natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atšķirībā no ASV vai Japānas Eiropas pētniecība valstu sistēmām joprojām ir sarežģīts uzdevums.
Unlike the United States or Japan, European research still represents a “puzzle” of national public systems.
Pasākumus valsts līmenī, ko regulē 27 atšķirīgas tiesību, regulējošas un finanšu struktūras, joprojām veic neatkarīgi citu no cita.
National activities, governed by 27 varying legislative, regulatory and financial structures, are still largely undertaken independently of one another
ES saskaņā ar pamatprogrammu jau palīdz kompensēt finansējumu pārrobežu sadarbības pētniecībai.
The EU already helps to compensate funding trans-national collaborative research under the FP’s.
Eiropas Pētniecības telpas (EPT) iniciatīva tika uzsākta 2000. gada martā, lai risinātu šos jautājumus, taču, neraugoties uz šajos gados panākto progresu, ir jāpanāk lielāka koordinācija un sadarbība visā Eiropā.
The European Research Area (ERA) initiative was launched in March 2000 to tackle these issues, but despite the progress achieved in these years, greater coordination and cooperation had to be achieved throughout Europe.
„Eiropas pētniecības sistēmā ir jāizveido izteiktāka saikne starp dažādiem dalībniekiem (valsts iestādēm, uzņēmumiem, universitātēm, pētniecības institūtiem) visos politikas līmeņos (reģionālā, valsts, Kopienas, starpvaldību).”
"More links had to be established between the different players (public authorities, firms, universities, research institutes) at all policy levels (regional, national, Community, inter-governmental) in the European research system."
Tomēr kopš 2000. gada situācija ir ievērojami mainījusies.
On the other hand, the context has evolved considerably since 2000:
- Ir paātrinājusies globalizācija, un šīs jaunās globālās dinamikas pamatkomponents ir zināšanas.
- Globalization has accelerated and knowledge is a key component of this new global dynamic.
Pieaugoša pasaules pētniecības un izstrādes daļa atradīsies ārpus Eiropas
An increasing share of global R&D will be located outside Europe
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . , un, ņemot vērā pašreizējās tendences, Eiropā veiktā pētniecība kādudien būs mazāka par 10 % no pasaulē radītajām zināšanām.
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . and, given the current trends, Europe's share of research will one day represent less than 10% of global knowledge production.
- Ir palielinājušās dažādas sociāli ekonomiskas problēmas — pieaugušas sociāli ekonomiskās atšķirības, klimata pārmaiņas, novecošana un infekciju slimību risks —, un pastāv vienprātība, ka ES un pasaules līmenī ir vajadzīgi labāk saskaņoti pasākumi, jo īpaši zinātnes un tehnoloģiju jomā.
- Various socio-economic challenges are grown – increased socio-economic disparities, climate change, ageing, and risks of infectious diseases – and there is a consensus that stronger concerted actions are needed at EU and global level, notably in science and technology.
- Eiropas pētniecības vide ir attīstījusies, ne tikai uzsākot Septīto pamatprogrammu, kurā iekļauti tādi jauni pasākumi kā Eiropas Pētniecības padome (EPP), bet arī ar Eiropas Pētniecības telpu saistītiem pasākumiem, kā arī plašāku zinātniskās kultūras dažādību, kas radusies paplašinātajā ES
- The European research landscape has evolved with the launching of the 7 th FP, containing new measures such as the European Research Council (ERC), but also through various ERA specific measures, as well as the wider diversity of scientific cultures that have come with the expanded EU
ES ir senas tradīcijas saistībā ar izcilību pētniecībā un izstrādē, taču šie izcilie panākumi bieži ir izkaisīta pa visu Eiropu, un 80 % publiski finansēto pētījumu notiek valsts līmenī un galvenokārt valsts vai reģionālajās pētniecības programmās.
The EU has a long tradition of excellence in R&D, but this excellence is often scattered across Europe, with 80% of public research being conducted at national level, mainly under national or regional research programmes.
Tas pārāk bieži nozīmē to, ka ES pētniecības potenciāls netiek pilnībā izmantots.
This all too often means that the potential of EU research is not fully exploited.
Komisijas zaļajā grāmatā norādīts uz būtiskiem jautājumiem, kas skar visas EPT dimensijas.
The Commission Green Paper points out crucial issues cutting across all dimensions of the ERA:
- Pētniecības „ iekšējā tirgus ” izveide — zināšanu, pētnieku un tehnoloģiju brīvas kustības telpa, kuras mērķis ir palielināt sadarbību, stimulēt jauninājumus un panākt labāku resursu sadali.
