natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(-1a) Uzlabotās ekonomikas pārvaldības sistēmas pamatā vajadzētu būt vairākām savstarpēji saistītām un saskaņotām ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības politikas nostādnēm, kas it sevišķi balstās uz Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, īpašu uzmanību pievēršot iekšējā tirgus attīstībai un pilnveidošanai, starptautiskās tirdzniecības un konkurētspējas veicināšanai, efektīvai sistēmai pārlieku lielu budžeta pozīciju novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai sistēmai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai un koriģēšanai, obligātajām prasībām attiecībā uz dalībvalstu budžeta struktūru, stingrākai finanšu tirgus regulēšanai un uzraudzībai (ieskaitot makrouzraudzību, ko veic Eiropas Sistēmisko risku kolēģija) un uzticamam un pastāvīgam krīzes novēršanas mehānismam.
(-1 a ) The improved economic governance framework should rely on several inter-linked policies for sustainable growth and jobs, which need to be coherent with each other, in particular a Union strategy for growth and jobs, with particular focus upon development and strengthening of the internal market, fostering international trade and competitiveness, an effective framework for preventing and correcting excessive budgetary positions (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macro-economic imbalances, minimum requirements for national budgetary frameworks, enhanced financial market regulation and supervision, including macro-prudential supervision by the European Systemic Risk Board, and a credible permanent crisis resolution mechanism.
(-1b) Stabilitātes un izaugsmes paktam un visaptverošai ekonomikas pārvaldības sistēmai ir jāpapildina Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģija un jābūt saderīgiem ar to.
(-1 b ) The Stability and Growth Pact and the complete economic governance framework should complement and be compatible with a Union strategy for growth and jobs.
(-1c) Vienlaikus ar ekonomikas pārvaldību būtu jāstiprina Savienības ekonomikas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte, kas jāpanāk ar ciešāku un iespējami drīzāku Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu iesaisti visās ekonomikas politikas koordinācijas procedūrās.
(-1 c ) Strengthening economic governance should go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of economic governance in the Union , which should be achieved through a closer and more timely involvement of the European Parliament and the national parliaments throughout the economic policy coordination procedures.
(-1d) Padomei un Komisijai attiecīgos procedūras posmos vajadzētu publiski informēt par savu nostāju un lēmumiem, lai panāktu efektīvu spiedienu no pārējo dalībnieku puses, un attiecīgo dalībvalsti var uzaicināt izskaidrot tās lēmumus un politiku Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā.
(-1 d ) The Council and the Commission should make their positions and decisions public at the appropriate stages of the procedure, in order to ensure effective peer pressure and a Member State concerned may be invited to explain its decisions and policies before the competent c ommittee of the European Parliament.
(-1e) Neskarot dalībvalstu tiesības un saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), dalībvalstīm, kas nav euro zonas locekles, vajadzētu būt tiesībām piemērot ekonomikas pārvaldību reglamentējošos aktus.
(-1 e ) Without prejudice to their rights and obligations under the Treaty on the Functioning of the European Union ( TFEU ) , the Member States whose currency is not the euro should have the right to apply the economic governance legislation.
(-1f) Šai regulai jāstājas spēkā iespējami drīz pēc tās pieņemšanas.
(-1 f ) This Regulation should enter in force as soon as possible after its adoption.
Tomēr Komisijai, iesniedzot priekšlikumus par šīs regulas jauno noteikumu īstenošanas pasākumiem, vajadzētu ņemt vērā attiecīgo dalībvalstu pašreizējo ekonomikas stāvokli un visus būtiskos noteikumus, kas šajā sakarībā iekļauti minētajā tiesību aktā.
The Commission should, however, when making proposals for measures to implement these new rules take into account the current economic situation of the concerned Member States and all relevant provisions included in this legal act in this respect.
(-1g) Uzlabotas uzraudzības procedūrā Komisijai būtu jāuzņemas stingrāka un patstāvīgāka loma attiecībā uz katras dalībvalsts novērtējumu, uzraudzību, uzdevumiem, ieteikumiem un brīdinājumiem.
(-1 g ) The Commission should have a stronger and more independent role in the enhanced surveillance procedure as regards assessments that are specific to each Member State , monitoring, missions, recommendations and warnings.
Turklāt, veicot pasākumus, lai noteiktu iespējamas sankcijas, vajadzētu samazināt Padomes lomu un, kad vien iespējams, Padomē būtu jāizmanto apgrieztais kvalificētā vairākuma balsojums saskaņā ar LESD.
