natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vertikāla integrētā pieeja nozīmē labāku koordināciju un sadarbību dažādu pārvaldes līmeņu starpā (vietējais, valsts un ES līmenis), iesaistot attiecīgos visus vietējā un reģionālā mēroga tirgus dalībniekus un pilsonisko sabiedrību (ieinteresētās aprindas).
A vertically integrated approach means better coordination and cooperation between different levels of government (local, national and European) involving all the local and regional actors concerned and civil society (stakeholders).
Rīcības programmai jāaicina rīkoties ne tikai ES ministrus, bet ar tās starpniecību jāiesaista visu līmeņu pārvaldes iestādes mērķu īstenošanā.
The Action Programme should not only call on the relevant EU ministers to take action but should involve all levels of government in the implementation of the objectives.
Ieinteresētajām aprindām vietējā un reģionālajā līmenī jāpieņem šie mērķi, kuriem ir īpaši svarīga nozīme telpiskās plānošanas uzdevumu īstenošanā.
Local and regional stakeholders in particular should adopt these objectives, which are of particular importance in the pursuit of spatial planning aims.
Skat. citu starpā Eiropas Komisijas dokumentu „Kopienas politikas jomu telpiskā ietekme un zaudējumi, kas rodas, ja netiek veikta koordinācija”.
See, inter alia, European Commission, “Spatial impacts of Community policies and costs of non-coordination”.
Pilsētu attīstība var būt veiksmīga vienīgi, ja tā tiek izprast kā politika, kas attiecas gan uz pilsētām, gan to perifērijām.
Urban development can only be successful if it is understood as city-plus-periphery policy.
Tāpat kā perifērijas gūst labumu no pilsētas piedāvātajām iespējam, tāpat pilsētām ir ārkārtīgi nepieciešamas perifērijas, lai īstenotu funkcijas, kuras pilsētas saviem spēkiem vien nevar veikt, piemēram, atpūta un ūdens apgāde.
For just as the periphery benefits from what the city has to offer, the city urgently needs its periphery to carry out functions which it is not able to perform itself, such as recreation or water supply.
Paturot prātā intensīvās savstarpēji izdevīgās attiecības — īpaši materiālu, kapitāla un cilvēku plūsmas — starp pilsētu un perifēriju, ir skaidrs, ka pilsētām jāveido partnerības ar savām perifērijām.
In view of the intensive reciprocal relations – in particular the flows of materials, capital and people – between city and periphery, it is clear that cities must enter into partnerships with their peripheries.
Šajā sakarā jāveido atbilstošas pārvaldes struktūras, kas ļautu izmantot sinerģijas un izvairītos no neveselīgas konkurences resursu jomā.
To that end, appropriate administrative structures must be created making it possible to make use of synergies and avoid unhealthy competition for resources.
Jāpārvar birokrātiskas un politiskas barjeras.
Bureaucratic and political barriers must be overcome.
Šajā nozīmē teritoriālajai un reģionālajai sadarbībai ir izšķiroša loma polarizācijas novēršanā starp pilsētu un lauku apvidiem, un tā ļauj vislabāk izmantot sinerģijas.
In this connection territorial and regional cooperation has a key role in preventing polarisation between urban and rural areas and making the best possible use of synergies.
Lauku apvidu īpašās kompetences dod nozīmīgu ieguldījumu Eiropas teritoriālajā daudzveidībā.
The specific competences of rural areas make an important contribution to the territorial diversity of Europe.
Ilgtspējīgai reģionālai un pilsētu plānošanai vajadzīga arī horizontāla integrētā pieeja .
Sustainable regional and urban planning also calls for a horizontally integrated approach.
Nozaru politikas jomas nevar būt pretrunā telpiskās plānošanas vai pilsētu attīstības mērķiem, bet tām pilnībā jāatbilst tiem.
Sector-specific policies must not run counter to the objectives of spatial planning or those of urban development, but must be in harmony with them.
