natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tajā nekādā ziņā nav runa par pārrobežu veselības aprūpes veicināšanu, bet gan par to, kā to darīt iespējamu, drošu un kvalitatīvu gadījumos, kad tā lietderīga vai nepieciešama.
The aim is absolutely not to encourage cross-border healthcare as such, but to ensure its availability, safety and quality when it is of use or necessary.
Ir vajadzīga kvalitatīvāka informācija un lielāka skaidrība par to juridisko noteikumu saturu, kas tiek piemēroti, veselības aprūpes nolūkā ceļojot ārpus piederības dalībvalsts uz citu dalībvalsti.
We need better information and more clarity regarding the legal rules applicable to travel to a Member State other than the Member State of affiliation for the purpose of receiving healthcare.
Neapmierina līdzšinējā situācija, kad vienlaikus tiek piemēroti divi atšķirīgi tiesiskie regulējumi: no vienas puses, Regula Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu dalībvalstīs un, no otras puses, — judikatūra, kas pakāpeniski tiek iedibināta ar Tiesas lēmumiem.
The current situation is unsatisfactory, since two different sets of legal rules apply: Regulation No 883/2004 on the coordination of social security systems and the rules established over the years by the case law of the Court of Justice.
Direktīvai vajadzētu pavērt pacientiem iespēju rīkoties saskaņā ar viņu vajadzībām, nevis pieejamiem līdzekļiem, izvēlēties informēti, nevis piespiedu kārtā.
The directive is intended to offer patients a choice which is based on their needs, not their means, and which is informed, not made under duress.
Eiropas Parlamenta pirmais lasījums
First reading in Parliament
Parlaments 2009. gada 23. aprīlī pirmajā lasījumā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē.
On 23 April 2009, Parliament adopted, at first reading, the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the application of patients' rights in cross-border healthcare.
Parlaments vēlējās direktīvā kodificēt Eiropas Savienības Tiesas judikatūru šajā jautājumā.
Parliament sought to codify the case law of the Court of Justice on cross-border healthcare in this directive.
Piemēram, direktīvas mērķis ir pavērt pacientiem iespēju savlaicīgāk saņemt vajadzīgo aprūpi.
For example, the directive aims to give patients the possibility of receiving the necessary healthcare faster.
Pacientu mobilitāte dod iespēju likumīgi apiet valstu gaidīšanas sarakstus, jo tiek izmantots veselības aprūpes piedāvājums citās Eiropas valstīs.
Patient mobility allows national waiting lists to be sidestepped legitimately, since it enables patients to benefit from available medical capacity in other Member States.
Medicīnas attīstība nozīmē arī to, ka visu slimību ārstēšana vairs nav iespējama tuvu dzīvesvietai un ka tās dēļ dažkārt jādodas pāri robežai.
Furthermore, medical progress means that healthcare cannot be provided locally for all diseases and must be provided across borders in some cases.
Direktīvā ir izklāstīti šādi principi: iedzīvotāji bez iepriekšējas atļaujas citā dalībvalstī var saņemt visu nestacionāro aprūpi, uz kādu tiem ir tiesības pašu dalībvalstī, un uz tās izmaksu atlīdzinājumu līdz summai, kāda paredzēta pašu sistēmā.
The directive establishes the following principles: patients may receive all the non-hospital healthcare to which they are entitled in their own Member State in another Member State without prior approval and be reimbursed up to the ceiling established by their own healthcare system.
Iedzīvotāji citā dalībvalstī var saņemt visu stacionāro aprūpi, uz kādu tiem ir tiesības pašu dalībvalstī un uz tās izmaksu atlīdzināšanu līdz summai, kāda paredzēta pašu sistēmā.
Patients may receive all the hospital healthcare to which they are entitled in their own Member State in another Member State and be reimbursed up to the ceiling established by their own healthcare system.
Priekšlikumā ir paredzēta īpaša drošības klauzula gadījumam, ja neparedzēts pārrobežu veselības aprūpes apjoma pieaugums draud radīt nopietnas grūtības.
The proposal includes a specific safeguard clause for cases where an unpredictable rise in the volume of cross-border healthcare threatens to create serious difficulties.
Saskaņā ar Tiesas judikatūru tā ļauj dalībvalstīm, ja tas nepieciešams to sistēmas saglabāšanai, stacionārajā aprūpē ieviest iepriekšējas atļaujas sistēmu.
In accordance with the Court of Justice’s case law, the directive allows a Member State to require prior authorisation for hospital care if this is necessary in order to protect its healthcare system.
