natgillin/translations-raw huggingface dataset:
X. tā kā pārrobežu enerģētikas infrastruktūras projektu izstrādi lielā mērā apgrūtina ilgas atļauju piešķiršanas procedūras un izmaksu sadales metodoloģijas un tādu instrumentu trūkums, ar kuriem varētu kopīgi izmantot šo projektu priekšrocības un segt to izmaksas;
X. whereas lengthy permit-granting procedures and the lack of cost-allocation methodologies and instruments for sharing the benefits and costs of cross-border energy infrastructure projects are a major impediment to their development,
Y. tā kā ir jānodrošina augstas kvalitātes sabiedriskā apspriešana un pienācīgi jāņem vērā Eiropas vides tiesību akti;
Y. whereas a high-quality public debate must be guaranteed and European environmental legislation must be duly taken into account,
Z. tā kā regulatoriem ir būtiska nozīme uz patērētājiem orientēta, integrēta un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus izveidē;
Z. whereas regulators play an important role in the creation of a consumer-orientated, integrated and competitive internal energy market,
AA. tā kā uz tirgu balstītiem instrumentiem un principam “maksā patērētājs” arī turpmāk ir jābūt pamatā enerģijas infrastruktūras finansēšanai un, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būs vajadzīgs valsts finansējums ierobežotā apmērā, ar ko finansēt atsevišķus Eiropas interešu projektus, kuri nav pilnībā saimnieciski patstāvīgi, vienlaikus nosargājot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, garantējot piegādes drošību, novēršot konkurences izkropļojumus un veicinot efektīvu atjaunojamās enerģijas integrāciju;
AA. whereas market-based tools and the user-pay principle remain the basis for financing energy infrastructure, and whereas, transparently and on case by case basis, a limited amount of public finance will be required to fund certain projects of European interest, which are not strictly commercially viable, whilst defending a level playing field in the European internal energy market, guaranteeing security of supply, preventing distortions of competition and promoting the efficient integration of renewable energy,
AB. tā kā pēc iespējas drīzāk ir jāveic liela mēroga ieguldījumi;
AB. whereas there is a need to carry out large-scale investment as soon as possible,
AC. tā kā reģionālajām iestādēm ir izšķirīga nozīme, ņemot vērā to svarīgo ietekmi enerģētikas lietās, jo to pārziņā ir daudzi jautājumi, kas attiecas uz vispārējo un reģionālo plānošanu, atļauju piešķiršanu, lielu infrastruktūras projektu apstiprināšanu, ieguldījumiem, publisko iepirkumu un ražošanu, turklāt tās ir pietuvinātas patērētājiem,
AC. whereas a crucial role is played by regional authorities in that they are major players in energy matters, given their responsibilities in a number of activities concerned with general and regional planning, granting permits, granting authorisations for major infrastructure projects, investment, public procurement, production and the fact that they are close to consumers,
1. uzsver, ka valsts iestādes ir vispārēji atbildīgas par valsts interešu aizstāvēšanu, īstenojot sociālos un vides mērķus, taču galvenā atbildība par enerģētikas infrastruktūras attīstību ir jāuzņemas pienācīgi regulētam tirgum;
Underlines the fact that public authorities have the overarching responsibility to serve the public interest by fulfilling societal and environmental goals, but that the main responsibility for the development of energy infrastructure should rest with a properly regulated market;
5. uzsver, ka ir jānodrošina pienācīga līmeņa energoapgādes drošība Eiropas Savienībā un jāizveido labvēlīgas attiecības ar enerģijas piegādes un tranzīta valstīm ārpus ES, sadarbojoties reģionālu un globālu energoapgādes sistēmu jomā;
Stresses the need to ensure an adequate degree of security of energy supply for the EU, and to develop favourable relations with non-EU energy supplying and transit countries by means of cooperation in connection with regional and global energy supply transport systems;
