natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā LES 34. pantā ir noteikts pienākums ES dalībvalstīm koordinēt savu darbību starptautiskās organizācijās un starptautiskās konferencēs un turklāt ir noteikts, ka dalībvalstis, kuras ir arī ANO Drošības padomes locekles, „vienojas un pilnībā informē pārējās dalībvalstis un Augsto pārstāvi”, kā arī „nodrošina Savienības nostājas un interešu aizstāvību”; tā kā dalībvalstis, kas patlaban ir ANO Drošības padomes locekles (Francija, Apvienotā Karaliste, Portugāle un Vācija), nav spējušās darboties saskaņoti un paust vienotu nostāju par militāro intervenci Lībijā, it īpaši saistībā ar balsošanu par ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1973;
E. whereas Article 34 TEU obliges the EU Member States to coordinate their action in international organisations and at international conferences, and, further, obliges those Member States which are also members of the UN Security Council (UNSC) to ‘concert and keep the other Member States and the High Representative fully informed’ and ‘to defend the positions and the interests of the Union’; whereas the Member States that currently belong to the UNSC (France, the United Kingdom, Portugal and Germany) failed to act in concert and come up with a common position vis-à-vis military intervention in Libya, in particular in the context of the vote on UNSC Resolution 1973,
F. tā kā LES 47. pantā ir noteikts, ka Savienība ir tiesību subjekts, un no tā izriet tiesības un pienākumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; tā kā ES atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos noteiktos mērķus un ievēro tajos minētos principus; tā kā Lisabonas līgums kopumā dod iespēju Savienībai starptautiskajā arēnā ieņemt savam vadošajam ekonomiskajam statusam un augstajiem mērķiem atbilstīgu vietu un, kā uzsvērts 2003. gada Eiropas drošības stratēģijā, darboties kā pasaulē ietekmīgam partnerim, kurš spēj saliedētāk uzņemties daļu atbildības par drošību pasaulē un uzņemties vadību, kad tiek izstrādāti kopēji daudzpusīgi saskaņoti kopīgo problēmu risinājumi; tā kā Savienībai, lai tā spētu rīkoties efektīvi, ir skaidri jānosaka savas stratēģiskās intereses un mērķi;
F. whereas Article 47 TEU confers legal personality on the Union, implying rights and responsibilities under international law; whereas the EU shares the purposes and respects the principles of the United Nations Charter; whereas the Lisbon Treaty as a whole enables the Union to take on an international role commensurate with its prominent economic status and its ambitions and to fulfil the role of global player, as outlined in the 2003 European Security Strategy, competent to share responsibility for global security and to take the lead in defining common multilaterally-agreed responses to common challenges in a more unified way; whereas the Union must identify its strategic interests and objectives clearly if it is to act effectively,
G. tā kā globālā partnerība ir noderīga, lai sasniegtu kopīgi noteiktus pasaules mēroga mērķus; tā kā ES ir pasaulē lielākā attīstības palīdzības sniedzēja un nozīmīga ANO partnere visās trijās šīs organizācijas darba jomās, tostarp krīzes un pēckrīzes situācijās, un tā kā dalībvalstu iemaksas ir sasniegušas 38 % no ANO pastāvīgā budžeta; tā kā stingra un stabila ES un ANO partnerība ir ļoti svarīga ANO darbā un tas ir galvenais veids, kā Eiropas Savienībai nodrošināt savu pasaules mēroga partnera lomu;
G. whereas global partnerships are instrumental in achieving jointly identified global goals; whereas the EU is the world's largest provider of development aid and a major partner of the UN in its efforts across all three pillars of its work, including in crisis and post-crisis situations, and the Member States' contribution amounts to 38% of the UN's regular budget; whereas a solid and stable EU-UN partnership is fundamental to the work of the United Nations and key to the EU's role as a global actor,