- The creation of an 'internal market' for research - an area of free movement of knowledge, researchers and technology - with the aim of increasing cooperation, stimulating innovation and achieving a better allocation of resources;
Eiropas pētniecības politikas attīstība ar dziļām saknēm Eiropas sabiedrībā.
The development of a European research policy deeply rooted in European society.
Tai ir jāatbalsta attīstība galvenajās sabiedrības interešu jomās, piemēram, saistībā ar veselību, enerģiju un klimata pārmaiņām.
It should support advancement in fields of a major public concern, such as health, energy and climate change.
- Ir jāpārstrukturē Eiropas pētniecības nozare, lai panāktu līdzsvaru starp konkurenci un sadarbību un lai attīstītu izcilus sasniegumus pasaules līmenī.
- A restructuring of the research fabric in Europe is needed to achieve a balance between competition and cooperation and in order to develop world-class excellence.
- Eiropas pētniecībai ir pilnā mērā jāgūst labums no Eiropas dažādības, kas ir bagātināta ar nesenajām ES paplašināšanām.
- European research must fully benefit from Europe's diversity, which has been enriched with the recent EU enlargements.
Šiem jautājumiem jāpievērš galvenā uzmanība iestāžu un publiskās debatēs, kuru mērķis ir sagatavot iniciatīvas 2008. gadam, jo mēs tuvojamies atjaunotās Lisabonas stratēģijas pirmo trīs gadu cikla pārskatīšanas brīdim un otrā cikla uzsākšanai.
These issues should be the core of an institutional and public debate aimed to prepare initiatives for 2008, as we approach the review of the first three-year cycle of the renewed Lisbon Strategy and the launch of the second cycle.
Kaut arī pašlaik paliek spēkā sākotnējie EPT mērķi, ir vajadzīga dinamiskāka pieeja.
While the original ERA objectives remain valid today, a more dynamic approach is needed.
263, 264 „Šajā ziņojumā netiek aicināts efektivitāti un ietekmi palielināt pakāpeniski, bet, lai padarītu efektivitāti un ietekmi par galvenajām prioritātēm (..), ir jāveic pasākumi tajās jomās, kurās tie ir visefektīvākie.
263, 264 "This calls not for a piecemeal raising of effectiveness and impact, but for making effectiveness and impact the key priorities.... action should be taken where most effective.
Tas paredz pienākumu pārdali un nepieciešamību iet ārpus Eiropas pētniecības sistēmas pašreizējās struktūras (..).”
This means a reallocation of responsibilities and assumes going beyond the existing structure of the European research system...."
„Šis „ jaunais kurss ” ietvertu mērķtiecīgāku pieeju Eiropas Pētniecības telpas īstenošanai. (..)
"This " New Deal " would involve a more ambitious approach towards the realisation of the European Research Area.....
Atšķirībā no sākotnējās EPT iniciatīvas tā uzdevums nav tikai veicināt saikņu izveidi starp esošajiem Eiropas zinātnes un tehnoloģiju dalībniekiem, kuriem katram ir sava nozīme un atbildība. (..)
Unlike the original ERA initiative, it does not simply promote the establishment of links between existing European S&T players, each with their own existing roles and responsibilities.....
Galvenokārt ir svarīgi saglabāt atvērtu skatījumu uz šo debašu un pētījuma iznākumu.
It is, above all, important to keep an open mind about the outcome of this debate and inquiry.
Dažās jomās tas varētu nozīmēt valsts vai reģionālo pasākumu paplašināšanos.
It could mean an expansion of national or regional activities in some areas.
Citās tas varētu nozīmēt radīt ES līmeņa pasākumu pieaugumu.
It could lead to an increase in EU-level actions in others.
Var pat rasties vajadzība izveidot jaunas, kopējas Eiropas zinātnes un tehnoloģiju iestādes”
It may even result in a need to build new, common European S&T institutions"
266. , mācoties no tādām organizācijām kā CERN (Eiropas Kodolpētījumu organizācija) un ESA (Eiropas Kosmosa aģentūra), kas ir labi piemēri veiksmīgai pieejai.
266. , looking at organizations like CERN and ESA, good examples of success stories.
„ Jaunais kurss nozīmētu šo lēmumu kopīgu sagatavošanu, pamatojoties uz pārliecinošiem, kopīgiem pierādījumiem un drosmīgi stājoties pretī”
"The New Deal would mean preparing these decisions together based on solid, shared evidence, and bravely facing"
ES spēja šādi rīkoties varētu vēstīt par jaunu posmu Eiropas pētniecībā.