In particular, the role of the Council should be limited in the steps leading to potential sanctions and the reversed qualified majority voting in the Council should be used wherever possible under the TFEU.
OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. , jo īpaši Eiropas Statistikas prakses kodeksā izklāstītos statistikas principus, kurus Komisija apstiprinājusi 2005. gada 25. maija Ieteikumā par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību.
164. , in particular the statistical principles as set out in the European statistics Code of Practice, endorsed by the Commission in its Recommendation of 25 May 2005 on the independence, integrity and accountability of the national and Community statist ical authorities.
Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina vajadzīgā valsts statistikas iestāžu neatkarība attiecībā uz budžeta piešķīrumiem, statistikas datu publicēšana un procedūras pārredzamība, ieceļot amatā un atbrīvojot augstākā līmeņa vadītājus.
Member States should also ensure national statistical auth orities are given the necessary autonomy over budgetary allocations, publica tion of statistical information and a trans parent procedure for appointing and dismissing senior manage ment.
Turklāt profesionālā neatkarība tādā pašā apmērā ir vajadzīga dalībvalstu revīzijas iestādēm, lai Eiropas līmenī pilnībā nodrošinātu uzticību sagatavotajiem pārskatiem.
In addition, national courts of auditors should also enjoy the same level of professional independence, in order to ensure full confidence in reporting at a European level.
(1) Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanai Eiropas Savienībā jānotiek, ņemot vērā vispārējās vadlīnijas ekonomikas un nodarbinātības jomā, lai veicinātu Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā definēto Savienības mērķu sasniegšanu un LESD 9. panta prasību izpildi, un tai jāsaskan ar tādiem pamatprincipiem kā stabilas cenas, saprātīga un ilgtspējīga valsts finanšu un monetārā sistēma un stabila maksājumu bilance.
(1) The coordination of the economic policies of the Member States within the Union should be developed in the context of the broad economic and employment guidelines with a view to contributing to the achievement of the objectives of the Union defined in Article 3 of the T reaty on European Union and the fulfilment of the requirements provided in Article 9 TFEU , and should entail compliance with the guiding principles of stable prices, sound and sustainable public finances and monetary conditions and a sustainable balance of payments.
(1a) Lai izstrādātu koordinētu nodarbinātības stratēģiju, kā tas paredzēts LESD, dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu strādāt saskaņā ar pamatprincipiem, kuri paredz uzlabot darbaspēka kvalifikāciju, izglītības līmeni un pielāgotiesspēju, kā arī izveidot darba tirgu, kas spēj reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā.
(1a) In order to develop a coordinated strategy for employment, as provided for by the TFEU, Member States and the Union should work in compliance with the guiding principles of promoting a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets responsive to economic change.
(1b) LESD paredzēts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbību, Savienībai būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
(1b) The TFEU provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union should take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(1c) Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma jaunu stratēģiju nodarbinātības un izaugsmes veicināšanai, lai Savienība, pārvarot krīzi, kļūtu vēl spēcīgāka un vērstu savu ekonomiku uz lietpratīgu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, nodrošinot augstu nodarbinātības līmeni, darba ražīgumu un sociālo kohēziju.
(1 c ) The European Council, meeting on 17 June 2010, adopted a new strategy for jobs and growth to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Turklāt Eiropadome ir nolēmusi 2011. gada 1. janvārī izsludināt Eiropas politikas koordinēšanas pusgadu, lai ļautu dalībvalstīm gūt priekšrocības, ko sniedz agrīna koordinēšana ES līmenī, kā arī pastiprināti uzraudzīt un vienlaikus novērtēt gan budžeta pasākumus, gan strukturālās reformas, veicinot izaugsmi un nodarbinātību.
The European Council also decided to launch, on 1 January 2011, the European Semester for policy coordination to allow Member States to benefit from early coordination at Union level and to enable enhanced surveillance and a simultaneous assessment of both budgetary measures and structural reforms fostering growth and employment.
(1d) Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadam vajadzētu būt izšķirošam, nodrošinot LESD 121. panta 1. punktā iekļauto prasību, ka dalībvalstīm ekonomikas politika jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un attiecīgi tā jākoordinē, kā arī LESD 146. panta 2. punktā noteikto prasību, ka dalībvalstis uzskata nodarbinātības veicināšanu par vispārsvarīgu jautājumu un šajā sakarā Padomē koordinē savu rīcību.
