natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS
OPINION Committee on Regional Development
Reģionālās attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Regional Development calls on the Special Committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija ir svarīgs priekšnosacījums, lai sasniegtu konkurētspējas mērķi, piemēram, veicinot ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu;
Considers economic, social and territorial cohesion to be a fundamental prerequisite for achieving the competitiveness objective, specifically through encouraging economic growth and job creation;
– mums ir vajadzīga ilgtspējīga saimnieciskā izaugsme, kas labvēlīgi ietekmē darba tirgu gan pilsētās, gan lauku reģionos;
– we need sustainable economic growth which has a positive impact on the labour market in both urban and rural areas;
– ir vajadzīga progresīva, iedarbīga un mūsdienīga infrastruktūra (transports, komunikācijas, ūdensapgāde/notekūdeņi, atkritumu apsaimniekošana, enerģētika), kas labi darbojas;
– we need smart, effective and modern infrastructure (transport, communications, water/sewage, waste, energy);
– kohēzijas politikā jāparedz lielāks atbalsts:
– we stress the need, within cohesion policy, for increased support for:
i) gudrai izaugsmei, kuras pamatā būtu pētniecība, izstrāde un jauninājumi, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izstrāde,
(i) smart growth based on research, development and innovation, as well as ICT deployment,
ii) izglītībai, apmācībai un tālākizglītībai,
(ii) education, training and further training,
iv) integrētai pilsētu attīstībai (piemēram, ēku energoefektivitātes uzlabošanai),
(iv) integrated urban development (including, for example, promoting building energy efficiency),
v) sociālās dimensijas, arī vispārējas nozīmes pakalpojumu stiprināšanai un demogrāfisko pārmaiņu jautājumu risināšanai,
(v) strengthening the social dimension, including the services of general interest, and demographic change issues,
vi) mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri būtiski sekmē saimniecisko un sociālo attīstību,
(vi) small and medium-sized enterprises (SMEs) as the motor of regions’ economic and social development,
vii) mērķiem saistībā ar klimata pārmaiņām,
(vii) climate change objectives,
viii) reģioniem, kuri cieš no pastāvīgiem nelabvēlīgiem dabas un demogrāfiskajiem apstākļiem, piemēram, attālākajiem mazapdzīvotajiem ziemeļu reģioniem un salām, pārobežu un kalnu reģioniem,
(viii) regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density and island, cross-border and mountain regions,
ix) integrētākas un līdzsvarotākas ekonomikas struktūras izveidei reģionos, lai nodrošinātu saskanīgāku ekonomisko un sociālo attīstību,
(ix) the establishment of more integrated and balanced regional economic structures as a guarantee of more harmonious economic and social development;
10. prasa īpaši atbalstīt visvājāk attīstītos un vistrūcīgākos ES-27 reģionus (1. mērķis), paturot prātā solidaritātes principu; vienlaikus uzsver, ka ir jānosaka pārliecinošs 2. mērķis vairāk attīstītajiem reģioniem, kā arī jāizstrādā atbilstīgi pārejas noteikumi; tomēr uzskata, ka kohēzijas politikai obligāti jāaptver visa ES teritorija, lai nodrošinātu harmonisku un līdzsvarotu attīstību visos ES reģionos;
Insists, in keeping with a spirit of solidarity, on specific support for the EU-27’s least developed and most disadvantaged regions (Objective 1); stresses, at the same time, the need for a powerful Objective 2 for the more developed regions as well as for appropriate transitional rules; considers, however, that, in order to ensure harmonious and balanced development in all the EU regions, cohesion policy must necessarily embrace the whole territory of the EU;
13. atgādina, ka galvenās kritiskās piezīmes par kohēzijas politiku ir vērstas pret tās sarežģītajiem noteikumiem; uzstāj, ka ir svarīgi vienkāršot šīs politikas noteikumus un procedūras un mazināt administratīvo slogu, lai panāktu pārredzamāku un efektīvāku līdzekļu piešķiršanu pilsētām, pašvaldībām un reģioniem, bet pārbaužu biežumam saskaņā ar proporcionalitātes principu jābūt samērīgam ar pārkāpumu risku;
