu sistēmas;
(d) heat pumps;
da) informācijas un komunikāciju tehnoloģiju aprīkojums uzraudzības un kontroles veikšanai.
(da) ICT equipment for monitoring and control purposes
Dalībvalstis nodrošina, ka pieprasot būvatļauju vai ēkas būvniecības darbu galīgo apstiprinājumu, 1. punktā minēto alternatīvo sistēmu analīze tiek dokumentēta caurskatāmā veidā.
Member States shall ensure that the analysis of alternative systems referred to in paragraph 1 is documented in a transparent manner in the application for the building permit or for the final approval of construction works of the building.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu atjaunošanu, to energoefektivitāte tiktu uzlabota tā, lai varētu izpildīt minimālās energoefektivitātes prasības, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams.
Member States shall take the necessary measures to ensure that when buildings undergo major renovation, their energy performance is upgraded in order to meet minimum energy performance requirements in so far as this is technically, functionally and economically feasible.
Dalībvalstis nosaka šīs minimālās energoefektivitātes prasības , saskaņā ar 4. pantu.
Member States shall determine these minimum energy performance requirements in accordance with Article 4.
Šīs prasības var noteikt vai nu atjaunotajai ēkai kopumā , vai arī vienīgi atjaunotajām sistēmām vai daļām, ja tās aptver atjaunošanas projekts, kas īstenojams kādā termiņā, ar mērķi uzlabot ēkas vai tās daļu vispārējo energoefektivitāti .
The requirements may be set either for the renovated building as a whole or for the renovated systems or components when these are part of a renovation to be carried out within a limited time period, with the objective of improving the overall energy performance of the building or parts thereof.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu atjaunošanu vai modernizē vai nomaina ēku norobežojošo konstrukciju būvelementus un inženiertehniskās sistēmas vai to daļas , to energoefektivitāte tiek uzlabota tā, lai būtu izpildītas vismaz minimālās energoefektivitātes prasības, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams.
Member States shall take the necessary measures to ensure that when buildings undergo major renovation or building components and technical building systems or parts thereof are retrofitted or replaced , their energy performance is upgraded in order to meet at least minimum energy performance requirements in so far as this is technically, functionally and economically feasible.
Dalībvalstis nosaka šīs minimālās energoefektivitātes prasības saskaņā ar 4. pantu un 9. panta noteikumiem .
Member states shall determine these minimum energy performance requirements in accordance with Article 4 and the requirements set out in Article 9 .
Šīs prasības nosaka gan atjaunotajām sistēmām un būvelementiem to modernizēšanas vai nomainīšanas gadījumā, gan atjaunotajai ēkai kopumā nozīmīgas atjaunošanas gadījumā .
The requirements shall be set for both the renovated systems and building components whenever they are retrofitted or replaced, and for the renovated building as a whole in the case of a major renovation.
Ēku nozīmīgas atjaunošanas gadījumā dalībvalstis mudina apsvērt un ņemt vērā šādas augsti efektīvas alternatīvās sistēmas:
Member States shall encourage , in relation to buildings undergo ing major renovation, the following high-efficiency alternative systems being considered and taken into account:
a) decentralizētas energoapgādes sistēmas, kuru pamatā ir enerģija no atjaunojamiem avotiem;
(a) decentralised energy supply systems based on energy from renewable sources;
c) centralizētas vai kopīgas siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas, ja tādas ir pieejamas, it īpaši sistēmas, kuru pamatā pilnībā vai daļēji ir no atjaunojamiem avotiem iegūta enerģija;
(c) district or block heating or cooling, if available, particularly that based entirely or partially on energy from renewable sources;
da) informācijas un komunikāciju tehnoloģiju aprīkojums uzraudzībai un kontrolei.
(da) ICT equipment for monitoring and control purposes
Ēkas inženiertehniskās sistēmas
Technical building systems
Ēkas inženiertehniskās sistēmas un norobežojošo konstrukciju būvelementi
Technical building systems and building components
Dalībvalstis nosaka minimālās energoefektivitātes prasības attiecībā uz ēkās ierīkotajām inženiertehniskajām sistēmām.
Member States shall set minimum energy performance requirements in respect of technical building systems which are installed in buildings.
Prasības nosaka jaunām, nomainītām un atjaunotām ēku inženiertehniskajām sistēmām un to daļām.
