natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· No 2007. gada 1. septembra Skotijas zivsaimniecības nozare sadarbībā ar Skotijas izpildvaru ieviesa brīvprātīgu sistēmu, īstenojot slēgšanu reālajā laikā Starptautiskās jūras pētniecības padomes (ICES) norādītajos VIIIc un IXa apgabalos.
· Beginning on 1 September 2007, the Scottish industry, in cooperation with the Scottish Executive, initiated a voluntary system of real-time closures in ICES areas IV and VI.
Ja uz kuģa esošais novērotājs pamana maza izmēra mencu piezveju (konkrēti, 60 mencas zvejas stundā), tad tiek ņemti papildu paraugi; ja aizdomas apstiprinās, uz 21 dienu tiek slēgts apgabals 15 kvadrātjūdžu platībā.
If on-board observers detect catches of small cod (specifically, 60 cod per hour of fishing) then further samples are taken and, if confirmed, a closed area of 15 miles square is created for a period of 21 days.
Citu dalībvalstu kuģi tiek mudināti izmantot tādu pašu sistēmu
Vessels from other Member States are encouraged to follow the scheme
Šīs sistēmas detalizētu aprakstu publicēs
Details of the scheme will be published at
· No 2004. gada 1. februāra Zviedrijas noteikumi paredz, ka omāru traļos ir jāizmanto šķirojamais režģis, kas ir bijis pietiekami efektīvs omāru mazuļu un komerciālo zivju izmetumu samazināšanā.
· Since 1 February 2004, Swedish regulations require the use of a sorting grid in Nephrops trawls, which have been quite effective in reducing discards of juvenile Nephrops and commercial fish.
Šie noteikumi attiecas tikai uz Zviedrijas kuģiem, kas zvejo piekrastes zonā 3 jūdzes no krasta Kategatā un 4 jūdzes no krasta Skagerakā, bet tie neattiecas uz Norvēģijas vai Dānijas kuģiem, kas izmanto divpusējos nolīgumus par zvejošanu Zviedrijas piekrastes zonā, jo, ņemot vērā to, ka ES zivsaimniecībā ir „ekskluzīva kompetence”, KZP dalībvalstīm paredz ļoti maz iespējas īstenot novatoriskus pasākumus zivju krājumu saglabāšanai.
These regulations only apply to Swedish vessels operating in the 3 mile coastal zone in the Kattegat and 4 mile zone in the Skagerrak, not to Norwegian or Danish vessels that benefit from bilateral agreements to fish in the Swedish coastal zone, since the CFP allows Member States very little room for innovative actions in conserving fish stocks, given the "exclusive competence" of the EU in fisheries.
Ja zivsaimniecības nozarei paredz pietiekamus stimulus, tā ir spējīga izstrādāt metodes izmetumu samazināšanai bez „mikrovadīšanas” ar detalizētiem tehniskiem pasākumiem.
The fishing industry is able to develop methods to reduce discards, without being micro-managed by detailed technical measures, provided that there is sufficient incentive.
Piemēram, viens no iemesliem, kāpēc Francijas omāru zvejnieki uzsāka iepriekšminētos izmēģinājumus, bija bažas par to, ka linuma acu izmērs varētu tikt mainīts no 70 mm uz 100 mm.
For instance, one of the reasons that the French Nephrops fishery began its investigations was concern over a possible change in mesh size from 70mm to 100mm.
Tā kā izmetumu iemesli un pasākumi to samazināšanai katrai zivsaimniecībai atšķiras, nebūs lietderīgi Kopienā piemērot vienu risinājumu.
Since both the causes of discards and the measures needed to reduce them vary from fishery to fishery, no single solution will work throughout the Community.
Iespējams, ka labākais variants ir vairāku pozitīvu stimulu kombinācija, lai mudinātu zvejniekus izstrādāt piemērotas zvejas metodes, kuru papildinātu iespēja piemērot dažādas stingrības negatīvus stimulus, ja netiek panākti pietiekami rezultāti.
