natgillin/translations-raw huggingface dataset:
O. tā kā pašreizējā globālās finanšu un ekonomikas krīzes situācijā izglītībai un apmācībai ir galvenā nozīme novatorisku prasmju un zinātības attīstīšanā un brīvas zināšanu aprites nodrošināšanā, jo tas ir ideāls instruments, lai panāktu ekonomikas atveseļošanos un nostiprinātu dara tirgu; tā kā, atzīmējot tomēr, ka izglītības un apmācības jomā politikas veidošanas primārais mērķis ir nevis atbilstība tirgus vajadzībām un nodarbinātības kritērijiem, bet gan skolēnu zināšanu atbilstība vispārējam standartam saskaņā ar vienotiem izglītības kritērijiem, nodrošinot personību pilnīgu attīstību;
O. whereas, in the current global financial and economic crisis, education and training have a key role to play in developing innovative skills and know-how and ensuring the free movement of knowledge as the ideal instrument for economic recovery and employment market consolidation; noting, however, that the primary objective of policy making in the field of education and training is not to meet market needs and employability criteria but to ensure that pupils achieve an overall standard of knowledge meeting uniform educational criteria, resulting in fully rounded personalities,
P. tā kā izglītības programmām, mācīšanas un novērtēšanas metodēm ir jābūt tādām, lai ikviens izglītojamais varētu iegūt pamatprasmes un pilnībā īstenot savu potenciālu; tā kā sekmīgu mācību rezultātu sasniegšanā izšķirīgi svarīga ir bērnu fiziskā un garīgā labklājība un labvēlīga mācību vide;
P. whereas curricula as well as teaching and assessment methods should allow every student to acquire key competences and to develop his or her full potential; whereas the physical and mental well-being of children, as well as an agreeable learning environment, are crucial for positive learning outcomes,
Q. tā kā vispārējā izglītība, kurā ietilpst arī tādi priekšmeti kā māksla un mūzika, var sekmēt personisko izaugsmi, palielināt pašapziņu, kā arī attīstīt jaunradi un novatorisku domāšanu;
Q. whereas a broad education including subject matters such as arts and music can contribute to fostering personal fulfilment, self-confidence and the development of creativity and innovative thinking,
R. tā kā izglītībai paredzētais finansējums jānovirza īpaši uz tām jomām, kurās ir vislabākie panākumi attiecībā uz izglītības rezultātiem un izglītojamo attīstību;
R. whereas education expenditure should be particularly directed at the areas that produce the greatest improvements in student performance and development,
S. tā kā mācīšanas kvalitāte tiek atzīta par vissvarīgāko faktoru, kas skolā ietekmē izglītojamo sekmes,
S. whereas the quality of teaching is recognised as being the most important factor within the school environment affecting student attainment,
T. tā kā mobilitāte un apmaiņa var veicināt starpkultūru, valodu, sociālās un ar mācību priekšmetiem saistītas prasmes, spēcināt gan skolotāju, gan izglītojamo motivāciju un palīdzēt attīstīt skolotāju pedagoģiskās prasmes,
T. whereas mobility and exchanges can foster intercultural, language, social and subject-related competences, enhance motivation of both teachers and students, and help improve teachers' pedagogical skills,
U. tā kā skolas kā tādas ir tikai viena daļa no tiem, kam ir kolektīva atbildība jauniešu izglītošanā,
U. whereas schools alone form only part of a group of actors sharing a collective responsibility for the education of young people,
V. tā kā izglītības un apmācības sistēmās ir jāizveido vērtēšanas kultūra, lai nodrošinātu šo sistēmu attīstības efektīvu, ilgtermiņa uzraudzību;
V. whereas there is a need to create an evaluation culture in education and training systems to ensure effective, long-term monitoring of their development,
W. tā kā iepriekšminētajā 2005. gada 8. septembra rezolūcijā Eiropas Parlaments uzsvēra nepieciešamību reformēt Eiropas skolu pārvaldības sistēmu, lai risinātu mūsdienu uzdevumus, kas jo īpaši saistīti ar paplašināšanos un tās sekām;
