natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2) Kodificētā teksta projekta angļu valodas versijā II pielikuma 5. papildinājuma B daļas 8. tabulas piektajā rindā skaitļa „330” vietā jābūt skaitlim „305”, kā tas ir angļu valodas versijas attiecīgajā tekstā, kas 1992. gada 14. maijā publicēts OV L 129 126. lappusē.
2) In the English language version of the draft codified text, in Annex II, Appendix 5, Part B, Table 8, in the place of the figure " 330 " the fifth line should have contained the figure " 305 ", which appeared in the corresponding text as published at page 126 of the English language version of OJ L 129 of 14.5.1992.
3) Teksta V pielikuma 1. papildinājuma 1.1.3. punktā akronīmam „CC” būtu jāpievieno pielāgojuma norādes.
3) In point 1.1.3 of Appendix 1 to Annex V, the expression " CC ′" should have been identified with adaptation markers.
4) Teksta V pielikuma 1. papildinājuma 4.3. punkta ievaddaļā grieķu alfabēta burtam „θ” būtu jāpievieno pielāgojuma norādes.
4) In point 4.3 of Appendix 1 to Annex V, the Greek letter " θ " appearing in the introductory wording should have been identified with adaptation markers.
Līdz ar to pēc priekšlikuma izskatīšanas konsultatīvā darba grupa bez domstarpībām varēja secināt, ka ar priekšlikumu paredz vienīgi pašreizējo tiesību aktu kodifikāciju, negrozot to būtību.
In consequence, examination of the proposal has enabled the Consultative Working Party to conclude, without dissent, that the proposal is a straightforward codification of existing texts, without any change in their substance.
par Demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku
on demographic change and its consequences for the future cohesion policy of the EU
Referente: Kerstin Westphal
Rapporteur: Kerstin Westphal
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................13
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............14
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS.................20
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...20
– ņemot vērā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 5. ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, jo īpaši tā 230.–234. lpp.,
– having regard to DG REGIO’s Fifth Report on Economic, Social and Territorial Cohesion, in particular pages 230 to 234,
– ņemot vērā 2010. gada 11. novembra rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti
– having regard to its resolution of 11 November 2010 on demographic challenges and solidarity between the generations
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0400 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0400 . ,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu „Paaudžu solidaritātes veicināšana” ( COM(2007)0244 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions of 10 May 2007 entitled ‘Promoting solidarity between the generations’ ( COM(2007)0244 ),
– ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskām problēmām un paaudžu solidaritāti
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on demographic challenges and solidarity between the generations
– ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 12.oktobra paziņojumu „Eiropas demogrāfiskā nākotne — kā pārvērst problēmu par iespēju” ( COM(2006)0571 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 October 2006 entitled ‘The demographic future of Europe – from challenge to opportunity’ ( COM(2006)0571 ),
– ņemot vērā 2005. gada 16. marta Zaļo grāmatu „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” ( COM(2005)0094 ),
– having regard to the Green Paper of 16 March 2005 entitled ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’ ( COM(2005)0094 ),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6-0350/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0350/2011 ),
A. tā kā demogrāfiskās izmaiņas ir reāla parādība Eiropas Savienībā un visā pasaulē un rīcība saistībā ar tām ir viens no galvenajiem nākotnes uzdevumiem, un tā kā ES iedzīvotāji veido vecāko sabiedrību pasaulē;