8. uzsver vajadzību īstenot pašreizējās politikas nostādnes un noteikumus, lai uzlabotu pašreizējās enerģētikas infrastruktūras izmantošanu Eiropas patērētāju labā; aicina Komisiju un Energoregulatoru sadarbības aģentūru ( ACER ) stingrāk uzraudzīt to, kā valstis īsteno noteikumus, piemēram, attiecībā uz principu „izmanto vai zaudē”;
Emphasises the need to implement current policies and regulations so that the existing energy infrastructure is better utilised for the benefit of the European consumer; calls on the Commission and the Agency for the Cooperation of Energy Regulators (ACER) to monitor more strictly the national implementation of rules such as those concerning the use-it-or-lose-it principle;
11. uzsver, ka ir svarīgi apzināt nākotnē iespējamās enerģijas pieprasījuma un piegādes nepilnības, kā arī turpmāk iespējamos ražošanas un pārvades infrastruktūras trūkumus;
Highlights the importance of identifying potential future gaps of energy demand and supply, as well as potential forthcoming deficiencies in the production and transmission infrastructure;
14. aicina tīklu operatorus, regulatīvās iestādes, tostarp ACER , un Komisiju sadarbībā ar trešo valstu tīklu operatoriem un iestādēm radīt vajadzīgos apstākļus, lai nodrošinātu ES un teršo valstu elektroenerģijas infrastruktūras savietojamību un stabilitāti nolūkā sekmēt dalībvalstu energoapgādes drošību;
Calls on the network operators, the regulatory authorities, including ACER, and the Commission to create, in cooperation with network operators and authorities in third countries, the necessary conditions to ensure compatibility and stability between the EU’s electricity infrastructure and that of third countries, with the aim of enhancing Member States’ energy security;
19. prasa Komisijai un dalībvalstīm ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori (PSO) ir pienācīgi motivēti izvērtēt iespējamos starpsavienojumus reģionālā vai Eiropas mērogā un ka to ieguldījumu plānu pamatā ir nevis vienīgi projekta ekonomija, bet gan enerģētikas starpsavienojumu sociālekonomiskā ietekme, tādējādi nepieļaujot nepietiekamu ieguldīšanu pārvades jaudā;
Asks the Commission and the Member States to establish measures to ensure that transmission system operators (TSOs) are properly incentivised to examine possible interconnectors from a regional or European perspective and that their investment plans are based on the socio-economic effects of energy interconnectors rather than purely on project economy, thereby avoiding under-investment in transmission capacity;
21. aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atbilsmi starptautiskiem līgumiem, piemēram, Espo konvencijai, pirms tiek īstenoti vai turpmāk attīstīti pārrobežu projekti, un saistībā ar energotīklu paplašināšanos vērš uzmanību uz nepieciešamību veicināt ciešāku sadarbību, jo īpaši starp Krieviju un Baltkrieviju, un Baltijas valstīm, un šajā sakarībā uzsākt ES un Krievijas dialogu enerģētikas jomā, proti, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķi ES dalībvalstīs un reģionos;
Calls for steps to be taken to ensure compliance with international agreements, such as the Espoo Convention, before cross-border projects are undertaken or further developed, and draws attention, in the context of the expansion of energy networks, to the need to foster closer cooperation, in particular between Russia and Belarus and the Baltic States, and, in that connection, to develop the EU-Russia energy dialogue, in particular with a view to achieving the objective of energy security for the EU Member States and regions;
Visaptverošs infrastruktūras attīstības scenārijs
A comprehensive infrastructure development scenario
27. aicina Komisiju nolūkā nodrošināt labāku ES elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras plānošanas pārvaldību, iesniegt konkrētu priekšlikumu, ar ko uzlabot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību ES prioritāšu noteikšanā, plašāk iesaistot ieinteresētās personas (ietverot, piemēram, enerģētikas sektoru, neatkarīgos ekspertus, patērētāju organizācijas un NVO); uzskata, ka šo līdzdalību var nodrošināt, publicējot tehniskās plānošanas datus;