The EU ability to do so could herald a new phase for European research.
Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas
on The European Research Area: New Perspectives
4. uzsver, cik būtiski Eiropas Savienībā ir piesaistīt pētniekus arī no trešām valstīm, jo īpaši no ES kaimiņvalstīm, tostarp paātrināti transponējot Padomes 2005. gada 12. oktobra Direktīvu 2005/71/EK par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos
Underlines the importance of attracting researchers also from third countries to the EU, particularly from the European neighbourhood countries, inter alia by way of a more rapid transposition of the Council Directive 2005/71/EC of 12 October 2005 on a specific procedure for admitting third-country nationals for the purposes of scientific research
5. uzsver, cik būtiski ir izveidot Kopienas patentu un augstas kvalitātes, rentablu, inovācijām labvēlīgu Eiropas patentu tiesu sistēmu, kas ņemtu vērā Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci; norāda uz Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas patentu sistēmas stiprināšanu ( COM(2007)0165 ); norāda, ka no tā izrietošā tiesiskā sistēma palīdzēs veicināt privātā sektora iesaistīšanos pētniecībā un stiprinās Eiropas novatoru pozīcijas starptautiskā mērogā;
Highlights the vital importance of establishing a Community Patent and a high- quality, cost-effective, innovation-friendly judicial system for European patents which respects the competence of the Court of Justice of the European Communities; notes the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on enhancing the patent system in Europe ( COM(2007)0165 ); notes that the resulting legal framework will provide better incentives for private business involvement in research and will strengthen the position of European innovators at the international level;
7. pauž nožēlu, ka pētniecības un izstrādes jomai veltīto izdevumu vidējie rādītāji ES ir tikai 1,84 % no IKP pretstatā 2,68 % ASV un 3,18 % Japānā, un par to, ka šo izdevumu apjoms svārstās no 0,39 % Rumānijā un 0,4 % Kiprā līdz 3,86 % Zviedrijā; uzsver, cik būtiski ir palielināt vidējos izdevumus, kā arī palielināt dažu dalībvalstu izdevumus; uzsver, cik svarīgi visā Eiropas Savienībā vairāk koncentrēties uz daudzveidīgu pētniecību un izstrādi, lai veicinātu pāreju uz digitālo ekonomiku; uzskata, ka tas ir priekšnoteikums, lai radītu atbilstošus apstākļus Lisabonas stratēģijā paredzētās zināšanu ekonomikas izveidei;
Regrets that figures for expenditure on research and development show that the EU average is only 1.84% of GDP against 2.68% in the USA and 3.18 % in Japan; and that expenditure varies from 0.39% in Romania and 0.4% in Cyprus to 3.86% in Sweden; underlines the importance of increasing the average spending as well as raising expenditure in some Member States; highlights the importance of better focussing the diverse research and development efforts throughout the Union, especially in order to facilitate the transition towards the digital economy;. this is fundamental for the creation of appropriate conditions for the achievement of the knowledge-based economy called for in the Lisbon Strategy;
9. norāda, ka patērētāji ir viens no būtiskākajiem tirgus virzītājspēkiem, kuri, izdarot izvēli, var veicināt jauninājumu izstrādi; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu publiskas diskusijas par EPT nozīmi;
Notes that consumers are one of the important market driving forces who, through the exercise of choice, can generate incentives for innovation; calls on the Commission and Member States to take further steps to stimulate public debate on the importance of the ERA;
11. norāda uz to, cik ārkārtīgi liels potenciāls jauninājumu veicināšanā ir publiskajam iepirkumam, ja to izmanto par stimulu jaunu produktu un pakalpojumu radīšanai; uzskata, ka saistībā ar EPT pētniecības iestādes jāmudina ciešāk sadarboties ar valsts iestādēm, kā arī piedalīties attīstības līgumos;
In stimulating innovation, draws attention to the enormous potential available by engaging public procurement as a driver of new products and services; believes that, within the ERA, research organisations should be encouraged to work closely with public authorities and to participate in development contracts.
