natgillin/translations-raw huggingface dataset:
61. uzsver, ka Eiropas lauksaimniecības plānošanā ir jāņem vērā visbiežākie un nopietnākie vides apdraudējumi, kā arī ūdens trūkums un sausums, un tāpēc efektīvam krīžu pārvaldības mehānismam ir jābūt vienam no KLP pamatelementiem;
Stresses that planning for the European agricultural model should take account of the most frequent and acute environmental hazards as well as water scarcity and drought and that, in that context, an effective crisis management mechanism should constitute a fundamental element of the CAP;
Ūdens ir svarīgs ikvienam sabiedrības loceklim.
Water is a concern for all actors in the society.
Tas ir priekšnoteikums cilvēku, dzīvnieku un augu dzīvei, kā arī neaizstājams ekonomikas resurss.
It is a precondition for human, animal and plant life as well as an indispensable resource for the economy.
Tomēr ūdens resursi ir ierobežoti.
However, water is a scarce resource.
Ūdens resursu, ūdens ekosistēmu, dzeramā un sadzīvē izmantojamā ūdens aizsardzība ir viens no vides aizsardzības stūrakmeņiem.
Protection of water resources, of water ecosystems and of the water we drink and bathe in, is one of the cornerstones of environmental protection.
Tādēļ ir nepieciešama saskaņota rīcība ES līmenī, lai šī nenovērtējamo resursa aizsardzība būtu efektīva.
Concerted action at EU level is therefore necessary to ensure effective protection of this precious resource.
Pēdējo 30 gadu laikā aizvien biežāk ir novērojami ārkārtēji laika apstākļi.
Extreme weather conditions have occurred with increasing frequency over the past 30 years.
Pēdējos gados nokrišņu daudzuma palielināšanās ir izraisījusi plūdus dažās Eiropas daļās, turpretim citās rodas sausums un karstuma viļņi.
In recent years increased rainfall has caused floods in some parts of Europe, whereas other areas experience drought and heat waves.
Klimata pārmaiņa pastiprināšanās rezultātā līdz pat 3,2 miljardiem iedzīvotāju nākotnē var saskarties ar ūdens trūkumu.
With the intensifying consequences of climate change as many as 3.2 billion people could be facing water scarcity in the future.
EVA 2007. gadā aprēķināja, ka aptuveni trešā daļa eiropiešu jau dzīvo reģionos, kur ūdens pieprasījums pārsniedz piegādi.
In 2007 the EEA estimated that around one third of Europeans already live in water stressed areas where demand for water exceeds it supply.
Sausuma radītās izmaksas pēdējos 30 gados ir sasniegušas gandrīz EUR 100 miljardus un tikai 2003. gada sausums vien ES ekonomikai izmaksāja EUR 8,7 miljardus.
The cost of drought over the past 30 years has risen to almost 100 billion Euros and the 2003 drought alone cost the EU economy 8.7 billion Euros.
ES ir jāatrisina trīs galvenās problēmas: ūdens izmantošana nav ilgtspējīga, tā ir ekstensīva un neefektīva, tāpēc rada lielu ūdens izšķērdēšanu; par problēmu nav pietiekamas informācijas; ūdens problēmu risināšanā nav integrētas pieejas.
There three main challenges that the EU should address: extensive, unsustainable and inefficient water consumption and related water waste; lack of awareness of the problem; and the lack of integrated approach when addressing the water issue.
Klimata pārmaiņas nav vienīgā problēma, ar kuru saskaras Eiropa.
Climate change is not the only challenge Europe has to confront.
Kaut gan saistībā ar ūdens resursu samazināšanos rodas arvien vairāk problēmu, ūdens patēriņš vēl arvien nav ilgtspējīgs, ir ekstensīvs un neefektīvs, turklāt pieaug gandrīz divreiz ātrāk par pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu.
Despite the rising pressure on the water resources, extensive, unsustainable and inefficient water consumption, growing almost twice as fast as the world population continues.
Efektivitātes trūkuma dēļ tikai Eiropā vien izšķērdē vismaz 20 % ūdens.
Europe alone wastes at least 20% of its water due to inefficiency.
Viens no veidiem, kā risināt šo problēmu, būtu Ūdens pamatdirektīvas un tās cenu politikas noteikumu pilnīga īstenošana.
