natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr jaunajā Līgumā pēc būtības precizētas to vērtību, principu un mērķu definīcijas, kas nosaka Eiropas Savienības darbību; raksturotas ES kompetences jomas; noteiktas, kādas iestādes būs Eiropas Savienībā; aprakstītas lēmumu pieņemšanas procedūras, precizēti dokumentu veidi; definētas pilsoņu tiesības ES; paredzēti pārskatīšanas noteikumi, utt.
However, the new Treaty substantially clarifies the definition of the values, principles and objectives which guide the actions of the European Union (EU); it describes the Union’s competences; it lays down what institutions the EU will have, outlines its decision-making procedures, and stipulates what form its acts will take; it defines citizens' rights vis-à-vis the EU; it lays down the rules governing its own revision, etc.
Šādā gadījumā varētu teikt, ka Līgumi, kuri veido ES pamatu, zināmā mērā veido ES „konstitūciju”, pārņemot šo vārdu „konstitūcija” jēdzieniskā nozīmē.
In that respect, it could be said that the Treaties on which the Union is founded in some way establish its 'constitution', taking the word 'constitution' in its material sense.
Visbeidzot, tā ir Konstitūcijas loma — definēt varas izmantošanas nosacījumus un robežas saistībā ar politisko realitāti un nodrošināt pilsoņu tiesības; tas noteikts jaunajā Līgumā.
After all, the role of a constitution is precisely that of laying down the conditions governing, and the limits to, the exercise of power in the context of a political entity and safeguarding citizens’ rights, something which the new Treaty does.
Tomēr pat tas, ka mēģinājums formāli apstiprināt šo jēdzienu tika noraidīts, nozīmē, ka tika pausta nevēlēšanās Eiropas Savienībai piešķirt savu „Konstitūciju” oficiālā nozīmē, t.i., visizplatītākajā politiskajā nozīmē.
However, the very fact that the attempt to give that material concept practical form was rejected signifies that there was no desire to endow the Union with a ‘Constitution’ in the formal sense, i.e. the most commonly used political sense, of the term.
Tas iezīmē galveno atšķirību attiecībā uz Konstitucionālo līgumu.
This represents a difference by comparison with the Constitutional Treaty.
Līdz ar pašreizējiem Līgumiem Eiropas Savienībai patiesībā jau ir izveidota sava „konstitūcija”, kas veidojusies no Līgumiem, kuri to radījuši kā jebkuru citu politisku vienību.
In fact, in the existing Treaties the Union effectively already has its 'Constitution', deriving from the Treaties which brought it into being, just like any other political entity.
Vienkāršojot šos Līgumus, piešķirot tiem saprotamāku struktūru, ir sperts svarīgs solis ceļā uz sistēmas vienkāršošanu, lai sabiedrībai tā kļūtu pārredzamāka un saprotamāka.
By simplifying those Treaties, by giving them a more readily comprehensible structure, a vital step has been taken towards clarifying the system and making it more transparent and understandable for the public.
Tagad ir nepieciešama šī dokumenta konsolidētā versija.
A consolidated version is now a necessity.
Tādēļ ir skaidrs, ka dalībvalstis vēlējās likvidēt jebkuras, pat visnepamatotākās bažas par to, ka Savienības Konstitūcijas sagatavošana nozīmētu pirmo soli ceļā uz centralizētas „supervalsts” izveidi, kas nepārprotami būtu nāves spriedums nacionālajām valstīm un izmainītu Eiropas Savienības būtību.
It is clear, therefore, that the Member States wanted to dispel any fear, however unfounded, that endowing the Union with a Constitution would represent the first step towards the creation of a centralised 'superstate' which would inevitably sound the death knell for national States and change the nature of the European Union.
Parlaments, kas jau kopš procesa sākuma ir cīnījies par konstitucionālā spēka ieviešanu Eiropas Savienībā, apzinās, ka, paužot šādas bažas, patiešām netiek ņemta vērā konstitūcijas kā pamatlikuma nozīme, kas nosaka varas izmantošanu jebkādā politiskā realitātē (izņemot, ja vēlas noliegt ES politisko būtību).
Parliament, which has been campaigning from the start of the process for the 'constitutionalisation' of the Union, is aware of the fact that this fear fails to take proper account of the significance of a constitution as a fundamental act governing the exercise of power in a political entity (unless the aim is to deny the 'political' nature of the Union).
Turklāt pastāv daudzi starptautisko organizāciju piemēri, kuru konstitucionālie akti ir pareizi nosaukti par konstitūciju, ieskaitot Starptautisko Darba organizāciju (SDO), Pasaules Veselības organizāciju (PVO) vai vienu no retāk minētajām organizācijām Pasaules Pasta savienību (PPS).