Ievērojot to, nozaru politikas jomās, piemēram, transporta vai enerģētikas politikā jāanalizē to liela un maza apmēra telpiskā ietekme.
With that in mind, sector-specific policies such as transport or energy policy must be analysed to gauge their large- and small-scale spatial impact.
Šāda pieeja rada priekšrocības, lai novērstu sociālo atstumtību un atbalstītu vismazāk attīstītos pilsētu kvartālus.
Such an approach is also of benefit in avoiding social exclusion and giving encouragement to disadvantaged neighbourhoods.
Tādēļ integrētas attīstības stratēģiju jāīsteno, ņemot vērā visdaudzveidīgākos aspektus, piemēram izglītību, darba tirgu, transporta politiku un „celtniecības kultūru” (celtniecības vides kultūra).
An integrated development strategy must therefore be implemented taking account of the most diverse aspects such as education, the labour market, transport policy and "Baukultur" (culture of the built environment).
Kohēzijas politikai arī ir izšķiroša loma TPP un LH mērķu īstenošanā.
Cohesion policy also plays a key role in achieving the objectives of the TA and LC.
Patiecoties tās budžeta apmēram, kohēzijas politika ir vissvarīgākais ilgtspējīgas telpiskās un pilsētu attīstības pārvaldības instruments.
Thanks to the size of its budget, cohesion policy is the most important management instrument for sustainable spatial and urban development.
Apropriāciju piešķiršanai no struktūrfondiem lielākā mērā jāatbilst teritoriālās politikas mērķiem, piemēram, policentriskas pilsētu struktūras vai klimata pārmaiņu riska pārvaldības veicināšana visas Eiropas mērogā.
The award of appropriations from the structural funds should be geared more closely to territorial policy objectives, such as the promotion of a polycentric urban structure or of trans-European climate change risk management.
Pilsētām piešķirta īpaša kompetence Kopienas mērķu sasniegšanā klimata pārmainu jomā.
Cities have a particular responsibility for meeting Community climate change objectives.
Izstrādājot klimatam nekaitīgas pilsētas modeli, klimata aizsardzība jānostiprina un jāņem vērā visās politikas jomās.
On the model of a climate-friendly city, action on climate change should be mainstreamed and taken into account in all areas of policy.
Ar struktūrfondu starpniecību var dot ieguldījumu šajā ziņā, piemēram, dodot priekšroku tādu risinājumu finansēšanai, kas paredz klimatam nekaitīgāka transporta izmantošanu un celtniecības pasākumiem, kuri nodrošina efektīvu enerģijas izmantošanu.
The structural funds can contribute to this for example by giving priority to more climate-friendly transport solutions and energy-efficient construction measures.
Konkrēti priekšlikumi, lai uzlabotu TPP un LH mērķu īstenošanu
Concrete proposals for improving the implementation of the TA and LC objectives
Tikai ar ekonomiskās, vides, sociālās un kultūras attīstības mijiedarbības starpniecību būs iespējams nodrošināt līdzsvarotu telpisko un pilsētu attīstību.
Only through interaction between economic, environmental, social and cultural development will it be possible for balanced spatial and urban development to take place.
Telpiskā attīstība ir saistīta ar visas teritorijas plānošanu un pārvaldību kopumā (mājokļi, tirdzniecība un rūpniecība, transports, infrastruktūra, dabiskā vide, lauksaimniecība), un tajā pilsētu teritorijām ir īpaša nozīme, ņemot vērā to ekonomiskās un sociālās funkcijas un to sarežģītību.
Spatial development is concerned with the planning and management of the whole territory (housing, trade and industry, transport, infrastructure, natural environment, agriculture), in which urban areas have always played a special role in view of their economic and social function and their complexity.
Viena no Portugāles prezidentūras prioritātēm ir TPP mērķu īstenošana.
One priority of the Portuguese Presidency is to implement the objectives of the TA.