Possibly the best approach is a combination of positive incentives to encourage fishermen to develop the appropriate methods, reinforced with the possibility of increasingly severe negative incentives if sufficient results are not forth-coming.
Piemēram, eksperimentālā nolūkā varētu izvēlēties vienu vai vairākas zivsaimniecības, priekšroku dodot zivsaimniecībām ar lielāko izmetumu apjomu vai tām, kuru darbība skar īpaši jutīgas sugas (haizivis, jūras putni u.c.).
For instance, one or more pilot fisheries could be chosen, with priority for those with the highest discard rate or species that are particularly vulnerable (sharks, seabirds, etc).
Ir jābūt labi dokumentētam un atzītam izmetumu apjomam — ārkārtīgi svarīgi, lai datus par izmetumiem atzītu visas iesaistītās puses, tostarp nozares dalībnieki.
It should have a well-documented and acknowledged discard rate - it is crucial that the data on the extent of discards be accepted by all concerned, including the industry.
Piemēram — izmetumu apjoms ir vairāk nekā puse no nozvejas — 30 % zivju mazuļu un 25 % nevēlamu sugu.
For the sake of illustration, suppose the discard rate is over half of what is caught - 30% juvenile fish and 25% unwanted species.
Zvejniekiem varētu ļaut divus gadus eksperimentēt ar zvejas metodēm izmetumu samazināšanai ar mērķi uz pusi samazināt katra tipa (zivju mazuļu un citu sugu) izmetumus.
Fishermen could be given a period of two years to experiment with techniques to reduce discards, with the target being to reduce each type (juveniles and other species) by half.
Pēc šā laika posma beigām pierādītās metodes varētu pievienot ES tiesību sistēmai, kā tas tika izdarīts ar Francijas atklājumiem omāru zvejas jomā.
At the end of that period, proven techniques would be added to the EU legislative base, as was done for the French Nephrops fishery.
Ja nav iegūti pietiekami rezultāti, piemēro prasību ievērojami palielināt linuma acu izmēru.
If results are insufficient, then a significant increase in mesh size would be imposed.
Ja vēl pēc diviem gadiem situācija nav uzlabojusies, zivsaimniecībai piemēro izmetumu aizliegumu.
After another two years, if the situation had not improved, a discard ban would be imposed for that fishery.
Kamēr tiek īstenoti šie izmēģinājuma projekti, izvērtē pārējo zivsaimniecību izmetumu apjomu.
While these pilot fisheries are being dealt with, the extent of discards in other fisheries should be evaluated.
Visām iesaistītajām pusēm ir jāsadarbojas, jāpiedalās diskusiju un ideju apmaiņas forumā — galvenokārt zivsaimniecības nozarei, bet arī dažādiem valstiskajiem dalībniekiem, tirgus apvienībām, NVO un citām ieinteresētajām pusēm.
Cooperation and a forum for discussion and exchange of ideas by all concerned is necessary - most importantly the fishing industry, but also various state players, market associations, NGOs and other stakeholders.
To varētu īstenot ražotāju organizācijas, valsts zvejnieku asociācijas vai reģionālās konsultatīvās padomes līmenī, vai arī citā šāda nolūka organizācijas līmenī.
This could occur at the level of producer organization, national fishermen's association or RAC, or some level of organization created for the purpose.
Ir ļoti svarīgi motivēt zivsaimniecības nozari, pirmkārt, ar pozitīviem stimuliem, un, ja tas neizdodas, ar noteikta veida sodiem; pašas nozares interesēs ir samazināt izmetumus, lai uzlabotu tās tēlu un zivju krājumu stāvokli.
The industry's motivation is essential, at first by positive incentives and, if that fails, by some form of penalty; it is in the industry's own interest to reduce discards, for the sake of their image and to improve the status of the fish stocks.
Vairāki pozitīvu stimulu varianti ir minēti iepriekš tekstā, bet neapšaubāmi ir arī citas pozitīvu stimulu iespējas.