One way to approach this problem would be the full implementation of the Water Framework Directive and its pricing provisions.
Ir jāveic arī ieguldījumi ūdeni taupošās tehnoloģijās.
Investments into water-saving technologies are also needed.
Ir jādod priekšroka uz pieprasījumu orientētai pieejai, nevis vienkāršai ūdens piegādes palielināšanai.
Measures on the demand-side should be preferred to a simple increase in the supply of water.
Pasākumi, kas attiecas uz piegādi, ir jāapsver tikai pēc tam, kad ir izskatīti visi iespējamie efektīvākas ūdens izmantošanas, pieprasījuma pārvaldības uzlabošanas un izglītošanas pasākumi.
Supply side measures should only be considered after the options of enhancement of water efficiency, improvement of demand management and educational measures have been exhausted.
Ūdens piegādi lielos attālumos nevar uzskatīt par ūdens trūkuma problēmas risinājumu, un pārrobežu piegādēm noteikti jāpaliek katras dalībvalsts kompetencē.
Transfers of water over great distances should not be the solution to the problem of water scarcity and the issue of cross boarder transfers should strictly stay within the competence of each Member State.
Ņemot vērā šīs problēmas mērogu, pārsteidzošs ir informācijas trūkums un tas, ka netiek rīkotas plašas izpratnes veidošanas kampaņas.
Lack of information and the absence of a far-reaching awareness campaign are striking considering the scope of the arising problem.
Lai izveidotu atbildīgu ūdens taupīšanas un efektīvas izmantošanas kultūru, nepieciešama aktīva izpratnes veidošanas politika, kurā jāiesaista visi ūdens nozares dalībnieki.
Developing a responsible water-saving and efficiency culture requires an active awareness raising policy in which all actors in the water sector need to be involved.
Informēšana, izglītošana un apmācība ir svarīgākās darbības jomas.
Information, education and training are priority areas for action.
Šīs problēmas var risināt dažādi.
There are numerous options of dealing with this challenge.
Marķēšana kā efektīvs mērķtiecīgas informācijas sniegšanas veids sabiedrībai par ūdens resursu izmantošanu un par ilgtspējīgu ūdens apsaimniekošanas praksi ir tikai viena no iespējamām pieejām.
Labelling as an effective way of providing targeted information to the public on water performance and on sustainable water management practices is only one of the possible paths to be taken.
Ūdens jautājums ir jāiekļauj visās politikas jomās un jāizveido patiesi integrēta pieeja problēmu risināšanai.
The challenge of mainstreaming water issue into all policy areas and creating a truly integrated approach when addressing the issue needs to be met.
Šajā procesā jāiesaistās visiem politikas līmeņiem (valsts, reģionālajam, vietējam).
All political levels (national, regional, local) should be involved in this process.
Visos ES politikas virzienos un visos ES finanšu instrumentos ir jāņem vērā ūdens resursu samazināšanās.
All EU policies together with all EU financial instruments should take into account the growing water scarcity.
Visbeidzot, ūdens trūkuma un sausuma problēma nav ģeogrāfiski saistīta tikai ar Eiropas Savienību, un tai ir starptautiska ietekme.
Finally, the issue of water scarcity and droughts is not geographically limited to European Union and it has international repercussions.
Jau radušies starptautiski konflikti par ūdeni un palielinās risks, ka tie varētu kļūt biežāki.
Numerous international conflicts over water already exist and a danger of them increasing in frequency rises.
Tādēļ attiecībā uz ūdens trūkuma un sausuma problēmu ir jāīsteno plašāka pieeja.
It is therefore necessary that a broader approach with respect to water scarcity and drought is adopted.
