natgillin/translations-raw huggingface dataset:
59. aicina Komisiju stratēģijā ieviest mehānismu, kas veicinātu romu darbā pieņemšanu gan ES, gan dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēs, un aicina dalībvalstis pieņemt darbā valsts pārvaldes iestādēs romu tautības darbiniekus, jo īpaši iestādēs, kas piedalās ES un valsts finansētu programmu izstrādē un īstenošanā romu integrācijai;
Calls on the Commission to introduce in the Strategy a mechanism which promotes the hiring of Roma in public administration at both EU and national level, and calls on the Member States to hire Roma staff in public administration, especially in institutions participating in the programming and implementation of EU and nationally-funded programmes for Roma inclusion;
63. atzīst, ka romu kopienas ir ārkārtīgi neviendabīgas grupas un ka tādēļ tām nevar piemērot tikai vienu stratēģiju; tāpēc iesaka, lai dalībvalstu vietējās un reģionālās iestādes ierosinātu efektīvus pasākumus romu sociālajai integrācijai, kuriem būtu jāatšķiras atkarībā no specifiskajiem (ģeogrāfiskajiem, ekonomiskajiem, sociālajiem, ar kultūru saistītajiem) apstākļiem; ierosina Komisijai izmantot pieredzi, ko guvušas šīs iestādes, aktīvi veicinot romu kopienu integrāciju, un mudināt izmantot paraugpraksi un sekmīgus piemērus, lai panāktu romu sociālo integrāciju;
Recognises that Roma communities are extremely heterogeneous groups, with the consequence that there can be no single strategy; recommends therefore that the local and regional authorities of the Member States propose effective integration policies that should differ according to their specific backgrounds (geographical, economic, social, cultural); recommends that the Commission make use of the experience acquired by those authorities which have actively contributed to the integration of Roma communities and encourages the use of best practices and recipes for success, with a view to achieving their social inclusion;
65. aicina Komisiju un Padomi maksimāli izmantot programmas, kas paredzētas Eiropas teritoriālās sadarbības mērķī, tādas kā pārrobežu sadarbības programmas, starptautiskās sadarbības programmas un starpreģionu sadarbības programmas, un izmantot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas sniegtās iespējas;
Calls on the Commission and the Council to make maximum use of the programmes within the European Territorial Cooperation objective, such as cross-border cooperation programmes, transnational cooperation programmes and interregional cooperation programmes, and to exploit the possibilities provided by the European Grouping for Territorial Cooperation;
67. aicina Komisiju un dalībvalstis visās ES stratēģijas romu integrācijai prioritārajās jomās kā horizontālu mērķi iekļaut romu sieviešu veiktspējas uzlabošanu un spēju veicināšanu;
Calls on the Commission and the Member States to include as a horizontal objective the capacity building and empowerment of Roma women in all the priority areas of the EU Strategy on Roma Inclusion;
71. aicina Komisiju piedāvāt tehnisku nodrošinājumu, kas nepieciešams struktūrfondu pārvaldībā iesaistīto iestāžu administratīvās spējas uzlabošanai; aicina dalībvalstis sniegt konsultācijas un administratīvo palīdzību, piemēram, organizējot mācības, palīdzot ar atbalsta pieteikumiem un sniedzot paskaidrojumus, tādējādi atvieglojot romu iespējas saņemt informāciju par Eiropas un valstu finansējuma programmām uzņēmējdarbības un nodarbinātības atbalstam un iesniegt attiecīgus pieteikumus;
Calls on the Commission to offer the technical support needed to improve the administrative capacities of bodies involved in the administration of the Structural Funds, and calls on the Member States to provide advice and administrative assistance, e.g. by organising training and by helping with aid applications and explanations, to make it easier for Roma to obtain information concerning European and national funding programmes in support of entrepreneurship and employment and to submit the relevant applications;
74. uzskata, ka, visā Eiropā popularizējot zināšanas par romu kultūru, tiks atvieglota romu un citu tautu savstarpējā sapratne Eiropā un vienlaikus arī stiprināts Eiropas starpkultūru dialogs;
Believes that promoting knowledge of Romani culture across Europe will facilitate mutual understanding between Roma and non-Roma in Europe while also boosting European intercultural dialogue;
77. uzskata, ka vajadzētu izstrādāt jauna veida stipendiju programmu, lai nodrošinātu romu studentiem augstākās kvalitātes izglītību jaunas romu vadītāju paaudzes izglītošanā;
Takes the view that a new type of scholarship programme should be developed to ensure the highest-quality instruction for Roma students in order to educate a new generation of Roma leaders;
79. uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis romu apdzīvotajās vietās un valstīs veicinātu viņu integrāciju sabiedriskajā un kultūras dzīvē un nodrošinātu romu ilglaicīgu līdzdalību un pārstāvību tajās, tostarp ar tādu pasākumu palīdzību, kuru mērķis ir veicināt profesionālās izglītības un apmācības un mūžizglītības programmu izmantošanu romu kopienas interesēs, ņemot vērā Eiropas romu dažādo grupu kultūras mantojumu un dzīvesveidu; norāda, ka, piemēram, varētu censties piedāvāt īpašu apmācību skolu darbiniekiem, veicināt romu tautības skolotāju pieņemšanu darbā, sekmēt ciešu sadarbību ar romu ģimenēm un organizācijām un nodrošināt pēcskolas atbalstu un stipendijas; norāda, ka šajā procesā aktīvi jāiesaista dalībvalstu pašvaldības un ka šim procesam vajadzētu pamudināt bezpeļņas sektoru savā darbībā iekļaut romu sabiedriskās integrācijas programmas;
Stresses that it is crucial that the Member States promote the integration of Roma into the community and cultural life of the places and countries in which they live, and ensure their long-term participation and representation therein, including through measures designed to promote vocational education and training (VET) and lifelong learning programmes aimed at the Roma community, taking into account the cultural heritage and way of life of the various Roma groups in Europe; points out, for instance, that efforts could be made to offer special training for school staff, to promote the hiring of Roma schoolteachers, to foster close cooperation with Roma families and organisations and to provide after-school support and scholarships; notes that this process should actively involve local authorities in the Member States and send a signal to the non-profit sector that its activities should include programmes designed to integrate Roma people into society;
85. pauž bažas par augsto analfabētisma līmeni romu iedzīvotāju vidū un uzskata, ka ir būtiski izstrādāt un pilnveidot programmas, kas nodrošina kvalitatīvu pamatizglītību, vidējo izglītību un augstāko izglītību romu meitenēm un sievietēm, tostarp stratēģijas, kas viņām atvieglotu pāreju no pamatskolas uz vidusskolu, un procesa gaitā gan romu, gan pārējo iedzīvotāju vidū veicinātu labāku izpratni par romu kultūras mantojumu, vēsturi un vērtībām;
Expresses its concern at the high rate of illiteracy among the Roma people and deems it essential that programmes are designed and developed which ensure quality primary, secondary and tertiary education for Roma girls and women, including strategies to facilitate their transition from primary to secondary school and promote, throughout the whole process, greater understanding of Roma cultural heritage, history and values among Roma and non-Roma people;
90. uzsver, ka liela nozīme ir mobilitātei, mūžizglītībai, profesionālās apmācības un tālākapmācības programmām, kuru mērķis ir nodrošināt romu jauniešu un pieaugušo romu integrāciju un pilnveidot viņu dalības potenciālu darba tirgū;
Stresses the importance of mobility, lifelong learning, vocational training and continuing training programmes with a view to ensuring the inclusion of young people and adults from Roma communities and enhancing their potential to enter the employment market;
93. aicina Komisiju attiecībā uz dalībvalstīs īstenotajām programmām un projektiem izstrādāt un īstenot kopīgas uzraudzības sistēmas, kurās būtu iesaistītas ES iestādes, dalībvalstis un romu kopienu vadītāji;
Calls on the Commission to develop and implement joint monitoring systems involving the EU institutions, the Member States and Roma community leaders, in respect of the programmes and projects put into practice within the Member States;
97. aicina Komisiju veicināt īstenotajās programmās un romu pašiniciatīvās gūto labo praksi, pozitīvos modeļus un pieredzi, lai uzlabotu iespaidu par romu tautu un tās tēlu citu kopienu skatījumā un lai palielinātu romu kopienu aktīvu līdzdalību un radošu sadarbību ES, dalībvalstu un vietēja līmeņa programmās;
Calls on the Commission to promote best practices and positive models and experiences arising from implemented programmes and Roma self-initiatives, with a view to improving the perception and image of Roma within non-Roma communities and boosting active participation by Roma communities and creative collaboration between those communities and the EU, the Member States and local programmes;
Materiālā nenodrošinātība vairāku paaudžu garumā un nabadzīgu geto veidošanās
Hereditary deprivation and the ghettoisation of poverty
Nabadzības būtība pēdējo divdesmit gadu laika ir stipri mainījusies Viduseiropā un Dienvidaustrumeiropā, kur dzīvo lielākā daļa Eiropas romu.