Recalls that one of the main criticisms directed at cohesion policy has to do with the complexity of its rules; insists on the importance of simplifying the rules and procedures of this policy and reducing complexity and administrative burdens in order to ensure more transparent and effective allocation of resources to the cities, municipalities and regions, while the frequency of checks should be commensurate with the risk of irregularities in keeping with the proportionality principle;
19. uzsver, ka ir jāsaglabā līdzfinansējums un noteikumi „n+2 vai n+3”, pēc iespējas nodrošinot lielāku elastību ārkārtējos gadījumos, kas ir sagaidāmi nākamajā plānošanas periodā; pauž uzskatu, ka līdzfinansējuma līmenim nākamajā plānošanas periodā kopumā jābūt tādam pašam kā pašreizējā periodā; prasa neizlietotos līdzekļus, kas rodas, piemērojot šo noteikumu, atstāt kohēzijas budžetā, nevis pārskaitīt atpakaļ dalībvalstīm, vienlaikus garantējot zināmu elastību līdzekļu izmantošanā;
Stresses that cofinancing and the n+2 and n+3 rules should be maintained, possibly combined with greater flexibility to cover exceptional situations which might be expected to arise within the next programming period; takes the view that cofinancing for the next programming period should remain similar in overall terms to that for the current period; insists that while a degree of flexibility in the use of resources should be guaranteed, de-committed funds arising from the above rules should remain in the cohesion budget and not be returned to the Member States;
par ieguldīšanu nākotnē — jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un integrējošai Eiropai
on investing in the future: a new multiannual financial framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4 . atgādina iniciatīvas JEREMIE lielos panākumus, kura ļāva piešķirt MVU vairāk nekā 6 miljardus euro, un ierosina izveidot līdzīgu finanšu mehānismu ar nosaukumu JERICHO (Joint European Rural Investment CHOice) lauku attīstības programmām nākamajā plānošanas periodā;
Recalls that the JEREMIE initiative has been very successful with more than six billion euro made available for SMEs, and suggests that a similar financial mechanism, which could be called JERICHO ( ‘ Joint European Rural Investment CHOice ’ ), is developed for the rural development programmes in the next programming period;
7. atzīmē, ka tā ir pirmā KLP reforma 27 dalībvalstu Eiropas Savienībā un ka, lai nodrošinātu Eiropu un pasauli ar pārtiku, ir svarīgi turpināt daudzveidīgo lauksaimniecības praksi, radot iespējas tās īstenošanai, pienācīgi ņemot vērā atšķirīgo attīstības līmenī dažādās Eiropas valstīs un teritorijās un vienlaikus atsakoties no mēģinājumiem upurēt kopējo politiku par labu dalībvalstu politikai; uzsver, ka jaunajai KLP ir jānodrošina resursu pienācīga sadale starp dalībvalstīm;
Notes that this is the first CAP reform in an EU of 27 Member States and that, in order to ensure food security at European and world level, it is important to encourage the continuation of all types of agriculture by making it possible for them to be practised, taking due account of the different levels of development in the various European countries and territories while resisting any attempt to renationalise what is a common policy; stresses that the new CAP must ensure a reasonable distribution of resources among the Member States;
9. norāda, ka KLP īpatsvars kopējā ES budžetā nepārtraukti samazinās — no 75 % 1985. gadā līdz paredzētajiem 39,3 % 2013. gadā, kas veido mazāk nekā 0,45 % no ES IKP, lai gan lauksaimniecības politika ievērojami palīdz apgādāt ar pārtiku 500 miljonus Eiropas iedzīvotāju, nodrošina 13,6 miljonus darbavietu, kalpo par pamatu 5 miljoniem darbavietu ES agropārtikas nozarē un tiešā veidā aizsargā un uztur 47 % Eiropas Savienības teritorijas;
Notes that the CAP’s share of the total EU budget has steadily decreased, from about 75% in 1985 to what is expected to be 39.3% by 2013 – a figure which represents less than 0.45% of total EU GDP, even though agricultural policy makes an essential contribution to food security for 500 million Europeans, provides 13.6 million jobs, forms the basis for 5 million jobs in the EU’s agri-food industry and directly protects and maintains 47% of the territory of the European Union;
