natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Emisijas robežvērtību posmu, ko pašlaik piemēro vairuma kompresijaizdedzes dzinēju tipa apstiprināšanā, dēvē par III A posmu.
The stage of emission limits currently applicable for type approval of the majority of compression ignition engines is referred to as Stage IIIA.
Direktīvā paredzēts, ka minētās robežvērtības aizstās ar stingrākām III B posma robežvērtībām, kas attiecībā uz minēto dzinēju tipa apstiprinājumu stāsies spēkā pakāpeniski no 2010. gada 1. janvāra un attiecībā uz to laišanu tirgū — no 2011. gada 1. janvāra.
The Directive provides that those limits will be replaced by the more stringent Stage IIIB limits, entering into force progressively as of 1st January 2010 as regards the type approval and as of 1st January 2011 with regard to the placing on the market of those engines.
(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)
(Does not affect English version)
(4a) Komisijas pienākums būtu katru gadu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt ziņojumu par progresu attiecībā uz IV posma prasībām atbilstīgu tehnoloģiju tehnisko risinājumu izstrādi.
(4a) The Commission should report each year to the European Parliament and Council on progress in the development of technical solutions for Stage IV-compliant technology.
Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts
Proposal for a directive– amending act
Direktīvu 2000/25/EK groza šādi:
Directive 2000/25/EC is hereby amended as follows:
Iekļauj šādu pantu:
The following A rticle is inserted:
Komisija līdz 2014. gada 31. decembrim izvērtē to, kādas T2, T4.1 un C2 kategorijas traktoriem piemērotas tehnoloģijas ir pieejamas, lai varētu izpildīt IV posma prasības, un attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei.”
The Commission shall, by 31 December 2014, consider what technology capable of meeting Stage IV requirements and compatible with the T2, C2 and T4.1 needs is available and submit, where appropriate, proposals to the European Parliament and the Council. "
Ierosinātais termiņš ir pietiekams, lai ņemtu vērā to, ka, iespējams, tiks izstrādātas pēcapstrādes tehnoloģijas IV posma un Euro VI standarta prasību izpildei.
The date proposed is sufficient to take into account the possible developments in after-treatment technologies that will be available for Stage IV and Euro VI.
Veicot izvērtējumu, būs iespējams apstiprināt IV posma īstenošanas iespējas vai arī ierosināt pagarināt pārejas periodu.
The study will be able to confirm the feasibility of Stage IV or, alternatively, propose a further transition period.
Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz [bez vienas dienas 6 mēneši pēc direktīvas stāšanās spēkā] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības .
Member States shall adopt and publish, by [6 months minus 1day as from entry into force] at the latest, the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Tās nekavējoties nosūta Komisijai minēto aktu tekstus.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions.
Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz [bez vienas dienas 6 mēneši pēc direktīvas stāšanās spēkā] pieņem un publicē tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo direktīvu .
Member States shall adopt and publish, by [6 months minus 1day as from entry into force] at the latest, the laws necessary to ensure the implementation of this Directive.
Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
Member States shall forthwith communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Direktīva 2000/25/EK attiecas uz kompresijaizdedzes dzinējiem, kuru jaudas diapazons ir no 18 kW līdz 560 kW un kuri ir paredzēti lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamiem traktoriem.
Directive 2000/25/EC concerns compression ignition engines with a power range between 18kW and 560 kW intended for installation on agricultural or forestry tractors.
Direktīvā ir noteikti ierobežojumi oglekļa dioksīda, slāpekļa oksīdu, ogļūdeņražu un makrodaļiņu izplūdes gāzu emisiju daudzumam.
The directive sets limits for emissions of carbon monoxide, nitrogen oxides, hydrocarbons and particulates.
Direktīvā ir paredzētas aizvien zemākas robežvērtības katram nākamajam posmam atbilstīgi dažādiem termiņiem, kas noteikti izplūdes gāzu un makrodaļiņu maksimālo emisijas līmeņu pielāgošanai.
The directive lays down progressively lower limit values for the successive stages corresponding to the various dates set for the adaptation of maximum emission levels for exhaust gases and particulates.
Nākamie noteiktie posmi ir III B posms (kas sāksies 2012. gada 1. janvārī) un IV posms (kas sāksies 2014. gada 1. janvārī).
