natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. uzsver, ka nevienmērīgas ekonomiskās attīstības risks eiro zonā varētu palielināties, ja pieaugs dalībvalstu skaits, jo pieaug atšķirības starp dalībvalstu ekonomiku apmēriem un brieduma pakāpi; aicina ECB šai situācijai pievērst īpašu uzmanību un novērst šos riskus agrīnā stadijā, kā arī informēt par tiem dalībvalstis;
Highlights that the risks of asymmetric economic developments within the euro area could increase with enlarged membership as the differences in size and maturity of members' economies grow; calls on the ECB to pay particular attention to this situation and tackle those risks at an early stage as well as communicate them to the Member States;
13. uzsver, ka, ņemot vērā nesen veikto izaugsmes aprēķinu korekciju, jebkura turpmāka procentu likmju celšana ir jāveic piesardzīgi, lai neapdraudētu ekonomisko izaugsmi; norāda, ka dalībvalstīm, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos, ir jāveic gan vajadzīgās strukturālās reformas, gan ar ieguldījumiem saistītas darbības;
Emphasises that against the background of the recent correction of growth expectation, any further raising of interest rates should be undertaken with caution in order not to endanger economic growth; points out that, in order to support the economic recovery, Member States must implement both the necessary structural reforms and investment activities;
16. atzīst, ka inflācijas pieaugumu īpaši veicina pārtikas un enerģijas cenas; aicina ECB šajā jautājumā veicināt dialogu ar valstu centrālajām bankām, lai cenu stabilitātei pasaulē pievērstu vairāk uzmanības;
Recognises the increasing upward pressure on inflation to which food and energy prices contribute in particular; calls on the ECB to strengthen its dialogue with national central banks on the issue to promote a strong focus on price stability globally;
Pārvaldība un efektīva lēmumu pieņemšana
Governance and effective decision-making
Pieņemtie teksti, P6-TA(2007)0349 . ; īpaši uzsver, ka aicinājums uzlabot ECB saziņas politiku vienmēr jāskata ECB un tās iestāžu neatkarības saglabāšanas kontekstā;
Texts adopted, P6-TA(2007)0349 . ; strongly stresses that the call for improvements to the ECB's communication policy must be seen only in the context of the simultaneous preservation of the independence of the ECB and its bodies;
22. uzskata — ņemot vērā to, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu ECB iegūs iestādes statusu, ir jāstiprina Parlamenta loma, ieceļot Valdes locekļus; uzsver, ka tas vēlas kopā ar citām iestādēm izskatīt iespējamos procedūras uzlabojumus pirms Valdes locekļu nākamās iecelšanas 2010. gadā;
Believes that given the ECB’s future status of institution under the Treaty of Lisbon, Parliament’s role in appointing members of the Executive Board should be enhanced; stresses its willingness, together with the other institutions, to explore possible improvements of the procedure before the next renewal of the Executive Board in 2010;
25 . atzinīgi vērtē Target 2 operāciju uzsākšanu un pārejas uz vienotu kopēju platformu pabeigšanu; uzskata, ka tas ir būtisks solis finanšu integrācijas un klīringa un norēķinu izmaksu samazināšanas virzienā; uzskata, ka ECB ir steidzami jāierosina T2S pārvaldības struktūra;
Welcomes the start of Target 2 operations and the finalised migration activities to the single shared platform; considers that it is an important step in the direction of financial integration and reduction of clearing and settlement costs; believes that it is urgent that the ECB now comes up with a governance structure for T2S;
Eiro ārējā dimensija
External dimension of the euro
27. mudina ECB turpināt stiprināt koordinācijas procesu saistībā ar starptautiskajām finansēm; uzskata, ka starptautiski spēcīgāks eiro statuss būs ieguvums eiro zonai un tas mudinās dalībvalstis, kas vēl nav pievienojušās eiro zonai, kandidēt uz pilntiesīga locekļa statusu;
Encourages the ECB to continue moving towards strengthening its process of coordination in international financial contexts; believes that an internationally stronger status for the euro will lead to benefits for the euro area which will encourage Member States currently not participating, to seek full membership;
Ziņojumā par ECB gada pārskatu Eiropas Parlaments novērtē Eiropas Centrālās bankas darbu 2007. gadā.