A. whereas demographic change in the EU and worldwide is a fact and dealing with it constitutes one of the core tasks for the future, and whereas the EU population is the oldest in the world;
B. tā kā demogrāfiskajām izmaiņām ir raksturīga iedzīvotāju novecošana un spēcīgas migrācijas plūsmas gan no trešām valstīm uz Eiropas Savienību, gan pašā Eiropas Savienībā — no austrumiem uz rietumiem un no lauku apgabaliem uz pilsētām;
B. whereas demographic change is characterised by population ageing and substantial migration flows both from third countries into the EU and within the EU from east to west and from rural to urban areas;
C. tā kā demogrāfiskās pārmaiņas rada jaunus uzdevumus, jo īpaši atsevišķiem reģioniem, taču tās nevajadzētu uzskatīt tikai par apdraudējumu, bet arī par iespēju;
C. whereas demographic change is creating new tasks for some regions in particular, but, instead of being viewed purely as a threat, it should also be seen as an opportunity;
D. tā kā Eiropas Komisijas Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta veiktajā pētījumā „Reģioni 2020” konstatēts, ka demogrāfisko problēmu risināšana ir galvenais uzdevums;
D. whereas the study entitled ‘Regions 2020’ by the Commission’s DG Regio has identified demographic change as a central challenge;
E. tā kā demogrāfiskās pārmaiņas skar gan lauku reģionus, gan pilsētu apgabalus un cita starpā ietekmē labas infrastruktūras un pakalpojumu pieejamību;
E. whereas demographic change affects rural and urban areas in equal measure, with implications, inter alia, for the provision of good infrastructure and services,
F. tā kā — lai arī visu daudzveidīgo demogrāfisko uzdevumu risināšana galvenokārt ir dalībvalstu uzdevums — reģioniem ir jārīkojas visaptveroši, tādēļ tiem ir nepieciešams Eiropas līmeņa atbalsts;
F. whereas, although meeting the full range of demographic challenges is principally the task of the Member States, the regions must be proactive, for which they need European-level support,
G. tā kā dalībvalstis saistībā ar 2007.–2013. gada darbības programmām EUR 30 miljardus struktūrfondu līdzekļu bija paredzējušas izmantot pasākumiem demogrāfisko izmaiņu jomā un tā kā reģionālajām un vietējām iestādēm ir galvenā nozīme procesā, ar kuru pielāgojas šādām izmaiņām, lai reģionālā politika kļūtu par galveno ES rīcības instrumentu,
G. whereas, under the 2007-2013 operational programmes, the Member States have earmarked EUR 30 billion in Structural Fund resources for measures linked to demographic change, and whereas regional and local authorities are central to the process of addressing this change, so that regional policy will be a key instrument among the EU’s means of action,
2. uzskata, ka būtu rūpīgi jāizskata un piemērotā veidā jāizmanto visas iespējas, tostarp ar kohēzijas politikas piedāvāto instrumentu atbalstu;
Considers that all opportunities should be carefully examined and exploited in an appropriate manner, including with the support provided by the cohesion policy instruments;
4. uzskata, ka ERAF un ESF var palīdzēt risināt tādas ar demogrāfiskajām izmaiņām ES saistītas problēmas kā vecāka gadagājuma cilvēku skaita pieaugums un gados jaunu iedzīvotāju daļas samazināšanās; atbalsta ERAF līdzekļu izmantošanu, lai veicinātu mājokļu pielāgošanu vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, tā nodrošinot augstu novecojošās sabiedrības dzīves kvalitāti; aicina dalībvalstis un reģionus izmantot ERAF un ESF pieejamos līdzekļus tam, lai atbalstītu jaunas ģimenes;
Considers that the ERDF and ESF can contribute to the task of addressing the challenges stemming from demographic change in the EU, namely the increase in the number of older people and the decline in the young population; advocates the use of ERDF funds to support the adaptation of housing to the needs of the elderly in order to guarantee a high quality of life for an ageing society; calls on the Member States and the regions to use the funding available under the ERDF and ESF to support young families;