Moreover, there are many examples of international organisations whose constituent act is rightly termed a constitution, including the International Labour Organisation (ILO), the World Health Organisation (WHO), or the Universal Postal Union (UPU).
Tādējādi izstrādāts jēdziens „konstitūcija” dalībvalstīm un ES pilsoņiem var pat piedāvāt oficiālu aizsardzību pret nevēlamiem attīstības procesiem Eiropas Savienības darbībā.
Seen in this way, a 'constitution' could even be said to offer the Member States and Union citizens formal safeguards against unwelcome Union action.
Tādējādi, neskatoties uz to, ka attiecībā uz dalībvalstu politisko situāciju ir atrisināts institucionālā strupceļa jautājums, Eiropas Parlaments var vienīgi paust nožēlu par atteikšanos no konstitucionālās pieejas.
On that basis, whilst acknowledging that the political situation in the Member States made such a step the only way out of the institutional impasse which had been reached, the EP can only regret the abandonment of the constitutional approach.
Tāpat līdzreferenti var tikai paust nožēlu, ka jaunajā Līgumā nav iekļauta atsauce uz Eiropas Savienības simboliem — karogu, himnu, devīzi, eiro un Eiropas dienu — kā tas bija Konstitucionālajā līgumā.
By the same token, your co-rapporteurs can only deplore the fact that the new Treaty makes no reference to symbols of the Union – the flag, the anthem, the motto, the euro, and Europe Day – as the Constitutional Treaty did.
Tas gan nenozīmē, ka šo simbolu vairs nav — tie ir lietoti ilgu laiku bez atsaucēm Līgumos un tā tas notiks arī turpmāk — , tomēr būtu bijis loģiski, ja uz tiem atsauktos teksts, kas nosaka Eiropas Savienības tiesisko un politisko statusu.
Although this does not mean that these symbols no longer exist – they had already existed for a long time without ever being mentioned as such in the Treaties and will continue to exist in the same way – it would only be logical for texts which define the legal and political status of the Union to refer to them.
Simbolu svītrošanu pieprasīja noteiktas dalībvalstis, pamatojot, ka simbolu iekļaušana Līgumos iedzīvotājiem ļautu kļūdaini uzskatīt Eiropas Savienību par „valstij līdzīgu” struktūru.
This abandonment of the symbols was forced through by certain Member States on the pretext that recognising them in the Treaties would enable people to claim erroneously that the Union was in fact a 'State-like' structure.
Tomēr šis viedoklis nav vienprātīgs, ko pierāda Līgumam pievienotā 16 dalībvalstu parakstītā deklarācija par Eiropas Savienības simboliem (Deklarācija Nr. 52 par Eiropas Savienības simboliem), atkārtoti paužot savu uzskatu, ka minētie simboli „apliecina Eiropas Savienības iedzīvotāju kopību un viņu saikni ar to”.
That this viewpoint is by no means unanimously held seems to be borne out by the declaration on the symbols of the Union which 16 Member States have annexed to the Treaty (Declaration No 52 on the symbols of the Union) reiterating that in their view the symbols mentioned continue 'to express the sense of community of the people in the European Union and their allegiance to it'.
Līdz ar to līdzreferenti var tikai paust lielu atzinību Konstitucionālo lietu komitejai par ierosmi izstrādāt ziņojumu par Eiropas Savienības simbolu izmantošanu, kurā ierosinās grozīt Parlamenta Reglamentu, lai nodrošinātu, ka Parlaments šos simbolus lieto sistemātiskāk
Accordingly, your co-rapporteurs can only welcome with enthusiasm the initiative taken by the Committee on Constitutional Affairs, which is in the process of preparing a report on the use of the Union's symbols which will propose changes to Parliament's Rules of Procedure designed to ensure that Parliament makes more systematic use of those symbols
Carlos Carnero González ziņojuma projekts par jauna 202.a panta iekļaušanu, kas attiecas uz Parlamenta izmantotajiem Eiropas Savienības simboliem, PE 398.505v3-00. .
Draft report by Carlos Carnero González on the insertion in Parliament's Rules of Procedure of a Rule 202a concerning the use by Parliament of the symbols of the European Union, PE 398.505v3-00. .
