natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Termina „mikrokredīts” iestrāde KPD arīdzan uzlabotu tā atpazīstamību.
An introduction of the term 'microcredit' in the CRD would also contribute to its wider recognition.
Turklāt daži KPD aspekti un fakts, ka šī direktīva ir balstīta uz minimālo harmonizēšanas principu, rada netiešus šķēršļus.
Furthermore, some aspects of the CRD and the fact that this Directive is based on the minimum harmonisation principle, pose obstacles indirectly.
Pirmkārt, saskaņā ar KPD noguldījumus vai citus publiski atmaksājamus līdzekļus drīkst ņemt tikai finanšu iestādes.
First of all, according to the CRD, only financial institutions are allowed to take deposits or other repayable funds from the public.
To administratīvais slogs ir liels, tāpēc nebanku mikrokredītu sniedzēji jūt nepieciešamību apsvērt banku licences nokārtošanas priekšrocības (tādējādi iegūstot piekļuvi relatīvi lētam noguldījumu finansējumam) un salīdzināt to ar neērtībām, ko rada regulētas vienības statuss.
The administrative burden for financial institutions is high, which compels non-banking providers of micro-credit to weigh up the advantages of having a banking licence (and thereby access to relatively cheap deposit funding) against the disadvantages of being a regulated entity.
Vēl svarīgāk ir tas, ka dažas dalībvalstis atjaunināja KPD noteikumus savos nacionālajos tiesību aktos, nosakot, ka gandrīz visas aizdevumu aktivitātes jāveic licencētām bankām.
Even more relevant is that some Member States upgraded the CRD provisions in their national laws by restricting almost all lending activities to licensed banks.
Tiešie no bankām aizlienēto līdzekļu turpmākie aizdevumi mikrokredītu ņēmējiem arī ir noteikti tikai dažās dalībvalstīs.
The direct on-lending of funds borrowed from banks to microcredit borrowers is also restricted in several Member States.
Šādas prasības apgrūtina nebanku MFI iespējas nodrošināt mikrokredītu.
Such requirements pose an obstacle to the provision of microcredit by non-bank MFIs.
Lai sekmētu nebanku MFI veidošanu, referents atbalsta visaptverošu harmonizētu ES regulējumu attiecībā uz nebanku MFI.
To foster the formation of non-bank MFIs, the rapporteur supports a comprehensive harmonised EU framework for non-bank MFIs.
Tomēr harmonizēts regulējums attiecībā uz nebanku MFI nedrīkst piespiest esošos mikrokredītu sniedzējus atteikties no savas individualitātes.
However a harmonised framework for non-bank MFIs should not force existing microcredit providers to give up their individuality.
Sektors ir radījis dažādus modeļus dalībvalstīs, un tie ir pielāgoti attiecīgajai tiesiskajai, ekonomiskajai un sociālajai videi.
The sector has generated different models in the Member States which are adapted to the respective legal, economic and social environment.
Turklāt ir jānodrošina, ka netiks radīta negodīga konkurence ar licencētām bankām.
Moreover, it must be ensured that no unfair competition with licensed banks will be created.
Naudas atmazgāšanas novēršanas un pretterorisma tiesību akti
Anti-money laundering and anti-terrorism legislation
Direktīvas 2005/60/EK noteikumi var neļaut cilvēkiem, kam nav pastāvīgas adreses vai personu apliecinošu dokumentu, saņemt aizdevumus.
The provisions of Directive 2005/60/EC may exclude people who have no permanent address or identification documents from accessing loans.
Tomēr nedrīkst pieļaut, ka šīm cilvēku grupām tiek liegta iespēja saņemt mikrokredītu.
However these groups of people should not be excluded from obtaining a microcredit.
Ņemot vērā mikrokredīta nelielo apjomu, direktīvas mērķi netiks apdraudēti ar īpašiem izņēmumiem.
Given the low amount of a microcredit, the objectives of the Directive will not be undermined by specific exemptions.
Valsts atbalsts / de minimis regula
State aid / de minimis Regulation
Valsts atbalsts ir svarīgs faktors mikrokredītu atbalstīšanā.
State aid is an important factor in the support of microcredit.
ES de minimis regula par obligātajiem paziņojumiem var radīt problēmas attiecībā uz finanšu atbalstu mikrokredītiem, jo saskaņā ar Regulu valsts finanšu atbalsts, kura apjoms ir mazāk nekā 200 000 eiro 3 finanšu gadu periodā par labu konkrētam uzņēmumam, nav valsts atbalsts.