H. tā kā Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidei vajadzētu būtiski veicināt ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 un Nr. 1820, kā arī turpmāko rezolūciju īstenošanu, izmantojot gan šā dienesta iekšējo struktūru, gan tā ārējās darbības un politikas virzienus;
H. whereas the establishment of the European External Action Service (EEAS) should significantly contribute to the further implementation of UNSC Resolutions 1325 and 1820 and subsequent resolutions, through both its internal structure and its external actions and policies,
I. tā kā 2011. gada 1. martā saskaņā ar ANO Cilvēktiesību padomes ieteikumu ANO Ģenerālā asambleja nobalsoja par to, ka Lībijas dalība Cilvēktiesību padomē ir jāaptur;
I. whereas following the recommendation by the UNHRC, on 1 March 2011 the UNGA voted in favour of suspending Libya’s membership of the UNHRC,
J. tā kā pasaulē aizvien neatlaidīgāk cenšas apkarot terorismu un tāpēc ir nepieciešams biežāk risināt drošības jautājumus, vienlaikus pilnībā ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības,
J. whereas more determined efforts to combat terrorism in the world have increased the need to address security whilst fully respecting human rights and fundamental freedoms,
Eiropas Savienība Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā
The European Union in the United Nations system
a) sekmēt efektīvu daudzpusējību kā īpaši svarīgu Savienības stratēģisko uzdevumu un stiprināt ES kā pasaules mēroga partnera vienotību un pamanāmību Apvienoto Nāciju Organizācijā, cita starpā labāk koordinējot ES iekšējās apspriedes par ANO jautājumiem un veicinot plašāku aprindu iesaistīšanu diskusijās par plašu problēmu spektru; pilnvarot Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi sagatavot pamatnostādnes regulārām dalībvalstu vēstnieku apspriedēm ar ES vēstniekiem, it īpaši starp tiem vēstniekiem, kas strādā daudzpusējā līmenī tādās vietās kā Ženēva un Ņujorka, lai šādā veidā ES varētu sekmīgi īstenot savu ANO programmu un apmierināt ANO dalībvalstu cerības attiecībā uz ES rīcībspēju; ne tikai veicināt lielāku vienotību ANO sistēmā, bet arī tuvināt ES dalībvalstu, kā arī kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu nostājas, lai tādējādi maksimāli palielinātu potenciālu, kas radīts ar Lisabonas līgumu ES ietekmes stiprināšanai, koordinēti un stratēģiski izmantojot savus daudzos un atšķirīgos (ES un dalībvalstu) kontaktpunktus; uzlabot ES spēju laikus risināt sarunas ar citām reģionālajām grupām; nodrošināt ES pārstāvniecībai pienācīgas pilnvaras efektīvi risināt sarunas dalībvalstu vārdā;
(a) to advance effective multilateralism as the overriding strategic concern of the Union and to strengthen the coherence and visibility of the EU as a global actor at the UN, inter alia by better coordinating internal EU consultations on UN issues and by promoting greater outreach on a wide range of issues; to authorise the Vice-President/High Representative (VP/HR) to draft guidelines for regular consultations between the ambassadors of the Member States and the EU ambassadors, especially between those working at a multilateral level in places like Geneva and New York, so that the EU can successfully pursue its UN agenda and meet the expectations of UN members regarding its ability to act; to foster greater cohesion both within the UN system and between the positions of EU Member States and candidate and potential candidate countries, so as to maximise the potential offered by the Lisbon Treaty to strengthen the EU's impact through the coordinated and strategic use of its various and distinct (EU and Member States) entry points; to enhance its ability to negotiate with other regional groups in a timely manner; to provide the EU representatives with a proper mandate to negotiate effectively on behalf of the Member States,