4. konstatē izglītības iestāžu sistēmas un it īpaši universitāšu un augstākās izglītības iestāžu nozīmi un ievērojamo lomu, lai sekmētu pētniecību un pētnieku profesiju, jauninājumus un tehnoloģiju tālāknodošanu, it īpaši reģionu līmenī; uzsver arī teritoriālo kopienu nozīmi zinātnes kultūras izplatīšanā un zinātnieku aprindu un sabiedrības dialoga veicināšanā; prasa atbildīgajām valsts iestādēm ieguldīt šajās nozarēs, lai uzlabotu pētniecības līdzekļus un infrastruktūru;
Notes the importance of schools and in particular of universities and higher-education establishments and their fundamental role in promoting research and careers in research, innovation and technology transfer, particularly at regional level; underlines also the importance of local and regional authorities in spreading scientific culture and promoting dialogue between the scientific community and society; underlines, therefore, the need for the relevant public authorities to invest in these sectors in order to strengthen research tools and improve infrastructures;
6. vēlas, lai Eiropas Pētniecības telpa, ņemot vērā tās atvērtību pasaulei, pievērstu īpašu nozīmi attālākajiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām nolūkā izmantot priekšrocības un bagātības, ko šie Eiropas vai saistītie reģioni sniedz, tos saskaņoti iekļaujot ar izcilības tīkliem saistītajos zinātniskās un tehniskās sadarbības pasākumos;
Hopes that the ERA, from the point of view of its openness to the world, will favour the outermost regions (ORs) and the Overseas Countries and Territories (OCT) in order to make the most of the advantages and riches offered by these European or partner regions, by incorporating them coherently into scientific and technological cooperation actions in the context of ‘networks of excellence’;
9. turklāt prasa valsts un reģionu līmenī saskaņot finansējumu, ko paredz pētniecības pamatprogrammas un struktūrfondi, ņemot vērā īpašās to reģionu prioritātes, kuriem šie fondi ir paredzēti;
Stresses, furthermore, the need to coordinate at national and regional levels the funding provided under the Research Framework Programmes and from the Structural Funds, whilst bearing in mind the specific priorities of the regional networks within which those funds are deployed;
par Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu
on the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
Anders Wijkman , Attīstības komiteja,
Anders Wijkman , Committee on Development,
Eija-Riitta Korhola , Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
Eija-Riitta Korhola , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS (*) Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 14
par Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu
on Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
– ņemot vērā Komisijas Paziņojumu „Publiskā un privātā finansējuma mobilizēšana, lai nodrošinātu globālu piekļuvi klimatam labvēlīgiem, lētiem un drošiem energopakalpojumiem: Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds” ( COM(2006)0583 ),
– having regard to the Commission Communication entitled Mobilising public and private finance towards global access to climate-friendly, affordable and secure energy services: The Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund ( COM(2006)0583 ),
– ņemot vērā 2007. gada 8. un 9. marta Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 8 and 9 March 2007,
– ņemot vērā 2007. gada 25. septembra rezolūciju par Eiropas atjaunojamo enerģijas avotu ceļvedi
– having regard to its resolution of 25 September 2007 on the Road Map for renewable energy in Europe
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0406 . ,
Texts adopted, P6_TA (2007)0406. ,
– ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu — Zaļā grāmata,
– having regard to its resolution of 1 June 2006 on Energy efficiency or doing more with less - Green Paper
– ņemot vērā 2006. gada 14. decembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz biomasas izmantošanu,
– having regard to its resolution of 14 December 2006 on a strategy for biomass and biofuels
– ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par atjaunīgās enerģijas apmēru ES un priekšlikumiem konkrētām darbībām
– having regard its resolution of 29 September 2005 on the share of renewable energy in the EU and proposals for concrete actions
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A6‑0006/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Development and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0006/2008 ),
A. tā kā, lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu līdz 2 o C, jāveicina atjaunojamās enerģijas izmantošana un energoefektivitāte, lai pēc visaugstākā līmeņa sasniegšanas 2015. gadā, samazinātos emisijas visā pasaulē;
A. whereas, in the context of limiting the increase in average world temperatures to a maximum of 2 o C, renewable energies and energy efficiency must be boosted so that, after peaking in 2015, global emissions will diminish,
B. tā kā Sterna pārskata ziņojumā par klimata pārmaiņu ekonomiku (2006. gada oktobris) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ziņojumos ir norādīts, ka visagrāk un visvairāk no klimata pārmaiņu sekām cietīs visnabadzīgākās valstis un to iedzīvotāji;
B. whereas the Stern Review on the Economics of Climate Change (October 2006) and reports of the Intergovernmental Panel on Climate Change indicate that the poorest countries and people will suffer earliest and most from the effects of climate change,
C. tā kā, lai saglabātu ilgtspējīgu piekļuvi energopakalpojumiem, ievērojama nozīme ir atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģijas taupīšanai, palīdzot:
C. whereas renewable sources of energy and energy savings are key elements in sustainable access to energy services, contributing to:
a) samazināt CO 2 un citu siltumnīcefekta gāzu emisijas;
a) lower CO 2 and other greenhouse gas emissions,
b) palielināt energoapgādes neatkarību;
b) increased energy supply independence,
c) attīstīt jaunas un novatoriskas tehnoloģijas;
c) the development of new innovative technologies,
d) veicināt nodarbinātību un reģionālās attīstības iespējas;
d) employment and regional development opportunities,
e) samazināt maksājumu bilances deficītu;
e) reductions in deficits in the balance of payments,
f) nodrošināt MVU uzņēmējdarbības iespējas;
f) business opportunities for SMEs,
g) radīt izmaksu ietaupījumus.