The next stages laid down are Stage IIIB (beginning on 1 January 2011) and Stage IV (beginning on 1 January 2014).
Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru izplūdes gāzu emisijas robežvērtības mainīja 2005. gadā.
The exhaust emission limits for agricultural and forestry tractors gases were changed in 2005.
Kad tika ieviestas šīs izmaiņas, prasības, kas bija paredzētas visurgājējai tehnikai (definēta Direktīvā 97/68/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/26/EK), pilnībā tika piemērotas lauksaimniecības traktoru dzinējiem, neveicot nekādu īpašu ietekmes novērtējumu attiecībā uz šādu prasību tehniskās īstenošanas iespējām.
When that change was introduced, the requirements laid down for non-road mobile machinery (NRMM) engines (referred to in Directive 97/68/EC, as amended by Directive 2004/26/EC) were applied in full to agricultural tractor engines without any specific impact assessment concerning the technical feasibility of doing so.
Taču direktīvas 4. panta 8. punktā ir noteikts pienākums veikt priekšizpēti, pirms III B un IV posma prasības tiek pieņemtas kā saistošas.
However, Article 4(8) of the directive imposes an obligation to carry out a feasibility study before making Stage IIIB and Stage IV requirements binding.
Eiropā pēdējo 40 gadu laikā ir izveidoti specializēti traktori, ar kuriem veic automatizētas kultivēšanas darbības noteiktu kultūraugu audzēšanai platībās, kurām ir raksturīgas konkrētas iezīmes, piemēram, augļu dārzos, vīna dārzos u. c., jo īpaši Eiropas centrālajā un dienvidu daļā.
In Europe, specialised tractors have been developed over the last 40 years to carry out automated cultivation procedures for specific crops on terrain which presents certain distinctive features, such as orchards, vineyards, etc, particularly in Central and Southern Europe.
Tā kā konkrētās ekspluatācijas prasības attiecas tikai uz Eiropā audzētiem kultūraugiem, šos īpašiem nolūkiem paredzētos traktorus ražo tikai Eiropas tirgum.
Since the operational requirements concerned apply solely to crops cultivated in Europe, these special-purpose tractors are manufactured solely for the European market.
Direktīvā 2003/37/EK par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem tos traktorus, kurus izmanto šādu kultūraugu audzēšanā, klasificē kā T2, C2 un T4.1 kategorijas traktorus, par vispārēju nosaukumu izmantojot terminu „šauras riteņu bāzes traktori”.
Under the framework Directive 2003/37/EC on agricultural and forestry tractors, tractors used for the cultivation of crops of this kind are classified as category T2, C2 and T4.1 under the generic name of ‘narrow-track tractors’.
Stingrajās prasībās, kas noteiktas III B un IV posmam, ir ietverta arī prasība uzstādīt motora nodalījumā pēcapstrādes sistēmas, kas salīdzinājumā ar paša dzinēja izmēru aizņem daudz vietas.
The stringent requirements laid down for Stages IIIB and IV include the installation in the engine compartment of after-treatment systems which occupy a large amount of space in comparison to the size of the engine itself.
Turklāt iespēju uzstādīt šādas sistēmas nopietni ierobežo ekspluatācijas prasības, kas noteiktas attiecībā uz dzinēju.
Furthermore, the possibility of installing such systems is seriously restricted by the engine’s operational requirements.
Lai gan šauras riteņu bāzes traktoros izmanto tādus pašus dzinējus kā citos traktoros, pastāv viena būtiska atšķirība — šauras riteņu bāzes traktoriem ir neliels motora nodalījums un ap to ir ierobežota izmēra telpa.
For, while the same kind of engines are used for narrow-track tractors as for other tractors, there is one major difference: the small size of the engine compartment, and the restricted space around it.
Traktoru ražotāji nevar uzstādīt ar pēcapstrādes sistēmām aprīkotus dzinējus, vienlaikus nodrošinot, ka transportlīdzekļi atbilst ekspluatācijas prasībām attiecībā uz izmēru un manevrējamību, kas ir būtiski šādu transportlīdzekļu izstrādes aspekti.
Tractor manufacturers cannot install engines equipped with after-treatment systems while at the same time ensuring the vehicles meet the operational requirements, in terms of size and manoeuvrability, which are the essential elements of such vehicles’ design.