Īpašajai komitejai ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada
for the Special Committee on Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable European Union after 2013
Kultūras un izglītības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Special Committee on Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Daudzgadu finanšu shēmas (DFS) struktūra un ilgums
Structure and duration of MFF
2. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pareizu līdzsvaru starp daudzgadu izdevumu paredzamību un elastību; uzskata, ka to varētu nodrošināt ar septiņu gadu DFS; uzskata, ka arī 5+5 gadu DFS varētu būtu apmierinošs risinājums ar nosacījumu, ka tiek paredzēta visaptveroša vidusposma pārskatīšana, tajā pilnībā iesaistot Parlamentu;
Underlines the importance of striking the right balance between predictability and flexibility in multiannual expenditure; believes that a seven-year MFF would achieve this; takes the view that a five-plus-five-year MFF might also be satisfactory, provided that it included a comprehensive mid-term review with full involvement of Parliament;
Eiropas pievienotā vērtība — vispārīgi
European added value: in general
6. uzskata, ka ES programmām ir svarīga loma dalībvalstu politikas vadīšanā virzienā, par kuru panākta vienošanās valdību līmenī, un uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanu; atgādina, ka ES politikas iniciatīvas ir devušas ieguldījumu izglītības un apmācības politikas un iestāžu modernizēšanā dalībvalstīs;
Takes the view that EU programmes play an important role in steering national policies in the direction agreed at inter-governmental level, and towards the targets of the Europe 2020 strategy; recalls that EU policy initiatives have helped to modernise education and training policies and institutions within the Member States;
Eiropas pievienotā vērtība — konkrētas programmas
European added value: individual programmes
9. atzīmē, ka šīs programmas apakšprogrammas Erasmus īstenošanas līmenis ir tuvu 100 %; atgādina dokumentāro apstiprinājumu tam, ka Erasmus ievērojami atvieglo studijas ārzemēs un nodrošina studentiem iespējas iegūt daudz un dažādas iemaņas un ka tas savukārt būtiski uzlabo šajā programmā piedalījušos studentu nodarbinātības iespējas un līdz ar to būtiski veicina Eiropas konkurētspēju;
Notes that the programme’s Erasmus sub-programme has an implementation rate of close to 100%; recalls the well-documented evidence that Erasmus considerably facilitates study abroad and provides students with a wider range of skills, and that this, in turn, significantly improves subsequent employment prospects for those students participating in Erasmus and thereby contributes substantially to Europe’s competitiveness;
11. uzsver, ka izglītības internacionalizācijai ir būtiska sociāli kulturālā un ekonomiskā nozīme; atzīst, ka Eiropas augstskolas zaudē savu nozīmi kā izcilības centri, un uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai piesaistītu spožākos prātus no valstīm ārpus ES; uzstāj, lai Komisija palielinātu pētnieku, studentu, zinātnieku un pasniedzēju pārrobežu mobilitāti gan ES, gan ārpus tās;
Underlines that the internationalisation of education is of socio-cultural and economic importance; recognises that European universities are losing ground as centres of excellence and believes that measures should be taken to attract top talent from outside the EU; insists that the Commission boost cross-border mobility of researchers, students, scientists and teachers, in and outside the EU;
Jaunatne darbībā
Youth in Action
Eiropa pilsoņiem
Europe for Citizens
Nākotnes programma sporta jomā
Future sports programme
Ietekme uz budžetu
Budgetary consequences
par ieguldījumu nākotnē — jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un integrējošai Eiropai
on Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā tādas ES un tās pilsoņu risināmās problēmas kā pasaules ekonomikas krīze, straujā jauno tirgus ekonomikas valstu izaugsme, pāreja uz ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām, iedzīvotāju novecošanu, kas rada draudus sociālā modeļa ilgtspējībai, nepieciešamība nodrošināt sieviešu un vīriešu patiesu līdztiesību, globālās ražošanas un ietaupījumu struktūras pārdale par labu jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, kā arī terorisma un organizētās noziedzības draudi prasa apņēmīgu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu rīcību;
A. whereas the challenges faced by the Union and its citizens, such as the global economic crisis, the rapid rise of emerging economies, the transition to a low-carbon society, ageing populations threatening the sustainability of its social model, the need for real equality between women and men, the shift in the global distribution of production and savings to emerging economies, and the threats of terrorism and organised crime require a strong response from the Union and its Member States,
B. tā kā, īstenojot stratēģiju „Eiropa 2020”, ar kuru veicina jaunu darbavietu izveidi un gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, vajadzētu sekmēt Eiropas atgūšanos no krīzes un nostabilizēšanos; tā kā šīs stratēģijas pamatā ir pieci galvenie mērķi — sekmēt nodarbinātību, veidot labākus apstākļus inovācijām, pētniecībai un attīstībai, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, uzlabot izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību un dzimumu nevienlīdzību;
B. whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and come out stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five headline targets for promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty and gender inequalities,
C. tā kā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā 2010.–2015. gadam ir norādīts, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā tiks paredzēts atbalsts minētajā stratēģijā paredzēto darbību īstenošanai,
C. whereas the Strategy for equality between men and women 2010-2015 asserts that the next Multiannual Financial Framework will provide support for implementation of the actions envisaged in the strategy,
Demogrāfiskā problēma
The challenge of demography
3. uzsver nozīmīgās atšķirības sieviešu un vīriešu piekļuvē varai un pilnvarām ietekmēt ekonomikas struktūras, jo sievietes ir maz pārstāvētas ekonomikas lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp finanšu, naudas, tirdzniecības un citos ekonomikas politikas virzienos;
Highlights the considerable differences in women’s and men’s access to and opportunities to exert power over economic structures, as women are poorly represented in economic decision-making, including the formulation of financial, monetary, commercial and other economic policies;
7. atzīst — ievērojot dzimumu līdztiesības principu, var uzlabot izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas politikas efektivitāti, jo bieži dzimumu līdztiesības situācijas analīzei netiek pievērsta pietiekami liela uzmanība un tāpēc sieviešu ieguldījums un intereses nav pienācīgi ņemtas vērā;
Recognises that, through the integration of gender perspectives, the effectiveness of policies to achieve growth and employment can be enhanced, as it is often the case that insufficient attention has been given to gender analysis, which has meant that women’s contributions and concerns have not been adequately addressed;
9. uzskata, ka Eiropas investīciju plānā nodarbinātības, vides un inovāciju jomās jāiekļauj īpaši pasākumi jaunu sieviešu tehnisko un zinātnisko prasmju attīstībai, lai uzlabotu viņu kvalifikāciju un sagatavotību darba tirgum, jo īpaši stratēģiskās izaugsmes nozarēs, kurās sievietes ir maz pārstāvētas;
Takes the view that specific measures to develop the technical and scientific skills of young women need to be included in the European investment plan for employment, the environment and innovation, in order to improve their qualifications and employability, in particular in strategic growth sectors in which they are under-represented;
Gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme (stratēģija „Eiropa 2020”)
Smart, sustainable and inclusive growth (Europe 2020)
1.b Ilgtspējīga attīstība
Sustainable development
Lauksaimniecības, zivsaimniecības, vides, klimata pārmaiņu, enerģētikas un transporta politikas jomas.