The nature of poverty has changed dramatically in the past two decades in Central and Southeast Europe where the majority of European Roma live.
Ņemot vērā to, ka plānveida tautsaimniecības pēc būtības bija nolemtas neveiksmei, kā arī būtiskās ekonomiskās lejupslīdes, kas notika pēc komunisma sabrukuma un tautsaimniecību pārstrukturēšanas, lielākā daļa romu, kā arī viņu partneri ar vairākumtautības izcelsmi, pēkšņi tika izslēgti no darba tirgus un pakāpeniski tika izstumti no sabiedrības.
Due to the cul-de-sac nature of planned economies, the elementary economic concussions following the collapse of communism and the re-structuring of national economies, most Roma - along with their companions of majority origin - suddenly fell out of the labour market and started gradually sliding out of society.
Tā kā romu tradicionālās kopienas tika sagrautas un tai pašā laikā romiem nebija pieejas sociālajai mobilitātei, romi kļuva par atstumtāko sabiedrības apakšgrupu un tāpēc tika gandrīz pilnīgi izslēgti no tautsaimniecības
With their traditional communities disrupted and at the same time being blocked from social mobility, Roma became the most excluded subgroup of society and therefore almost completely disconnected from national economies
Demogrāfiskā dinamika
Demographic dynamism
Atšķirībā no citām līdzvērtīgi atstumtām vairākumtautības kopienām, romu tautības iedzīvotājiem piemīt kāda īpaša, ekonomiski nozīmīga iezīme: demogrāfiskā dinamika.
Compared to similarly excluded majority communities, there is a distinctive attribute of Roma population with emphatic economic consequences: demographic dynamism.
Romiem un citām iedzīvotāju grupām ir raksturīgas pretējas demogrāfiskās tendences: kamēr lielākā daļa sabiedrības strauji noveco, romu īpatsvars strauji palielinās.
Roma and non-Roma populations move along reverse demographic trends: while the majority society ages rapidly, the proportion of Roma is quickly increasing.
Piemēram, šobrīd Ungārijā aptuveni 6–8 % no kopējā iedzīvotāju skaita ir romi, turklāt saskaņā ar dažiem provizoriskajiem aprēķiniem katrs piektais vai sestais jaundzimušais pieder pie romu tautības, un līdz 2050. gadam romu īpatsvars pārsniegs 50 % no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem
In Hungary for example, while Roma at present constitute an estimated 6-8% of the total population, according to some estimations every 5th-6th newborn baby is Roma and the ratio of Roma within the economically active population will exceed 50% by 2050
CEMI 2006 Macro Balance and Growth .
CEMI 2006 Macro Balance and Growth .
Central European Management Intelligence, Budapest. .
Central European Management Intelligence, Budapest .
Tāpēc noteikti jāņem vērā, ka, no vienas puses, strauji pieaug romu īpatsvars darbspējīgo iedzīvotāju vidū, kas uztur sociālās drošības sistēmu, un, no otras puses, tik liela mēroga bezdarbnieku reintegrācijai darba tirgū ir milzīgs potenciāls.