The EU de minimis Regulation on notification obligations can pose problems as regards the financial support for microcredit, as, according to the Regulation, state financial support of less than 200,000 EUR over a period of 3 financial years in favour of a given company does not constitute state aid.
Šis noteikums attiecas uz visām dalībvalstīm bez diferencēšanas, lai gan noteikumi (īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām) var ļoti atšķirties.
This rule applies to all Member States without any differentiation, although the conditions, in particular as regards small enterprises and self-employed people, differ widely.
Tāpēc ir jāapsver de minimis diferencēšanas ierobežojums dalībvalstu vidū.
Therefore, a differentiation of the de minimis limit between Member States should be considered.
Uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas lauksaimniecības sektorā, kopējais vienam uzņēmumam piešķirtais de minimis atbalsts nedrīkst pārsniegt 7500 eiro trīs gadu periodā.
For undertakings active in the agricultural sector, the total de minimis aid granted to one undertaking shall not exceed 7,500 EUR over three years.
Tomēr šis sektors veido ievērojamu mikrokredītu potenciālā tirgus daļu, un to nedrīkst diskriminēt.
However this sector makes up a good share of the potential market for microcredit and should not be discriminated.
Turklāt daudziem zemniekiem, kam pieder maza mēroga uzņēmumi lauksaimniecības sektorā, nav piekļuves subsīdijām, jo ir nepieciešama minimālā platība (zemes platība u. tml.), lai gūtu no tām labumu.
Furthermore, many farmers who run small-scale businesses in the agricultural sector have no access to subsidies as usually a minimum size (of acreage etc.) is necessary to benefit from them.
Šī lauksaimniecības diskriminēšana de minimis regulējumā ir jāpārskata.
This discrimination of the agricultural sector in de minimis regulation should be reviewed.
Visbeidzot, ir liecības, ka procedūra attiecībā uz Komisijas apstiprinājuma saņemšanu metodoloģijai, lai izmantotu garantiju sistēmām paredzēto atbrīvojumu, ir ilgstoša un sarežģīta.
Finally, there is evidence that the procedure regarding the admission by the Commission of a methodology in order to benefit from the exemption for guarantee schemes is lengthy and complex.
Ir jāveic analīze, vai ir iespējama vienkāršošana, uzskatot atbalstu par pārredzamu, ja to sniedz saskaņā ar garantiju sistēmu.
It should be analysed if there is room for simplification as regards the acceptance of aid being 'transparent' when provided under a guarantee scheme.
par Eiropas iniciatīvu mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību
on a European initiative for the development of micro-credit in support of growth and employment
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Ekonomikas un monetāro komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā mikrokredīta piešķiršana cilvēkiem, kas pretējā gadījumā tiktu izslēgti no finanšu sistēmas, var veicināt svarīgu sociālo mērķu sasniegšanu;
A. whereas the provision of micro-credit to people otherwise excluded from the financial system can achieve valuable social goals,
B. tā kā ES budžeta līdzekļu piešķīrumus paredzēts izmantot tikai tad, ja kapitāla tirgi un Eiropas Investīciju banka nevar finansēt projektus to zemās rentabilitātes un/vai augstā riska dēļ, kā arī tad, ja tas saistīts ar nepārprotamu sociālo ieguvumu;
B. whereas the goal of allocations from the EU budget is that they should only be mobilised where capital markets and the European Investment Bank cannot fund projects due to low profitability and/or high risk, but where there is also a clear social benefit,
C. tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai tiesību akti naudas atmazgāšanas un terorisma apkarošanas jomā nekavētu mikrokredīta piešķiršanu;
C. whereas it is important to ensure that anti-money laundering and anti-terrorism legislation dos not inhibit the provision of micro-credit,
D. tā kā Parlaments ir pieņēmis sagatavošanas darbību par mikrokredītam labvēlīgākas vides veicināšanu Eiropā,
D. whereas Parliament has adopted a preparatory action on promoting a more favourable environment for micro-credit in Europe,
7. aicina Komisiju uzsākt novatorisku paņēmienu izpēti attiecībā uz mikrokredītu piešķiršanu, aizsardzību un riska mazināšanu;
Calls on the Commission to undertake research in to innovative techniques for the granting, safeguarding and risk mitigation of micro-credits;
Tomēr uzsver, ka ar mikrokredītu papildina, nevis aizstāj esošos valsts sociālās drošības tīklus un mikrokredītu programmas nedrīkst izmantot kā aizbildinājumu, lai samazinātu valsts sociālās labklājības programmas.