Including agriculture, fisheries, environment, climate change, energy and transport policies.
Kohēzijas politika (ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija).
Including cohesion policy (economic, social and territorial).
Kultūras, jaunatnes, sieviešu un vīriešu līdztiesības, komunikāciju un brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomas.
Including culture, youth, equality between women and men, communication and freedom, security and justice policies.
Ārējo darbību, kaimiņattiecību un attīstības politikas jomas.
Including external action, neighbourhood and development policies.
Finanšu pārvaldība
Financial Governance
Saiknes ar Eiropas Stabilitātes mehānismu izveide.
Including a link to the European Stability Mechanism.
attiecībā uz projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku
on the draft Council decision on the conclusion of the protocol setting out the fishing opportunities and financial contribution provided for in the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Democratic Republic of São Tomé and Príncipe
* Konsultāciju procedūra
* Consultation procedure
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05371/2011),
– having regard to the draft Council decision (05371/2011),
– ņemot vērā projektu protokolam, kurā noteiktas Eiropas Savienības un Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums (05370/2011),
– having regard to the draft protocol setting out the fishing opportunities and financial contribution provided for in the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Democratic Republic of São Tomé and Principe (05370/2011),
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7‑0119/2011 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 43(2) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0119/2011 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus ( A7‑0194/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Budgets ( A7-0194/2011 ),
3. aicina Komisiju un Padomi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu savu attiecīgo kompetenču ietvaros nekavējoties un pilnīgi informēt Parlamentu visos protokola un tā atjaunošanas procedūras posmos;
Calls on the Commission and Council, in the context of their respective powers, to keep Parliament immediately and fully informed at all stages of the procedures relating to the Protocol and to renewal thereof in accordance with Article 13(2) of the Treaty on European Union and Article 218(10) of the Treaty on the Functioning of the European Union;
Sarunas par zivsaimniecības nolīgumiem un to parakstīšana atbilst ES vispārējam mērķim saglabāt un aizsargāt ES zvejas flotes, tai skaitā atklātās jūras flotes, darbības, kā arī norit attiecību ar trešām valstīm attīstīšanas kontekstā partnerības un sadarbības garā, lai stiprinātu ilgtspējīgu zvejniecību ārpus Savienības ūdeņiem, pienācīgi ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos faktorus.
The negotiation and signing of fisheries agreements is in line with the EU's general objective of maintaining and preserving the activities of its fishing fleet, including the open-sea fleet, as also with the development of relations with third countries in a spirit of partnership and cooperation, with a view to reinforcing sustainable fishing outside Union waters while taking due account of environmental, social and economic factors.
Šajā sakarībā 2007. gada 23. jūlijā Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 894/2007, lai noslēgtu Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku
In this context, on 23 July 2007 the European Council adopted Regulation (EC) No 894/2007 on the conclusion of a Fisheries Partnership Agreement between the Democratic Republic of São Tomé and Principe and the European Community
Partnerattiecību nolīgumu, kas ir spēkā kopš 2006. gada, papildināja ar protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālā kompensācija par periodu no 2006. gada 1. jūnija līdz 2010. gada 31. maijam un kura termiņš beidzās minētajā datumā.
The partnership agreement in force since 2006 was complemented by a protocol setting out the fishing opportunities and the financial compensation for the period from 1 June 2006 to 31 May 2010, expiring on the latter date.
Tikmēr tika uzsāktas sarunas par jaunu protokolu, kurš tika parafēts 2010. gada 15. jūlijā un kura noslēgšanai saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu nepieciešams vispirms saņemt piekrišanu no Parlamenta.
A new protocol was meanwhile negotiated and initialled on 15 July 2010, subject to the prior consent of the EP under Articles 43(2) and 218(6)(a) TFEU.