It is vital therefore to take into account that on the one hand the proportion of Roma within the active population carrying the social security system on its shoulder is steadily growing, and on the other hand there is a huge potential in the labour market reintegration of the massive unemployed population.
Integrācijas sniegtais labums
The benefits of inclusion
Romu integrācija ir vajadzīga un ilgtermiņā finansiāli ienesīga: 20–30 gadu perspektīvā lētāk būs integrēt romu tautības iedzīvotājus, nekā censties uzlabot viņu pārāk zemos sociālekonomiskos apstākļus.
The inclusion of Roma is a necessary and financially profitable investment in the long run: on a scale of a 20-30 years period it is cheaper to integrate Roma than to sustain their substandard socio-economic conditions.
Ja romu nodarbinātības līmenis paaugstinātos līdz vairākumtautības nodarbinātības līmenim, vispārējais nodarbinātības līmenis pieaugtu par 5 % līdz 10 % atkarībā no romu tautības iedzīvotāju īpatsvara.
If the employment rate of Roma could be raised to that of the majority, the overall rate of employment would be increased with 5% to 10% depending on the proportion of Roma population.
Ņemot vērā ietekmi uz IKP pieaugumu, ievērojami uzlabosies visi rādītāji, kas balstīti uz procentuāli izteiktu IKP uz vienu iedzīvotāju.
Taking into account its affect on the growth of GDP, it would trigger a substantial improvement in all the indicators based on the percentage of GDP per capita.
Saskaņā ar standarta ekonomiskajiem modeļiem, piemēram, Pasaules Bankas ekonomisko modeli
According to standard economic models - like that of the World Bank
World Bank. , dalības palielināšana darba tirgū ir būtisks ekonomisko izaugsmi veicinošs apstāklis, un īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai darba tirgū iesaistītos ekonomiski aktīvā vecumā esoši cilvēki, kuri ir bezdarbnieki.
World Bank - increasing labour market participation is indispensable for facilitating economic growth and especially requires the participation of those who are at an economically active age but are unemployed.
Vecuma grupā pēc 50 gadiem romu īpatsvars parasti ir mazāks par vidējiem rādītājiem Eiropā, bet vecuma grupā zem 30 gadiem romu īpatsvars ir krietni lielāks par vidējiem rādītājiem Eiropā.
The proportion of Roma over 50 years of age is generally lower than the European average while that of those below 30 is far higher.
Tādējādi romi veido lielu un pastāvīgi pieaugošu daļu no resursiem, kas nepieciešami dalības palielināšanai darba tirgū, un varētu radīt valstu IKP pieaugumu par 4–6 %.
Roma therefore comprise a significant and permanently growing percentage of the necessary resource for the increase of labour market participation and could trigger a 4-6 % growth of national GDPs.
Atstumtības radītās izmaksas
The costs of exclusion
Nenosakot romu ekonomisko integrāciju par prioritāti, dalībvalstis izšķiež lielu daļu finanšu aktīvu, nemaz nerunājot par sociālajiem pabalstiem.
By not prioritizing Roma inclusion, Member States are wasting a significant amount of financial asset, let alone social benefits.
Zaudējumi ir šādi:
Losses include:
o zaudētā IKP radītās netiešās izmaksas — sociālās atstumšanas dēļ bez darba palikušie romi nepiedalās iekšzemes kopprodukta veidošanā;
o The indirect cost of lost GDP - as a result of social exclusion unemployed Roma fail to produce any domestic product,
o sociālās palīdzības un sociālās labklājības maksājumi, kā arī sociālā un veselības apdrošināšana, ko valsts nodrošina nabadzīgajiem iedzīvotājiem;
o Social assistance and welfare benefits as well as the social and healthcare insurance provided by the state to those in poverty,
o augstākas veselības aprūpes izmaksas, ko rada pārāk zemi dzīves apstākļi;
o Higher health costs due to substandard living conditions,
o izniekoti izdevumi par izglītību — segregētās un/vai zema standarta skolas, kuras nenodrošina kvalitatīvu izglītību, izšķiež naudu;
o Wasted education expenditure - the cost of segregated and/or low standard schools that fail to provide quality education is wasted money,
o papildu izdevumi par drošību, jo sociālekonomiskās atstumtības dēļ paaugstinās noziedzības līmenis;
o Extra safety costs, due to higher crime rates caused by socio-economic deprivation;
o administratīvās izmaksas par sociālo izdevumu plūsmas uzraudzību
o Administrative costs of supervising the flow of welfare expenditure
Ir svarīgi apzināties, ka romu sociālā integrācija nav tikai pienākums no cilvēktiesību ievērošanas viedokļa, bet arī ekonomiska nepieciešamība, un ka romu integrācija ir ne tikai morāls pienākums, bet arī visu dalībvalstu finansiālajās interesēs īstenojams pasākums.