6. uzskata, ka pašreizējā demogrāfiskās situācijas pasliktināšanās vismaz dažās dalībvalstīs veicinās diskusijas par pensiju sistēmas drīzu reformu;
Considers that the current worsening demographic situation in at least some Member States will stimulate discussions regarding pension-systems reform in the near future;
Struktūrpolitikas reformas
Structural policy reforms
8. uzskata, ka ar ES politikas virzienu ieviešanu var rast kopējus risinājumus un sinerģijas, tostarp arī demogrāfisko izmaiņu jautājumā; prasa, lai Komisija jaunajā kohēzijas politikā kā horizontālu mērķi integrētu demogrāfiskās izmaiņas; tāpat prasa, lai Komisija uzstātu, ka šo jautājumu ņem vērā, vienojoties ar dalībvalstīm par investīciju partnerībām;
Believes that joint solutions and synergies can be found by implementing EU policies, including where demographic change is concerned; calls on the Commission to include demographic change as a horizontal objective in the future cohesion policy; calls, further, on the Commission to insist that this issue is taken into account when concluding investment partnerships with Member States;
11. uzskata, ka publiskiem un privātiem dalībniekiem Eiropā būs iespēja būt priekšgalā, risinot problēmas, ko rada demogrāfiskās izmaiņas un iedzīvotāju novecošana, izmantojot inovāciju sociālajā jomā un citus pasākumus; atgādina, ka ar novecošanu saistīto izmaksu pieaugums arvien vairāk būs jāņem vērā gan privātajā, gan publiskajā sektorā; atzīst, ka gan uzņēmējdarbības, gan inovāciju ziņā šajā jomā ir joprojām pieaugošs potenciāls;
Believes that public and private actors in Europe will have the opportunity to play a pioneering role in responding to the challenges posed by demographic change and ageing, employing social innovations and other means; points out that the costs generated by ageing will in future account for an ever increasing proportion of public and private investment alike; realises that the field is one offering growing potential to the business world and for innovations;
Pilsētattīstība un infrastruktūra
Urban development/infrastructure
15. aicina Komisiju izstrādāt elastīgākus nosacījumus, lai veicinātu ERAF un ESF līdzekļu šķērsfinansējuma izmantošanu integrētu pilsētattīstības plānu un stratēģiju izstrādei un ieviešanai;
Calls on the Commission to create more flexible conditions in order to promote cross-financing between ERDF and ESF when devising and implementing integrated urban development plans/strategies;
20. prasa reģioniem izstrādāt inovatīvas tuvsatiskmes sabiedriskā transporta koncepcijas, lai cita starpā risinātu uzdevumus saistībā ar pasažieru skaita samazināšanos, jo īpaši lauku apgabalos; ierosina Komisijai finansiāli atbalstīt šāda veida projektus;
Calls on the regions to develop innovative concepts for local public transport in order to address, among other things, the challenge of dwindling passenger numbers, particularly in rural areas; calls on the Commission to provide financial support for these types of project;
Vecāka gadagājuma cilvēki, bērni un ģimenes
The elderly, children and families
26. uzskata, ka ir svarīgi, lai ģimenēm būtu pieejama pietiekama dzīvojamā platība un tās varētu efektīvāk savienot ģimenes un darba dzīvi, jo ar atbalstu jaunajām ģimenēm var veicināt dzimstības līmeņa pieaugumu dalībvalstīs;
Regards it as important that enough affordable housing space should be available for families, so that family and working life can be reconciled more effectively, because support for young families can help to increase the birth rate in Member States;
29. tomēr atzīst, ka migrācija sniedz iespēju apturēt demogrāfisko izmaiņu negatīvās sekas, it īpaši reģionos, no kuriem iedzīvotāji pārsvarā izceļo, un tādēļ aicina dalībvalstis atzīt migrantu integrāciju par stratēģiski nozīmīgu politikas pasākumu;
Recognises, however, that migration offers, in particular to regions experiencing net outflows, the opportunity to stem the negative impact of demographic change, and calls, therefore, on the Member States to recognise the integration of migrants as a strategically important policy measure;