TPP dalībvalstis ir vienojušās veikt tās sākotnējo novērtēšanu 2010. gadā Ungārijas prezidentūras laikā.
The Member States have agreed in the TA to carry out an initial assessment of the TA in 2010 under the Hungarian Presidency.
Šādam novērtējumam jēga ir vienīgi tad, ja TPP konkrēti mērķi tiek salīdzināti ar faktisko attīstību.
Such an assessment only makes sense if the concrete objectives of the TA are to be compared with real developments.
Tādēļ ir nepieciešams formulēt konkrētu, izvērtējamus orientējošus mērķus saistībā ar pirmās rīcības programmas īstenošanu, kas ļautu novērtēt ES telpisko attīstību.
It is therefore necessary for concrete, measurable indicative targets to be defined in the context of the implementation of the first Action Programme, making it possible to evaluate the spatial development of the EU.
Šajā sakara būtu jāizmanto ar Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīkla ( ESPON ) starpniecību veiktajos pētījumos paredzētie ieteikumi (piemēram, ESPON 1.1.1. par policentrismu, EPSON 1.1.4. par demogrāfiskajām pārmaiņām, ESPON 1.2.1. par transportu).
To that end use should be made of the proposals in the Espon studies (e.g. Espon 1.1.1 on polycentrism, Espon 1.1.4 on demographic changes, Espon 1.2.1 on transport).
Lisabonas Reformu līgumā deklarēts, ka teritoriālā kohēzija ir līguma nostiprināts mērķis un šajā jomā piešķir likumdošanas kompetenci gan ES, gan dalībvalstīm.
The Lisbon Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and confers on the EU a concurrent competence with the Member States in this area.
Komisijai vajadzētu izmantot šo tiesisko pamatu, lai piespiestu īstenot TPP, izmantojot iniciatīvas un attīstītu to ar atvērtās koordinācijas metodes starpniecību.
The Commission should make use of this basis to press on with the implementation of the TA by means of initiatives and to develop it through the Open Method of Coordination.
Tam — papildus jauno ierosināto ES līmeņa tiesību aktu telpiskās ietekmes novērtējumam —— būtu jāaptver precīzāku ES politikas jomu analīzi, kā arī to teritoriālo ietekmi.
This should include – in addition to the assessment of the spatial impact of new proposed legislation at EU level – a more detailed analysis of EU policies as to their territorial effects.
Dažiem ESPON projektiem jau ir sākotnēji rezultāti šajā jomā, kas jāņem vērā, izstrādājot politiku.
Some Espon projects have already produced initial results in this area which should be taken into account in the formation of policy.
Skat citu starpā dokumentu „Struktūrfondu teritoriālā ietekme, projekts 2.2.1.”.
See inter alia “Territorial effects of structural funds, Espon project 2.2.1”.
ES nozaru politikas ietekmes sistemātiskāka analīze ir priekšnoteikums integrētās pieejas efektīvākai īstenošanai.
A more systematic analysis of the territorial impact of sector-specific EU policies is a prerequisite for effective implementation of the integrated approach.
Ar ESPON starpniecību ir izstrādātas metodes teritoriālās ietekmes novērtēšanai šajā jomā — TEQUILA piedāvā metodi daudzdimensionālajai analīzei.
Espon has developed methods for the evaluation of territorial impact in this area: TEQUILA offers a method for multi-dimensional analysis.
Reģionālās politikas un ES nozaru politikas jomu teritoriālās ietekmes apzināšanās būtu īpaši jāuzsver, ES pavasara augstāka līmeņa sanāksmē organizējot debates par TPP un LH īstenošanu saistībā ar struktūrfondu apspriešanu.
Awareness of the territorial effects of regional policy and of sector-specific EU policies should be raised by a debate at the EU Spring Summit on the implementation of the TA and LC in the context of the discussion on structural funds.
Īpaši būtu jāņem vērā integrētās pieejas nozīmīgums un teritoriālās daudzveidības garantēšana.