Viena vienība — Eiropas Savienība
One single entity: the European Union
Neskatoties uz divu atsevišķu Līgumu saglabāšanu, attiecībā uz pārredzamību un tās pilsoņu labāku izpratni par Eiropas projekta būtību izšķirošais solis uz priekšu tika sperts, apvienojot dažādas vienības (Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena) vienā — Eiropas Savienībā
Despite the retention of two separate Treaties, a crucial step forward, in terms of transparency and understanding by citizens of the nature of the European project, has been taken by merging several overlapping entities (European Union, European Community) into a single entity, the European Union
Jaunais Līgums tomēr nav ietekmējis Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (EAEK/ Euratom ), tādēļ tas paliks spēkā, lai gan daži tā noteikumi ir laboti ar Protokolu par grozījumiem Euratom līgumā, lai tie saskanētu ar jauno dokumentu.
The Treaty establishing the European Atomic Energy Community (EAEC/Euratom) will not be affected by the new Treaty, however, and will thus remain in force in parallel, although some of its provisions are altered by the Protocol amending the Euratom Treaty in order to bring them into line with the new text.
Tomēr Deklarācijā Nr. 54, kas pievienota SVK Nobeiguma aktam, Vācija, Īrija un Austrija formulēja savu vēlmi, ka Starpvaldību konference būtu jāsasauc, cik vien drīz iespējams, lai pārskatītu Euratom līgumu.
However, Germany, Ireland and Austria have expressed the wish, in Declaration No 54 annexed to the Final Act of the IGC, that an Intergovernmental Conference should be convened as quickly as possible to revise the Euratom Treaty.
Turklāt jāņem vērā, ka jaunajā Līgumā ietverts ārkārtīgi liels skaits protokolu, pielikumu un deklarāciju — 36 protokoli (galvenokārt tie pārņemti no spēkā esošajiem līgumiem un vienkārši pielāgoti Konstitucionālajam dokumentam), starp kuriem ir tādi, kas attiecas uz Šengenas acquis , dalībvalstu parlamentu lomu, subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, pārejas noteikumiem attiecībā uz iestādēm, pastāvīgu strukturētu sadarbību aizsardzības jautājumos, utt., turklāt divi pielikumi (jau spēkā esoši, kas attiecas uz lauksaimniecības produktu uzskaitījumu un valstu un aizjūras teritoriju uzskaitījumu), kā arī 46 deklarācijas.
Moreover, it should be pointed out that the new Treaty incorporates an excessive number of protocols, annexes and declarations: 12 protocols (most of those annexed to the Treaties in force have simply been brought into line with the constitutional text), amongst which could be cited those on the Schengen acquis, the role of the national parliaments, the subsidiarity and proportionality principles, the transitional provisions concerning the institutions, permanent structured cooperation in the area of defence, etc.), two annexes (already in existence, setting out the list of agricultural products and the list of overseas countries and territories) and 65 declarations.
Šie protokoli, kuriem ir tāds pats likumīgais spēks kā Līgumam, ir jāratificē visām dalībvalstīm.
Since they have the same legal force as the Treaty, these protocols must also be ratified by all the Member States.
Bet tas neattiecas uz deklarācijām, kas nav juridiski saistošas. , kurai ir juridiskas personas statuss.
The same is not true of the declarations, which are not legally binding, but which may be used as aids to interpreting the Treaties. , endowed with legal personality.
Tas palielinās Savienības darbības efektivitāti un atpazīstamību starptautiskā līmenī, atrisinot nenoteikto situāciju, kurā ES tiek atzīta par visiem kopēju institūciju; vienlaikus Eiropas Kopiena pilda tikai daļu no Eiropas Savienības, kurai ir juridiskas personas statuss, funkcijām
This will also increase the effectiveness and visibility of Union action in the international arena, bringing an end to a confusing situation in which the European Union is universally recognised as the common entity, whereas it is the European Community, which covers only some of the Union's functions, which has explicit legal personality
Joprojām strīdīgs ir jautājums par to, ka starptautiskā līmenī Eiropas Savienībai ir juridiskas personas statuss, neskatoties uz to, ka Līgumos tas nav piešķirts. .
Although it could be argued that the European Union as such has international legal personality, even though this is not conferred on it by the Treaties. .
Tas nozīmē arī to, ka Eiropas Kopienas līgums tagad tiek nomainīts uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību.
A further result is that the Treaty establishing the European Community now becomes the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Tādējādi divi Līgumi tagad tiek apvienoti vienā politiskā vienībā — Eiropas Savienībā.
The two Treaties thus now serve the same political entity: the European Union.
Pirmajā Līgumā iekļauti ES vērtības, principi un galvenie organizatoriskie aspekti.
The first focuses on the principles, values and fundamental organisational aspects of the Union.