(1 d ) The European semester for economic policy coordination (Semester) should play a vital role in implementing the requirement under Article 121(1) TFEU that Member States regard their economic policies as a matter of common concern and coordinate them accordingly and the requirement under Article 146(2) TFEU that Member States regard promoting employment as a matter of common concern and coordinate their action in this respect within the Council .
Pārredzamība un neatkarīga uzraudzība ir uzlabotas ekonomikas pārvaldības neatņemama daļa.
Transparency and independent oversight are an integral part of enhanced economic governance.
Ekonomikas politikas koordinēšanas attiecīgajos posmos Padomei un Komisijai būtu jāpublisko sava nostāja un lēmumi un jāsniedz šīs nostājas un lēmumu pamatojums.
The Council and the Commission should make public and state the reasons for their positions and decisions at the appropriate stages of the economic policy coordination procedures.
(2) Ir jāizmanto pieredze, kas gūta Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajos desmit gados.
(2) There is a need to build upon the experience gained during the first decade of functioning of economic and monetary union.
(2a) Dinamiska vienotā tirgus izveide un saglabāšana jāuzskata par elementu, kas ļauj pareizi un netraucēti darboties Ekonomikas un monetārajai savienībai.
(2a) Achieving and maintaining a dynamic Single Market shall be considered an element of the proper and smooth functioning of the economic and monetary union.
(3) Jo īpaši ir jāpastiprina dalībvalstu ekonomikas politikas uzraudzība papildus budžeta uzraudzībai, lai novērstu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību un palīdzētu tās skartajām dalībvalstīm izstrādāt korektīvo pasākumu plānus, pirms šīs atšķirības nostiprinās un pirms ieilgst pārāk nelabvēlīgi procesi ekonomikas un finanšu jomā .
(3) In particular, surveillance of the economic policies of the Member States should be broadened beyond budgetary surveillance to prevent excessive macroeconomic imbalances and help the Member States affected devise corrective plans before divergences become entrenched and before economic and financial processes take a durable turn in an excessively unfavourable direction .
Uzraudzības paplašināšanai būtu jānoris vienlaikus ar fiskālās uzraudzības padziļināšanu.
This broadening should go in step with deepening of fiscal surveillance.
(3a) Ņemot vērā to, ka starp dalībvalstīm neatkarīgi no to piederības euro zonai pastāv cieši savstarpēji tirdzniecības un finanšu sakari un valstu ekonomikas politika ietekmē Eiropas Savienību un euro zonu kopumā, šo regulu vajadzētu attiecināt arī uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība nav euro, lai mudinātu tās pēc iespējas agrākā laikposmā apzināties savas ekonomikas iespējamo ievērojamo ietekmi uz vienu vai vairākām dalībvalstīm.
(3a) Given the deep trade and financial inter-linkages between Member States, be they in the euro area or not, and the spillover effects of national economic policies on the Union and the euro area as a whole, this Regulation sh ould also apply to Member States whose currency is not the euro in order to encourage them to internalise at the earliest stage possible the potential significant impacts of their national economic policies on one or more Member State.
(4) Lai palīdzētu novērst šo nelīdzsvarotību, ir nepieciešama tiesību aktos noteikta procedūra.
(4) To help address such imbalances, a procedure laid down in legislation is necessary.
(5) LESD 121. panta 3. un 4. punktā minēto daudzpusējo uzraudzību ir lietderīgi papildināt ar īpašiem noteikumiem, lai atklātu, novērstu un koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību.
(5) It is appropriate to supplement the multilateral surveillance referred to in Article 121(3) and (4) TFEU with specific rules for detection, prevention and correction of macroeconomic imbalances.
Šo procedūru svarīgi iestrādāt ikgadējā daudzpusējās uzraudzības ciklā.
It is essential that the procedure should be embedded in the annual multilateral surveillance cycle.
(5a) Lai veicinātu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, no vienas puses, un dalībvalstu parlamentiem, dalībvalstu valdībām un reģionālajiem parlamentiem, kuriem ir likumdošanas un fiskālās pilnvaras, no otras puses, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un atbildību, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var organizēt publiskas debates par makroekonomikas un budžeta uzraudzību, ko veic Padome un Komisija.