Šādi secinājumi tika gūti vairākos Komisijas pasūtītos pētījumos, un to rezultātā tika ieteikts vai nu pilnīgi atbrīvot šauras riteņu bāzes traktorus no III B un IV posmā paredzēto prasību ievērošanas, vai arī šo prasību ievērošanu atlikt uz vismaz pieciem gadiem.
Such were also the conclusions reached in various studies commissioned by the Commission, which recommended either that narrow-track tractors should be completely exempted from the obligation to comply with Stage IIIB and Stage IV requirements, or that the obligation to comply be postponed for at least five years.
Pieņemot priekšlikumu par Direktīvas 2000/25/EK grozīšanu, par trim gadiem tiktu atlikta III B un IV posma prasību piemērošana T2, C2 un T4.1 kategorijas traktoriem.
The proposal to amend Directive 2000/25/EC would postpone for three years the obligation to comply with Stage IIIB and Stage IV requirements for tractors in categories T2, C2 and T4.1.
Referents pilnīgi atbalsta ES politiku attiecībā uz emisiju samazināšanu un Direktīvu 2000/25/EK.
The rapporteur fully endorses the EU’s policy of reducing emissions and supports Directive 2000/25/EC.
Tomēr neatkarīgi pētījumi un Komisijas apkopotie dati norāda, ka ražotājiem ir jādod vairāk laika, lai izstrādātu III B posma prasībām atbilstīgas sistēmas.
However, independent studies and the data compiled by the Commission show that more time is required to enable manufacturers to develop Stage IIIB-compliant systems.
Tādēļ referents atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par trim gadiem atlikt III B un IV posma termiņu T2, T4.1 un C2 kategorijas traktoriem.
The rapporteur welcomes, therefore, the Commission’s proposal to postpone by three years the date of the introduction of Stage IIIB and Stage IV for tractors in categories T2, T4.1, C2.
Turklāt ir svarīgi ņemt vērā, ka pētījumos, kurus veica pirms šā priekšlikuma izstrādes, nav pilnīgi skaidri norādīts, ka pēc attiecīga laika būs iespējams nodrošināt šauras riteņu bāzes traktoru atbilstību IV posma prasībām.
Moreover, it is important to note that the studies which preceded the drawing up of this proposal do not indicate with the requisite certainty that narrow-track tractors are capable of fulfilling, in due course, the requirements specified for Stage IV.
Šādā situācijā referents uzskata, ka ir nepieciešams atvēlēt pietiekamu laiku, lai rūpīgāk izvērtētu IV posma prasību īstenošanas iespējas pēc tam, kad šajā jomā būs pietiekami attīstījusies tehnoloģija, un attiecīgā gadījumā ierosināt izdarīt turpmākas izmaiņas attiecībā uz IV posmam paredzētajām prasībām vai to ieviešanas grafiku.
That being so, the rapporteur considers that it is necessary for sufficient time to be allowed to conduct a more thorough assessment of the feasibility of Stage IV after the technology has made sufficient progress in that area and, where appropriate, to propose further changes to the requirements or timetable laid down for Stage IV.
Ņemot vērā to, ka III B posms stāsies spēkā 2012. gada 1. janvārī, referents uzskata, ka ir steidzami jāpieņem priekšlikums, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var to pēc iespējas ātrāk transponēt un īstenot.
Given that Stage IIIB becomes effective on 1 January 2012, the rapporteur considers that there is a very urgent need to adopt the proposal to ensure it can be transposed and implemented by the Member States as soon as possible.
par Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos — civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme
on ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’
Atzinumu sagatavoja (*): Michèle Striffler , Attīstības komiteja
Rapporteur for the opinion (*): Michèle Striffler, Committee on Development
Attīstības komitejaS ATZINUMS.................................................................................17
OPINION of the Committee on Development (*) .................................................19
Ārlietu komitejaS ATZINUMS......................................................................................20
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................22
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................23
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................25
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................27
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................30
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 196. pantu, kurā noteikts, ka „Savienība veicina dalībvalstu sadarbību, lai uzlabotu sistēmu efektivitāti dabas vai cilvēka izraisītu katastrofu novēršanai vai aizsardzībai pret tām”,
– having regard to Article 196 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantu,
- having regard to Article 122 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 222. pantu (solidaritātes klauzula), kurā noteikts, ka “Savienība un tās dalībvalstis darbojas kopīgi un, ievērojot solidaritāti, ja dalībvalsts ir teroristu uzbrukuma vai arī dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas upuris”,
- having regard to Article 222 of the Treaty on the Functioning of the European Union (the solidarity clause), which lays down that ‘the Union and the Member States shall act jointly in a spirit of solidarity if a Member State is the object of a terrorist attack or victim of a natural or man-made disaster’,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 23. pantu,
- having regard to Article 23 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā 2001. gadā pārskatītās 1994. gada Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu katastrofu seku novēršanā,
- having regard to the 1994 Oslo Guidelines, reviewed in 2001, on the use of foreign military and civil defence assets in disaster relief,
– ņemot vērā Eiropas konsensu par humāno palīdzību, ko 2007. gada 18. decembrī parakstīja Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs,
- having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid, signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos — civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme” ( COM(2010)0600 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of 26 October 2010 entitled ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ ( COM(2010)0600 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos ( COM(2008)0130 ),
– having regard to the Communication of the Commission to the European Parliament and to the Council of 5 March 2008 on reinforcing the Union’s disaster response capacity ( COM(2008)0130 ),
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra secinājumus, kuros atzinīgi vērtēti Komisijas 2010. gada 26. oktobra paziņojumā izvirzītie mērķi, ar kuriem panākt paredzamāku, efektīvāku, iedarbīgāku, saskaņotāku un pamanāmāku Eiropas reaģēšanu katastrofu gadījumā,
– having regard to the Council conclusions of 14 December 2010 welcoming the objectives outlined in the Commission’s Communication of 26 October 2010 aiming at a more predictable, effective, efficient, coherent and visible European response to disasters,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus, kuros Komisijai tika izteikts aicinājums visefektīvāk izmantot Kopienas civilās aizsardzības mehānismu un uzlabot dalībvalstu sadarbību,
– having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection Mechanism and to strengthen cooperation between Member States,
– ņemot vērā 2010. gada 14. decembra rezolūcijas par ES ātrās reaģēšanas iespēju izveidošanu
– having regard to its resolutions of 14 December 2010 on setting up an EU rapid response capability
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0465 , 2010. gada 10. februāra rezolūciju par neseno zemestrīci Haiti
Texts adopted, P7_TA(2010)0465 . , of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti
B. tā kā Eiropā ir pieaudzis pārmērīga sausuma gadījumu un mežu ugunsgrēku skaits un mērogs, kas nozīmē , ka jāturpina attiecīgie zinātniskie pētījumi ar mērķi uzlabot risku novērtēšanas mehānismus, novēršanas sistēmas un līdzekļus cīņai pret šīm parādībām;
B. whereas situations of extreme drought and forest fires have increased in frequency and scale in Europe, which means that the relevant scientific research needs to be further developed, with a view to improving risk assessment mechanisms, systems of prevention and means of combating these phenomena,
C. tā kā, klimata pārmaiņām kļūstot straujākām un samazinoties dabas resursiem, vēl vairāk palielināsies biežāku un spēcīgāku dabas katastrofu rašanās iespēja;
C. whereas the increasing rate of climate change and depletion of natural capital will further increase the likelihood of more frequent and more intense natural disasters,