Suggestions for positive incentives have been mentioned above, but doubtless others exist.
Arī izmetumu aizliegums nav vienīgais negatīvais stimuls.
A total discard ban is not the only possible negative incentive either.
Vēl varētu sadalīt kopējo pieļaujamo nozveju mērķa kvotās un piezvejas kvotās.
Another idea could be for a TAC to be divided into a target quota and a by-catch quota.
Zvejas kuģiem, kuriem rodas piezveja, piemēro piezvejas kvotu; kad to sasniedz, šie zvejas kuģi vairs nedrīkst zvejot vai arī tiem ir „jāiegūst” kvotas no citas apakšnozares.
Fishing vessels that caught the species as a by-catch would be fishing against the by-catch quota and, once that quota was reached, they could be required to stop fishing or else "acquire" quota from some other sector.
Šāda sistēma ir izveidota Islandē, un tai ir zināmi panākumi.
A system such as this has been set up in Iceland, apparently with some success.
To varētu darīt visā ES kopējās pieļaujamās nozvejas sistēmā vai arī to varētu darīt dalībvalsts, piešķirot piekļuvi saviem kuģiem.
This could be done either within the EU TAC as a whole, or else by a Member State when allocating access for its vessels.
Ņemot vērā to, ka pašreizējā kopējās pieļaujamās nozvejas sistēma ir radusies jutīga politiska kompromisa rezultātā un ka tā ir viena no galvenajiem izmetumu iemesliem, jebkādiem šīs sistēmas grozījumiem ir jābūt rūpīgi pārdomātiem, lai vēl vairāk nepasliktinātu esošo situāciju izmetumu jomā.
Given that the current TAC system is the result of delicate political compromise, as well as being one of the leading causes of discards, any changes to the TAC system must be very carefully thought through in order to avoid making the discard situation even worse.
Daži no priekšlikumiem izmetumu aizlieguma sakarā rada diskusijas par tiesībpamatotu pārvaldību, piemēram, kvotu pāreja.
Some of these proposals concerning a discard ban have implications for the debate on rights-based management, such as transfer of quota.
Tam visam būs vajadzīgi finanšu līdzekļi.
All of this will require money.
EZF paredz atbalstīt izmēģinājuma projektus selektīvāku zvejas rīku izstrādāšanai un izmēģināšanai (41. pants), kā apmaksāt divas zvejas rīku nomaiņas (25. pants).
The EFF has provisions for pilot projects to develop and test more selective fishing gear (Art. 41), as well as paying for two gear replacements (Art. 25).
EZF līdzekļu piešķiršana šādam nolūkam ir dalībvalsts kompetencē.
Allocation of EFF money to this end is a Member State prerogative.
Fonda noteikumos var izdarīt grozījumus, lai to varētu brīvāk izmantot attiecībā uz jaunajām informācijas apmaiņas tehnoloģijām ar mērķi sekmēt noteiktus jaunos pasākumus, piemēram, slēgšanu reālajā laikā vai citas iniciatīvas.
The Fund could be amended to allow more flexible use of it, for new techniques of information exchange to facilitate some of the new measures such as real-time closures or other initiatives.
Ir jāizskata nozares finansēšanas avoti, piemēram, uzlikt nodevu atkarībā no nozvejas apjoma vai arī nelielu daļu no KPN līdzekļiem piešķirt izpētes un novērošanas programmām.
Industry sources of funding should be explored, such as a levy based upon the size of catches or dedicating a fixed, small percentage of the TAC to be used to fund research and observer programmes for monitoring.
Gadījumā, ja tiek piemērots izmetumu aizliegums, finansēšanai varētu izmantot iegūtos līdzekļus no izmetumu pārdošanas.
Alternatively, if a discard ban is imposed, proceeds from their sale could be used as a source of funds.
Dažu iepriekšminēto ideju īstenošana no nozares dalībniekiem prasa vairāk uzticības un sadarbības, nekā to varētu paredzēt.
