natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– tajā paredz atbilstīgu finansēšanas kārtību un noteikumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz I.24. pantā izklāstītajiem principiem;
– provide for the appropriate financial arrangements and the rules relating to intellectual property rights on the basis of the principles as set out in Article I.24;
– tas reglamentē attiecības starp projekta konsorciju un FCH kopuzņēmumu.
– govern the relationship between the project consortium and the FCH Joint Undertaking.
Konsorcija nolīgums:
The Consortium agreement shall:
– projekta dalībnieki to noslēdz pirms piešķīruma nolīguma noslēgšanas;
– be concluded by the project participants prior to the conclusion of the Grant Agreement;
– tajā paredz piemērotu kārtību piešķīruma nolīguma izpildei;
– provide for the appropriate arrangements for the implementation of the Grant Agreement;
– tas reglamentē attiecības starp projekta dalībniekiem, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus.
– govern the relationship between the participants in a project, in particular the Intellectual Property Rights provisions.
Šī panta teksts jau iekļauts citos pantos, tāpēc to var svītrot.
The text of this article is already incorporated in other articles and can therefore be deleted.
Ūdeņradis ir vieglākais elements Visumā, kurš turklāt pieejams bagātīgā daudzumā.
Hydrogen is the most abundant and lightest element of the universe.
Ar ūdeņradi darbināmus kurināmā elementus astronauti veiksmīgi izmanto jau vismaz 50 gadus.
Hydrogen powered fuel cells have already been used reliably by our astronauts for the last 50 years.
Šā priekšlikuma mērķis ir sekmēt ūdeņraža izmantošanu zemes vajadzībām un padarīt to par vienu no svarīgākajiem balstiem Eiropas stratēģijā cīņai pret klimata pārmaiņām un trešās rūpnieciskās revolūcijas īstenošanai.
With the present proposal, hydrogen comes back to earth, as one of the most important pillars of the European strategy to fight climate change and implement a Third Industrial Revolution.
Enerģētika un klimata pārmaiņas ir ES galvenās prioritātes.
Energy and climate change are top priorities for the EU.
Eiropadomes pagājušajā gadā nospraustie ārkārtīgi tālejošie mērķi ir pienācīgi atspoguļoti nesenajos Komisijas priekšlikumos.
The very ambitious goals set by the European Council last year found adequate implementation in the recent Commission proposals.
Tomēr ir svarīgi atzīmēt, ka ūdeņraža ekonomika savu galveno motivāciju rod redzējumā, ko savā runā 2003. gada konferencē iezīmēja Eiropas Komisijas iepriekšējais priekšsēdētājs: „ Kas tad padara Eiropas ūdeņraža programmu par patiesu nākotnes vīziju?
It is however important to note that the Hydrogen economy finds its main inspiration in the vision set out in the speech of the former President of the European Commission at a conference in 2003: " But let us be clear about what makes the European hydrogen programme truly visionary.
Tas ir mūsu deklarētais mērķis līdz gadsimta vidum īstenot pakāpenisku pāreju uz pilnībā integrētu ūdeņraža ekonomiku, kas pamatojas uz atjaunojamiem enerģijas resursiem”.
It is our declared goal of achieving a step-by-step shift towards a fully integrated hydrogen economy, based on renewable energy sources, by the middle of the century ".
„Ūdeņradis – nākotnes enerģijas vektors”, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Romano Prodi runa, 2003. gada 16. jūnijs.
“Hydrogen, the energy vector of the Future", speech by Romano Prodi , President of the European Commission, 16 June 2003.
Saskaņā ar šo ilgtermiņa redzējumu Eiropas Parlaments pagājušā gada maijā pieņēma rakstisku deklarāciju
In line with this long term vision, the European Parliament adopted last May a Written Declaration
Rakstiska deklarācija par videi nekaitīga ūdeņraža ekonomikas ieviešanu un trešo rūpniecisko revolūciju Eiropā, izmantojot partnerattiecības ar iesaistītajiem reģioniem un pilsētām, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām, Eiropas Parlaments 16/2007. , iesakot „izmantojot augšupēju pieeju, līdz 2025. gadam izveidot decentralizētu ūdeņraža infrastruktūru visās Eiropas Savienības dalībvalstīs” kā vienu no trešās rūpnieciskās revolūcijas pīlāriem.