Particular consideration should be given to the importance of the integrated approach and to guaranteeing territorial diversity.
Pēc Komisija ierosinājuma un pamatojoties uz EPSON darbu, projekta līmenī jāizstrādā vienota visas Eiropas mēroga sistēma telpiskās ietekmes novērtēšanai.
On a proposal from the Commission and on the basis of the work of Espon, a uniform pan-European framework for spatial impact assessment at project level should be devised.
Dažās dalībvalstīs, piemēram, Vācijā, Austrija, Valonijas reģionā Beļģijā un Portugālē šāda sistēma jau ir izstrādāta.
Some Member States, such as Germany, Austria, the Wallonian region of Belgium, and Portugal, already have such an instrument.
Saistībā ar šo instrumentu gūto pieredzi varētu izmantot debatēs.
The experience gathered with this instrument could be used in the debate.
Šāda veida novērtēšanas sistēmu būtu jāizmanto galvenokārt attiecībā uz nozīmīgiem projektiem, kurus finansē no struktūrfondiem.
An assessment framework of this kind should come into play particularly for major projects financed out of the structural funds.
Tas galvenokārt ir nepieciešams tādēļ, lai uzsvērtu telpiskās ietekmes svarīgumu, izvēloties projektus, kuriem tiks piešķirts finansējums.
This is necessary particularly in order to boost the importance of spatial impact in the selection of projects for funding.
Zemes platību lietošanas samazināšana dzīvošanas un darba zonām pilsētu centros arī ir telpiskās politikas mērķis, nosakot, ka šo apstākli daudz lielākā mērā būtu jāņem vērā piešķirot apropriācijas no struktūrfondiem.
Reducing land use and the multi-functional use of city centres as living and working areas are also spatial policy objectives which should be used far more extensively as conditions for the award of structural fund appropriations.
Īstenojot Lisabonas stratēģiju, lielāka uzmanība valsts stratēģiskajos pamatplānos jāpievērš teritoriālajai un pilsētu dimensijai, un tai jākļūst par vienu no Komisijas rīcībā esošajiem radītājiem sakarā ar atklāto koordinācijas metodi.
In the context of the implementation of the Lisbon Strategy, the territorial and urban dimension should be paid greater attention in the national strategic framework plans and should be one of the Commission's benchmarks in the context of the Open Method of Coordination.
Turklāt teritoriālie un pilsētu aspekti pastiprināti jāņem vērā Eiropas politikas jomu novērtēšanā un veidošanā, piemēram, budžeta pārskatīšanas procedūrā, politikā lauku apvidu jautājumos un ES transporta politikā.
Greater account must also be taken of territorial and urban aspects in the evaluation and formation of European policies, for example in the budget review procedure, in policy on rural areas and in EU transport policy.
TPP un LH noteikto vadlīniju ieviešana praksē nav pašmērķis, to īstenošana ir ilgtspējīgas attīstības stratēģijas interesēs, lai uzlabotu visu ES iedzīvotāju dzīves līmeni.
Putting the objectives set out in the TA and the LC into practice is not an end in itself, but is in the interest of a sustainable development strategy to improve the quality of life for all EU citizens.
ES raksturo ne tikai liela teritoriālā daudzveidība nelielā platībā, bet arī augsts dzīves līmenis, un šajā sakarā tas ir ilgtspējīgas pilsētu un reģionālās politikas, kā arī tādas telpiskās plānošanas nopelns, kur veicot cenšas ņemt vērā visus aspektus.
The EU is characterised not only by great territorial diversity in a small area, but also by a high quality of life, not least thanks to the European sensitivity for spatial planning and sustainable urban and regional policy.
Tā ir liela priekšrocība, no kuras ES arī nākotne nevajadzētu atteikties.
This is a strong suit which the EU should continue to play to.
TPP un LH veiksmīga īstenošana var dot ieguldījumu šajā sakarā.