Savukārt otrajā Līgumā detalizēti aprakstīta ES organizācija un darbība, kā arī definēti principi, kas nosaka ES darbību katrā nozaru politikas jomā, detalizēti nosakot ES kompetences apjomu un robežas visās darbības jomās.
The second deals with the nuts and bolts of organisation and functioning of the Union and the definition of the principles and objectives which guide Union action in the area of each of its sectoral policies, specifying in detail the scope of and limits to the Union's competences in each of its areas of action.
Izņēmums, kas tiešām ir būtiska novirze no abu Līgumu nodalīšanas loģikas, ir saistīts ar to, ka LES ir iekļauta atsevišķa sadaļa par ES ārējo darbību, kas tomēr nosaka tikai vispārējus noteikumus par ES ārējo darbību, lai gan tajā detalizēti aplūkoti visi jautājumi, kas attiecas uz kopējo ārlietu un drošības politiku, un īpaši noteikumi par visām citām nozarēm ES ārējās darbības jomā ir pārcelti uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD).
The exception, which represents a major break with the logic of the separation between the two Treaties, stems from the fact that the TEU contains an entire title dealing with the Union's external action, which deals in detail with every aspect of the common foreign and security policy.
Protams, līdz ar apvienošanu vienā realitātē trīs pīlāru struktūra [kopēja ārlietu un drošības politika (KĀDP), tieslietas un iekšlietas (TI) un Eiropas Kopiena] tika likvidēta, jo visas minētās iestādes tika apvienotas vienā Savienības blokā ar vienu institucionālu struktūru un visaptverošu Kopienas metodi, kuras vienīgais izņēmums bija kopējā ārlietu un drošības politika (tostarp aizsardzību), kurā paliek spēkā specifiskas lēmuma pieņemšanas procedūras, ko prasa šīs politikas jomas īpašais raksturs.
This merger into a single entity has been accompanied by the abolition of the three-pillar structure [common foreign and security policy (CFSP), justice and home affairs (JHA) and European Community]; all three have been merged into the single corpus of the Union, with a single institutional framework and the across-the-board application of the Community method, the sole exception being the area of the CFSP (including defence), where specific decision-making procedures remain in force, as warranted by the particular nature of that policy area.
Skaidra Savienības vērtību, principu un mērķu definīcija
A clear definition of the Union ’s values, principles and objectives
Jaunajā Līgumā paredzēts, ka LES turpmāk sāksies ar pantiem, kas skaidri izsaka Savienības būtību, vērtības un principus, uz kuriem tā pamatojas, un mērķus, kuri tai jāsasniedz savas darbības rezultātā.
The new Treaty provides that the TEU will open with articles defining the nature of the Union and the values and principles on which it is founded and the objectives which it is supposed to pursue by means of its action.
Pirmais pants, ar ko sākas grozītais LES, nosaka Eiropas integrācijas procesa pamatprincipus — tas definē Eiropas Savienību kā Savienību, ko veido dalībvalstis un kurai šīs dalībvalstis „nodod kompetenci savu kopīgo mērķu sasniegšanai”.
The very first article of the amended TEU lays down the basis on which the European integration process is founded: it defines the EU as a Union established by the Member States ‘on which the Member States confer competences to attain objectives they have in common’.
Šī definīcija tādējādi attālinās no Konstitūcijā noteiktās definīcijas, kas nostiprināja Savienības dubulto leģitimitāti, atspoguļojot Eiropas valstu un pilsoņu gribu.
This definition departs from that set out in the Constitution, which enshrined the dual legitimacy of the Union reflecting the will of the citizens and States of Europe.
Tomēr, pat, ja ES dubultā leģitimitāte vairs netiek oficiāli atzīta, šeit un turpmāk Līgumu tekstā parādās šis izteiciens kā reiz aizsāktas idejas formulējums vismaz kopš tiešām vispārējām Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
However, although that formal recognition of the Union’s dual legitimacy has disappeared, practical expressions of that legitimacy appear at various points in the text of the Treaties, in keeping with a development which has been continuing at least since the election of the European Parliament by universal suffrage.
Eiropas Savienības principos jābūt nostiprinātām tām vērtībām, kuras ir ES pamatā un kuras nosaka ES iestāžu darbību.
This European Union must be firmly anchored to the values on which it is founded and which guide every action taken by its institutions.
Saskaņā ar pārskatītā LES 2. pantu šīs vērtības, kas ir visa Eiropas integrācijas procesa pamatā, respektē cilvēku cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības.
In accordance with Article 2 of the revised TEU, these values, on which the entire European integration process is founded, are respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law, and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities.