Written declaration on establishing a green hydrogen economy and a third industrial revolution in Europe through a partnership with committed regions and cities, SMEs and civil society organisations, European Parliament 16/2007. recommending to "establish a decentralised bottom up hydrogen infrastructure by 2025 in all EU Member States” as one of the pillars for a Third Industrial Revolution.
Ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platforma ir lieti noderējusi, koordinējot Eiropas Savienības centienus izveidot pilnībā integrētu ūdeņraža ekonomiku ar Stratēģiskās pētniecības programmas izstrādi (kura pienācīgi jāņem vērā, izveidojot Energotehnoloģiju stratēģisko plānu
The Hydrogen and Fuel Cells Technology Platform has been instrumental to coordinate the European efforts toward a fully integrated hydrogen economy by developing a Strategic Research Agenda (which should be kept in due account when establishing the Strategic Energy Technology Plan
Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns) — „Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni” — COM(2007)723. ).
A European Strategic Energy Technology Plan (SET Plan) - Towards a Low Carbon Future - COM(2007)723. ).
Saistībā ar Tehnoloģiju platformu arī izstrādāts īstenošanas plāns, kura mērķis ir ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģijām piešķirt nozīmīgu lomu Eiropas jaunajā enerģētikas modelī.
The Technology Platform also developed an Implementation Plan aiming at establishing a significant role in Europe's new energy model for Hydrogen and fuel cells technologies.
Tajā aprakstīti četri inovāciju un attīstības pasākumi: ar ūdeņradi darbināmi transportlīdzekļi, ilgtspējīga ūdeņraža ražošana, kurināmā elementi un sākotnējie tirgi
It outlines four innovation and development actions: hydrogen transport, sustainable hydrogen production, fuels cells, and early markets.
Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu (KTI) koncepcija tika ieviesta Septītajā pamatprogrammā kā jauns mehānisms ilgtermiņa publiskā un privātā sektora partnerības īstenošanai pētniecībā Eiropas līmenī tajās jomā, kur mērķu apjoms un darbības joma ir tāda, ka vienkārša koordinācija un parasto instrumentu atbalsts nav pietiekami.
The concept of the Joint Technology Initiatives (JTIs) was introduced in the 7th Framework Programme as a new mechanism to implement long-term public-private partnerships in research at European level in those areas where the scale and scope of the objectives is such that loose coordination and support through the regular instruments are not deemed sufficient.
Līdz šim ir izveidotas četras KTI, tostarp novatoriskas medicīnas, iegulto sistēmu, aeronautikas un nanoelektronikas jomās.
Until now, 4 JTIs have been set up in the field of innovative medicines, embedded systems, aeronautics and nano-electronics.
Ar šo priekšlikumu tiks izveidota piektā KTI kurināmā elementu un ūdeņraža jomā.
With this proposal, the 5th JTI will be set up in the field of fuel cells and hydrogen.
Šī izvēle ir loģiska.
This choice of field is a logical one.
Tā kā ES svarīgākie uzdevumi ir energoapgādes drošība, klimata pārmaiņu seku mazināšana un ilgtspējīga attīstība, tai jāsekmē tīrāku un efektīvāku tehnoloģiju izstrāde un izmantošana enerģijas pārveides, transporta un izmantošanas jomā.
Faced with challenges such as energy security, the mitigation of climate change and sustainable development, the EU needs to boost the development and deployment of cleaner and more efficient energy technologies, in terms of conversion, transport and use of it.
Kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas var būtiski palīdzēt sasniegt šos mērķus.
Fuel cells and hydrogen technologies have the potential to contribute significantly towards these goals.
Kurināmā elementi ir ļoti nemanāmi un efektīvi enerģijas pārveidotāji, kas pārveido kurināmo un skābekli tieši par elektrību, siltumu un ūdeni elektroķīmiska procesa laikā.
Fuel cells are very quiet, highly efficient energy converters, converting fuel and oxygen directly to electricity, heat and water in an electrochemical process.