In brief, it is important to realise that the inclusion of Roma is not merely an obligation in terms of human rights, but also an economic necessity, and not only is it a moral imperative, but also the strict financial interest of all the Member States.
Tiesību aktu un politikas diskriminācijas novēršanai pilnveidošana
Complementing non-discrimination legislation and policies
Diskriminācijas novēršanas jomā darāmā vēl ir daudz, ņemot vērā plaši izplatīto naidīgo attieksmi pret romiem un nepietiekamu īstenošanu saistībā ar pastāvošajiem noteikumiem, kuri vai nu neaptver noteiktas jomas (piemēram, daudzējādu diskrimināciju), vai īstenošanas brīdī izrādās nepiemēroti.
There is a lot to achieve regarding non-discrimination, considering the widespread anti-gypsyism and the insufficient implementation of existing regulations, which either don’t cover certain areas - such as multiple discrimination - or they prove to be inadequate when implemented.
Referente tomēr uzskata, ka, pat ja diskrimināciju etniskās izcelsmes dēļ — kā tā definēta Direktīvā 2000/43 un 2000/78 — varēja jau novērst, romu sociālekonomiskā atstumtība saglabātos, ņemot vērā dažādos savstarpēji saistītos faktorus, kas šo diskrimināciju izraisa (piemēram, nelabvēlīgi ģeogrāfiskie apstākļi, zems izglītības līmenis vai to centralizēti plānoto tautsaimniecību sabrukums, kuras piesaistīja lielu daudzumu nekvalificētu darba ņēmēju), un bieži novērojamos fiziskos šķēršļus (piemēram, attālums līdz darba vietai, transporta un infrastruktūras trūkums).
The rapporteur argues however, that even if ethnicity based discrimination - as defined in EU Directives 2000/43 and 2000/78 - could be eliminated before now, the socio-economic exclusion of most Roma would still remain, given the multiplicity of interconnected factors generating it, (e.g. geographic disadvantages, deficient education, or the collapse of centrally planned economies attracting a multitude of low skilled labour force) and the often physical barriers (e.g. the distance of accessible workplaces, lack of transportation and infrastructure).
Tādēļ diskriminācijas novēršanas pasākumi un rasisma apkarošana, kaut arī ir būtiski pasākumi, tomēr nav pietiekami, lai pārvarētu romu vēsturisko atpalicību
Hence anti-discrimination measures and fighting racism are - although indispensable - by themselves not enough to overcome the historic lag of Roma
De Schutter , O. and Verstichel , A. 2005 The Role of the Union in Integrating the Roma: Present and Possible Future in European Diversity and Autonomy Papers EDAP 2/2005. .
De Schutter , O. and Verstichel , A. 2005 The Role of the Union in Integrating the Roma: Present and Possible Future in European Diversity and Autonomy Papers EDAP 2/2005 .
Sociālekonomiskā integrācija — cilvēktiesību jautājums
Socio-economic inclusion as a matter of human rights
Referente uzskata, ka stratēģija romu sociālekonomiskajai integrācijai neradīs šķēršļus tiesību aktiem un politikai diskriminācijas novēršanai, bet gan tos papildinās.
The rapporteur believes that the strategy aiming the socio-economic inclusion of Roma will not compromise but rather complement non-discrimination laws and policies.
Turklāt, ņemot vērā atstumtības līmeni, romu vispārēja integrācija pēc būtības ir cilvēktiesību jautājums.