W. whereas Parliament stressed in its above-mentioned resolution of 8 September 2005 the need to reform the system by which the European Schools are governed in order to meet current challenges relating, in particular, to enlargement and its repercussions,
Programma Eiropas sadarbībai skolu jomā” un tās jomas, kurās tā ierosina turpmāk sadarboties visvairāk;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication of 4 July 2008, and the areas on which it proposes to focus future cooperation;
Uzlabot ikviena izglītojamā prasmes
Improving competences of every student
12. turklāt mudina dalībvalstis uzlabot nelabvēlīgo grupu piekļuves iespējas arodmācības un universitātes studiju jomā atbilstīgi augstākajiem standartiem, cita starpā izstrādājot un reklamējot piemērotus stipendiju plānus;
Furthermore, urges Member States to enhance the access of disadvantaged groups to vocational training and university studies according to the highest standards, inter alia by drawing up and advertising appropriate scholarship schemes;
15. uzskata, ka ir svarīgi jauniešus sagatavot jau skolas, koledžas un universitātes laikā, lai viņi spētu elastīgi rīkoties darba tirgū, ņemot vērā tā nepastāvīgumu, kas nozīmē, ka darba devēju prasības var strauji mainīties;
Considers it important for young people to be prepared during their time at school, college and university for flexibility in the labour market in view of its mutability, which means that employers’ requirements can change rapidly;
17. tomēr uzskata, ka izglītības sistēmas reformai pašos pamatos jāņem vērā pilnīga un daudzpusīga personības attīstība, ieaudzinot cieņu pret cilvēktiesībām un sociālo taisnīgumu, mūžizglītību personiskās attīstības un profesionālās izaugsmes nolūkā, vides aizsardzību, kā arī indivīdu un sabiedrības labklājību; uzskata, ka šajā kontekstā šādā veidā iegūtu zināšanu samērošana ar tirgus prasībām neapšaubāmi ir izglītības sistēmu prioritāte, tomēr tas nav to galvenais un svarīgākais mērķis;
However, takes the view that the reform of the educational system should be fundamentally geared to the full and multi-faceted development of the individual, cultivating respect for human rights and social justice, lifelong learning for the purposes of personal development and professional advancement, the protection of the environment and personal and collective wellbeing; takes the view that, in this context, matching knowledge thus acquired with market requirements is undoubtedly a priority for educational systems but is not their primordial and fundamental objective;
21. uzskata, ka izglītības sistēmām būtu jānodrošina iespējas legālo migrantu bērniem mācīties savā dzimtajā valodā, un saistībā ar to aicina Komisiju apzināt un izplatīt paraugpraksi šajā jomā;
Takes the view that the Member States should take steps to ensure that the children of legal migrants are taught their mother tongue and calls on the Commission to identify and disseminate best practices in this respect;
23. novērtē neformālās izglītības nozīmi, sniedzot jauniešiem vērtīgas prasmes, kas papildina skolā iegūtās prasmes, un aicina skolas aktīvāk sadarboties ar tiem, kas piedāvā neformālās izglītības iespējas, piemēram, jaunatnes organizācijām;
Appreciates the contribution of non-formal education in providing young people with valuable skills which are complementary to the ones acquired in schools and calls upon schools to cooperate more intensely with providers of non-formal education such as youth organisations;
Kvalitatīvas skolas un profesionāli skolotāji
High - quality schools and teachers
28. uzskata, ka tām valsts izglītības iestādēm, kas ir nelabvēlīgākā finanšu situācijā, jo īpaši tām, kas atrodas ES nabadzīgākajos reģionos, vajadzētu piešķirt papildu atbalstu;
Considers that public educational institutions in a more disadvantaged financial situation, particularly those located in poorer regions of the EU, should be granted additional support;