Tā kā tie darbojas ar dažādu kurināmo, šo elementu tehnoloģijas ļauj izmantot dažādus enerģijas avotu veidus, ko lietot transportlīdzekļos (šobrīd tie par 98 % ir atkarīgi no naftas), sekmēt atjaunojamās enerģijas iesaisti enerģijas tirgū un piedāvāt patiesi tīru enerģijas pārveidotāju, ja elementos izmanto ūdeņradi.
Since they can operate on different fuels, fuel cells offer diversity to the energy mix used in transport (which is currently for 98% dependent on oil), facilitate the integration of renewable electricity into the energy market, and offer an intrinsically clean energy converter when combined with the use of hydrogen.
Līdzās ieguvumiem videi rodas arī ekonomiskais potenciāls.
In addition to the environmental advantages, there is also an economic potential.
Kurināmā elementiem ir liela ietekme uz konkurētspēju ekonomikā, jo tos dažādos veidos var izmantot enerģiju patērējošās iekārtās, sākot ar portatīvo elektronikas aprīkojumu (piemēram, mobilie telefoni un mp3 formāta mūzikas atskaņotāji) līdz pat ūdeņraža automobiļiem.
Fuel cells can have a major impact on economic competitiveness, since they can be used in a wide range of energy-consuming applications, from portable electronic equipment (such as mobile phones or mp3s) to hydrogen cars.
Turklāt tā kā tās sauc arī par „progresīvajām tehnoloģijām”, pirmie tirgū ienācēji var gūt komerciālus ieguvumus pasaules mērogā.
In addition, since they are so-called "breakthrough technologies", early market entrants can on a global scale generate important commercial gains.
Tomēr tehnoloģijas šajā jomā, visticamāk, nebūs komerciāli pieejamas tik ātri, cik tas būtu vēlams.
However, technologies in this field are unlikely to be commercially available as quickly as desirable.
To veicina parastās tirgus neveiksmes, kas saistītas ar jaunu tehnoloģiju izstrādi un pieņemšanu, piemēram, zināšanu un ieviešanas nesaskaņotība, tīkla ārējie aspekti un nepilnīga informācija.
This is caused by common market failures linked to the development and adoption of new technologies, such as knowledge and adoption spillovers, network externalities and incomplete information.
Šos trūkumus vēl vairāk padziļina ilgais laiks līdz nokļūšanai tirgū un augstais koordinācijas līmenis, kas vajadzīgs šajā nozarē.
These deficiencies are even further exacerbated by the long time to market and the high degree of coordination needed in this sector.
Tā kā pašlaik nav ilgtermiņa integrētas publiskas pētniecības un attīstības stratēģijas, Eiropas rūpniecības nozare nevar iesaistīt vairāk resursu, un tāpēc ASV šajā jomā jau veikti astoņas reizes lielāki privātie ieguldījumi pētniecībā un attīstībā nekā Eiropā.
The current absence of a long-term, integrated public R&D strategy tends to discourage the European industry to commit more of its resources, leading to a level of private R&D investment in the US in this field that is about 8 times as high as in Europe.
Līdz ar to ES par pieciem gadiem atpaliek no Japānas un Ziemeļamerikas ar kurināmā elementiem darbināmu transportlīdzekļu izstrādē.
The consequence is that the EU is lagging 5 years behind Japan and North America in the demonstration of fuel cell vehicles.
Tādēļ KTI izveidošanu šajā jomā var vērtēt ļoti atzinīgi.
Therefore, the setting up of a JTI in this field can be highly welcomed.
Apvienojot visu ieinteresēto personu spēkus un piedāvājot ilgtermiņa saistības, KTI nodrošinās, ka pētniecības un izmantošanas pasākumi tiek veikti racionalizēti un vienoti, ka tiek sekmēti uzņēmumu rosināti centieni un ka galvenā vērība tiek vērsta uz daudzsološākajiem šā novatoriskā tirgus aspektiem.
By uniting the forces of all stakeholders and offering a long-term commitment, the JTI will ensure that research and deployment activities are carried out in a streamlined, unfragmented manner, that business-driven efforts are boosted and that the focus is on the most promising applications of this innovative market.