Calls on the Commission, with a view to ensuring better governance of future EU electricity and gas infrastructure planning, to present a concrete proposal to improve transparency and public participation in determining EU priorities, within a broader stakeholder participation process (including, for example, the energy sector, independent experts, consumer organisations and NGOs); considers the publication of technical planning data as key in ensuring this participation;
29. uzskata, ka TADP sekmē caurviju programmu Eiropas gāzes transporta un elektroenerģijas pārvades infrastruktūras attīstībai Eiropas ilgtermiņa plānošanas perspektīvā, kas ir jāuzrauga ACER un Komisijai, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos trešās iekšējā tirgus tiesību aktu paketes noteikumus;
Considers that the TYNDP contributes to the rolling programme for developing European gas transport and electricity transmission infrastructure within a long-term European planning perspective and with monitoring by ACER and the Commission, taking due account of the relevant provisions of the Third Internal Market Package;
32. norāda, ka salu un kalnu reģionu ģeogrāfiskie šķēršļi to novietojuma dēļ ļoti apgrūtina šo reģionu integrāciju ES enerģētikas tīklā; tādēļ aicina Komisiju ņemt vērā reģionālo apstākļu daudzveidību un īpašu uzmanību pievērst reģioniem ar raksturīgām ģeogrāfiskām un demogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, nolūkā panākt lielāku enerģijas avotu daudzveidību un veicināt atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no importētas enerģijas; mudina Komisiju enerģētikas infrastruktūras prioritātēs 2020. gadam iekļaut salu enerģētikas sistēmu īpašo situāciju;
Points out that the geographical obstacles inherent in their location make islands and mountain areas very difficult to integrate into the EU energy network; calls, therefore, on the Commission to take into account the diverse circumstances in the regions and to focus expressly on regions with specific geographical and demographic characteristics, such as islands, mountain regions and regions with low population density, in order to achieve greater diversification of energy sources and the promotion of renewables so as to reduce dependence on imported energy; urges the Commission to include among its energy infrastructure priorities for 2020 the special situation of island energy systems;
34. tomēr atgādina Komisijai, ka drošības un ekonomisku apsvērumu dēļ katrai dalībvalstij ir jāsniedz atbalsts, lai tā varētu būt gan ilgtspējīgas enerģijas ražotāja, gan patērētāja;
Reminds the Commission, however, that every Member State should also be given support to be a producer, as well as a consumer, of sustainable energy, for both security and economic reasons;
37. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka dabasgāzei būs svarīga nozīme kā rezerves kurināmajam; tomēr uzsver, ka citu veidu enerģijas avotiem un uzglabāšanas iekārtām arī būs svarīga nozīme, ja vēlamies nodrošināt apgādes drošību; uzsver, ka plašs energoavotu sadalījums arī turpmāk būs drošas un rentablas energoapgādes pamats;
Welcomes the Commission’s announcement that natural gas will take on an important role as a backup fuel; stresses, however, that other forms of energy and energy storage facilities will also have to take on this role if security of supply is to be ensured; underlines the fact that a broad energy mix will continue to be the basis for secure, cost-effective energy supply;
41. uzskata — lai gan ekonomikas dekarbonizācija palīdzēs pakāpeniski samazināt fosilās enerģijas izmantošanu, nafta vēl daudzus gadus būs nozīmīga ES energoapgādes daļa, un tādēļ pārejas periodā ir jāsaglabā konkurētspējīga Eiropas naftas transportēšanas un pārstrādes infrastruktūra, lai ES patērētājiem nodrošinātu drošu piegādi par pieņemamām cenām;