D. tā kā 2008. gadā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ( UNFCC ) puses Bali rīcības plānā apstiprināja saikni starp katastrofu riska samazināšanu un klimata pārmaiņām;
D. whereas in 2008, the parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) acknowledged the link between disaster risk reduction and climate change in the Bali Action Plan,
E. tā kā 2010. gadā Kankūnā pieņemtajā UNFCCC pielāgošanās pamatregulējumā tika oficiāli atzīts, ka katastrofu riska samazināšana ir būtisks elements, lai varētu pielāgoties klimata pārmaiņām, un valdības tika mudinātas apsvērt iespēju sasaistīt pielāgošanās pasākumus ar Hjogo rīcības pamatplānu;
E. whereas in 2010, the UNFCCC Cancun Adaptation Framework formally recognised disaster risk reduction as an essential element of climate change adaptation and encouraged governments to consider linking adaptation measures to the Hyogo Framework for Action,
F. tā kā nesen notikušās traģēdijas, proti, Haiti zemestrīce un plūdi Pakistānā, ir pierādījuši, ka galvenie līdzekļi, kas ir ES rīcībā, lai reaģētu uz katastrofām (humānā palīdzība un ES civilās aizsardzības mehānisms), ņemot vērā apstākļus, labi pilda savas funkcijas, tomēr tā kā ir nepieciešams vēl vairāk palielināt Eiropas Savienības reaģēšanas koordināciju katastrofu gadījumos gan tās teritorijā, gan ārpus tās, kā arī ir iespējams uzlabot ES kopumā sniegtās palīdzības efektivitāti, iedarbīgumu, saskaņotību un pamanāmību;
F. whereas the recent tragedies, such as the Haiti earthquake and the Pakistan floods, have demonstrated that the main tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the EU Civil Protection Mechanism) proved to be working well for what they were designed for and given the circumstances, but whereas there is a vital need to further reinforce the coordination of the response to disasters affecting the European Union, both within and outside its borders, as well as scope for improvement in terms of effectiveness, efficiency, coherence and visibility of the EU assistance as a whole,
G. tā kā turklāt vairāku krīžu laikā, jo īpaši saistībā ar 2004. gada 26. decembra cunami, tika ierosināti daudzi jautājumi par sistemātisku scenāriju vai protokolu trūkumu Eiropas līmenī reaģēšanai uz draudiem un par Eiropas rīcības nepietiekamo pamanāmību uz kopējo centienu fona;
G. whereas, moreover, during a number of crises, particularly the tsunami of 26 December 2004, many questions were raised about the lack of systematic scenarios or protocols at European level for responding to the risks and the inadequate visibility of Europe’s action in relation to the overall effort,
H. tā kā Eiropas Parlamenta aizsāktās izmēģinājuma darbībās
H. whereas various arrangements involving pre-identified Member States’ assets and EU-funded assets have been successfully tested in pilot schemes initiated by the European Parliament
Runa ir par izmēģinājuma projektu, kura mērķis bija pastiprināt dalībvalstu savstarpējo sadarbību cīņai pret mežu ugunsgrēkiem (2008. gadā) un sagatavošanās darbību saistībā ar ES ātrās reaģēšanas spēju (2008.–2010. gads). tika sekmīgi izmēģinātas dažādas sistēmas ar prognozētiem dalībvalstu līdzekļiem un līdzekļiem no ES budžeta;
Notably the pilot project to step up cooperation between Member States on combating forest fires (2008) and the preparatory action on an EU rapid response capability (2008-2010). ,
I. tā kā Eiropas Parlaments ir vairākkārt aicinājis Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus par ES Civilās aizsardzības spēku izveidi un tajos atbilstīgi LESD 196. pantam pilnībā ņemt vērā subsidiaritātes principu, papildinot dalībvalstu pasākumus;
I. whereas the European Parliament has consistently called on the Commission to present legislative proposals on the creation of an EU Civil Protection Force, fully respecting the subsidiarity principle, and thus complementing Member States’ efforts, in line with Article 196 TFEU,
J. tā kā LESD 222. pantā iekļautajā solidaritātes klauzulā dalībvalstīm noteikts pienākums sniegt savstarpēju palīdzību ES teritorijā notikušas dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas gadījumā;
J. whereas the solidarity clause under Article 222 of the TFEU establishes the obligation for Member States to assist each other in the event of a natural or man-made disaster on EU territory,
K. tā kā tūlītēja koordinācija, saskaņošana un saziņa ES un ar starptautiskajiem dalībniekiem ir būtiski svarīga; tā kā pašreizējā Eiropas koordinācija, kuras pamatā ir vairākas vienības ar atšķirīgām komandķēdēm, nenovēršami izraisa darbību dubultošanos un pārklāšanos un rada lielas izmaksas cilvēkresursu, koordinācijas un efektivitātes ziņā; un tā kā, ņemot vērā finanšu un ekonomisko krīzi, Eiropas Savienībai jāizstrādā aizsardzības sistēma, kuras pamatā ir esošo resursu racionalizācija un dalīšanās ar tiem, nepalielinot kopējos izdevumus;
K. whereas immediate coordination, coherence and communication within the EU and with international actors is crucial; whereas the current European coordination on the ground of several teams with differing chains of command inevitably leads to duplicating efforts and overlaps and proves costly in terms of human resources, coordination and efficiency; and whereas, given the context of the economic and financial crisis, the European Union must develop a protection system based on the sharing and rationalisation of existing resources without any increase in overall expenditure,