Tas paātrinās pāreju uz ilgtspējīgu tirgus ekonomiku, nodrošinās, ka Eiropa ieņem līderpozīcijas pasaules tehnoloģiju attīstībā, ievērojami paaugstinās Eiropas konkurētspēju (tostarp daudzu MVU konkurētspēju) un ilgtermiņā risinās jautājumus, kas saistīti ar Eiropas enerģētikas politikas jomu virzītājiem.
This will accelerate the transition towards a sustainable energy economy, ensure that Europe takes a leading role in the global technology deployment, significantly enhance Europe's competitiveness (including many SMEs) and in the longer term address Europe's energy policy drivers.
Referents atzīst šīs KTI lielo nozīmi, jo tā ir pirmais solis tālejošākas Eiropas mēroga stratēģijas pieņemšanā, lai noteiktu kurināmā elementus un ūdeņradi par galveno faktoru, kas sekmē tādu tehnoloģiju attīstību, kuras var sniegt būtisku ieguldījumu enerģētikas, transporta, vides un ilgtspējīgas izaugsmes politikas jomās visā Eiropā.
The rapporteur recognises the capital importance of this JTI as a first step towards the adoption of a more ambitious European-wide strategy to position fuel cells and hydrogen as core enabling technologies which can make a determinant contribution to energy, transport, environment and sustainable growth policies across Europe.
Nozares grupas izveidošana ir nopietns paraugs, kas rāda Eiropas rūpniecības iesaistīšanos šajā virzībā.
The creation of the Industry Grouping is a serious demonstration of the engagement of the European industry in this direction.
Tomēr pašreizējā budžeta priekšlikuma summa ir tikai EUR 470 miljoni un tas neatspoguļo apjomīgos centienus, kādi būs nepieciešami KTI mērķu sasniegšanai (pēc tehnoloģiju platformas aprēķiniem nākamajos astoņos gados būs vajadzīgi EUR 7,4 miljardi
However the magnitude of the efforts that are necessary to achieve the JTI’s goals (estimated by the Technology Platform to amount to € 7.4 billion over the next eight years)
Ja vēlamies sasniegt mērķus, jābūt gataviem apsvērt iespēju izmantot Septītās pamatprogrammas starpposma pārskatu, lai nopietni pārvērtētu Eiropas finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā ūdeņraža KTI sasniegumus un kurināma elementu un ūdeņraža tehnoloģiju vispārējo ietekmi un perspektīvas Eiropā.
If we want to live up to the level of our ambitions we should be prepared to consider the possibility to take advantage of the FP7 Mid-Term Review to seriously re-evaluate the European financial commitment in light of achievements of the Hydrogen JTI and overall impact and prospects for fuel cells and hydrogen technologies in Europe.
Turklāt ir nepieciešams apsvērt, ka, lai nodrošinātu pāreju uz jaunu tālejošu enerģētikas modeli, kuru Eiropa ierosina pasaulei kā instrumentu efektīvai cīņai ar klimata pārmaiņām, ūdeņraža nozarei jāgūst īpaši iespaidīgi rezultāti, kurus var sasniegt tikai ar labāku koordināciju ar visām citām valstu kurināmā elementu un ūdeņraža programmām un vadošajām novatoriskajām tehnoloģiju platformām, kā arī ar Kopīgā pētniecības centra centieniem šajā nozarē.
It is necessary, furthermore to consider that, in order to ensure the transition towards the new ambitious energy model that Europe is proposing to the world as an instrument to effectively fight climate change, the hydrogen sector has to obtain breakthrough results that can only be achieved if better coordination is in place with all other national fuel cell and hydrogen programs and leading edge innovative Technology Platforms, as well as with the efforts made by the Joint Research Centre in this sector.
Papildus steidzami jārisina arī jautājums par normatīvajiem šķēršļiem un jāizveido skaidrs tiesiskais regulējums, lai radītu vēlamos nosacījumus privātā sektora ieguldījumiem.
Furthermore the existing regulatory barriers should be dealt with as a matter of priority and a clear regulatory framework should be established to create the right conditions for private sector investments.
Šajā sakarībā atzinīgi jāvērtē tas, ka kopā ar šo priekšlikumu Komisija arī ierosina noteikt drošības un tehniskos standartus gan ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem, gan ūdeņraža uzpildes infrastruktūrai, kas ir svarīgi drīzai pieņemšanai.