Considers that, although the decarbonisation of the economy will lead to a progressive decrease in fossil energy use, oil will remain a significant part of EU energy supply for many years and therefore a competitive European oil transport and refining infrastructure must be maintained during the transition in order to ensure secure and affordable product supplies to EU consumers;
43. uzsver, cik svarīga ir sadales līmeņa infrastruktūra un profesionālo patērētāju un sadales sistēmas operatoru (SSO) nozīme, integrējot sistēmā decentralizētus enerģijas produktus un pieprasījuma efektivitātes pasākumus; uzsver, ka lielākas prioritātes piešķiršana pieprasījuma pārvaldībai un pieprasītās enerģijas ražošanai ievērojami nostiprinātu decentralizētu enerģijas avotu integrēšanu un palīdzētu sasniegt vispārējos enerģētikas politikas mērķus; uzskata, ka tas attiecas arī uz valsts infrastruktūras projektiem, kuri sniedz pozitīvus rezultātus arī ārpus valsts robežām attiecībā uz piegādi vai iekšējā enerģijas tirgus starpsavienojumiem;
Emphasises the importance of infrastructure at distribution level and the important role that prosumers and distribution system operators (DSOs) play during the integration into the system of decentralised energy products and demand-side efficiency measures; points out that according higher priority to demand-side management and demand-side energy generation would considerably strengthen the integration of decentralised energy sources and would advance the achievement of overall energy policy objectives; believes that this also applies to national infrastructure projects which have a positive impact beyond the national borders in terms of supply or interconnection of the internal energy market;
45. uzskata, ka pilsētu apkures un dzesēšanas tīklu modernizācijai un efektivitātes uzlabošanai ir jābūt ES prioritātei, un tā jāatspoguļo un jāatbalsta saistībā gan ar pašreizējās finanšu shēmas pārskatīšanu, gan ar nākotnes finanšu perspektīvu;
Considers that modernising and improving the efficiency of urban heating and cooling networks must be a priority for the EU and should be reflected and supported in relation to both the review of the existing financial framework and the future financial perspective;
55. uzskata, ka 7. un 8. pētniecības un attīstības pamatprogrammās par prioritāru ir jānosaka viedtīklu tehnoloģija, ņemot vērā privātas elektromobiļu uzlādes infrastruktūras, lai šajā jomā drīzumā izveidotu decentralizētu, divvirzienu elektroenerģijas tīklu;
Considers that, in the 7 th and 8 th R&D Framework Programmes, scope should be created, as a priority, for smart grid technology with regard to the private charging infrastructure for electric cars, with a view to the rapid roll-out of a decentralised, two-way energy network in this field;
61. prasa lielāku uzmanību pievērst sadales sistēmas jaudas un patēriņa mijiedarbībai, izmantojot kopīgu Eiropas viedtīklu stratēģiju, un norāda, ka viedtīklu tehniskie standarti ir jāpieņem ne vēlāk kā 2012. gada beigās, kā tas uzsvērts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumos;
Calls for a stronger focus on the interaction between distribution system capacities and consumption, involving a common European smart grid strategy, and notes that, as highlighted in the European Council conclusions of 4 February 2011, technical standards for smart grids should be adopted by the end of 2012 at the latest;
63. norāda, ka, reformējot kopējo lauksaimniecības politiku, tīkli ir jāsagatavo un jāpielāgo tādu enerģijas veidu ražošanai kā elektroenerģija, kas iegūta no lauksaimniecības un mežu resursiem;
Points out the need to prepare and adapt grids for the production of forms of energy such as electricity and biogas from agriculture and forestry sources, as a result of a reformed common agricultural policy;
65. uzsver, ka viedtīklu standartizēšanai un savstarpējai izmantojamībai jābūt prioritātei; mudina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas un starptautiskajām standartizācijas iestādēm un nozares pārstāvjiem paātrināt darbu saistībā ar elektromobiļu, uzlādes infrastruktūras, viedtīklu un viedskaitītāju tehniskajiem standartiem, lai tos pabeigtu līdz 2012. gada beigām; uzsver, ka tehnoloģiju pamatā ir jābūt atklātiem starptautiskiem standartiem, lai nodrošinātu tehnoloģiju rentabilitāti, kas uzlabos sistēmas sadarbspēju un patērētājiem piedāvās plašāku risinājumu izvēli;