b) pilnībā izmantot noteikumus, kas paredzēti ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijā A/RES/65/276 par ES līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā, jo šajā rezolūcijā ir atrunāta nepieciešamā kārtība, lai ES varētu efektīvi piedalīties ANO Ģenerālās asamblejas darbā; no jauna apstiprināt savu nostāju, ka ES ārpolitikā liela uzmanība tiek pievērsta ANO, un atkārtoti apliecināt viedokli, ka sekmīga piedalīšanās ANO darbā ir ne tikai viena no ES stratēģiskajām prioritātēm, bet tā arī palīdz sasniegt ANO mērķus un līdz ar to atbilst visu ANO dalībvalstu interesēm; labāk koordinēt ES dalībvalstu darbību ANO Drošības padomē un mudina dalībvalstis, kas ir arī ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles, saskaņā ar LES 34. panta 2. punktu aicināt Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi pārstāvēt Eiropas Savienību ANO Drošības padomē ikreiz, kad ir izstrādāta kopēja nostāja;
(b) to make full use of the provisions contained in UNGA resolution A/RES/65/276 on the EU's participation in the work of the United Nations, which makes the necessary arrangements for the EU to participate effectively in the work of the UNGA; to reconfirm its commitment that the UN is at the centre of the EU's foreign policy and to reiterate the view that its effective participation in the work of the UN is not only an EU strategic priority, but also consistent with achieving the UN's goals and, as such, in the interests of all UN members; to improve EU Member State coordination in the UNSC and to encourage Member States which are also members of the UNSC, and in accordance with Article 34 (2) TEU, to invite the VP/HR to represent the EU in the UNSC whenever a common position has been defined,
c) meklēt labākus prioritāšu noteikšanas un komunikācijas kanālus starp Briseli un ES pārstāvniecību Ņujorkā, cita starpā panākt ciešāku sadarbību ar Politikas un drošības komiteju, kā arī skaidrāku un strukturētāku sistēmu atbalstam, ko sniedz Briselē esošās ES iestādes;
(c) to seek better prioritisation and transmission channels between Brussels and the EU Delegation in New York, including more enhanced cooperation with the Political and Security Committee and a clearer and more structured system for the provision of support by EU institutions in Brussels,
d) ANO sistēmā sadarboties ar ES stratēģiskajiem partneriem; turklāt stratēģisko partnerību padarīt daudzpusīgu, iekļaujot globālus jautājumus ES divpusējo un daudzpusējo augstākā līmeņa sanāksmju darba kārtībā;
(d) to engage with the EU's strategic partners within the UN system; further, to give the strategic partnerships a multilateral dimension by including global issues on the agendas for the EU's bilateral and multilateral summits,
ES un globālā pārvaldība
The EU and global governance
e) uzlabot globālo pārvaldību un meklēt drošus risinājumus problēmai par G valstu veidoto struktūru un ANO sistēmas attiecībām, proti, uz kāda pamata šīs grupas varētu efektīvi diskutēt par tematiskiem jautājumiem un apsvērt ekonomiskos aspektus, taču ar nosacījumu, ka ANO saglabā savu galveno lomu un joprojām ir likumīga globālas pārvaldības struktūra; tajā pašā laikā uzskatīt G7 un G20 par nozīmīgiem forumiem, kuros lemt par pasaules mēroga pasākumiem un kuros Eiropas Savienībai aktīvi jādod savs ieguldījums, izklāstot saskaņotu nostāju; atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja ierosmi Ģenerālās asamblejas debates ar G20 prezidentūru organizēt pirms un pēc G20 augstākā līmeņa sanāksmēm;
(e) to enhance global governance and to seek sustainable solutions to the issue of the relationship between the G-formations and the UN system, on which basis thematic debates and the economic dimension could usefully be covered by those groups, provided that the UN retains its central role and remains the legitimate body for global governance; at the same time, to consider the G8 and G20 as important forums for the definition of global responses to which the EU must actively contribute through coordinated positions; to support the UNGA President's initiative to organise General Assembly debates with the G20 Presidency before and after G20 summits,