Successfully implementing the TA and the LC can make a vital contribution to this.
par Integrētām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai (daļa: dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes) – jaunā cikla uzsākšana (2008.–2010. g.)
on the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (Part: broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community): Launching the new cycle (2008–2010)
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................18
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................18
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” ( COM(2007)0798 ),
– having regard the Commission's communication on Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013 ( COM(2007)0798 ),
– ņemot vērā dalībvalstu iesniegtās 27 Lisabonas Valsts reformu programmas (VRP),
– having regard to the 27 Lisbon National Reform Programmes (NRPs) as presented by the Member States,
– ņemot vērā prezidentūras secinājumus pēc Eiropadomes sanāksmēm 2000. gada martā, 2001. gada martā un 2005. gada martā,
– having regard to the Presidency conclusions following the meetings of the European Council in March 2000, March 2001, and March 2005,
– ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju „Eiropas intereses — panākumi globalizācijas laikmetā”
– having regard to its resolution of 15 November 2007 on the European interest: succeeding in the age of globalisation
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0533 .
Texts adopted, P6_TA(2007)0533 . ,
– ņemot vērā Reglamenta 107. un 45. pantu,
– having regard to Rules 107 and 45 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6-0029/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0029/2007 ),
A. tā kā makroekonomisko stabilitāti nodrošina daudzu ekonomisko politiku ciešs kopums, jo stabilitāte ir panākama ne tikai ar makroekonomiskiem pasākumiem, bet arī ieviešot strukturālas reformas preču, darba un kapitāla tirgos;
A. whereas macroeconomic stability is secured by a sound mix of a number of economic policies; whereas challenges to stability should be addressed not only by way of macroeconomic measures but also by the implementation of structural reforms in goods, labour and capital markets,
B. tā kā vēl ir daudz darāmā, lai sagatavotu Eiropas Savienību un dalībvalstis globalizācijai un nostiprinātu pamatus ekonomiskiem panākumiem un ciešākai sociālai kohēzijai vidējā un ilgtermiņā;
B. whereas more remains to be done to prepare the European Union and Member States for globalisation and strengthen foundations for economic success and more social cohesion in the medium to longer term,
C. tā kā ir iespēja „visiem kapitalizēt” unikālo virzītājspēku, ko dod Eiropas Savienības paplašināšanās veicinātās konkurences priekšrocības un tās turpmākā integrācija;
C. whereas there is an opportunity to “capitalise for everybody” on the momentum of the unique competitive advantage derived from the enlargements of the European Union and its further integration,
D. tā kā vienota valūta un kopīga monetārā politika piedāvā papildu dimensiju ekonomikas integrācijai un politikas stratēģiju koordinācijai, kas varētu nostiprināt eiro zonas lomu izaugsmes un nodarbinātības sasniegšanā visā Eiropas Savienībā;
D. whereas sharing a common currency and a common monetary policy offers an extra dimension for integrating economies and coordinating policy strategies that could strengthen the role of the euro area in delivering growth and jobs for the whole European Union,
E. tā kā integrētās pamatnostādnes ir ES makroekonomisko politiku izaugsmei un darbavietām galvenais instruments, kas paredzēts vidējam laikposmam — trim gadiem;
E. whereas the integrated guidelines are a central instrument of EU macroeconomic policies for growth and jobs, focusing on a medium-term period of three years,
F. tā kā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāīsteno tāda makroekonomiskā un mikroekonomiskā politika, lai Eiropu veidotu pievilcīgāku investīcijām un darbam un palielinātu zināšanas un inovācijas izaugsmei;
F. whereas the European Union and Member States must carry out macroeconomic as well as microeconomic policies to make Europe a more attractive place in which to invest and work and to boost knowledge and innovation for growth,