Stresses that smart grid standardisation and interoperability shall be a priority; urges the Members States, in liaison with European and international standardisation bodies and industry, to speed up work on technical and safety standards for electric vehicles, charging infrastructure, smart grids and smart metering, with a view to its completion by the end of 2012; emphasises that technologies should be based on open international standards so as to ensure their cost-effectiveness, which will enhance the interoperability of the system and will provide consumers with a choice of solutions;
M/441 veic Eiropas standartizācijas organizācijas ( CEN , CENELEC un ETSI ), un uzsver, ka viedskaitītāju tehniskajos standartos jāņem vērā CEN/CENELEC/ETSI viedskaitītāju koordinēšanas grupas ( SM-CG ) noslēguma ziņojumā izklāstītās papildu funkcijas:
Acknowledges that standardisation work in smart metering is progressing, with standardisation Mandate M/441 issued by the Commission to the European standardisation organisations (CEN, CENELEC and ETSI), and stresses that technical standards for smart meters should take into account the additional functionalities identified in the final report of the CEN/CENELEC/ETSI Smart Meters Coordination Group (SM-CG), namely:
– skaitītāju rādījumu attālināta nolasīšana;
– remote reading or metrological registers,
– divpusējas sakaru sistēmas,
– two-way communication,
– progresīvas tarifu noteikšanas/ priekšapmaksas atbalsts;
– support for advanced tariffication/pre-payment,
– piegādes attālināta aktivizēšana un dezaktivizēšana un jaudas ierobežošana;
– remote enablement and disablement of supply and power limitation,
– sakari ar māju un ēku individuālajām ierīcēm un, ja vajadzīgs, to tieša kontrole;
– communication with and, where appropriate, direct control of individual devices within homes and buildings,
67. atzinīgi vērtē EEGI un Komisijas viedtīklu darba grupas veikumu; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā šo darba grupu secinājumus par īpašu tiesību aktu attiecībā uz viedtīkliem, ko paredzēts pieņemt 2011. gada pirmajā pusgadā;
Welcomes the work carried out by the EEGI and the Commission’s Smart Grids Task Force; calls on the Commission to take the fullest account of their conclusions on the specific legislation for smart grids scheduled for the first half of 2011;
72. šajā saistībā uzsver, ka pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtiska nozīme, tāpēc jānodrošina aktīvas finanšu politikas atbalsts, tostarp, izmantojot inovatīvus instrumentus, kas vēl jāizstrādā, piemēram, Eiropas inovāciju finansēšanas fondu vai Eiropas patentu fondu;
Emphasises, in this connection, the paramount importance of support for research and innovation, which must be backed up by an active financing policy, including the use of innovative instruments that have yet to be developed, such as a European fund for financing innovation or a European fund for patents;
75. prasa ieviest skaidru un pārredzamu metodoloģiju, ar ko varētu atlasīt prioritārus projektus, kas atbilst neatliekamām Eiropas vajadzībām; uzsver, ka Eiropas interešu projektu (EIP) atlase ir jāveic pēc objektīviem un pārredzamiem kritērijiem un iesaistot visas ieinteresētās personas;
Calls for a clear and transparent methodology leading to the selection of priority projects that meet pressing European needs; emphasises that the selection of projects of European interest (PEIs) should be conducted on the basis of objective and transparent criteria and with the involvement of all stakeholders;
– padziļināta tirgus integrācija, konkurence un tirgus likviditāte, kā arī tirgus koncentrācijas samazināšana;
– increasing market integration, competition and market liquidity and reducing market concentration,
– energoizolētības likvidēšana;
– putting an end to energy islands,