In its report concerning the ECB's annual report, the European Parliament evaluates the work of the European Central Bank in 2007.
Šī gada ziņojumā uzmanība pievērsta problēmām, kas sagaida ECB, it īpaši pēc finansiālās nestabilitātes, kuru izraisīja zemas kvalitātes hipotēku krīze ASV, un arī tādiem pārvaldības jautājumiem kā efektīva lēmumu pieņemšana un darbības pārredzamība.
This year the report focuses on the challenges ahead for the ECB, especially in the wake of the financial turmoil that has followed the US sub-prime mortgage crises, but also on governance issues such as effective decision-making and transparency.
ECB šodien
The ECB today
Eiropas Centrālā banka ir vienīgā patiešām kopīgā iestāde Eiropas Savienībā, kas strādā ar finanšu stabilitātes un monetārās politikas jautājumiem.
The European Central Bank is the only truly common body within the European Union that deals with financial stability and monetary policy.
Desmit gadus pēc EMS stāšanās spēkā eiro zonas un tās vienotā valūtas nozīme ir izrādījusies liels ieguvums.
Ten years after launching the EMU the role of the euro area and its common currency has proven to be a great success.
Tomēr pat pēc šādas daudzsološas desmitgades daži Eiropas politiķi, pat valstu vadītāji, turpina apšaubīt ECB neatkarību.
Still, even after this promising decade some politicians in Europe, even Heads of State, continue to question the independence of the ECB.
Kā referents es atbalstu ECB neatkarību, jo tā ir stabilas monetārās politikas pamats, un es aicinu pilnībā atzīt un stiprināt šo neatkarību Lisabonas līgumā.
As the rapporteur I support the independence of the ECB, as it is fundamental for securing a stable monetary policy, and I wholeheartedly welcome that this independence is clearly acknowledged and strengthened in the Lisbon treaty.
Komisija vērtē, ka eiro ieviešanai ir šādi ieguvumi:
The Commission estimates that the benefits of the introduction of the euro include:
 inflācija vidēji ap 2 % pēdējo 10 gadu laikā;
 Inflation around 2% on average over the last 10 years.
 gandrīz 16 miljonu darba vietu izveide kopš 1999. gada;
 The creation of almost 16 million jobs since 1999.
 zemākas ilgtermiņa procentu likmes nokritās zem 4 %, tas ir uz pusi mazāk nekā 90. gados;
 Lower long-term interest rates fell to less than 4%, half the level of the 1990s.
 vairs nav nepieciešams mainīt naudu, tas atvieglo ceļošanu un iepirkšanos visā eiro zonā;
 There is no longer a need for exchanging currencies which facilitates travel and shopping throughout the euro area.
 stabils valūtas maiņas kurss, kas ir veicinājis tirdzniecību starp eiro zonas valstīm.
 Stable exchange rates, which have boosted trade among euro area countries.
Iepriekš minētie fakti nozīmē reālas pārmaiņas visiem eiro zonas pilsoņiem.
These above mentioned effects are tangible changes for all citizens within the euro area.
Bet pārmaiņas jūt ne tikai šīs zonas dalībvalstis; tā kā eiro un vienotās valūtas zonas loma pieaug, palielinās to valstu izmaksas, kuras nepieder šai zonai.
But the changes have not only been felt by its members; with the increasing role of the euro and the common currency area the costs for staying outside rise.
Lai gan kandidātvalstis, piemēram, mana valsts — Zviedrija — , un valstis, kas izvēlējušās neiestāties, proti, Dānija un Apvienotā Karaliste, vēl nav eiro zonas dalībnieces, Eiro grupas priekšsēdētāja ievēlēšana un aizvien lielākā nepieciešamība sadarboties šajos jautājumos padara šo neformālo grupu daudz nozīmīgāku.