f) palīdzēt darboties jaunajai vienotajai dzimumu līdztiesības kopstruktūrai, kas atbilstoši patlaban īstenotajam sistēmas saskaņošanas procesam aizstāj četras pašreizējās ANO struktūras, kuras nodarbojas ar dzimumu līdztiesības jautājumiem; pilnībā atbalstīt un propagandēt atbilstoša budžeta nepieciešamību struktūrai UN Women , lai tā varētu īstenot savu uzdevumu veicināt dzimumu līdztiesību, kā arī aizsargāt sievietes un radīt viņām jaunas iespējas, arī konfliktu un pēckrīzes apstākļos, cieši sadarbojoties ar citām ANO sistēmas struktūrām, un uzturēt ciešus kontaktus ar šo organizāciju; piemērot dzimumu līdztiesības principu visām stabilitātes instrumenta darbībām, kuru mērķis ir sagatavoties krīzes situācijām;
(f) to contribute to the operationalisation of the new single composite gender architecture replacing the four existing UN gender entities within the framework of the ongoing system-wide coherence (SWC) process; to fully support and advocate an adequate budget for UN Women so that this body can fulfil its role of promoting gender equality and to protect and empower women, including in conflict and post-crisis situations, working in close coordination with other parts of the UN system, and to maintain close contacts with this organisation; to apply gender mainstreaming in all the crisis preparedness actions of the Instrument for Stability (IfS),
g) veicināt ANO efektivitātes un tās darbības pārredzamības uzlabošanu, kā arī ANO finanšu resursu labāku pārvaldību;
(g) to contribute to improving the efficiency and transparency of the UN and enhancing the management of the UN’s financial resources,
h) patiešām pirmo sarunu dokumentu par ANO Drošības padomes reformu izmantot kā iespēju pievērst lielāku uzmanību punktiem, par kuriem var vienoties, un kā iespēju panākt jūtamu progresu ANO Drošības padomes kompetences noskaidrošanā attiecībā uz citām ANO struktūrām, jaunu locekļu iekļaušanā, lai tādējādi uzlabotu ANO Drošības padomes pārstāvību un leģitimitāti, kā arī ANO Drošības padomes darba metožu pārskatīšanā; uzsvērt, ka nepieciešama vispusīga ANO Drošības padomes reforma, lai nostiprinātu tās leģitimitāti, reģionālo pārstāvību un efektivitāti; sekmēt reformu procesu, ko var neatgriezeniski uzsākt ES dalībvalstis, ja saskaņā ar Lisabonas līguma mērķiem nostiprināt ES ārpolitiku un ES lomu globālajā miera, drošības un regulējuma nodrošināšanā tās pieprasa Eiropas Savienībai pastāvīgu vietu paplašinātā un reformētā ANO Drošības padomē; steidzami uzņemties iniciatīvu, lai panāktu, ka dalībvalstis šajā nolūkā izstrādā kopēju nostāju; kamēr šāda kopēja nostāja nav pieņemta, vienoties, ka ANO Drošības padomē nekavējoties jāievieš rotācijas sistēma, lai tādējādi nodrošinātu, ka ANO Drošības padomē Eiropas Savienībai ir pastāvīga pārstāvība;
(h) to use the first ever negotiation text on the reform of the UNSC as an opportunity to focus in a comprehensive manner on points of convergence and to achieve tangible progress regarding the clarification of the UNSC’s competences in relation to other UN bodies, the addition of members so as to improve the UNSC’s representativeness and legitimacy, and the review of the UNSC’s working methods; to emphasise the need for a comprehensive reform of the UNSC in order to strengthen its legitimacy, regional representation and effectiveness; to promote a reform process that can be irreversibly launched by EU Member States if, in keeping with the aims of the Lisbon Treaty as regards enhancing EU foreign policy and the role of the EU in global peace, security and regulation, they demand a permanent seat for the EU in an enlarged and reformed UNSC; to urgently take the initiative to bring Member States to develop a common position with that purpose; until such a common position is adopted, to agree to the introduction, without delay, of a rotation system in the UNSC, so as to secure a permanent seat for the EU in the UNSC,
i) padarīt nozīmīgāku Starptautiskās Krimināltiesu un starptautiskās krimināljurisdikcijas sistēmu, paaugstināt atbildību, izskaust nesodāmību un arī turpmāk veicināt Starptautiskās Krimināltiesas nozīmīgo darbu, jo tā ir vienīgā pastāvīgā un neatkarīgā tiesu iestāde, kuras jurisdikcijā ietilpst vissmagākie starptautiska mēroga noziegumi saistībā ar genocīdu, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi; sekmēt noturīgas un ciešas attiecības starp Starptautisko Krimināltiesu un ANO atbilstīgi Romas statūtu 2. pantam un mudināt visas ANO dalībvalstis ratificēt Romas statūtus;