Svarīgs elements ir arī informācija, un katrai dalībvalstij būtu jāizveido kontaktpunkti, kur pacients varētu apzināt, kādi aprūpes pakalpojumi ir pieejami, kādi soļi veicami tās izmantošanai un kādas ir piemērojamās sūdzību un pārsūdzību procedūras.
Information is also a key issue, and each Member State will be obliged to maintain national contact points to inform patients about the availability of healthcare, administrative procedures, complaints and appeals and so on.
Visbeidzot, Eiropas deputāti ir centušies nostiprināt dalībvalstu sadarbību veselības aprūpē ar vairākiem tādiem pasākumiem kā e-veselības pakalpojumu attīstīšana un savstarpēja recepšu atzīšana.
Finally, Parliament wished to strengthen healthcare cooperation between Member States by means of a number of measures, including the development of ‘e-health’ and the mutual recognition of prescriptions.
Eiropas Parlamenta otrais lasījums
Second reading in Parliament
Padome 2010. gada jūnijā panāca politisku vienošanos.
In June 2010, a political agreement was reached in the Council.
Padome nav šajā gadījumā ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta grozījumus.
The Council did not, however, take Parliament’s amendments on board.
Ņemot vērā sarunās panākto Padomes vienošanos, otrā lasījuma priekšlikuma mērķis ir iespējami respektēt Eiropas Parlamenta nostāju, ko pirmajā lasījumā pieņēma ar lielu balsu vairākumu.
Whilst taking into account the outcome of the negotiations in the Council, the draft recommendation for second reading seeks to remain as close as possible to the position which Parliament adopted at first reading by a large majority.
Otrā lasījuma priekšlikumā ir iekļauta ar Padomi vienprātīga vēlme apkarot medicīnas tūrismu.
This recommendation for second reading is in keeping with the Council’s desire to combat medical tourism.
Svarīgi uzsvērt, ka spriedumi attiecās ne tik daudz uz atļaujas sniegšanas procesu, bet gan uz šī procesa izmantošanu, liedzot pacientam tiesības ceļot ārstēšanās nolūkā vai kavējot šo tiesību īstenošanu.
Nevertheless, it is important to note that the case law concerned not the authorisation procedure in itself, but the manner in which it has been abused to deny patients the right to travel to receive healthcare or to hinder the use of that right.
Šā iemesla dēļ mēs tiecamies izveidot tādu iepriekšējās atļaujas sistēmu, kas vienkāršotu kārtību pacientiem, taču dotu iespēju racionāli brīdināt veselības aprūpes vadītājus par iespējamām ārpuskārtas izmaksām.
The objective, therefore, is to introduce a simplified prior authorisation system for patients which will nevertheless ensure that healthcare managers are given advance warning of any exceptional costs.
Šķiet, ka grūti definēt un novērtēt arī tādu Padomes ierosināto kritēriju kā „droša un kvalitatīva veselības aprūpe”.
The ‘quality and safety of healthcare’ criteria proposed by the Council are too vague to be assessed adequately.
Parlamenta priekšlikuma mērķis ir arī nostiprināt pacienta tiesības, jo īpaši ar informēšanas un dalībvalstu sadarbības starpniecību.
Parliament’s proposal also aims to strengthen patients' rights, particularly by ensuring the provision of information and cooperation between Member States.
Piederības dalībvalstij jānodrošina saviem iedzīvotājiem piekļuve informācijai.
The Member State of affiliation must ensure that its nationals have access to information.
Attiecībā uz e-veselību Padomes nostājā ir tikai vispārīgi apgalvojumi.
As regards ‘e-health’, the Council's position only makes general statements.
Otrā lasījuma priekšlikums apliecina vēlēšanos papildus šiem elementiem sagatavoties „e-veselības” iespējām, kurām būtu jāparedz regulējums.
The recommendation for second reading seeks to go beyond these statements by taking proper account of the potential of ‘e-health’, which should be supervised.
Neierobežojot medicīnas jomā nepieciešamo konfidencialitāti un veicinot dokumentu un datu apmaiņu, informācijas un komunikāciju tehnoloģijām ir liela nozīme aprūpes koordinēšanā.
Without affecting medical confidentiality, by facilitating the exchange and sharing of documents and data, information and communication technologies play an important role in healthcare coordination.
Katrā gadījumā būtu jānožēlo, ja notikumu turpmākā attīstība pārsteigtu ES likumdevējas iestādes nesagatavotas un ja juridiskās sekas atkal risinātu tiesa.
It would be regrettable if the EU legislator were to be caught unawares by future developments and the legal consequences were once again settled by the Court of Justice.