Even though the candidate countries, such as my own country Sweden and the opt-outs Denmark and the United Kingdom are not yet members of the euro area, the establishment of the President of the Euro Group and the increasing need for cooperation in these matters makes this informal group much more important.
Lisabonas līguma 136. pants nepārprotami nosaka Eirogrupas lomu un uzsver tās nozīmi ekonomiskās sadarbības koordinēšanā.
The Lisbon treaty article 136 clearly states the role of the Euro Group and emphasises its importance in coordinating the economic policy.
Es to ļoti atbalstu un vienlaikus atzīstu, ka līdz ar to, nepiedalīties apspriedēs nozīmē likt uz spēles aizvien vairāk.
I strongly support this, and recognise at the same time that this raises the stakes of not being able to take part in these deliberations.
Maksa par neiesaistīšanos vissvarīgākajā Eiropas dziļākas integrācijas pasākumā ir ievērojama ne tikai ekonomiski, bet arī politiski.
The cost of staying outside the most fundamental part of the deeper integration within Europe remains substantial not only in economical, but also in political terms.
Mana valsts — Zviedrija — ir izvirzījusi mērķi pievienoties Eiropas integrācijas kodolam.
My own country Sweden has stated the goal to enter the core of European integration.
Tādēļ es uzskatu, ka pilnīga iesaistīšanās ekonomiskajā sadarbībā ir ļoti vēlama, ja ne pat neizbēgama.
A full membership in the economic cooperation would therefore, from my point of view be most welcome, if not even inevitable.
2007. gads — daudzu izaicinājumu gads
2007 a year of many challenges
2007. gads ECB ir izrādījies interesants un sarežģīts gads, kura laikā bija vērojama spēcīga izaugsme gada pirmajā pusē, bet tai sekoja finansiāla nestabilitāte, sākot no augusta.
2007 has proven to be an interesting and difficult year for the ECB, presenting a strong growth in the first half of the year followed by the financial turmoil from August and onwards.
Inflācija ir nepārtraukti pieaugusi un tagad ir aptuveni 3 %, t. i., ievērojami augstāka nekā inflācijas jomā izvirzītais mērķis — 2 % vidēji ilgā termiņā.
The inflation has risen steadily and is now around 3 per cent, considerable higher than the target of inflation around 2 per cent on the medium term.
Dolārs un arī citas valūtas ir kļuvušas ievērojami vājākas salīdzinājumā ar eiro, un tas ir izraisījis jaunas diskusijas par valūtas maiņas kursu.
The dollar, but also other currencies, have weakened considerable against the euro which has restarted the exchange rate discussions.
Eiro zonas paplašināšanās veicina monetārās zonas nozīmību, bet vienlaikus rada jaunus izaicinājumus, jo kļūst grūtāk pieņemt lēmumus un palielinās atšķirības dalībvalstu ekonomiskās attīstības ziņā.
The enlargement of the euro area gives the monetary area more weight, but at the same time presents more challenges as the decision-making becomes more cumbersome and the differences in economic development between the members grow.
Tādējādi ECB saskaras ar vairākām problēmām, kuras iztirzātas šajā ziņojumā, sniedzot arī priekšlikumus ECB darbības uzlabošanai.
Thus, this involves a number of challenges for the ECB, to which this report gives its views upon, also suggesting how the ECB might improve their actions.
Finanšu stabilitāte
Financial Stability
Zemas kvalitātes hipotēku krīze ir pierādījusi, ka finanšu stabilitāte ir globāls jautājums, jo krīze vairs neskar tikai vienu valsti vai reģionu.
The sub-prime mortgage crises has proven that financial stability is a global matter since a crisis no longer is contained to one country or one region.
Operācija, kuru ECB veica 9. augustā, nodrošināja tirgos likviditāti EUR 95 miljardu apmērā, piedāvājot fiksētu procentu likmi.
The August 9 operation of the ECB provided the market with liquidity in the amount of EUR 95 billion to the markets as a fixed rate tender.