Moreover, given the extent of exclusion, the overall inclusion of Roma is essentially an issue of human rights.
Ievērojama daļa Eiropas romu dzīvo tik zema līmeņa apstākļos (romi ir praktiski pilnīgi atrauti no ekonomikas, kā rezultātā viņu pamata cilvēktiesības netiek ievērotas), ka sociālās integrācijas veicināšana jāaplūko nevis kā pasākums vispārējas politikas reformas kontekstā, bet gan kā pasākums, kas ļautu pārvarēt milzīgu plaisu konstitucionālo tiesību un cilvēktiesību ievērošanā Eiropā.
A significant proportion of European Roma face such substandard conditions - almost totally disconnected from the economy, resulting in their exclusion from basic human rights - that fostering social inclusion cannot be viewed within the frameworks of general policy rectifications, but must be handled as bridging one of the hugest gap in the fulfilment of constitutional and human rights in Europe.
Tādēļ ES līmeņa pasākumiem Eiropas romu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai jābūt vērstiem uz otrās un trešās paaudzes cilvēktiesību īstenošanu un veicināšanu, lai papildinātu juridiski saistošas pirmās paaudzes cilvēktiesības, piemēram, tiesības saistībā ar cilvēka cieņu, politiskās tiesības un citas cilvēka tiesības.
The EU-level effort to alleviate the poverty and social exclusion of European Roma must therefore place its primary emphasis on the fulfilment and promotion of second and third generational human rights to replenish the legally enforceable first generation of human rights, e.g. rights connected to human dignity, political rights and further rights of the person.
Izmantot ne tikai ieteikuma tiesību instrumentus
Transcending soft law
Lielākā daļa ES pasākumu attiecībā uz romiem — rezolūcijas, ziņojumi, deklarācijas, secinājumi un paziņojumi — pieder pie ieteikuma tiesību instrumentiem, kas veido juridisku „pelēko zonu” starp nenormatīviem dokumentiem un pozitīvo tiesību avotiem
Most EU actions in favour of Roma - resolutions, reports, declarations, conclusions and communications - belong to the category of soft law, constituting a legal ‘grey zone’ between non-law and positive law
Pēdējo pāris gadu laikā ir izstrādātas vairākas starptautiskas iniciatīvas, sniedzot labus priekšlikumus un progresīvas idejas, taču rezultāti ir vairāk nekā apšaubāmi, kas liecina par to, ka nesaistošās tiesību normas ir nepietiekamas romu sociālās integrācijas veicināšanā.
Several international initiatives have been developed in the last few years, with good proposals and progressive ideas, but the result is at least doubtful pointing to the fact that soft law alone is deficient in fostering the social inclusion of Roma.
Referente uzskata, ka galvenais secinājums, kas izdarāms par šīm iniciatīvām, ir tāds, ka labskanīgi politiskie saukļi nekad netiks īstenoti, ja nebūs pienācīga juridiska pamata, finansiālā atbalsta un stimulu, kā arī ES mehānisma, lai saskaņotu ieinteresēto personu, sākot no pašvaldībām un beidzot ar Padomi, darbības, tādējādi gūstot labumu no daudzlīmeņu pārvaldības.
The rapporteur believes that the primary conclusion from these initiatives is that rotund political slogans will never become reality without a proper legal basis, financial support and incentives, as well as an EU mechanism to coordinate the actions of stakeholders ranging from local governments to the Council, harnessing the advantages of multi-level governance.
ES stratēģija romu integrācijai ir īstenojama, pamatojoties uz uzdevumiem, mērķiem, principiem un instrumentiem, kas noteikti Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (skatīt atsauces), kā arī uz Savienības dalīto kompetenci, palīgdarbībām, koordinējošām darbībām un papilddarbībām.
On grounds of the tasks, objectives, principles and instruments defined by the Treaty on European Union and the Treaty on the Functioning of the European Union as well as the Charter of Fundamental Rights of the European Union (see citations) and based on the shared competences as well as the supporting, coordinating and complementary actions of the Union, the EU Strategy on Roma inclusion can come into existence.