Patients’ rights in cross-border healthcare
Patients’ rights in cross-border healthcare
Komisijas priekšlikumu
Commission proposal
Aizstātais(-ā) atzinuma sagatavotājs(-a )
Previous rapporteur(s)
par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu
on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities
– ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemto Eiropas drošības stratēģiju „Droša Eiropa labākā pasaulē” un Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē apstiprināto ziņojumu „Sniegt drošību mainīgā pasaulē” par šīs stratēģijas īstenošanu,
– having regard to the European Security Strategy entitled 'A secure Europe in a better world', adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled 'Providing security in a changing world', endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
­– ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē apstiprināto Eiropas Savienības Iekšējās drošības stratēģiju,
­– having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumus par KDAP,
– having regard to the Council conclusions on CSDP adopted on 26 April 2010,
– ņemot vērā EDAP secinājumus un deklarāciju „EDAP desmit gadi — uzdevumi un iespējas”, ko pieņēma Padome 2009. gada 17. novembrī,
– having regard to the ESDP conclusions and the declaration entitled 'ESDP Ten Years – Challenges and Opportunities', adopted by the Council on 17 November 2009,
– ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 12. decembrī pieņemto deklarāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas pastiprināšanu un Padomes 2008. gada 11. decembrī pieņemto deklarāciju par spēju stiprināšanu,
– having regard to the declaration on the enhancement of the European Security and Defence Policy, adopted by the European Council on 12 December 2008, and to the declaration on strengthening capabilities, adopted by the Council on 11 December 2008,
– ņemot vērā Eiropadomes sanāksmē Santamarijā de Feirā 2000. gada 20. jūnijā un Gēteborgā 2001. gada 16. jūnijā pieņemtos secinājumus, arī Gēteborgā 2001. gada 16. jūnijā pieņemto ES programmu vardarbīgu konfliktu novēršanai un Eiropadomes 2004. gada 17. decembrī apstiprināto Vispārējo civilo mērķi ( Civilian Headline Goal ) 2008. gadam, kā arī Padomes 2007. gada 19. novembrī apstiprināto Vispārējo civilo mērķi 2010. gadam,
– having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Santa Maria de Feira on 20 June 2000 and at Göteborg on 16 June 2001, to the EU Programme for the Prevention of Violent Conflicts also adopted at Göteborg on 16 June 2001, to the Civilian Headline Goal 2008, approved by the European Council on 17 December 2004, and to the Civilian Headline Goal 2010, approved by the Council on 19 November 2007,
– ņemot vērā Eiropadomes sanāksmē Helsinkos 1999. gada 11. decembrī pieņemtos secinājumus (Vispārējais mērķis 2003. gadam) un Padomes 2004. gada 17. maijā pieņemto Vispārējo mērķi 2010. gadam,
– having regard to the Presidency conclusions adopted by the European Council at Helsinki on 11 December 1999 (Headline Goal 2003) and to the Headline Goal 2010, approved by the Council on 17 May 2004,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra secinājumus par Eiropas Savienības ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās drošības un kodoldrošības ( CBRN ) stiprināšanu un ES CBRN rīcības plāna pieņemšanu,
– having regard to the Council conclusions of 30 November 2009 on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union and approving an EU CBRN Action Plan,
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 3. decembra dokumentu „Īstenojot ar EDAP saistītu ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325, kuru pastiprina ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1820” un Padomes 2006. gada 14. septembra dokumentu „Cilvēktiesību iekļaušana EDAP”,
– having regard to the Council paper 'Implementation of UNSCR 1325 as reinforced by UNSCR 1820 in the context of ESDP' of 3 December 2008, and to the Council document on 'Mainstreaming of Human Rights into ESDP' of 14 September 2006,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 10. februāra rezolūciju par neseno zemestrīci Haiti, kurā aicināts izveidot ES civilās aizsardzības spēkus
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on the recent earthquake in Haiti, which calls for the establishment of an EU Civil Protection Force
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0015 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0015 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par Eiropas drošības stratēģijas un Eiropas kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu
– having regard to its resolution of 10 March 2010 on the implementation of the European Security Strategy and the Common Security and Defence Policy
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0061 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0061 . ,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību
– having regard to the Council Decision of 26 July 2010 establishing the organisation and functioning of the European External Action Service
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7-0308/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0308/2010 ),
3. uzsver, ka ES, galvenokārt ar civilo krīžu vadību, sniedz būtisku ieguldījumu vispārējā drošībā, paužot savas pamatvērtības un principus;
Underlines that the EU, mainly through its civilian crisis management, offers a distinct contribution to global security, reflecting its core values and principles;
Civilmilitārās koordinācijas stiprināšana
Enhancing civilian-military coordination
9. vērš uzmanību uz Komisijas Uzraudzības un informācijas centra lomu katastrofu seku likvidēšanas koordinācijas atvieglošanā un uzsver, ka priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei, pildot Komisijas priekšsēdētāja vietnieces funkcijas, ir jānodrošina cieša saikne starp šo centru un EĀDD; aicina uzlabot militāro līdzekļu, jo īpaši gaisa transporta nodrošinājuma spēju, koordināciju un ātrāku izvietošanu katastrofu seku likvidēšanā, pamatojoties uz Haiti gūto mācību un ņemot vērā katastrofu seku likvidēšanas operāciju primāri civilo būtību; atkārto aicinājumu turpmāk uzlabot civilās aizsardzības mehānismu, lai pēc brīvprātības principa apvienotu dalībvalstu rezervstāvē esošos resursus, kurus tādējādi vajadzības gadījumā varētu nekavējoties izmantot katastrofu seku likvidēšanas operācijās; ierosina šo resursu koordinēšanas un izvietošanas vajadzībām izveidot ES civilās aizsardzības spēkus, lai palielinātu ES rīcības redzamību; vienlaikus atgādina par dalībvalstu individuālo atbildību par civilās aizsardzību un katastrofu kontroles mehānismiem;
Draws attention to the role of the Commission's Monitoring and Information Centre (MIC) in facilitating disaster relief coordination under the Civil Protection Mechanism and highlights the need for close cooperation between the centre and the EEAS to be ensured by the Vice-President/High Representative in her capacity as Vice-President of the Commission; calls for improved coordination and faster deployment of military assets in the context of disaster relief, in particular air transport capabilities, based on the lessons learned in Haiti and while respecting the primarily civilian nature of disaster relief operations; reiterates its call for further improvement of the Civil Protection Mechanism to establish a voluntary pool of Member States’ assets on stand-by for immediate deployment in disaster response operations; suggests that these assets be coordinated and deployed under the designation of an EU Civil Protection Force to increase the visibility of EU action; recalls at the same time the individual responsibility of the Member States for civil protection and disaster control measures;
11. aicina Padomi drīzumā pieņemt lēmumus, kuri ir vajadzīgi, lai īstenotu LES 42. panta 7. punktā minēto savstarpējās palīdzības klauzulu un LESD 222. pantā minēto solidaritātes klauzulu, un kuriem ir jāatspoguļo ES visaptverošā pieeja un jābalstās uz civilmilitārajiem resursiem;
Calls on the Council to promptly adopt the necessary decisions to give effect to the mutual assistance clause as outlined in Article 42(7) TEU as well as the solidarity clause as outlined in Article 222 TFEU, which should reflect the EU's comprehensive approach and build on civil-military resources;
13. politiski stratēģiskajā līmenī atzinīgi vērtē civilo un militāro elementu integrāciju Krīžu vadības un plānošanas direktorātā un uzskata, ka tas ir solis pareizajā virzienā; tomēr uzsver, ka, lai varētu pilnībā izmantot pieejamo sinerģiju, ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp civilajām un militārajām stratēģiskās plānošanas spējām ne tikai attiecībā uz darbinieku skaitu, bet arī amatu hierarhiju; vienlaikus uzsver, ka ir pienācīgi jāņem vērā civilo un militāro jomu un to mērķu atšķirības un jāraugās, lai tiktu nodrošināta katrai situācijai piemērota cilvēkresursu kombinācija;
On the political-strategic level, welcomes the integration of civilian and military elements within the Crisis Management Planning Directorate (CMPD) as a step in the right direction; emphasises, however, the need to strike a proper balance between civilian and military strategic planning capabilities, not only in terms of numbers, but also with regard to hierarchy, in order to exploit to the full the synergies available; highlights at the same time the need to duly respect the differences between civilian and military roles and their distinctive objectives and to make sure that an appropriate mixture of human resources is allocated to each operation on a case-by-case basis;
16. aicina uzlabot ES delegāciju vadītāju un/vai ES īpašo pārstāvju (ja tādi ir attiecīgajā krīzes apgabalā) lomu civilmilitārajā koordinācijā, arī tāpēc, lai nodrošinātu ciešāku politisko uzraudzību uz vietas;
Calls for an improved role for the Heads of EU Delegations and/or EU Special Representatives - when present in the area of crisis - in the civilian-military coordination efforts, also with a view to securing closer political oversight on the ground;