Šī ECB operācija tika veikta, ievērojot tādu pašu procedūru kā parastajās ECB tirgus operācijās.
This operation by the ECB followed the same procedure as normal ECB market operations.
Veicot arī precizējošas operācijas un daudzas iknedēļas refinansēšanas operācijas, izdevās veiksmīgi stabilizēt ļoti īsa termiņa procentu likmes.
Together with fine-tuning operations and the following abundant weekly refinancing operation, it succeeded in stabilising the very short-term interest rates.
Koordinētā sadarbība ar Federālo Rezervju Sistēmu ( FED ) un Anglijas Banku lielā mērā palīdzēja noturēt finanšu sistēmu virs ūdens, bet tas neatrisināja krīzi.
The coordinated efforts with the FED and Bank of England have to a large extent helped keeping the financial system afloat, but have not solved the crises.
Tas parādīja arī nepieciešamību pēc labākas sadarbības starp centrālajām bankām un citām iestādēm.
It has also shown the need for better cooperation between central banks and other institutions.
Fakts, ka ECB un FED brīdinājums par riska nenovērtēšanu jau pirms zemas kvalitātes hipotēku krīzes ir palicis bez pietiekamas atsaucības tirgos, rada jautājumu, kā veicināt labāku tirgus reakciju.
The fact that the ECB as well as the FED both warned for underpricing risk ahead of the sub-prime mortgage crisis, without a sufficient response from the markets gives rise to questions on how to facilitate better responses.
Dažādos forumos notiekošās diskusijas ir svarīgas, lai varētu veikt līdzsvarotus pasākumus centrālo banku un uzraudzības sasaistīšanai globālākā līmenī.
The ongoing discussions in different fora are important for taking balanced measures in how to connect central banks and supervision on a more global level.
Tā kā finansiālā nestabilitāte vēl pastāv, pirms nozīmīgu jaunu pasākumu īstenošanas ir būtiski kopā ar nozares pārstāvjiem veikt dziļu analīzi.
As the turmoil still evolves it is important to make a thorough analysis together with the industry before taking any major new actions.
Eiropas Savienībā Lamfalussy izvērtējumam ir jābūt vienam no pīlāriem, uz kuriem pamatotos Eiropas uzraudzības sistēmas pārmaiņas.
Within the European Union the Lamfalussy follow-up should be one of the pillars for updating a European supervisory structure.
Paplašināšanās un uzraudzība
Enlargement and governance
Sabiedrība atbalsta Eiropas Centrālo banku, jo tā veicina tādu mērķu sasniegšanu kā cenu stabilitāte un ekonomiskā izaugsme, ko sabiedrība uzskata par vajadzīgu, un arī tādēļ, ka ECB pietiekami izskaidro visus mērķu sasniegšanai veiktos pasākumus.
The European Central Bank derives its acceptance among the public by the fact that it upholds goals, such as price stability and economic growth, considered necessary by the public and that measures taken to uphold these goals are explained sufficiently by the ECB.
Tādējādi veicina attīstību divos ļoti atšķirīgos virzienos: efektīva lēmumu pieņemšana pretstatā atvērtībai un lielāka skaita valstu iekļaušanai.
This gives rise to forces in very different directions; effective decision-making versus openness and inclusiveness.
Šīs atšķirīgās tendences var pastiprināties, jo palielinās to ES dalībvalstu skaits, kuras var izpildīt kritērijus, lai kļūtu par eiro zonas dalībvalstīm.
These different tendencies may strengthen as the number of EU member states fulfilling the criteria for euro area membership increases.
Rezultātā paplašināsies teritorija, kura ietvers lielāku skaitu ES pilsoņu, bet kurā būs vērojams arī plašāks ekonomiskās attīstības, izaugsmes ātruma un brieduma pakāpes spektrs.
The effect will be an enlarged area including more of the unions' citizens, but also a broader spectrum in economic development, growth rate and maturity of the economies.
ECB būs jālīdzsvaro efektīva lēmumu pieņemšana ar nepieciešamību pēc lielāka valstu skaita iekļaušanas.