33. uzskata, ka reģionos ESF līdzekļus vajadzētu izlēmīgi izmantot jauniešu bezdarba novēršanai, lai nodrošinātu jauniešu sociālo iekļaušanu un viņiem sniegtu iespēju atrast darbu piemērotā profesijā; norāda, ka to varētu panākt, piemēram, atbalstot apmācības pasākumus jauniešiem un jauniešu uzņēmējdarbību;
Believes that the regions should use ESF funds in a decisive manner to combat youth unemployment in order to ensure the social integration of young people and give them the opportunity to take up a suitable profession; points out that this could be achieved, for example, by supporting training measures for and entrepreneurship among young people;
Analīze un paraugprakse
Analysis/best practice
37. prasa Komisijai uzlabot demogrāfiskās neaizsargātības indeksu un to aprēķināt reizi piecos gados, lai būtu redzams, kurus Eiropas reģionus īpaši skar demogrāfiskās izmaiņas; prasa Komisijai izveidot paraugpraksi, lai apzinātu, kāda prakse darbojas vissarežģītākajā situācijā nonākušajos reģionos;
Calls on the Commission to improve the Demographic Vulnerability Index and calculate it every five years in order to show which regions in Europe are particularly vulnerable to demographic change; urges the Commission to devise pilot procedures with a view to charting the practices applied in the regions with the most exacting requirements;
39. ierosina Komisijai saistībā ar teritoriālo kohēziju veicināt Eiropas mēroga tīklus, kuros reģionālo un vietējo iestāžu darbinieki un privātpersonas varētu viens no otra gūt pieredzi demogrāfisko izmaiņu radīto problēmu risināšanā;
Proposes to the Commission that it should promote, as part of territorial cooperation, EU-wide networks in which regional and local authorities and civil society actors can learn from one another about tackling the problems resulting from demographic change;
41. prasa Komisijai apkopot paraugpraksi, to analizēt un piemērot kopā ar dalībvalstīm un reģioniem, lai, izstrādājot pasākumus demogrāfisko problēmu novēršanai, to varētu izmantot kā paraugu;
Calls on the Commission to produce a compilation of best practices, analyse them and share them with Member States and the regions so that they can be used as an example in devising policy to meet demographic challenges;
Demogrāfiskās izmaiņas — iespējas, nevis draudi
Demographic change – an opportunity, not a threat
Demogrāfiskās izmaiņas ir realitāte Eiropas Savienībā, un rīcība saistībā ar tām ir viens no galvenajiem nākotnes uzdevumiem.
Demographic change in the EU is a fact and handling it constitutes one of the core tasks for the future.
Eiropas iedzīvotāju novecošana turpinās — esam visvecākā sabiedrība pasaulē ar vismazāko iedzīvotāju skaita pieaugumu.
Europe’s population is ageing: it has the oldest population and the lowest population growth rate in the world.
Lielākajā daļā dalībvalstu dzimstības koeficients ir zemāks par 2,1 bērnu uz vienu sievieti (un atsevišķos gadījumos šis koeficients turpina kristies), turpretī dzīves ilgums pieaug.
In most Member States, the birth rate is below the replacement level of 2.1 children per woman (and continues to fall in some cases), while life expectancy is rising.
Pastāv 50 % varbūtība, ka 2010. gadā Vācijā dzimusi meitene nodzīvos 100 gadus.
There is a 50% probability that a girl born in Germany in 2010 will reach the age of 100.
Tādēļ demogrāfiskās izmaiņas tiešām varam saukt par 21. gadsimta galveno tendenci, kas būtiski izmainīs politisko, sociālo, sabiedrisko un ekonomisko situāciju Eiropā.
Demographic change is therefore rightly considered to be the major trend of the 21st century, as it will drastically change the political, social, societal and economic situation in Europe.
Daudzi demogrāfiskās izmaiņas uzskata par problēmu.
Many people consider that demographic change is a problem.
Referente to uzskata par tuvredzīgu pieeju — viņa mudina saskatīt arī ar šīm izmaiņām saistītās Eiropas iespējas.
In the rapporteur’s view, this is short-sighted: we should see the opportunities which these developments bring for Europe.