However, emphasises that micro-credit should be complementary to, and not a replacement for, existing public social safety nets, and micro-credit programmes should not be used as an excuse to cut public social welfare programmes;
Uzskata, ka saskaņā ar Komisijas ierosināto definīciju par mikrokredītiem kā kredītiem līdz EUR 25 000 atbilstīga uzmanība jāpievērš arī citiem rādītājiem, jo īpaši tam, ka vienai un tai pašai nominālajai summai visās dalībvalstīs nav vienāda vērtība;
Takes the view that, in the context of the Commission's proposed definition of micro-loans as loans of less than EUR 25 000, due consideration should be given to other variables, in particular, the fact that the same nominal amount does not have the same value in all Member States;
8. aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt pastāvīgu vietējo mikrokredītu iestāžu, piemēram, krājaizdevu sabiedrību, izveidi, jo īpaši nabadzīgos un attālos reģionos, kā arī lauku apvidos; aicina Komisiju un dalībvalstis pielikt pūles, lai šajos reģionos apmācītu darbiniekus par mikrokredītiem;
Calls on the Commission and the Member States to encourage the development of permanent local microfinance institutions, such as credit unions, particularly in poor and marginal neighbourhoods, and in rural areas; calls on the Commission and Member States to focus efforts on the training of personnel in these areas in microfinance skills;
11. uzskata, ka pašreizējā nestabilitāte finanšu tirgos un tās iespējamā netiešā ietekme uz ekonomiku kopumā pastiprina nepieciešamību pēc mikrokredītiem ES, jo īpaši ekonomiski un sociāli mazāk attīstītajos reģionos;
Believes that the current turmoil in the financial markets and its possible repercussions for the economy as a whole, amplify the need for micro-credit in the EU, in particular in economically and socially disadvantaged regions;
14. aicina Komisiju precizēt daudzpusīgos rādītājus, kurus tā plāno izmantot, lai novērtētu to izmēģinājuma projektu sociālo un ekonomisko ietekmi, kuru uzdevums ir konstatēt paraugpraksi un mikrokredītiem piemērotās metodes, kā arī noteikt ekonomikas un sociālos rādītājus, lai novērtētu mikrokredītu attīstību un Komisijas jauno tehniskās palīdzības projektu „ JASMINE ”;
Calls on the Commission to clarify the multidimensional indicators it intends to use to assess the socio-economic impact of the pilot projects set up to identify best practices and appropriate methods for micro-loans, and also to clarify the economic and social performance indicators to evaluate the development of micro-credit and its new technical assistance project, JASMINE;
6. aicina Komisiju nodrošināt centienus, lai mikrofinansēšanas iestādes padarītu pieejamas vietējām pašvaldībām.
Calls on the Commission to ensure that efforts are made to render micro-finance institutions accessible to communities.