(i) to strengthen the role of the International Criminal Court (ICC) and the international criminal justice system, to promote accountability, to put an end to impunity and to further promote the important work of the ICC as the only permanent and independent judicial institution with jurisdiction over the most serious crimes which are matters of international concern, covering genocide, crimes against humanity and war crimes; to encourage a strong and close relationship between the ICC and the UN in line with Article 2 of the Rome Statute, and to encourage the ratification of the Rome Statute by all UN member states,
Miers, drošība un tiesiskums
Peace, security and justice
Krīžu novēršana un pārvarēšana, starpniecība, miera uzturēšana un miera veidošana
Crisis prevention and management, mediation, peacekeeping and peacebuilding
j) Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmā nostiprināt krīžu novēršanas struktūras un palielināt to efektivitāti, lai padarītu ANO par pasaules līderi krīžu novēršanā un stāvokļa stabilizēšanā; nostiprināt ES struktūras, kuru uzdevums ir konfliktu novēršana, un šajā jomā uzlabot sadarbību ar ANO, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju, Āfrikas Savienību (ĀS) un citām starptautiskām un reģionālām organizācijām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību, tirgus dalībniekiem, privātiem uzņēmumiem, fiziskām personām un ekspertu organizācijām;
(j) to strengthen the crisis-prevention structures and their effectiveness within the United Nations Development Programme (UNDP) with a view to transforming this organisation into a global leader in crisis prevention and recovery; to strengthen the EU’s conflict-prevention structures and to improve cooperation in this area with the UN, the OSCE, the African Union (AU) and other international and regional organisations as well as with civil society, economic actors, private businesses, individuals and expert organisations,
(k) censties panākt vienprātību un izstrādāt vieglāk piemērojamu pieeju, īstenojot doktrīnu „Pienākums aizsargāt” (PA); uzsverot tās nozīmi konfliktu novēršanā un mierīgā risināšanā ar starpnieku palīdzību, vienlaikus veicināt PA īstenošanu, cita starpā turpinot uzlabot PA piemērošanas mehānismus un stiprinot reģionālo organizāciju, piemēram, ĀS un Arābu valstu līgas, nozīmi, stiprinot ANO agrīnās brīdināšanas mehānismus un precīzāk nosakot attiecīgo ANO struktūru pienākumus; ņemt vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 26. februāra rezolūciju Nr. 1970 (2011), kurā visi ANO Drošības padomes pastāvīgie locekļi pirmo reizi piekrita aicināt Starptautisko Krimināltiesu sākt pret attiecīgo valdību izmeklēšanu par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci un darīt to atbilstoši PA doktrīnai saistībā ar izvērsušos krīzi; ņemt vērā arī ANO Drošības padomes 2011. gada 17. marta rezolūciju Nr. 1973 (2011), kurā uzsvērta starptautiskās sabiedrības apņemšanās nodrošināt cilviliedzīvotāju un viņu apdzīvoto teritoriju aizsardzību, kas būtu pirmais PA doktrīnas praktiskās īstenošanas pasākums saskaņā ar nepārprotamu ANO mandātu un reaģējot uz izvērsušos krīzi;
(k) to work towards achieving consensus on and developing a more operational approach to the doctrine of the Responsibility to Protect (RtoP); whilst stressing its importance in preventing and bringing about peaceful mediation of conflicts, to encourage the implementation of RtoP, inter alia by further refining mechanisms for applying it and by strengthening the role of regional organisations such as the AU and the Arab League, by strengthening early-warning mechanisms within the UN and by better defining the roles of relevant UN bodies; to take note of UNSC Resolution 1970(2011) of 26 February 2011, in which for the very first time all the permanent UNSC members agreed to call on the ICC to open an investigation of an incumbent government on the basis of alleged crimes against humanity and in keeping with the RtoP doctrine in reference to an ongoing crisis; to take note also of UNSC Resolution 1973(2011) of 17 March 2011, which stressed the determination of the international community to ensure the protection of civilians and civilian-populated areas, as the first practical example of the implementation of the RtoP doctrine under a clear UN mandate and in reference to an ongoing crisis,