Operatīvais līmenis
Operational level
18. atkārtoti aicina pašreizējās sistēmas vietā (kad pēc vajadzības tiek izmantots viens no septiņiem pieejamajiem štābiem) noteikt pastāvīgu ES operāciju štābu, kas būtu atbildīgs par operatīvo plānošanu un ES militāro operāciju vadību; uzsver, ka šāds solis garantētu saskaņotu komandķēdi un lielā mērā palielinātu ES spēju ātri un vienoti reaģēt uz krīzēm (jo īpaši palielinot ES institucionālo atmiņu), kā arī samazinātu izmaksas;
Reiterates its call for the establishment of a permanent EU operational headquarters, responsible for operational planning and conduct of EU military operations, to replace the current system of using one of the seven available headquarters on an ad hoc basis; stresses that such a move would guarantee a coherent chain of command and greatly increase the EU's capacity for rapid and consistent responses to crises (notably by enhancing the EU’s institutional memory) and also reduce costs;
20. tomēr uzsver, ka pienācīga uzmanība ir jāpievērš civilās un militārās plānošanas operāciju atšķirībām un ka ir jāsaglabā divas dažādas komandķēdes, civilo operāciju komandieri un militāro operāciju komandieri novietojot vienā EĀDD hierarhijas līmenī;
Emphasises, however, that due account needs to be taken of the differences between civilian and military planning and that separate chains of command need to be maintained, with a Civilian Operations Commander and a Military Operations Commander retaining their own competences and enjoying the same hierarchical status within the EEAS;
ES civilo un militāro spēju attīstīšana
Building EU civilian and military capabilities
Vispārējā mērķa 2010. gadam īstenošanas uzraudzības kontekstā aicina dalībvalstis koncentrēties uz konkrētu spēju sasniegšanu un galveno uzmanību pievērst jomām ar civilmilitārās sinerģijas potenciālu, jo īpaši tām, kas jau ir apzinātas, lai pēc iespējas ātrāk panāktu patiesu progresu; uzsver, ka spēju attīstīšanā ir jāvadās pēc KDAP misiju īpašajām vajadzībām; atzinīgi vērtē militārām spējām paredzēto vispārējo spēju attīstīšanas procesu Eiropas Aizsardzības aģentūrā; mudina turpmāk apspriest to, kā vispārējos civilajos un militārajos mērķos savienot abus spēju attīstīšanas procesus;
In the context of the follow-up to the Headline Goals 2010, calls on the Member States to concentrate on the concrete delivery of capabilities and to focus on areas with the potential for civilian-military synergies, especially those already identified, in order to achieve genuine progress as soon as possible; stresses the need for capability development to be guided by specific requirements for CSDP missions; welcomes the Comprehensive Capability Development Process for military capabilities within the European Defence Agency; encourages further discussion on how to bridge the two capability development processes under the civilian and military headline goals;
25. šajā kontekstā aicina dalībvalstis īpaši nodrošināt, ka dalību KDAP misijās uzskata par nozīmīgu priekšrocību karjeras attīstībā policijas un tieslietu sistēmās un ka dienestos, kuri savus darbiniekus nosūta darbā šajās misijās, uz attiecīgo laiku pienācīgi kompensē šo darbinieku trūkumu; uzskata, ka Padomei ir jānodrošina, ka KDAP misiju personāla dienas atalgojuma likmi pielāgo attiecīgās misijas apstākļiem;
In that context, calls on the Member States to ensure, in particular, that participation in CSDP missions is regarded as an important advantage for career development in their police and justice systems and that the services that second civilians to these missions are appropriately compensated for the temporary loss of staff; takes the view that the Council should ensure that per diem rates for CSDP mission personnel are tailored to the circumstances of the mission in question;
31. aicina veikt sagatavošanas darbus, lai, ņemot vērā EĀDD izveidi, izstrādātu un padarītu pieejamu apmācību par starpniecību un dialogu atbilstīgi Padomes 2009. gadā pieņemtajai koncepcijai par ES starpniecības un dialoga spēju stiprināšanu;
Calls for a preparatory action in order to develop and make available training on mediation and dialogue in the light of the establishment of the EEAS, in line with the 'Concept on Strengthening EU Mediation and Dialogue Capacities' adopted by the Council in 2009;
Ātrs finansējums
Rapid financing
33. aicina Padomi pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu ātri pieņemt pienācīgus lēmumus, lai izveidotu LES 41. pantā minēto sākumfondu; aicina priekšsēdētāja vietnieci / augsto pārstāvi pēc sākumfonda izveides regulāri informēt Parlamentu par tā stāvokli;
Calls on the Council to quickly take the appropriate decisions to establish the start-up fund as outlined in Article 41 TEU, after consulting the European Parliament; calls on the Vice-President/High Representative to inform Parliament regularly on the state of play once the fund has been set up;
Krīžu vadības instrumenti
Crisis management tools