– tīkla zudumu samazināšana, pārvades sastrēgumu novēršana, tostarp attiecībā uz iekšējiem projektiem, ja tie sekmē pārrobežu savienojumus, kā arī pārrobežu pārvades atvieglināšana;
– reducing network losses, preventing transmission bottlenecks – including in respect of internal projects as long as they contribute to the development of cross border interconnection – and relieving cross-border transmission,
– atkarības no viena piegādātāja novēršana;
– resolving single supplier dependency,
– diversifikācija attiecībā uz tranzīta ceļiem un resursu izcelsmi;
– diversification with regard to transit routes and the origin of resources,
78. uzsver, ka ir būtiski ciešāk un efektīvāk sadarboties ar privāto sektoru un finanšu iestādēm, sevišķi Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, lai veicinātu vajadzīgā finansējuma saņemšanu, jo īpaši prioritāriem pārrobežu projektiem; aicina Komisiju izpētīt citus inovatīvus finanšu instrumentus un palīdzēt veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, kurām vietējās, reģionālās un valstu iestādes paredzētu stimulus un nodrošinātu vajadzīgo tiesisko regulējumu un politikas atbalstu; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāattīsta tehniskais atbalsts un finanšu inženierija vietējo un reģionālo iestāžu līmenī, lai energoefektivitātes projektu izstrādē atbalstītu vietējos tirgus dalībniekus, šajā nolūkā, piemēram, izmantojot EIB tehniskās palīdzības instrumentu ELENA un ESCO pieredzi, ja šie projekti attiecas uz energoefektivitātes infrastruktūru;
Underlines the importance of closer and more effective collaboration with the private sector and financial institutions, especially the European Investment Bank and the European Bank for Reconstruction and Development, to promote the necessary financing, in particular for priority cross-border projects; calls on the Commission to explore other innovative financial instruments and help to promote the establishment of public-private partnerships, for which local, regional and national authorities provide incentives and the necessary legislative framework and policy support; stresses in this context the need to develop technical assistance and financial engineering at local and regional authority level in order to support local players in setting up projects of energy efficiency – e.g. by harnessing the EIB’s ELENA technical assistance facility and the experience of ESCO where energy efficiency infrastructure is concerned;
– tam ir jābūt Eiropas mēroga projektam (t. i., tā īstenošanai nepārprotami jābūt ES sabiedrības interesēs);
– the project must have a European dimension (= clear EU public interest),
– tā nepieciešamība ir jāpierāda, pamatojoties uz infrastruktūras hierarhiju;
– its necessity must be demonstrated on the basis of the infrastructure hierarchy,
– tam ir jāatbilst klimata, energoefektivitātes un vides mērķiem;
– it must be in line with climate, energy efficiency and environmental objectives,
– tam ir jāatbilst ES ilgtermiņa enerģētikas politikai (kas pieļauj elastīgumu un daudzfunkcionālu lietojumu un novērš bloķēšanas efektu);
– it must be consistent with long-term EU energy policy (allowing flexible and multifunctional application and avoiding lock-in effects),
– tam jābūt ar labu izmaksu un ieguvumu attiecību un jābūt rentablam;
– it must offer a good cost-benefit ratio and cost efficiency,
– tam jābūt tehniski pamatotam;
– it must be technically sound;
– vai tiek palielināta dalībvalstu solidaritāte;
– whether solidarity between Member States is enhanced,
– projektu gatavība;
– the maturity of projects,
– vai projekti pēc iespējas mazāk ietekmē vidi;
– whether projects present minimal environmental impact,
82. norāda, ka ir jāturpina iekšējā enerģijas tirgus integrācija, jo īpaši veicinot projektus, ar kuriem nodrošina, ka kaimiņvalstīs ir labi līdzsvarots energoavotu sadalījums;
Points out that it is necessary to press ahead with the integration of the internal energy market by promoting, in particular, projects to ensure that neighbouring countries have a well balanced national energy mix;