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā pašnodarbinātība mikrouzņēmumos, mazos, individuālos vai ģimenes uzņēmumos sniedz sievietēm iespēju uzlabot savu ekonomisko un sociālo statusu un apvienot darbu ar ģimenes dzīvi;
A. whereas self-employment through micro, small, individual or family businesses gives women the opportunity to improve their status in economic and social terms and the possibility to combine professional and family life,
B. tā kā galvenais šķērslis tam, lai sievietes uzsāktu uzņēmējdarbību, ir nepietiekami mikrokredīti;
B. whereas an insufficient supply of micro-loans is a major obstacle to women starting their own businesses,
C. tā kā mikrokredītu nodrošināšana ir nozīmīgs līdzeklis, lai uzlabotu sieviešu statusu, it īpaši tādu sieviešu statusu, kuras netiek iekļautas formālajā ekonomikā, jo sniedz sievietēm iespēju izveidot uzņēmumus, veicina sieviešu uzņēmējdarbību, piekļuvi darba tirgum un aktīvu līdzdalību un nepārtrauktu klātbūtni tajā, palīdz viņām kļūt ekonomiski neatkarīgām un tāpēc ir ne tikai saistīta ar uzņēmējdarbību un ekonomikas izaugsmi, bet arī sociālo integrāciju un nabadzības novēršanu;
C. whereas the provision of micro-credits is an important tool to improve the status of women, especially those excluded from the formal economy, giving women a start-up possibility, encouraging female entrepreneurship, access to, active participation in and continuing presence on the labour market, helping them to become economically independent and is therefore not only an issue of entrepreneurship and economic growth but also of personal fulfilment, social inclusion and a measure against poverty,
D . tā kā ar mikrokredītiem sievietēm tiek radīta sociālās attīstības iespēja, tādējādi mainot dzimumu savstarpējās attiecības;
D . whereas micro-credits offer women a chance for social development, thus changing gender relationships,
E . tā kā, piešķirot mikrokredītus nabadzīgām sievietēm, tiek sniegts ieguldījums viņu bērnu izglītībā, tādējādi radot nākamajām paaudzēm iespēju dzīvot labāk,
E . whereas one of the direct consequences of granting micro-credits to poor women is investment in their children’s education, thus giving the future generations the opportunity to live a better life,
6 . īpaši uzsver to, cik svarīgi ir izglītības procesā popularizēt iespējas saņemt mikrokredītus un ka ir būtiski, ka tos izmanto nevalstiskas sieviešu organizācijas un citas iestādes, kuras veido visu līmeņu skolu un universitāšu beidzēju saikni ar darba tirgu;
Stresses, in particular, the importance of publicising the possibilities of micro-credits through the education process and their use by non-governmental women's organisations and other bodies that work to link up graduates and school-leavers at all levels with the labour market;
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinums Error!
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...13
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, jo īpaši tās 9. pantu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp. ,
OJ L 210, 31.7.2006, p 25. , with particular reference to Article 9 thereof,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
– having regard to Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007. – 2013. gada plānošanas laikposms)
– having regard to Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013)
– ņemot vērā Eiropas Savienības teritoriālo programmu, kā arī pirmo rīcības plānu ES Teritoriālās programmas īstenošanai,
– having regard to the EU Territorial Agenda and the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda,
– ņemot vērā Komisijas darbu pie Zaļās grāmatas par teritoriālo kohēziju,
– having regard to the preparation by the Commission of a Green Paper on territorial cohesion,
– ņemot vērā Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ORATE) pētījumu "Teritorijas nākotne, Eiropas teritoriālās attīstības scenāriji",
– having regard to the report by the European Spatial Planning Observation Network (ESPON) entitled 'Territorial futures: Spatial scenarios for Europe',
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0042/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0042/2009 ),
A. tā kā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (OECD) definējusi, kas ir lauku apvidus, definīcijā iekļaujot tādus raksturlielumus kā zems iedzīvotāju blīvums un pakalpojumu nepieejamība, tā kā Komisija izmanto šo definīciju, lai noteiktu un izstrādātu šo apvidu attīstības mērķus;
A. whereas what constitutes a rural area has been defined by the Organisation for Economic Cooperation and Development , its definition incorporating characteristics such as low population density and lack of access to services, and whereas this definition is used by the Commission in order to identify and outline development objectives for these areas,
B. tā kā lauku apvidi dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi un tā kā lauku apvidi dažos reģionos un dalībvalstīs ir demogrāfiski un ekonomiski attīstījušies, turpretī daudzu apvidu iedzīvotāji aizplūst uz pilsētām vai arī meklē iespēju pārkvalificēties, radot lielas problēmas lauku apvidos;
B. whereas rural areas differ greatly from Member State to Member State and whereas, while rural areas in some regions and Member States have experienced demographic and economic growth, the inhabitants of many of these areas are migrating to urban areas or are seeking to retrain, thus creating immense challenges for rural areas,
C. tā kā lauku teritorijas veido līdz 80 % no ES teritorijas;