36. īpaši uzsver to, lai pēc iespējas vairāk izglītojamo un skolotāju varētu piedalīties mobilitātes un skolu sadarbības projektos; un tādēļ izceļ Comenius programmas nozīmīgumu; uzsver, ka vairāk jāsamazina administratīvais slogs kandidātu sarakstā iekļautajām skolām; atzinīgi vērtē Comenius Regio izveidošanu; atbalsta priekšlikumu izstrādāt jaunu mobilitātes kritēriju;
Strongly advocates that as many students and teachers as possible be given the opportunity to participate in mobility and in school partnership projects; underlines the importance of the Comenius programme in this respect; stresses the need to further reduce the administrative burden for applicant schools; welcomes the setting up of Comenius Regio; supports the proposal to develop a new benchmark on mobility;
38. iesaka skolas dzīvē iesaistīt vecākus un veicināt apziņu par dzīves apstākļu un ārpusskolas aktivitāšu iespējamo ietekmi uz prasmju un iemaņu apgūšanu skolā, atzīstot, ka izglītības nevienlīdzības jautājuma risināšana, izmantojot vienīgi izglītības politiku, ir izrādījusies neveiksmīga;
Recommends involving parents in school life, and raising awareness about the potential impact of living conditions and of extracurricular activities on the acquisition of skills and competences at school, acknowledging that redressing educational inequalities solely through educational policies has proved to be unsuccessful;
42. prasa Komisijai regulāri iesniegt ziņojumu par sasniegumiem, kas panākti saistībā ar abiem paziņojumiem, lai varētu novērtēt izglītības un apmācības sistēmu rādītājus Eiropas Savienībā, īpašu uzmanību pievēršot skolēnu pamatprasmju apguvei;
Asks the Commission to report regularly on the progress made following the two communications, so that the performance of education and training systems in the EU can be evaluated, with particular attention being paid to pupils' acquisition of key skills;
Situācijas novērtējums dalībvalstīm
Background note for Members
EK līgums nosaka, ka izglītības sistēmas organizācija un izglītības un apmācības saturs ir dalībvalstu atbildība.
Under the EC Treaty, the responsibility for the organisation of the education system and of the content of education and training lies with the Member States.
Eiropas Savienībai ir atbalsta loma, piemēram, informācijas un labas prakses veicināšana.
The Union takes on a supporting role, for example by facilitating the exchange of information and good practice.
ES sadarbība izglītības un apmācības jomā gadu gaitā kļuvusi aktīvāka, un ES dalībvalstis un Eiropas Komisija cieši sadarbojas, atbilstoši darba programmai „Izglītība un apmācība 2010. gadam” risinot izglītības un apmācības jautājumus.
EU cooperation on education and training has intensified over the years, and EU Member States and the European Commission have been working together on education and training issues under the Education and Training 2010 work programme.
Šo programmu izveidoja 2002. gadā atbilstoši Lisabonas stratēģijai, galvenokārt lai uzlabotu izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti un padarītu tās pieejamākas.
This work programme was set up in 2002, in the framework of the Lisbon Strategy, its main aims being to improve the quality and effectiveness of education and training systems and to facilitate access to them.
Tas ir pamats dalībvalstu un Komisijas sadarbībai arī skolas izglītības jomā.
Within this framework, Member States and the Commission have also been cooperating on school education.
Tās risina kopīgus jautājumus, kā pamatprasmes, izglītības sistēmu kvalitāte, efektivitāte un objektivitāte, kā arī skolotāju izglītības kvalitāte.
They have addressed common challenges, such as key competences, the quality, efficiency and equity of education systems, as well as the quality of teacher education.
Turklāt darba programma nosaka piecus kritērijus.
Moreover, the work programme defines five benchmarks.
Trīs no tiem ir saistīti ar skolas izglītību: priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaits, tādu 22 gadus vecu izglītojamo skaits, kas pabeiguši mācības augstākās vidējās izglītības pakāpē, un piecpadsmitgadnieku ar vājām lasīšanas prasmēm skaits.