Some of the ideas mentioned above will require rather more trust and cooperation among the various players than is sometimes evident.
Piemēram, reālā laika slēgšanas sistēmas īstenošanai ir jāizveido institucionālā sistēma, kura var ātri pieņemt lēmumus, pamatojoties uz iepriekšnolemtiem kritērijiem, un kuras lēmumus visi ņemtu vērā.
For instance, a system for closures in real time would require the establishment of an institutional framework able to take a decision very quickly, based upon previously agreed criteria, and have it respected by all.
Pašreiz dalībvalstij nav tiesiska pamata piemērot tehniskus pasākumus citu valstu kuģiem, kas atrodas tās piekrastes ūdeņos.
At present, a Member State does not have the legal right to impose technical measures on other vessels fishing in its coastal waters.
Varbūt šādam tiesiskam pamatam vajadzētu būt.
Perhaps it should.
Varētu arī paredzēt mehānismu, kad dalībvalstis KZP rīkojas kopīgi, tādējādi tās varētu vienoties par kādu noteiktu pasākumu bez priekšnosacījuma, ka Padomei tas jāatbalsta kopumā.
Alternatively, a mechanism for Member States to act jointly within the context of the CFP could be envisaged, whereby they could agree to a specific measure without the necessity to have it accepted by the Council as a whole.
ES flote zvejo lielākajos pasaules okeānos, tostarp zivsaimniecībās, par kurām ir zināms, ka tās rada lielu izmetumu apjomu, piemēram, attiecībā uz zivju traļiem vai tunzivju seineriem, kas zvejo no peldošiem objektiem.
The EU fleet fishes in all major oceans of the world, including in some fisheries known to produce high levels of discards, such as shrimp trawling or tuna seining when fishing on floating objects.
Pasākumi izmetumu samazināšanai ES ūdeņos ir jāpiemēro visiem kuģiem, kas zvejo zem ES karoga, neatkarīgi no darbības vietas.
Measures taken to reduce discards in EU waters should be applied to EU-flagged vessels wherever they operate.
Visbeidzot, Komisijas paziņojums ir pelnījis atzinību, lai arī ir jāpauž nosodījums par Komisijas, dalībvalstu un nozares faktisko bezdarbību kopš iepriekšējā paziņojuma publikācijas pirms pieciem gadiem.
In conclusion, the Commission's communication is to be heartily welcomed, even while condemning the almost total lack of progress by the Commission, the Member States and the industry since the previous communication five years ago.
Komisija plāno rīkoties ātri, paredzot iekļaut noteiktus aspektus jaunajā tehnisko pasākumu regulā 2008. gadā.
The Commission intends to act quickly, with certain aspects to be included in a new technical measures regulation in 2008.
Cerams, ka politiskais klimats būs labvēlīgs, kas ļaus dalībvalstis un nozare reaģēt labvēlīgi, izmantot izdomu un pildīt saistības, lai samazinātu izmetumus.
Hopefully the political climate is such that the Member States and the industry will react positively and use their imagination and commitment to reduce discards.
To vajadzēja izdarīt jau sen.