Problēma nav demogrāfiskajās izmaiņās kā tādās, bet gan politikas un sabiedrības atturīgajā nostājā pret tām.
The problem is not demographic change itself, but politics’ and society’s hesitation in addressing the change.
Referente uzskata, ka demogrāfiskās izmaiņas radīs jaunus uzdevumus daudzos ES reģionos.
The rapporteur is of the opinion that demographic change is producing new challenges in many regions of the EU.
Tādēļ demogrāfiskās izmaiņas jānovēro galvenokārt reģionu līmenī, kur iezīmējas ļoti dažāda attīstība.
For this reason, demographic developments must be studied at regional level in particular, where very different developments become apparent.
Ja lauku apgabalos demogrāfiskās izmaiņas izpaužas kā jaunu cilvēku aizplūšana, urbānie apgabali ar augstu dzīves līmeni gūst labumu no jaunu iedzīvotāju pieplūduma.
In many rural areas, demographic change means that younger people are moving away, but affluent urban areas are benefiting from people moving in.
Tādām konurbācijām kā Londona būs jārisina migrantu pieplūduma problēmas, turpretī no reģioniem Vācijas jaunajās federālajās zemās, Polijas rietumos vai Spānijas ziemeļos iedzīvotāji izceļo.
Conurbations such as London have to face an influx of population, whilst people in regions such as the new German federal states, western Poland or northern Spain are moving away.
Aptuveni 20 Eiropas reģionos iedzīvotāju skaits samazināsies par vairāk nekā 10 %.
The population will fall by more than 10% in some 20 regions in Europe.
Demogrāfiskās izmaiņas un ES Reģionālā politika
Demographic change and EU regional policy
Ne visos reģionos apzinās, ka demogrāfiskās izmaiņas rada gan riskus, gan iespējas.
Not all regions have realised that demographic change can bring both risks and opportunities.
Uzdevumu dažādība liecina par to, ka reģioniem un pilsētām nepieciešamas savas stratēģijas.
The range of different challenges means that each region and each urban area needs its own strategy.
Tā ir galvenokārt dalībvalstu atbildības joma, taču referente ir pārliecināta, ka reģionu pārvaldei jādarbojas visaptveroši un tiem nepieciešami gan norādījumi, gan perspektīvas.
In principle, this is the Member States’ responsibility, but the rapporteur is convinced that the regions must be proactive and that, at the same time, they need guidance and prospects for the future.
Piektā kohēzijas ziņojuma
In the conclusions to the Fifth Cohesion Report
Arī ES Komisijas paziņojumā par solidaritātes veicināšanu starp reģioniem minēts, ka tiesības jānodrošina katrai paaudzei.
The communication issued by the Commission on promoting solidarity between the regions also states that the rights of each generation must be protected.
Bērniem un jauniešiem jānodrošina pienācīga vieta sabiedrībā, un to panāk, atbalstot viņu ģimenes, veidojot un uzturot augstas kvalitātes aprūpes un izglītības iestādes, nodrošinot profesionālo izglītību un darba perspektīvas.
Children and young people must have a place in society – and this calls for support for their families, the establishment and maintenance of high-quality care and educational facilities, professional training and employment prospects.
Vidējām paaudzēm nepieciešams atbalsts bērnu aprūpē un audzināšanā, kā arī vecākās paaudzes aprūpē.
The generations in the middle need support as they care for and raise their children, but also as they care for the older generation.
Vecāka gadagājuma cilvēkiem vajadzīga palīdzība, lai viņi varētu aktīvi un neatkarīgi piedalīties sabiedrības dzīvē.
Older people need help if they are to play an active and independent part in life in their society.
Dalībvalstīs un reģionos var izmantot struktūrfondu līdzekļus, lai izstrādātu atbilstošas stratēģijas.
Member States and regions can draw on the structural funds to develop tailor-made strategies.
Tā Eiropas struktūrpolitikas ietvaros tiek finansēti projekti, ar kuriem sekmīgi ietekmē demogrāfiskās izmaiņas.