(5 a ) In order to enhance the dialogue between the Union institutions, in particular the European Parliament, the Council and the Commission on the one hand, and the national parliaments, national governments and regional parliaments with legislative competences and fiscal powers on the other, and to ensure greater transparency and accountability, the competent committee of the European Parliament may organi s e public debates on macroeconomic and budgetary surveillance undertaken by the Council and the Commission.
(6) Ir jāuzlabo Regulas (ES) Nr. …/2011 izpilde, ar kuru izveidota sistēma makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai un koriģēšanai, pamatojoties uz indikatīvu rādītāju kopsavilkumu kā instrumentu ātrai nelīdzsvarotības atklāšanai, ekonomikas analīzi un padziļinātiem pārskatiem, nosakot procentnoguldījumus vai naudassodus dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vai pienākumu sagatavot piemērotu korektīvo pasākumu plānu, ja tās ▌nepilda ieteikumus par pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanu .
(6) Enforcement of Regulation (EU) No …/2011 , setting out the framework for the prevention and correction of macroeconomic imbalances and based on a scoreboard as a tool for early detection of developing imbalances, economic analysis and in-depth reviews should be strengthened by establishing interest-bearing deposits or fines for Member States whose currency is the euro in case of ▌non-compliance with the recommendations or the obligation to draw up an adequate corrective action plan to address excessive macroeconomic imbalances.
(6a) Valūtas savienībā ietilpstošu valstu valsts parāda dinamika atšķiras no to valstu parāda dinamikas, kurām ir pašām sava valūta.
(6a) Sovereign debt in a currency union has differing dynamics to those of independent currencies.
Tādēļ vajadzētu pārskatīt euro zonas valstu parādsaistību preferenciālā režīma saglabāšanu un tad, ja konstatē Stabilitātes un izaugsmes pakta neievērošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97 un Regulu (EK) Nr. 1467/97, šā režīma piemērošana ir jāierobežo vai jāatceļ kā disciplinārais sods, lai novērstu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību un veicinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta ievērošanu.
Maintenance of the preferential treatment of e uro area s overeign debt should therefore be reviewed and where there is an instance of non-compliance with the Stability and Growth Pact under R egulation (EC) No 1466/97 and Regulation (EC) No 1467/97 restricted or withdrawn, as a disciplinary measure to address excessive macroeconomic imbalances and observance of the Stability and Growth Pact.
Šis ir piemērots mehānisms, lai novērstu krīzes nākotnē, nevis tūlītējai izmantošanai procikliskos apstākļos.
This is a mechanism appropriate to prevent future crises rather than for immediate application in circumstances that would be procyclical.
(7) Makroekonomiskā nelīdzsvarotība var izraisīt pārmērīgas valsts ieņēmumu un izdevumu svārstības visā ekonomikas ciklā, kas ietekmē galvenos rādītājus un izkropļo ainu, ko ņem vērā fiskālajā plānošanā un lēmumu pieņemšanā.
(7) Macroeconomic imbalances are likely to generate undue fluctuations in public revenues and spending throughout the economic cycle, affecting headline figures and distorting the picture for fiscal planning and decision-making.
Nepareizi fiskālās politikas lēmumi, ja to pamatā ir izkropļotas tendences, var vājināt un pat, iespējams, apdraudēt valsts finanšu ilgtspēju.
Inappropriate fiscal policy choices based on distorted trends could weaken, and possibly compromise, the sustainability of public finances.
Ja fiskālo un cita veida makroekonomisko nelīdzsvarotību neuzrauga, tā var pastiprināt cita citu un, iespējams, apdraudēt Ekonomikas un monetārās savienības pareizu darbību.
If unchecked, fiscal and other macroeconomic imbalances have the potential to reinforce each other and possibly to jeopardise the proper functioning of economic and monetary union.
Šo iemeslu dēļ makroekonomisko nelīdzsvarotību koriģējošai sistēmai jānovērš iespējamie asimetriskie satricinājumi un jāveicina ilgtspējīga izaugsme, kā arī to dalībvalstu fiskālā un budžeta disciplīna īstermiņā un ilgākā laikposmā , kuru naudas vienība ir euro.
For these reasons a system of correction of macroeconomic imbalances should contribute to avoiding the emergence of asymmetric shocks and contribute to sustainable growth as well as both short and long term fiscal and budgetary discipline of the Member States whose currency is the euro.