l) atzinīgi novērtēt ANO starpniecības struktūru, piemēram, Politikas lietu departamenta Starpniecības atbalsta nodaļas, veikto darbu un atbalstīt darbinieku skaita palielināšanu šajās struktūrās; atbalstīt ES partnerību ar Starpniecības atbalsta nodaļu un nodrošināt, ka šajā sakarībā nozīmīgu darbu veic Eiropas Ārējās darbības dienests;
(l) to acknowledge the work done by the the UN's mediation bodies, such as the Mediation Support Unit (MSU) of the Department of Political Affairs (DPA), and to advocate an increase in their staffing levels; to support the EU's partnership with the MSU and to ensure that the EEAS plays a vital role in this regard,
m) veicināt drošību un stabilizāciju krīzes skartajās teritorijās, novēršot konfliktus, uzņemoties starpniecību, sekmējot dialogu, vietējo iestāžu veiktspējas palielināšanu un pēckonfliktu ekonomisko atlabšanu, atjaunošanas un miera veidošanas stratēģijas, kas sekmē stabilus risinājumus, izmantojot pakāpenisku pāreju no īstermiņa un vidēja termiņa centieniem uz ilgtermiņa attīstības stratēģijām; nodrošināt, ka miera veidošanas un attīstības politiku gan plāno, gan īsteno saskaņā ar visaptverošu vienotu ANO stratēģiju, kurā ņemta vērā nepieciešamība veidot mieru un paredzamā pāreja uz ilgāka termiņa stratēģiju jau agrīnā plānošanas un īstenošanas posmā un ar kuru ES pamato savus pasākumus; tā kā, lai panāktu konfliktu plosītas valsts stabilitāti, ir vajadzīga daudzpusīgāka rīcība un integrēta pieeja, ne tikai karaspēks, ar šo stratēģiju nodrošināt nepieciešamo veiktspēju, lai atbilstoši novērstu konflikta pamatcēloņus, jo pusē valstu, kurās veiktas miera uzturēšanas operācijas, desmit gadus pēc miera uzturēšanas spēku atsaukšanas konflikti ir atsākušies;
(m) to promote security and stabilisation in crisis areas through conflict prevention, mediation, dialogue, local capacity building and post-conflict recovery, reconstruction and peacebuilding strategies, which promote sustainable solutions through a smooth transition from short- and medium-term efforts to longer-term development strategies; to ensure that peacebuilding and development policies are both planned and implemented within the framework of a comprehensive single UN strategy, which takes account of peacebuilding needs and the future transition to a longer-term-strategy early on in both the planning and implementing stages and on which the EU bases its own measures; given that the stabilisation of a conflict-torn country requires more complex action and an integrated approach, and not merely troops, to orchestrate the necessary capacities by means of such a strategy, in order to adequately address the root causes of conflict, given that half the countries in which peacekeeping operations are deployed lapse back into conflict within 10 years of the departure of the peacekeeping forces,
n) uzstāt, ka jāizdara secinājumi, ņemot vērā nesenos notikumus Japānā, un jāierosina priekšlikumi; paaugstināt pašreizējo kodolelektrostaciju drošības standartus, it īpaši seismiski aktīvos reģionos; lai iespējami samazinātu radioaktīvā piesārņojuma ietekmi uz cilvēkiem un vidi, prasīt ciešāk sadarboties gadījumos, kad notiek līdzīgas cilvēka izraisītas vai dabas katastrofas;
(n) to insist on the need to draw lessons from the recent developments in Japan and to bring forward proposals; to raise safety standards in existing nuclear plants, particularly in seismic areas; to call for improved cooperation in the event of similar man-made or natural disasters in order to minimise the consequences of releases of radioactivity for human beings and the environment,