Projects on successfully managing demographic change can be co-financed under the European structural policy.
Šīs jomas pasākumiem savās darbības programmās 2007.–2013. gada atbalsta periodā dalībvalstis plānojušas tērēt gandrīz EUR 30 miljardus (jeb 8,5 % no struktūrfondu līdzekļiem).
In their operational programmes for the 2007-2013 programming period, the Member States have allocated some EUR 30 billion (8.5 % of structural fund appropriations) to measures in this field.
Tādējādi reģionālā politika kļūst par galveno instrumentu, ar ko ietekmē demogrāfiskās izmaiņas.
Regional policy is therefore a key instrument in tackling demographic change.
Šajā ziņojumā izvirzītās prasības un jautājumi
Needs and issues identified in this report
Referentei ir skaidrs, ka demogrāfiskās izmaiņas ir tēma, kas skar visas jomas
The rapporteur is conscious of the fact that demographic change is an issue that affects many sectors
Sk. arī EMPL 2010/2027(INI) . .
See also 2010/2027(INI) from EMPL. .
Turklāt viņa uzskata, ka tieši struktūrpolitikai ir jārisina milzīgie uzdevumi, ko rada demogrāfiskās izmaiņas.
Nonetheless, she believes that structural policy in particular should also take up the huge challenges posed by demographic change.
Viņasprāt, seši galvenie punkti ir šādi:
She sees the following six main focuses:
Struktūrfondi labāk jāpielāgo demogrāfisko izmaiņu radītajiem uzdevumiem.
The structural funds must be better adapted to the challenges of demographic change.
Komisijai jāatzīst, ka šīs izmaiņas ir Eiropas attīstības galveno prioritāšu pamatā.
The Commission should see this change as a core priority for Europe's development.
Vienlaikus dalībvalstīm un reģioniem šī tēma jāņem vērā vairāk kā līdz šim un tā jāievieš rīcības programmās kā horizontālā prioritāte.
At the same time, Member States and regions should pay greater heed than in the past to the issue as a horizontal priority in their operational programmes.
Reģionos sadalot struktūrfondu līdzekļus, aprēķinos būtu jāizmanto demogrāfiskie rādītāji.
Demographic indicators should be used for the regional distribution of structural funds.
Attiecībā uz infrastruktūru referente saskata lielus uzdevumus gan lauku apgabaliem, gan pilsētām.
The rapporteur considers that both rural areas and urban areas face major challenges with regard to infrastructure.
Jānovērš iedzīvotāju izceļošana un vecāka gadagājuma cilvēku sociālā atstumtība un jāveic izmaiņas pilsētplānošanā.
Depopulation and the social exclusion of the elderly need to be prevented, and urban planning must adapt.
Šīs jomas varētu atbalstīt ar struktūrfondu līdzekļiem.
Structural funds can help here.
Pilsētām un kopienām jākļūst iedzīvotājiem pievilcīgākām, tādēļ nepieciešama bērniem un ģimenēm labvēlīga infrastruktūra un labi funkcionējošs tuvsatiskmes sabiedriskais transports.
Cities and municipalities must be attractive to their residents, including by means of child- and family-friendly infrastructure and good local public transport.
Saistībā ar demogrāfiskajām izmaiņām runa galvenokārt ir par vecāka gadagājuma cilvēkiem, bērniem un ģimenēm.
Above all, demographic change affects the elderly, children and families.
Viņu labā daudz var darīt ar reģionālās politikas palīdzību, piemēram, izmantojot ERAF līdzekļus aizdevumiem ar zemām procentu likmēm, lai ar tiem varētu pielāgot mājokļus vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, vai arī veicinot vairāku paaudžu dzīvošanu kopā.
Regional policy can do a lot for these segments of society, for example through EFRD funds for loans with low interest rates so people can make their housing suitable for the elderly, or through the promotion of multi-generational housing.