par risinājuma meklēšanu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā
on addressing the challenge of water scarcity and droughts in the European Union
A. tā kā ceturtajā kohēzijas ziņojumā klimata pārmaiņas, jo īpaši sausums un ūdens trūkums, ir atzītas par vienu no jaunām problēmām, kas saistīta ar plaša mēroga teritoriālu ietekmi, kuru nāksies risināt ar kohēzijas politiku un kura jau patlaban skārusi 11 % iedzīvotāju un 17 % teritorijas Eiropas Savienībā;
A. whereas the fourth cohesion report identifies climate change, in particular drought and water scarcity, as one of the new challenges with far-reaching territorial implications that cohesion policy has to tackle, having affected to date 11% of the population and 17% of the territory of the European Union,
B. tā kā sausuma un ūdens trūkuma ietekme Eiropas Savienībā ir vairāk izteikta konkrētos reģionos un vissāpīgāk to izjūt nabadzīgākie reģioni, tā noved pie teritoriju pamešanas, meža ugunsgrēkiem un augsnes degradācijas, un būtiski traucē šo reģionu iedzīvotāju sociālo un ekonomisko attīstību, un tā kā ūdens trūkuma un sausuma ekonomiskā ietekme traucē sasniegt Lisabonas mērķus un kohēzijas politikas mērķus;
B. Whereas the impact of water scarcity and droughts in the European Union is more pronounced in certain regions and most strongly felt in the poorest regions, leading to land abandonment, forest fires and soil degradation, and hindering significantly the social and economic development of those living in such regions, and whereas the economic effects of water scarcity and droughts constitute a challenge to the achievement of the Lisbon objectives and the objectives of cohesion policy,
3. atzīst, ka ūdens trūkums un sausums tieši ietekmē ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzstāj, ka šis jautājums adekvāti jāapsver, izstrādājot turpmāko kohēzijas politiku, un šī jautājuma risināšanai jābūt pieejamiem visiem nepieciešamajiem budžeta pasākumiem un citiem instrumentiem;
Acknowledges that water scarcity and droughts have direct effects on economic, social and territorial cohesion; maintains that this should be adequately considered in the development of future cohesion policy and that all necessary budgetary measures and other instruments are made available to this end;
5. aicina reģionālās un vietējās varas iestādes efektīvi izmantot lielās iespējas, ko piedāvā struktūrfondi, un ieguldīt esošo infrastruktūru un tehnoloģiju uzlabošanā vai atjaunošanā (jo īpaši reģionos, kur ūdens resursi tiek izšķērdēti noplūžu dēļ no ūdensvadiem), tostarp jo īpaši ieguldīt tīrās tehnoloģijās, kas nodrošinātu efektīvu ūdens izmantošanu un kuras varētu saistīt ar ūdens resursu pārvaldību, jo īpaši, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar ūdens efektīvu izmantošanu (attiecībā uz taupīšanu un atkārtotu izmantošanu) rūpniecības un lauksaimniecības nozarēs, kā arī mājsaimniecību patēriņā;
Calls on regional and local authorities to take advantage of the great opportunities offered by the Structural Funds and invest in the improvement or renewal of existing infrastructure and technology (in particular in regions where water resources are wasted due to leakages from water pipes) including, notably, clean technologies that facilitate the efficient use of water and can be linked to integrated water resource management (IRM), in particular to address the challenge of water efficiency (in terms of savings and reutilisation) in the industrial and agricultural sectors as well as on the part of domestic consumers;
9. uzsver, ka nedrīkst aizmirst par nepieciešamību aizsargāt gruntsūdens resursus, ja tos iekļaus vispārējā ūdens resursu pārvaldībā;
Stresses that the need to protect groundwater resources should not be forgotten if they are to be included in overall water resource management;
11. aicina Padomi, dalībvalstis un reģionālās, un vietējās varas iestādes attiecībā uz citām politikas jomām ņemt vērā iepriekšminētajā ziņojumā pausto par ūdens trūkuma un sausuma problēmu, lai tādējādi novērstu nevēlamu ietekmi uz ūdens resursu saglabāšanu;
Calls on the Council, the Member States, and regional and local authorities, as far as other specific policies are concerned, to take into account the points made in the abovementioned communication regarding the challenge of water scarcity and droughts, so as to avert counterproductive effects on water resource conservation;
13. aicina Komisiju veicināt Eiropas Sausuma observatorijas darbības uzsākšanu saistībā ar Eiropas Vides aģentūru, un uzsver, ka tai jāstrādā, papildinot valstu datus ar standartizētu reģionālo un vietējo sezonālo informāciju par nogulsnēšanos un starpnozaru patēriņu, lai veicinātu saprātīgu, stratēģisku lēmumu pieņemšanu;