G. tā kā īpaši svarīgi ir finanšu pakalpojumi, jo šai nozarei ir galvenā nozīme tik daudzu ekonomiskās darbības jomu attīstības veicināšanā;
G. whereas financial services are particularly important since this sector plays a key role as an enabler in the development of so many areas of economic activity,
H. tā kā Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai centrā ir politikas, kuru mērķis ir palielināt investīcijas zinībām un cilvēkresursiem, kā arī tās, kas paredz pastiprināt inovāciju lomu ES ekonomikā;
H. whereas policies aimed at increasing investment in knowledge and human resources as well as those strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and jobs,
I. tā kā ekonomiskie apstākļi cilvēku radošās enerģijas pārvēršanai novatoriskos ekonomiskos rezultātos, piemēram, jaunās idejās, augsto tehnoloģiju uzņēmējdarbībā un reģionālajā attīstībā, nav pietiekami attīstīti un joprojām ir sadrumstaloti;
I. whereas economic conditions for converting the creative energy of people into innovative economic results, e.g. new ideas, high-tech businesses and regional development, are insufficiently developed and remain fragmented,
J. tā kā paātrinātas globalizācijas apstākļos izšķiroša nozīme ir tiesisko noteikumu, tostarp saistību par augstiem vides un sociālajiem standartiem pilnveidošanai un starptautiskai saskaņošanai;
J. whereas in the context of accelerated globalisation, improved international consistency of legislative provisions, including a commitment to high environmental and social standards, is of decisive importance,
K. tā kā stabilitāti un uzticību Eiropas Savienībā var nodrošināt vienīgi ar tādu tiesību aktu un likumu vienotu izpratni, kas pilnībā atspoguļo realitāti;
K. whereas stability and trust in the European Union can be ensured only through the common understanding of laws and rules that properly reflect reality,
L. tā kā nav iespējams sasniegt nozīmīgu progresu uz zināšanām balstītas sabiedrības radīšanā, ja netiek aktīvi iesaistīti visi ES pilsoņi,
L. whereas it is not possible to achieve substantial progress in creating a knowledge-driven society without the active involvement of all EU citizens,
Ekonomiskā sistēma
Economic framework
Izaugsmes un makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšana
Securing growth and macroeconomic stability
2. atkāroti uzsver Lisabonas stratēģijas un Integrēto pamatnostādņu stingras īstenošanas nozīmi, īpaši norādot ekonomikas, sociālās un vides attīstības savstarpējo atkarību dinamiskas un novatoriskas stabilas ekonomikas izveidē;
Underlines, once again, the importance of a vigorous implementation of the Lisbon strategy and the Integrated Guidelines, emphasising the interdependence of economic, social and environmental progress in creating a dynamic and innovative sustainable economy;
7. uzsver, ka pastiprināta uzmanība jāpievērš labākai saiknei starp budžeta politiku, algām un ražošanas izaugsmi, ņemot vērā arī budžeta politikas ietekmi uz makroekonomisko attīstību;
Points out that increased attention should be paid to better synergies between budgetary policy, wages and productivity growth while also considering the implications of budgetary policy on macroeconomic developments;
Droši finanšu tirgi
Sound financial markets
Ārējo pasākumu izstrāde
Shaping the external agenda
16. aicina veikt pasākumus protekcionisma apkarošanai gan Eiropas Savienības iekšienē, gan ārpus tās; uzsver, ka protekcionisms neaizstāv patērētāju un pilsoņu tiesības, bet tās mazina;
Calls for measures to be taken to combat protectionism both inside and outside the European Union; stress that protectionism undermines rather than protects consumers' and citizens' rights;
Uzņēmējdarbības dinamikas atgūšana
Regaining business dynamism
17. uzskata, ka Eiropas Savienībai dažādu daudzpusējo sarunu kārtās, piemēram, tādās kā PTO sarunu kārtas, ir jāpauž kopējā nostāja, kas patiešām skar katras dalībvalsts intereses;
Considers that the European Union should demonstrate, in the course of multilateral rounds of various multilateral negotiations such as those of the WTO, the common view which really shares the interests of every single Member State;