That is a long overdue necessity.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Zivsaimniecības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
6. aicina Komisiju ņemt vērā pieejamo zinātnisko atzinumu par Baltijas jūras mencu krājumiem, kuros liela procentuālā daļa zvejas tiek reģistrēta kā piezveja;
Calls on the Commission to take into account the available scientific opinion on the Baltic cod stocks, where a huge percentage of catches are registered as by-catches;
8. aicina Komisiju ņemt vērā pieejamo zinātnisko atzinumu par albatrosiem, kuri, jo īpaši zvejojot ar āķu jedām, patlaban tiek nogalināti tādā skaitā, ka varētu drīzumā izmirt;
Calls on the Commission to take into account the available scientific opinion on albatrosses which, notably in long line fisheries, are currently being killed at a rate that is putting them in danger of extinction;
13. uzsver — lai ieviestie noteikumi būtu efektīvi, savlaicīgi ir pienācīgi jāizmanto ES zivsaimniecībām atbilstīgi zinātniskie pētījumi, kā arī jāņem vērā katras zivsaimniecības īpašās iezīmes, kuras nosaka to atrašanās vieta un jūras organismu sugu daudzveidība, kā arī izsenas zvejas tradīcijas;
Stresses that, if the provisions introduced are to be effective, due and proper use must be made of scientific fishing research relating to EU fisheries and account must be taken of the specific features of individual fisheries in connection with location, marine species diversity and long-established fishing practices;
15. šajā sakarā vērš īpašu uzmanību uz zveju ar rāmja traļiem, kurā konkrētos gadījumos piezvejas līmenis var pārsniegt pat 60 %, un tādēļ prasa nekavējoties aizliegt zveju ar rāmja traļiem;
Draws particular attention in this connection to the use of the beam trawl, which can in some cases account for over 60% of the by-catch, and consequently calls for an immediate ban on beam-trawl fishing;
17. aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst tam, kā pasākumi varētu tikt „tulkoti”, tos piemērojot ES flotēm, kas zvejo trešo valstu ūdeņos un prasa, lai visselektīvāko zvejas rīku izmantošana būtu priekšnoteikums zvejojot saskaņā ar zvejas partnerattiecību nolīgumiem;
Calls on the Commission to pay particular attention to how measures can be "translated" to apply to EU fleets fishing in the waters of third countries and asks that the use of the most selective fishing gears be made a pre-requisite for fishing under fishing partnership agreements (FPAs);
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................39
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ....................39
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS....................53
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ........53
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0018 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0018 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 95. pantu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0061/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 95 and 175(1)of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0061/2007 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus ( A6‑0496/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0496/2007 ),
(2) Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam — Tematiskā stratēģija par gaisa piesārņojumu — noteikti mērķi piesārņojošo emisiju samazināšanai līdz 2020. gadam.
(2) The Communication from the Commission to the Council and the European Parliament – Thematic Strategy on Air Pollution established goals to reduce emissions of pollutant emissions until 2020.
Sekas saistībā ar Direktīvas 98/70/EK grozījumiem attiecībā uz GOS emisijām uzpildes stacijās ir jārisina turpmākajā likumdošanas procesā.
The consequences of the amendments of Directive 98/70/EC on VOC emissions from petrol stations should be addressed in future legislation.
Tomēr 2006. gada 26. septembra rezolūcijā attiecībā uz tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu¹ Eiropas Parlaments aicināja ieviest stingrākus emisijas samazināšanas mērķus, proti, samazināt NOx emisijas — par 65 % , GOS emisijas — par 55 % un primāro daļiņu emisijas PM2,5 — par 61 %.
However, in its resolution of 26 September 2006 on the thematic strategy on air pollution 1 , the European Parliament called for more ambitious reduction targets, namely 65% for NOx emissions, 55% for VOC emissions and 61% for primary PM2.5.
Šis mērķis ir jāatspoguļo šajā direktīvā.
This ambition should be reflected in this Directive.
Sekas saistībā ar Direktīvas 98/70/EK grozījumiem attiecībā uz GOS emisijām uzpildes stacijās arī ir jārisina turpmākajā likumdošanas procesā.
The consequences of the amendments of Directive 98/70/EC on VOC emissions from petrol stations should also be addressed in future legislation.
Pirms šādu turpmāku tiesību aktu priekšlikumu iesniegšanas Komisijai jāsniedz progresa ziņojums .
The Commission should present a progress report prior to presenting a proposal for such future legislation.
Eiropas Parlaments ir aicinājis ieviest stingrāku politiku, lai apkarotu gaisa piesārņošanu.
The European Parliament has called for a more ambitious policy to combat air pollution.
Visiem tiesību aktiem par gaisa piesārņojumu ir jābūt saskaņā ar šo mērķi.
All legislation on air pollution must accord with this ambition .