In this sense it is welcomed that along with this proposal, the Commission is also proposing to set security and technical standards for both hydrogen vehicles and hydrogen refueling infrastructure, which is instrumental for early adoption.
Visbeidzot, bet nebūt ne mazāk svarīgi ir uzsvērt finansiālo sviru nozīmi agrīnos tirgos, lai sekmētu ar ūdeņraža izmantošanu saistītu enerģijas sistēmu un transportlīdzekļu ieviešanu tirgū.
Last but not least it is important to underline the importance of financial leverage in the early adoption markets in order to facilitate market introduction of hydrogen based energy systems and vehicles.
To var paveikt ar stimuliem, kas līdzīgi jau izmantotajiem atjaunojamās enerģijas jomā, un optimizējot Eiropas Investīciju bankas pašreizējo resursu un reģionālā un valstu līmenī pieejamo līdzekļu izmantošanu.
This can be done by granting incentives comparable to those already in use for renewable energies and by optimizing the use of existing resources of the European Investment Bank and funds available at regional and national level.
Visbeidzot, ir ierosināti konkrēti grozījumi, lai nostiprinātu šo priekšlikumu.
Finally, certain amendments are proposed in order to strengthen the proposal:
Vēl vairāk uzmanības jāpievērš MVU jauninājumu potenciālam un jāakcentē gan tas, gan konkrētie šķēršļi, ar kuriem šie uzņēmumi saskaras, piemēram, ierobežota piekļuve pētniecības infrastruktūrām.
Even more focus and emphasis should be put on the innovative potential of SMEs, and the specific barriers that they encounter, for example in reduced access to research infrastructure.
Tādēļ MVU nozīme un to īpašā situācija ir konkrēti minēta kopuzņēmuma mērķos un uzdevumos.
Therefore, the role of SMEs and their particular situation is specifically mentioned in the objectives and tasks of the Joint Undertaking.
Uzmanība jāpievērš pētījumiem, kas vērsti uz īpaši progresīviem sasniegumiem.
Attention should be paid to the importance of breakthrough-oriented research.
Kā minēts īstenošanas plānā, jo īpaši agrīnajos posmos pētījumiem jāveido KTI pasākumu svarīga daļa, jo pētniecības jomā joprojām nepieciešami nozīmīgi un progresīvi rezultāti.
As was mentioned in the Implementation Plan, especially in the early stages research should form an important element of the activities of the JTI, since important breakthroughs in the research area are still necessary.
Apmēram 1/3 daļa plānoto resursu atzīti par tādiem, kas nepieciešami pētniecības un attīstības pasākumiem.
Around 1/3 of the planned resources was deemed necessary for R&D activities.
Šajā sakarībā KTI pasākumos ir ļoti svarīgi pilnībā iesaistīt zinātnisko sabiedrību (tostarp Kopīgo pētniecības centru) un neradīt tai nevajadzīgus šķēršļus Pētniecības grupas izveidošanai un dalībai kopuzņēmumā.
In this respect it is also very important to fully involve the research community in the activities of the JTI (including the Joint Research Centre) and not to create an unnecessarily high barrier for them to form a Research Grouping and to join the Joint Undertaking.
Tādēļ tās ieguldījumam kārtējo izmaksu finansēšanā jābūt samērīgam.
Therefore, their contribution to the running costs should be proportionate.
Jāuzsver šā kopuzņēmuma kopīgais raksturs.
The joint character of this Joint Undertaking needs to be stressed.
Publiskā un privātā sektora partnerība nozīmē, ka Kopienas un nozares pārstāvji iesaistās un piedalās vienlīdzīgi.
The idea of a public-private partnership is that the Community and industry will participate and contribute on an equal footing.
Tādēļ nozares ieguldījumi natūrā jāpārbauda atsevišķi, lai vismaz nodrošinātu to patiesu atbilstību Kopienas finansiālajam ieguldījumam.
Therefore, the in-kind contributions by the industry need to be independently scrutinized to ensure that they indeed at least match the Community financial contribution.
Tādēļ jāsaglabā ierosinātās Kopienas „veto tiesības” attiecībā un visiem valdes pieņemtajiem lēmumiem, kuri saistīti ar ieguldījumu natūrā novērtējumu.