Requirements shall be set for new, replacement and retrofit of technical building systems and parts thereof.
Dalībvalstis nosaka minimālās energoefektivitātes prasības norobežojošo konstrukciju būvelementiem un ēkās ierīkotajām un ekspluatētajām inženiertehniskajām sistēmām , kas neietilpst Direktīvas 2009/.../EK [ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem] un tās īstenošanas pasākumu darbības jomā .
Member States shall set minimum energy performance requirements in respect of building components and of technical building systems which are installed and brought into operation in buildings and which are not covered by Directive 2009/.../EC [establishing a framework for the setting of eco-design requirements for energy-related products] and its implementing measures .
Prasības nosaka jaunām, nomainītām un atjaunotām ekspluatējamām iekārtām, ēku inženiertehniskajām sistēmām un norobežojošo konstrukciju būvelementiem un to daļām un piemēro tiktāl, ciktāl tas ir tehniski un funkcionāli iespējams .
Requirements shall be set for new, replacement and retrofit of operating equipment, technical building systems and building components and parts thereof and shall be applied in so far as they are technically and functionally feasible.
Prasības jo īpaši attiecas uz šādiem elementiem:
The requirements shall in particular cover the following components:
Prasības jo īpaši attiecina uz šādiem elementiem:
The requirements shall in particular cover the following components:
a) katli vai citi apkures sistēmu siltuma ģeneratori;
(a) boilers or other heat generators of heating systems;
a) apkures sistēmu , tostarp centralizētas vai kopīgas siltumapgādes un dzesēšanas sistēmu, katli , citi siltuma ģeneratori vai siltummaiņi ;
(a) boilers , other heat generators or heat exchangers of heating systems , including district or block heating and cooling ;
b) ūdens sildītāji karstā ūdens apgādes sistēmās;
(b) water heaters in hot water systems;
c) centrālā gaisa kondicionēšanas iekārta vai aukstuma ģenerators gaisa kondicionēšanas sistēmās.
(c) central air conditioning unit or cold generator in air-conditioning systems.
c) centrālā gaisa kondicionēšanas iekārta vai aukstuma ģenerators gaisa kondicionēšanas sistēmās.
(c) central air conditioning unit or cold generator in air-conditioning systems;
ca) apgaismes instalācijas;
(ca) installed lighting;
cb) norobežojošo konstrukciju būvelementi atbilstoši definīcijai 2. panta 5.a punktā.
(cb) building components as defined in Article 2(5a).
Minimālās energoefektivitātes prasības, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu, ir saderīgas ar tiesību aktiem, kurus piemēro tam (tiem) produktam(-iem), kas veido sistēmu, un minētās prasības izstrādā, pamatojoties uz produkta(-u) pareizu uzstādīšanu un ēkas inženiertehniskās sistēmas attiecīgo regulējumu un kontroli.
The minimum energy performance requirements set in accordance with paragraph 1 shall be consistent with the legislation applicable to the product(s) which compose the system and be based on proper installation of the product(s) and appropriate adjustment and control of the technical building system.
Jo īpaši prasības nodrošina, ka iegūts pareizs ūdens siltumapgādes sistēmu hidrauliskais līdzsvars un ka uzstādīšanai ir izmantots(-i) atbilstoša izmēra un veida produkts(-i), ņemot vērā ēkas inženiertehniskās sistēmas paredzēto lietojumu.
In particular , those requirements shall ensure that a proper hydraulic balance of hydraulic wet heating systems is achieved and that the appropriate size and type of the product(s) have been used for the installation having regard to the intended use of the technical building system.
Minimālās energoefektivitātes prasības, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu, ir saderīgas ar visiem tiesību aktiem, kurus piemēro tam (tiem) produktam(-iem), kas veido sistēmu un būvelementus , un minētās prasības izstrādā, pamatojoties uz produkta(-u) pareizu uzstādīšanu un ēkas inženiertehniskās sistēmas pienācīgu regulējumu un kontroli.
The minimum energy performance requirements set in accordance with paragraph 1 shall be consistent with any legislation applicable to the product(s) which compose the systems and building components and be based on proper installation of the product(s) and appropriate adjustment and control of the technical building system.