Within the ECB challenges of effective decision-making will have to be balanced with the need for inclusion.
Lai ECB atrisinātu šīs gaidāmās problēmas, tai ir jāsāk izskatīt iespējamos variantus lēmumu pieņemšanas procesa maiņai un agrīnā stadijā jāiekļauj saistītās iestādes šajās apspriedēs.
In order for the ECB to cope with these upcoming challenges it should initiate a review of the possible options for changes in its decision-making and at an early stage involve relevant institutions in these deliberations.
Pēc iepriekšējām debatēm par to, kā pārveidot Padomi un nodrošināt efektīvu diskusiju, apspriedes un lēmumu pieņemšanu, pašreizējā sistēma, šķiet, nav spējīga pastāvēt, jo tā paplašinās eiro zonas dalībvalstu ekonomiskās un politiskās nozīmes atšķirības ECB ietvaros.
Following the previous debates on how to reform the Governing Council and how to achieve effective discussions, deliberation and decision-making, today's system seems unviable as it would widen the wedge between the economic and political weight of euro area member countries within the ECB.
Konstruktīvi būtu piešķirt lielākas pilnvaras Izpildkomitejai, bet šāda sistēma nav politiski pieņemama, jo princips „viena persona — viena balss” ir vispārpieņemts un būtisks demokrātijas aspekts.
A pragmatic option would to put more power into the hands of the Executive Committee, but as the one-person-one-vote is an established function and an important part of the democratic aspect, such a system is not politically acceptable.
Tādējādi ir iespējami četri varianti: balsu svars, pārstāvība, reģionālās centrālās bankas vai rotācija.
This leaves four options: vote-weighting, representation, regional central banks or rotation.
Es uzskatu, ka Padomes dalībnieku rotācija, kuru pamatotu ekonomiskā nozīmība, ir vislabākā iespēja, jo tajā apvienota efektivitāte un demokrātiskā likumība.
I consider rotation of the membership of the Governing Council based on economic weight to be the best option as it combines effectiveness with democratic legitimacy.
Atteikšanās no dalībvalstu vienlīdzības principa Padomē ir problemātiska, bet es uzskatu, ka tas ir jādara, lai nodrošinātu nepieciešamo lēmumu pieņemšanas spēju; vislabākais veids, kā nodrošināt, lai nacionālās intereses pārāk neietekmētu ECB politikas veidošanu, ir pēc iespējas sabalansēt nacionālo centrālo banku vadītāju politisko un ekonomisko nozīmību.
Giving up the principle of equality of member states is a problem, but I believe this must be done in order to ensure the necessary decision-making capability; the best way to ensure that national interests will not unduly influence ECB policy making is to bring political power and economic weight of national central bank governors as closely into line as possible.
Tādējādi priekšlikuma pamatā būtu jābūt ekonomiskajam svarīgumam, kas noteiktu, cik bieži kāds var būt Padomes loceklis.
Therefore, the main trust of the proposal should focus on economic weight as the determinating factor for selecting how regularly one can sit in the Governing Council.
Es kā referents uzskatu, ka atvērtība un pārredzamība ir visbūtiskākie jautājumi, un domāju, ka sabiedrības informēšana stiprinās ECB leģitimitāti un tās darbības paredzamību.
As the rapporteur I consider openness and transparency to be of outmost importance, and I believe that providing the public with information will strengthen the legitimacy and predictability of the ECB.
Es tomēr apzinos grūtības, ar kurām būs jāsastopas, publicējot Padomes sanāksmju protokolus, jo dažādas individuālās nostājas būs iespējams interpretēt kā nacionālās intereses.
I however recognise the difficulties in making the minutes of the Governing Council public, since different individual positions may be interpreted as national interests.
Ja uzskati tiks publicēti ar to paudēju vārdiem, tas palielinās risku, ka valstu valdības izdarīs spiedienu uz „savu” centrālās bankas vadītāju.
If views were presented with names this would also increase risks for governments pressuring their "own" national central bank governor.