The proposed "veto right" for the Community on all decisions taken by the Governing Board regarding the assessment of the in-kind contributions should therefore be maintained.
Lai samazinātu nevajadzīgu birokrātiju un administratīvās izmaksas, pilnībā jāizmanto tehnoloģiju platformas paveiktais darbs un komitejas.
In order to minimize unnecessary bureaucracy and administrative costs, existing work performed by the Technology Platform and existing committees and structures should be fully utilized.
Piemēram, dalībvalstis varētu uzticēt plānotās Dalībvalstu augsta līmeņa grupas darbu tiem pašiem cilvēkiem, kuri jau ir programmu komiteju locekļi Septītās pamatprogrammas īstenošanas uzraudzībai.
For example, Member States could trust the work of the envisaged High Level Member States Group to the same people that are already sitting in the programme committees overseeing the implementation of FP7.
Turklāt aprēķinātā kārtējo izmaksu procentuālā daļa (apmēram 5 % no kopējā izmaksām) šķiet samērā liela.
Furthermore, the percentage estimated for the running costs (around 5% of the total costs) seems to be rather high.
Ja iespējams, neizmantotais kārtējo izmaksu finansējums jāizmanto darbības izmaksu segšanai.
Where possible, unused funding for this running costs should go to the operational costs.
Kopuzņēmuma precīzs juridiskais statuss jānosaka skaidrāk, lai jo īpaši nodrošinātu tā atbildību Eiropas Parlamentam, kas ir viena no budžeta lēmējiestādēm.
The precise legal status of this Joint Undertaking should be clarified, especially with a view to its accountability to the European Parliament as one arm of the budgetary authority.
Teksts ir saskaņots ar citu KTI tekstiem, lai īstenotu konsekventu un horizontālu pieeju.
The text has been put in line with the text of the other JTIs in order to have a consistent and horizontal approach.
Šajā nolūkā ir ierosināti grozījumi normatīvā teksta daļu pārvietošanai uz pielikumu, tādējādi samazinot nevajadzīgu teksta dublēšanos un juridiskas pretrunas.
To this aim, amendments have been proposed to move parts of the legal text into the Annex, which would also reduce unnecessary duplication of the text and legal incoherence.
Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) ir ieviestas Septītajā pamatprogrammā kā jauns veids, lai īstenotu publiskā un privātā sektora partnerības izveidi pētniecībā Eiropas līmenī.
Joint Technology Initiatives (JTIs) are introduced in the Seventh Framework Programme (FP7) as a new way of realising public-private partnerships in research at European level.
Nedaudzos gadījumos ETP ir sasniegušas tik plašu mērogu un darbības jomu, ka tām būs jāmobilizē ievērojami publiskā un privātā sektora ieguldījumi, kā arī nozīmīgi pētniecības resursi, lai tās varētu īstenot Stratēģisko pētniecības programmu svarīgās pozīcijas.
In a small number of cases, ETPs have reached such an ambitious scale and scope that they will require the mobilisation of considerable public and private investments as well as substantial research resources to implement important elements of their Strategic Research Agendas.
Kurināmā elementu un ūdeņraža jomā ( FCH ) iecerētais kopuzņēmums, kas izriet no Ūdeņraža un kurināmā elementu tehnoloģiju platformas ( HFP ) darba, veicina Vides tehnoloģiju rīcības plāna (VTRP) īstenošanu, kā paredzēts Komisijas Paziņojumā COM(2004)38, kurā šī tehnoloģiju platforma ir minēta kā viena no VTRP prioritārajiem pasākumiem.
The Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking (FCH JU) resulting from the Technology Platform on Hydrogen and Fuel Cells contributes to the implementation of the Environmental Technologies Action Plan as, according to Commission communication COM(2004)38, it is one of its priority actions.
Kurināmā elementi ir īpaši efektīvi enerģijas pārveidotāji, kas var būtiski samazināt gan siltumnīcefekta gāzu emisijas, gan piesārņojumu un darbojas ļoti klusu.
Fuel cells are very quiet, highly efficient, energy converters capable of delivering substantial cumulative greenhouse gases and pollutant reductions.