C. whereas rural areas account for up to 80% of EU territory,
D. tā kā to lauku apvidu, kas ir starpposms starp laukiem un pilsētām, kurus raksturo tāda tautsaimniecības struktūra, kas līdzīga tiem tuvējo pilsētu tautsaimniecības struktūrai, un atšķiras no to apvidu tautsaimniecības struktūras, kuri ir izteikti lauku, perifēri un izolēti apvidi;
D. whereas the needs of intermediate rural areas, which are characterised by an economic structure similar to that of the urban areas adjacent to them, differ from those of areas that are predominantly rural, peripheral or isolated,
E. tā kā viens no Eiropas Savienības attīstības mērķiem ir veicināt tautsaimniecības un sociālo attīstību un augstu nodarbinātības līmeni, kā arī sasniegt līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību;
E. whereas one of the Union’s aims is to promote economic and social progress and a high level of employment and to achieve balanced and sustainable development,
F. tā kā ES tautsaimniecības, sociālo un teritoriālo kohēziju var stiprināt, izmantojot tautsaimniecības attīstību, nodarbinātības iespēju veicināšanu lauku un pilsētu teritorijās, kā arī nodrošinot vienādu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem;
F. whereas the economic, social and territorial cohesion of the EU can be enhanced through economic development, promotion of employment opportunities in rural and urban areas , and ensuring equal access to public services,
G. tā kā ar struktūrpolitikas reformu 2007. – 2013. gadam tika ieviestas izmaiņas fondu struktūrā, un pamats fondu abalsta piešķiršanai saistībā ar šo politiku, kā arī tika izveidots jaunais Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), kas saistīts ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), bet nav saistīts ar kohēzijas politiku;
G. whereas the reform of structural policy for the period 2007-2013 brought with it changes to the structure of the Funds and the basis for the allocation of assistance under this policy, and the establishment of a new European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) linked to the common agricultural policy (CAP) and disconnected from cohesion policy,
H. tā kā LEADER programmas pagātnē jau parādījušas, kā, izmantojot reģionālās politikas instrumentus, var veiksmīgi sekmēt lauku attīstību;
H. whereas the LEADER programmes have in the past already shown how rural development can be successfully promoted through regional policy instruments,
I. tā kā ELFLA veiksmīgai darbībai ir ļoti svarīgi nodrošināt ELFLA finansētu darbību un struktūrfondu finansētu darbību savstarpēju papildināmību, kā arī atbalsta no dažādiem fondiem, jo īpaši no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda (KF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF) atbilstošu saskaņošanu, kā arī nodrošinātu šo fondu komplementaritāti;
I. whereas it is of key importance to the EAFRD's success to ensure mutual complementarity between activities co-financed under the EAFRD and those co-financed under the structural funds, and thus for the assistance under the various funds, in particular the European Fund for Regional Development (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF), to be suitably coordinated and for the complementarity of those funds to be ensured,
J. tā kā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izveide, kā arī līdzekļu piešķiršanas lauku attīstībai noškiršana no kohēzijas politikas darbības jomas un reģionālās attīstības plašākas perspektīvas rezultāts nedrīkst būt, ka daži mērķi (vides aizsardzība, transports vai izglītība, piemēram) tiek dublēti vai vienkārši netiek ņemti vērā;
J. whereas the establishment of the EAFRD , the separation of rural development funding from the scope of cohesion policy and a broader regional development perspective must not result in some objectives (for example, environmental protection, transport and education) being either duplicated or omitted altogether,
K. tā kā pastāvīgs Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai naudas līdzekļu savstarpējs pārskaitījums gan lauksaimniekiem, gan lauku attīstības projektu virzītājiem rada nedrošību plānošanā;
K. whereas the permanent transfer of funds between the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) and the EAFRD leads to planning insecurity for both farmers and rural development project promoters;
L. tā kā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, pastāv risks, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļi tiek lielā mērā izmantoti, lai stiprinātu tās tautsaimniecības konkurētspēju, kas koncentrēta svarīgākajos pilsētu centros vai dinamiskākajos reģionos, savukārt ELFLA finanšu līdzekļi galvenokārt paredzēti galvenokārt lauksaimniecības konkurētspējas uzlabošanai, kas joprojām ir lauku teritoriju virzītājspēks, kā arī tādu darbību atbalstam, kas neattiecas uz lauksaimniecību, un MVU atbalstam lauku reģionos, kas rada nepieciešamību stiprināt sadarbību, lai neviens reģions nepaliktu bez līdzekļiem;
L. whereas, in view of budgetary constraints, there is a risk that funding available under the ERDF will be used to a large extent to boost economic competitiveness in larger urban centres or the most dynamic regions, while EAFRD financing will be focused on improving the competitiveness of agriculture, which continues to be the motor of rural areas, and will also be targeted on support for non-agricultural activities and the development of SMEs in rural areas, thanks to which there is a need for closer coordination to ensure that no areas are left without coverage,