Three of them are related to school education: they concern the rates of early school leavers, of 22-year-old students having completed upper secondary education, and of low-achieving 15-year-olds in reading literacy.
Pamatojoties uz jaunākajiem vērtējumiem, virzība uz kopīgi pieņemto kritēriju sasniegšanu nav pietiekama, un 2010. gadam noteiktie skolas izglītības kritēriji netiks sasniegti.
Recent evaluations show that progress towards the commonly agreed benchmarks is insufficient, and that the school-related benchmarks set for 2010 will not be reached.
Sasniegumi priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas un augstākās vidējās izglītības apguves jomā nav pietiekami, un izglītojamo skaits ar vājām lasīšanas prasmēm ir pat palielinājies.
Progress on early-school leaving and on upper-secondary attainment is insufficient, and the number of low achievers in reading literacy has even increased.
Starptautiskā mērogā citas ESAO dalībvalstis šajā ziņā apsteidz daudzas ES dalībvalstis.
In an international perspective, other OECD countries show a better performance than many EU Member States.
2008. gada pavasara Eiropadome aicināja dalībvalstis veikt noteiktus pasākumus lasītprasmes, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas un no migrantu vides nākušu izglītojamo sekmju līmeņa jomā.
The 2008 Spring European Council therefore urged Member States to take concrete actions in the fields of reading literacy, early school leavers and the achievement levels of learners with a migrant background.
Paziņojuma pamatā ir sabiedriskas apspriedes rezultāti, kuri pieejami šajā vietnē: http://ec.europa.eu/education/school21/results_en.html .
The Communication is based on a public consultation whose results can be found here: http://ec.europa.eu/education/school21/results_en.html .
Uzskatot, ka skolas izglītībai Lisabonas procesa nākamajā posmā jābūt vienai no galvenajām prioritātēm, Komisija ierosina programmu Eiropas sadarbības stiprināšanai skolu jomā
Taking the view that school education should be a key priority for the next cycle of the Lisbon process, the Commission suggests an agenda for strengthening European cooperation on schools
Termins “skola” Komisijas dokumentā attiecas uz sākumskolas, pamatizglītības un vidējās izglītības iestādēm, kā arī profesionālās izglītības un pirmsskolas iestādēm. .
In the Commission's text, ‘School’ refers to pre-primary, primary, lower and upper secondary institutions and also to institutions of vocational training and to pre-primary institutions. .
Konkrētāk Komisija ierosina stiprināt sadarbību trīs jomās: pamatprasmes, kvalitatīvas mācības katram izglītojamajam, skolotāji un skolu darbinieki.
More precisely, the Commission proposes to reinforce cooperation in three areas: key competences, high quality learning for every student and teachers and school staff.
Attiecībā uz katru no šīm trim jomām Komisija nosaka galvenos turpmākās sadarbības virzienus, kā lasītprasme, rakstītprasme un rēķinātprasme, individualizēti mācīšanās un novērtēšanas paņēmieni, skolas izglītības sistēmu vienlīdzība, priekšlaicīga mācību pārtraukšana un skolotāju izglītība un pieņemšana darbā.
In each of the three areas, the Commission identifies major themes on which future cooperation should focus, such as literacy and numeracy, personalised learning and assessment techniques, the equity of school education systems, early school leaving, and teacher education and recruitment.
2008. gada novembrī Padome apsprieda iepriekšminēto paziņojumu un attiecībā uz Eiropas sadarbību skolu jomā vienojās par šādām prioritātēm: garantēt un uzlabot pamatprasmju apguvi, īpaši lasītprasmi, rakstītprasmi un rēķināšanu; uzlabot skolas būtisko nozīmi sabiedrības integrācijas veicināšanā un sociālās kohēzijas stiprināšanā, nodrošinot visiem skolēniem kvalitatīvas mācības saskaņā ar vienlīdzības principu; popularizēt skolotāja darbu un uzlabot mācībspēku un skolu vadītāju profesionālo apmācību
In November 2008, the Council discussed the above-mentioned Communication and agreed on the following priorities for European cooperation on schools: to guarantee and improve the acquisition of key competences, in particular literacy and numeracy, to enhance the essential role which schools play in promoting inclusive societies and strengthening social cohesion, by ensuring high-quality education for all pupils in accordance with the principle of equity, to promote teaching as a profession and to improve initial and in-service training for teaching staff and school leaders
14855/08, 2008. gada 30. novembris. .