Turklāt šīs vērtības veido atskaites kritērijus, lemjot par pievienošanos Eiropas Savienībai nākotnē un kalpo par pamatu sankcijām pret dalībvalstīm, kuras šīs vērtības nopietni un atkārtoti pārkāpj.
Moreover, these values represent the reference criteria governing future accessions to the Union and may serve as the basis for imposing sanctions on any Member States which violate them on a serious, persistent basis.
Šajā pašā pantā definēti arī principi, kas nosaka Eiropas Savienības darbību — plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, taisnīgums, solidaritāte, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesība.
This article also defines the principles which guide the Union’s action: pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men.
Jāuzsver, ka šajā saistībā Lisabonas līgums cieši saskan ar Konstitucionālo līgumu, to vērtību kopumu, uz kurām pamatojas ES, kas ir pietiekami vienots dalībvalstu starpā un kas nav apstrīdēts visā apspriežu procedūrā par Eiropas nākotni.
In this respect, the Treaty of Lisbon closely mirrors the Constitutional Treaty, given that there is a fairly broad consensus among the Member States regarding the set of common values on which the Union is founded, a consensus which was not seriously challenged at any stage in the discussions on the future of the Union.
Attiecībā uz ES mērķiem, kas līdz šim bija noteikti LES 2. pantā un EK līguma 3. pantā, jaunajā Līgumā tie ietverti LES uzreiz pēc vērtību uzskaitījuma.
In the new Treaty, the definition of the Union’s objectives, which is at present split between Article 2 of the TEU and Article 3 of the TEC, is brought together in the TEU, immediately after the enumeration of the values on which the Union is founded.
LES 3. pantā šīs vērtības ir noteiktas saistībā ar politiskiem, ekonomiskiem un sociāliem mērķiem gan Savienības iekšienē, gan ārējo attiecību jomā.
They are fleshed out, in Article 3 of the TEU, in political, economic and social objectives to be pursued within the Union and in the sphere of external relations.
Tādējādi savās robežās Savienība piedāvā saviem pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kur personu brīva pārvietošanās tiek nodrošināta saistībā ar piemērotiem pasākumiem, kas attiecas uz ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem, imigrāciju un noziedzības novēršanu un apkarošanu.
Accordingly, at an internal level the Union is to offer its citizens an area of freedom, security and justice, in which the free movement of persons is guaranteed, a freedom which is to be accompanied by appropriate measures concerning checks at external borders, asylum, immigration and the prevention of and fight against crime.
Savienība izveido iekšējo tirgu
It is to establish an internal market
Jāatzīmē pēc Francijas pārstāvju priekšlikuma panāktā atteikšanās no šajā pantā ietvertās atsauces uz godīgu konkurenci, kas atbilstīgi Konstitūcijai bija iekšējā tirgus pamatā.
Due note should be taken of the deletion, further to a French proposal, of the reference in that article to fair competition, the basis, according to the text of the Constitution, for the internal market.
Šī atteikšanās tika pamatota ar to, ka „godīga konkurence” būtu vienīgi viens no iekšējā tirgus (Savienības mērķis) izveides līdzekļiem.
That deletion was justified to the extent that ‘fair competition’ represents only one of the means to establish that internal market, the Union’s actual objective.
Turklāt šī atteikšanās nerada juridiska rakstura sekas attiecībā uz konkurences nozīmi, kā to apliecina Protokols Nr. 6 par iekšējo tirgu un konkurenci. .
Moreover, that deletion has no legal implications concerning the role of competition, as demonstrated by the Protocol (No 6) on the internal market and competition. .
Savienības darbība ir vērsta uz to, lai panāktu stabilu Eiropas attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un cenu stabilitāte, sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu.
It is to work for the sustainable development of Europe, on the basis of balanced economic growth and price stability; to develop a highly competitive social market economy aiming at full employment and social progress; and to secure a high level of protection and improvement of the quality of the environment.
Tā veicina zinātnes un tehnoloģijas progresu.
It is to promote scientific and technological advance.
Tā apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību.
It is to combat social exclusion and all forms of discrimination and is to promote social justice and protection, equality between men and women, solidarity between generations and the protection of the rights of the child.
Tā veicina dalībvalstu ekonomisko, sociālo un teritoriālo saliedētību un solidaritāti dalībvalstu starpā.
It is to promote economic, social and territorial cohesion and solidarity among the Member States.
Tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu.
It is to respect its rich cultural and linguistic diversity and ensures that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced.
Visbeidzot, Savienība izveido ekonomisko un monetāro savienību, kuras valūta ir eiro.
Finally, it is to establish an economic and monetary union, whose currency is the euro.