g) cost savings,
D. tā kā 2002. gada Pasaules sammitā par noturīgu attīstību pasaules valstu vadītāji vienojās uz pusi samazināt to cilvēku skaitu (pašlaik — 1,6 miljardi), kuriem nav pieejami pamata energopakalpojumi; tā kā šo mērķi nekad nevarēs sasniegt, ja pastāvēs pašreizējās tendences;
D. whereas global leaders agreed at the 2002 World Summit on Sustainable Development to halve the number of people currently deprived of basic energy services, which currently stands at 1,6 billion; whereas, if current trends persist, this target will never be reached,
E. tā kā palielinot atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un panākot lielākus uzlabojumus energoefektivitātē un enerģijas taupīšanā, jaunattīstības valstu enerģētikas problēmām jāatrod noturīgi risinājumi,
E. whereas sustainable solutions to the energy challenges facing developing countries should be achieved through increased use of renewable energy sources, greater improvements in energy efficiency and energy savings,
F. tā kā pārredzamība un lēmumu pieejamība sabiedrībai un privātiem ieguldītājiem būs svarīgākie faktori, novērtējot un, iespējams, turpmāk palielinot Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda piedāvāto atbalstu, un tā kā veiks stingras pārbaudes, jo īpaši šī fonda pirmajos īstenošanas gados,
F. whereas transparency and accountability towards public and private investors will be of key importance in assessing and, possibly, further increasing the support offered by the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund, and whereas scrutiny will be intense, especially in the first years of implementation of this fund,
5. aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkurš atbalsts projektiem un tehnoloģiju izvēlei ir atkarīgs no tā, vai ir izpildīti visaptveroši ilgtspējīgas darbības kritēriji un veikts ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā, kā arī no ģeogrāfiskām īpašībām un pieejamajiem reģionālajiem resursiem;
Calls on the Commission to ensure that all support for projects and choice of technology is conditional on the fulfilment of comprehensive sustainability criteria and on a contribution being made to sustainable development as well as on geographical characteristics and available regional resources;
14. aicina Komisiju nodrošināt, lai fonds atbilstu un būtu papildinājums dalībvalstu un ES attīstības politikai un enerģijas iniciatīvām, kuras paredzētas jaunattīstības valstīm;
Calls on the Commission to ensure that the fund will be coherent with and supplement other Member State and EU development policies and energy initiatives targeted at developing countries;
18. pauž nožēlu, ka ierosinātais minimālais finansējuma mērķis EUR 100 miljoni — paredzot tikai EUR 15 miljonus 2007. un tikpat 2008. gadā, kā GEEREF ieguldījums ir ļoti nepietiekams, ņemot vērā mērķi „palielināt energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektu daļu un ievērojami veicināt ilgtspējīgu attīstību” un, ka šobrīd tikai nedaudzas valstis ir pieņēmušas lēmumu par finansiālu dalību fondā; tāpēc aicina Komisiju palielināt ieguldījumu, tajā pašā laikā, mudinot dalībvalstis un daudzpusējās finanšu iestādes apvienot spēkus, lai ievērojami palielinātu fonda apjomu; aicina, lai daudz lielāks skaits dalībvalstu piedāvātu finansiālu atbalstu;
Regrets the fact that the suggested minimum funding target of EUR 100 million - with a contribution of only EUR 15 million for each of the years 2007 and 2008 - is woefully inadequate as the GEEREF's contribution when the goal is to "boost the share of energy efficiency and renewable energy projects and substantially contribute to sustainable development", and that, as yet, only a few countries have chosen to participate financially in the fund; therefore urges the Commission to increase its contribution while at the same time encouraging Member States as well as multilateral finance institutions to join forces in order to significantly increase the size of the fund; calls for many more Members States to offer financial support;