Inženiertehnisko sistēmu gadījumā ar šīm prasībām nodrošina, ka sistēmas pirms ekspluatācijas tiek pienācīgi pielāgotas, ka tiek iegūts pareizs ūdens siltumapgādes sistēmu hidrauliskais līdzsvars un ka uzstādīšanai ir izmantots(-i) atbilstoša izmēra un veida produkts(-i), ņemot vērā ēkas inženiertehniskās sistēmas paredzēto lietojumu.
In the case of technical building systems, those requirements shall ensure that they are properly adjusted when brought into operation, that a proper hydraulic balance of hydraulic wet heating systems is achieved and that the appropriate size and type of the product(s) have been used for the installation having regard to the intended use of the technical building system.
8. pants – 2.a punkts (jauns)
Article 8 - paragraph 2a (new)
Ēkas, kuru oglekļa dioksīda emisiju un primārās enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli
Buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero
Nulles enerģijas ēkas
Net zero energy buildings
Dalībvalstis izstrādā valsts plānus, ar kuriem paredz palielināt tādu ēku skaitu , kurās gan oglekļa dioksīda emisijas, gan primārās enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli .
Member States shall draw up national plans for increasing the number of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero .
Tās nosaka mērķus attiecībā uz minimālo procentuālo daļu, ko minētajām ēkām jāveido 2020. gadā no kopējā ēku skaita un no kopējās izmantotās platības.
They shall set targets for the minimum percentage which those buildings in 2020 shall constitute of the total number of buildings and represent in relation to the total useful floor area .
Dalībvalstis izstrādā valsts plānus, ar kuriem paredz palielināt 2. panta 1.c punktā definēto nulles enerģijas ēku skaitu.
Member States shall draw up national plans for increasing the number of net zero energy buildings as defined in Article 2( 1 c ) .
Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim visas jaunbūves ir vismaz nulles enerģijas ēkas.
Members States shall ensure that all new buildings are at least net zero energy buildings by 31 December 2018 at the latest.
Dalībvalstis nosaka mērķus attiecībā uz nulles enerģijas ēku minimālo īpatsvaru attiecīgi 2015. un 2020. gadā , izsakot to kā procentuālu daļu no kopējā ēku skaita un kā procentuālu daļu no kopējās izmantojamās platības.
Member States shall set targets for the minimum percentage of buildings which shall be, by 2015 and by 2020 respectively, net zero energy buildings, measured as a percentage of the total number of buildings and as a percentage in relation to the total useful floor area .
Atsevišķus mērķus izvirza attiecībā uz:
Separate targets shall be set for:
a) jaunām un atjaunotām dzīvojamām ēkām;
(a) new and refurbished residential buildings;
b) jaunām un atjaunotām nedzīvojamām ēkām;
(b) new and refurbished non-residential buildings;
c) ēkām, ko izmanto publiskā sektora iestādes.
(c) buildings occupied by public authorities.
Dalībvalstis nosaka c) apakšpunktā minētos mērķus, ņemot vērā vadošo lomu, kas jāuzņemas publiskā sektora iestādēm ēku energoefektivitātes jomā.
Member States shall set the targets referred to in point (c) taking into account the leading role which public authorities should play in the field of energy performance of buildings.
Attiecībā uz c) apakšpunktā minētajām ēkām dalībvalstis nosaka mērķus, kas jāsasniedz ievērojamu laiku pirms šā punkta pirmajā un otrajā daļā noteiktajiem termiņiem, ņemot vērā vadošo lomu, kas jāuzņemas publiskā sektora iestādēm ēku energoefektivitātes jomā.
F or buildings referred to in point (c), Member States shall set targets to be reached significantly in advance of the periods set out in the first and second subparagraphs , taking into account the leading role which public authorities should play in the field of energy performance of buildings.
Valsts plānā , kas minēts 1. punktā, cita starpā ietver šādus elementus:
The national plan referred to in paragraph 1 shall include inter alia the following elements:
Valsts plānu , kas minēts 1. punktā, izstrādā pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām, tostarp vietējām un reģionālajām iestādēm, un tajā cita starpā ietver šādus elementus:
The national plan referred to in paragraph 1 shall be drawn up after consulting all relevant stakeholders, including local and regional authorities, and include inter alia the following elements:
a) dalībvalstu definīciju tādām ēkām, kurās gan oglekļa dioksīda emisiju, gan primārās enerģijas patēriņš ir zems vai vienāds ar nulli;
(a) the Member State's definition of buildings of which both carbon dioxide emissions and primary energy consumption are low or equal to zero;