Ņemot vērā nozīmīgumu, kāds ir siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kā arī šā procesa ietekmi uz degvielu un automobiļu ražotājiem, jebkādu tiesību aktu izmaiņu pamatā jābūt progresa ziņojumam, kurā izklāstīta katra priekšlikuma ietekme uz ekonomiku, vides un sociālo jomu.
Considering the importance of reducing greenhouse gas emissions, as well as the implications for fuel producers and carmakers, any change in the legislation should be based on a progress report that sets out the economic, environmental and social impact of each proposal.
(3) Saskaņā ar Kioto protokolu Kopiena ir apņēmusies sasniegt laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam nospraustos mērķus siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanai.
(3) The Community has committed itself under the Kyoto protocol to Greenhouse Gas emission targets for the period 2008-12.
Pašlaik iekšzemes transportlīdzekļi vainojami gandrīz 20 % šo emisiju.
Inland transport currently accounts for almost 20% of these emissions.
(3) Kopiena patlaban apsver, kāds siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas samazinājums būtu jāizvirza par mērķi pēc Kioto protokolā paredzēto saistību termiņa izbeigšanās .
The Community is considering what level of Greenhouse Gas savings should be sought beyond the Kyoto commitment.
Skaidrs ir tas, ka būs nepieciešama visu nozaru iesaistīšanās.
All sectors will need to contribute to the future goals.
(3) Saskaņā ar Kioto protokolu Kopiena ir apņēmusies sasniegt laikposmam no 2008. gada līdz 2012. gadam nospraustos mērķus siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanai.
(3) The Community has committed itself under the Kyoto protocol to greenhouse gas emission targets for the period 2008-12.
(3) Kopiena arī ir apņēmusies līdz 2020. gadam par 30 % samazināt siltumnīcefekta gāzes emisiju saskaņā ar globālo nolīgumu un vienpusēji par 20 %.
The Community has also committed itself to a 30% reduction in greenhouse gas emissions by 2020 in the context of a global agreement and a 20% reduction unilaterally.
Skaidrs ir tas, ka būs nepieciešama visu nozaru iesaistīšanās šo mērķu sasniegšanā .
All sectors will need to contribute to these goals.
Gan Padome, gan Parlaments atbalstīja Komisijas ierosināto mērķi pēc 2012. gada par 30 % vai par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzes emisiju.
The post-2012 objective of 30% or 20% proposed by the Commission is supported by both the Council and Parliament.
Visiem tiesību aktiem par gaisa piesārņojumu ir jābūt saskaņā ar šo mērķi.
All legislation on reducing greenhouse gases must accord with this ambition .
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīva 2003/30/EK par biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas izmantošanas veicināšanu transportā ir vērsta uz to, lai veicinātu biodegvielas izmantošanu Kopienā.
(6) Directive 2003/30/EC of 8 May 2003 of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of biofuels or other renewable fuels for transport aims at promoting the use of biofuels within the Community.
Kopienas biodegvielu stratēģija tika tālāk izstrādāta Komisijas 2006. gada paziņojumā par ES biodegvielu stratēģiju.
The Community Strategy on Biofuels has been further elaborated in the Communication from the Commission of 2006 - An EU Strategy for Biofuels.
Apliecinot vēlmi arī turpmāk attīstīt dažādu biodegvielu ražošanu un attiecīgo tehnoloģiju, paziņojumā norādīts, ka biodegvielu nozares izaugsme nedrīkst novest pie vides stāvokļa pasliktināšanās, un uzsvērta nepieciešamība vēl vairāk samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
While indicating the willingness to further develop biofuels and biofuel technology, the Communication makes clear that the growth of biofuels should not lead to an increase in environmental damage and emphasised the need for improving the greenhouse gas saving.
Paziņojumā turklāt atzīts, ka vajag sekmēt turpmāku biodegvielu tehnoloģijas attīstību.
The Communication also recognises the need to encourage further development of biofuel technology.