Calls on the Commission to promote the entry into operation of the European Drought Observatory within the framework of the European Environment Agency and emphasises that it should work on complementing national data by standard regional and local seasonal information on precipitation and cross-sector consumption to enhance sound, strategic decision-making;
A. tā kā lauksaimniecība kā ražošanas nozare saskaras ar ūdens trūkuma un sausuma sekām, vienlaikus īstenojot svarīgu lomu pieejamo ūdens resursu ilgtspējīgā pārvaldībā;
A. whereas agriculture, as a productive sector, suffers acutely from the effects of water scarcity and drought, while at the same time playing an important role in the sustainable management of available water resources,
B. tā kā ūdens trūkums un sausums nav vienlīdz izteikts visos ES reģionos, bet vairāk izteikts dienvidos esošajās dalībvalstīs;
B. whereas water scarcity and drought are not equally acute in all regions of the EU, their being most acute in the more southerly Member States,
C. tā kā ūdens trūkums un sausums ir būtisks faktors, kas ietekmē lauksaimniecības izejvielu cenu pieaugumu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pārtikas preču piegādes stabilitāti;
C. whereas water scarcity and droughts are a significant factor in pushing up the prices of agricultural raw materials, and bearing in mind the need to guarantee a stable food supply,
D. tā kā lauksaimniecībā ir vajadzīgs liels ūdens daudzums un tā kā tādēļ tā ir atkarīga no ūdensapgādes, lauksaimniecībai kā atbildīgai nozarei ir jābūt iekļautai integrētās reģionālās ūdens pārvaldības sistēmās attiecībā uz līdzsvarotu ūdens izmantošanu, ūdens izšķērdēšanas apturēšanu, pielāgotu ainavas un kultūru plānošanu, kā arī ūdens aizsardzību pret piesārņošanu;
D. whereas large amounts of water are required in agriculture and, as it therefore depends on water supply, agriculture must be included as a responsible actor in integrated regional water management systems as regards balanced use of water, stopping water wastage, adapted landscape and crop-planning as well as protection of water from pollution,
E. tā kā daudzfunkcionālai lauksaimniecībai ES ir svarīga loma ainavu, bioloģiskās daudzveidības un tīra ūdens saglabāšanā, un tādēļ tai ir vajadzīgs finansiāls atbalsts konkrētiem pasākumiem, kā arī zinātniski ieteikumi par ūdens pārvaldību;
E. whereas multifunctional agriculture in the EU plays an important role in the preservation of landscapes, biodiversity and clean water and therefore needs financial support for certain measures as well as scientific advice on water management,
F. tā kā sausums veicina noteiktu augu kaitēkļu izplatīšanos, izraisot ievērojamu ražas samazināšanos;
F. whereas drought is also a contributory factor in the proliferation of certain phytosanitary pests, resulting in substantially lower harvests,
2. uzsver Eiropas lauksaimnieku lomu cīņā pret pārtuksnešošanos un prasa atzīt Eiropas ražotāju izšķirīgo nozīmi veģetācijas aizsardzībā pastāvīga sausuma ietekmētajos vai vēja sapūsto smilšu apdraudētajos reģionos; uzsver patstāvīgo kultūru, augļu dārzu un vīnogulāju, pļavu un savvaļas kultūru īpašās priekšrocības, lai iegūtu ūdeni;
Highlights the contribution made by European farmers to combating Amsoil erosion and desertification and seeks recognition of the pivotal role played by European producers in preserving plant cover in regions affected by persistent drought or threatened by wind-blown sand; emphasises the specific benefits of permanent crops, orchards and vineyards, grassland, pasture and forestry for water collection;
5. uzskata, ka ūdenim ir jāpaliek sabiedriskam labumam un valstu suverenitātes pamatelementam, kam jābūt pieejamam ikvienam par taisnīgām cenām sociālā un vides jomā, jo īpaši ņemot vērā katras valsts īpašo stāvokli un dažādās pastāvošās lauksaimniecības sistēmas, kā arī zemkopības sociālo lomu;
Takes the view that water must remain a public good and a fundamental element of countries' sovereignty which should be accessible to everyone at fair 'social and environmental prices', taking particular account of the specific situation of each country and the various farming systems in existence, as well as the social role played by farming;
7. uzskata par nepieciešamu, ja ūdenstece šķērso vairāk nekā vienu dalībvalsti, īstenot starpreģionālu un starpvalstu sadarbību saskaņotai ūdensteču pārvaldībai, jo īpaši saistībā ar zemkopību;
Considers it necessary, where a watercourse passes through more than one Member State, to introduce inter-regional and trans-national cooperation for the integrated management of watercourses, particularly in relation to farming;
13. uzsver lomu, kāda vides programmām saistībā ar KLP otro pīlāru ir stimulu noteikšanai attiecībā uz lauksaimniecības praksi ūdens resursu ilgtspējas un tīrības aizsardzībai;