(8) Ja dalībvalsts ▌nepilda Padomes ieteikumus pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../2011 10. panta 4. punktu , tai nosaka procentnoguldījumu, kuru vēlāk pārveido par ikgadēju naudassodu, ja dalībvalsts neveic korektīvus pasākumus un Padome pieņem vēl vienu ieteikumu saistībā ar to pašu nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, līdz Padome konstatē, ka dalībvalsts ir veikusi korektīvus pasākumus, lai izpildītu tās ieteikumus.
(8) ▌Failure to comply with Council recommendations in accordance with Article 10(4) of Regulation (EU) No .../2011 to address excessive macroeconomic imbalances should, as a rule, be subject to an interest-bearing deposit which will be converted in to a yearly fine if the Member State does not take corrective action and the Council adopts a second recommendation within the same imbalance procedure , until the Council establishes that the Member State has taken corrective action to comply with its recommendations.
(9) Turklāt, ja dalībvalsts ▌ nesagatavo korektīvo pasākumu plānu saskaņā ar minētās regulas 8. panta 2. punktā atrunātajiem Padomes ieteikumiem, norādot, ka tā arī pēc pirmā Padomes ieteikuma grozīt savu korektīvo pasākumu plānu ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu , tai tāpat piemēro ikgadējo naudassodu, līdz Padome konstatē, ka dalībvalsts ir iesniegusi korektīvo pasākumu plānu, kurā pienācīgi ņemti vērā ieteikumi.
(9) Moreover, ▌failure of the Member State to draw up a corrective action plan in accordance with the Council recommendations of Article 8 (2) of that regulation , stating that the Member State has submitted an insufficient corrective action plan, even after the first Council recommendation on amending its corrective action plan , should be equally subject to a yearly fine as a rule, until the Council establishes that the Member State has provided a corrective action plan that sufficiently addresses its recommendations.
(9a) Vienreizējs naudassods ir piemērojams tad, ja dalībvalsts manipulē ar finanšu datiem, vilto statistikas datus vai pēc pieļautajiem pārkāpumiem apzināti sniedz maldinošu informāciju.
(9a) A one-off fine should be imposed if a Member State manipulates financial data, falsifies statistics or deliberately provides misleading information as a consequence of misconduct.
Dalībvalsti nedrīkst atkārtoti sodīt par vienu un to pašu tīšu pārkāpumu.
A Member State should not be fined twice for the same deliberate violation.
(10) Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, bezprocentu noguldījumam un naudassodam jābūt vienādam visām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un jābūt vienādam ar 0,1 % no attiecīgās dalībvalsts iekšzemes kopprodukta (IKP) iepriekšējā gadā.
(10) To ensure equal treatment between Member States, the interest-bearing deposit and the fine should be identical for all Member States whose currency is the euro and equal to 0.1% of the gross domestic product (GDP) of the Member State concerned in the preceding year.
Par Padomes vai Komisijas ieteikumu apzinātu un rupju neievērošanu sodu var palielināt līdz 0,3 % no IKP.
In case of deliberate and severe non-compliance with Council or Commission recommendations the fine can be raised up to 0.3% of GDP.
(11) Procedūra sankciju piemērošanai dalībvalstīm, kuras neveic efektīvus pasākumus makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai, interpretējama kā tāda, kas paredz, ka sankciju piemērošana dalībvalstīm ir pamatprincips, nevis izņēmums.
(11) The procedure for the application of the sanctions on the Member States which fail to take effective measures to correct macroeconomic imbalances should be construed in such a way that the application of the sanction on those Member States would be the rule and not the exception.
(11a) Naudassods ir piemērojams tad, ja nav ievēroti ieteikumi veikt korektīvus pasākumus paredzētā termiņā vai nav iesniegts pienācīgs korektīvo pasākumu plāns.
(11a) The fine should be based on failure to comply with recommendations, to take corrective action within the foreseen deadlines or to provide adequate corrective action plans .
Tātad naudassodu nevajadzētu piemērot tikai tādēļ, ka ir konstatēta pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība vai šāda nelīdzsvarotība joprojām pastāv, jo ieteiktie pasākumi, praktiski nav samazinājuši pārmērīgo nelīdzsvarotību.
A fine should therefore not be imposed as a consequence of the mere existence of excessive macroeconomic imbalances nor as a consequence of the recommended actions undertaken not reducing, in practice, the excessive imbalances.
(12) Iekasētie naudassodi būtu piešķirami dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro , ▌ izmantojot finanšu stabilizācijas mehānismu .
(12) The collected fines should be allocated to the stability mechanism for Member States whose currency is the euro ▌.