Tas var novest pie Eiropas Centrālās bankas darbības mērķu bloķēšanas, kas ilgtermiņā var vājināt bankas statusu un leģitimitāti sabiedrības acīs.
This could lead to an obstruction of the aims of the European Central Bank´s actions, which in the long run may weaken its status and legitimacy among the public.
Ņemot vērā šīs grūtības, tomēr ir nepieciešams vairāk informācijas.
Taking these difficulties into account, the need for more and better information still persists.
Tādējādi es aicinu ECB Padomi vienmēr publicēt diskusijas, kas notikušas pirms lēmuma pieņemšanas, un īpaši uzsvērt, vai vienošanās tika panākta viegli, vai arī pastāvēja dažādi uzskati.
I therefore call on the ECB´s Governing Council to always present the discussions leading up to a decision and especially elaborate on whether the consensus was reached easily or if divergent views persisted.
Tas dos vairāk informācijas sabiedrībai un finanšu tirgiem par to, kā notiek Padomes locekļu diskusijas, nenosaucot vārdus vai valstis.
This would give the public as well as the financial markets more information on how the discussions between the members of the Governing Council were taking place, without mentioning names or countries.
Eiro starptautiskā loma
The international role of the Euro
Kopš eiro ieviešanas tas ir stabili kļuvis par vienu no nozīmīgākajām starptautiskajām valūtām, ieņemot otro vietu aiz ASV dolāra.
Since its introduction the euro has firmly established itself as a major international currency, second only to the US dollar.
2004. gadā eiro denominētie starptautiskie parāda vērtspapīri pārsniedza ASV dolāru parāda vērtspapīrus, turpretim banku aizdevumi, kas izdoti eiro zonas bankās aizņēmējiem ārpus eiro zonas un kas denominēti eiro valūtā, ir 36 %, bet ASV dolāram šis rādītājs ir 45 %.
Euro-denominated international debt securities surpassed those of the US dollar in 2004, while the percentage of bank loans issued by euro-area banks to non-euro-area borrowers which are denominated in euro stand at 36% as compared to 45% in US dollars.
Eiro ir arī otrā aktīvāk izmantotā valūta ārzemju tirgos visā pasaulē, un to izmanto vairāk nekā trešajā daļā visu operāciju ārzemju tirgos.
The euro is also the second most actively traded currency in foreign exchange markets worldwide, and is used in more than a third of all foreign exchange transactions.
Pēc manām domām, tas apliecina monetārās sadarbības vērtību un to, ka eiro ir nozīmīgs ieguvums visiem EMS dalībniekiem.
In my view this proves the value of monetary cooperation, and that the euro is a major asset for all EMU members.
Tomēr eiro salīdzinājumā ar dolāru nepārprotami ir neizdevīgākā stāvoklī, jo starptautiskajos forumos tas nav tik vienoti lietots, kas liedz tam spēcīgu ietekmi šādā kontekstā.
However, the euro has a clear disadvantage compared to the dollar since it is a less unitary actor than the dollar in international fora, which leads to an absence of a strong voice in these contexts.
Tādēļ es aicinu ECB veikt pasākumus Eiropas pārstāvības stiprināšanai starptautiskajās finanšu institūcijās, kas ir ekonomiski svarīgas eiro zonai; vienota eiro zonas pārstāvība šajos jautājumos stiprinās eiro pozīciju starptautiskajās finanšu institūcijās un tādējādi stiprinās valūtas statusu.
Therefore, I call on the ECB to take measures towards a European representation in international financial institutions that reflects the true economic weight of the euro area; a unified euro area representation in these matters would increase the position of the euro in international financial institutions and thereby strengthen the currency's status.
Turklāt tas radīs būtiskus ieguvumus EMS dalībniekiem, kas veicinās eiro zonas paplašināšanos, jo valstis ārpus eiro zonas skaidri redzēs priekšrocības, ko sniedz dalība EMS.
Furthermore, this will lead to significant profits for the EMU members which will spur the enlargement of the euro area, since the countries outside the euro area will clearly see the benefits of a membership in the EMU.