Underlines the role that environmental programmes in the framework of the second pillar of the CAP play in the setting of incentives for agricultural practices for protecting the sustainability and purity of water resources;
16. uzskata, ka ūdens trūkums un cikliskais sausums ir saasinājis ugunsgrēku radīto posto un to nopietnību, palielinot daudzu tādu Dienvideiropas valstu mežiem raksturīgo sugu trauslumu un šo sugu iznīcības risku, kurām meži bieži vien ir galvenais dabas resurss;
Takes the view that water scarcity and cyclical droughts have accentuated the scourge of fires and their gravity, increasing the fragility and risk of destruction of many species that are characteristic of forests in southern European countries, for which forests often represent the main natural resource;
19. uzsver, ka Eiropas lauksaimniecības plānošanā ir jāņem vērā visbiežākie un stiprākie vides apdraudējumi, kā arī ūdens trūkums un sausums, un ka šajā kontekstā efektīvam krīžu pārvaldības mehānismam ir jābūt Eiropas kopīgās lauksaimniecības politikas pamatelelementam.
Stresses that planning for the European agricultural model should take account of the most frequent and acute environmental hazards as well as water scarcity and drought and that, in that context, an effective crisis management mechanism should constitute a fundamental element of the European common agricultural policy.
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs , Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Anne Ferreira, Monica Frassoni, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis , Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Donato Tommaso Veraldi, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Anne Ferreira, Monica Frassoni, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Donato Tommaso Veraldi, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
par 24. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību
on monitoring the application of Community law – 24th annual report from the Commission
– ņemot vērā 24. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību ( COM(2007)0398 ),
– having regard to the 24th annual report of the Commission on monitoring the application of Community law (2006) ( COM(2007)0398 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentus SEC(2007)0975 un SEC(2007)0976 ,
– having regard to Commission staff working documents SEC(2007)0975 and SEC(2007)0976 ,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu „Rezultātu Eiropa – Kopienas tiesību aktu piemērošana” ( COM(2007)0502 ),
– having regard to the communication from the Commission of 5 September 2007 entitled 'A Europe of results – Applying Community law' ( COM(2007)0502 ),
– ņemot vērā Padomes 1986. gada 24.jūlija Direktīvu 86/378/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā arodnodrošinājuma sistēmā,
– having regard to Council Directive 86/378/EEC of 24 July 1986 on the implementation of the principle of equal treatment for men and women in occupational social security schemes
OV L 225, 12.8.
OJ L 225, 12.8.1986, p.
– Padomes 1996. gada 3. jūnija Direktīvu 96/34/EK par UNICE (Eiropas profesionālo un darba devēju konfederācijas savienības), CEEP (Uzņēmumu ar valsts kapitāla daļu un vispārējas ekonomiskas intereses uzņēmumu Eiropas centra) un EAK (Eiropas arodbiedrību konfederācijas) noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu
– having regard to Council Directive 96/34/EC of 3 June 1996 on the framework agreement on parental leave
OV L 145, 19.6.
OJ L 145, 19.6.1996, p.
– ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/97/EK, ar ko groza Direktīvu 86/378/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā arodnodrošinājuma sistēmā
– having regard to Council Directive 96/97/EC of 20 December 1996 amending Directive 86/378/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women in occupational social security schemes
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem
– having regard to Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā
– having regard to Directive 2004/38/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the right of citizens of the Union and their family members to move and reside freely within the territory of the Member States
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par 23. ikgadējo Komisijas ziņojumu par Kopienas tiesību piemērošanas pārraudzību (2005. g.)
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the Commission's 23rd Annual report on monitoring the application of Community law (2005)
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0060 . ,
Texts Adopted, P6­_TA(2008)0060. ,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu ( A6-0363/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0363/2008 ),