14855/08, 30 November 2008. .
2008. gada decembrī Komisija sniedza citu paziņojumu, ierosinot “Atjauninātu stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā”
In December 2008, the Commission presented another Communication proposing ‘ An updated strategic framework for European cooperation in education and training ’
Pamatojoties uz jaunāko darba programmas “ Izglītība un apmācība 2010. gadam” rezultātu vērtējumu, šis dokuments nosaka ilgtermiņa stratēģijas uzdevumus un tūlītējas prioritātes mūžizglītības jomā.
Based on the recent evaluation of the progress made within the Education and Training 2010 work programme, this document identifies long-term strategic challenges and immediate priorities in lifelong learning.
Būtiskās tā daļās aplūkoti ar skolas izglītību saistīti jautājumi.
Important parts of it deal with issues related to school education.
Komisija ierosina uzlabot īstenošanu valodu apguves, skolotāju apmācības un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas jomās un turpināt attīstīt sadarbību tādās politikas jomās kā pamatprasmes, pirmsskolas izglītība, migranti, izglītojamie ar īpašām vajadzībām un universālas pamatprasmes.
The Commission proposes to improve implementation concerning the areas of languages, teacher training, and early school leaving, and to further develop policy cooperation on issues such as basic skills, pre-primary education, migrants, learners with special needs and on transversal key competences.
Komisija arī ierosina pārskatīt un, ja nepieciešams, atjaunināt esošos kritērijus un iekļaut sistēmā jaunus kritērijus.
The Commission also suggests to review and where appropriate update existing benchmarks, and to integrate new benchmarks into the framework.
Turklāt skolas izglītības jomā ar šo dokumentu rosina paplašināt kritēriju par personām ar vāju lasītprasmi, iekļaujot tajā arī matemātiku un zinātni, un izstrādāt jaunus kritērijus attiecībā uz valodu apguvi, mobilitāti un dalības pakāpi pirmsskolas izglītībā.
More specifically, in the field of school education, the document proposes to extend the benchmark on low achievers in reading skills to include also mathematics and science, and to develop new benchmarks on language learning, on mobility, and on the participation rate in pre-primary education.
Referenta ziņojums
Rapporteur's statement
Kaut arī Līgumos uzsvērts, ka mācību saturs un dalībvalsts izglītības sistēmu organizācija ir vienīgi katras dalībvalsts kompetencē, Eiropas Savienība kopš Māstrihtas līguma pieņemšanas ir aktualizējusi pasākumus šajā jomā, paplašinot dalībvalstu sadarbību un atbalstot un papildinot to darbību.
While the Treaties underline that each Member State retains exclusive competence for the content of teaching and the organisation of its educational system, the European Union has intensified its initiatives in this field, since the adoption of the Treaty of Maastricht, by promoting cooperation between Member States and by supporting and complementing their action.
Līdz ar ieteikumu attiecībā uz pamatprasmēm, Eiropas Kvalifikāciju sistēmu vai Eiropas Kredītpunktu pārneses sistēmu profesionālajā izglītībā un arodmācībās pieņemšanu tiek paredzēta šī attīstība.
The adoption of the recommendation on key competences, of the European Qualifications Framework or of ECVET all witness this development.
Skolām 21. gadsimtā ir divkāršs uzdevums: pirmkārt, tām jāpilda dalībvalstu valdību noteiktās izglītības politikas pamatnostādnes un, otrkārt, tām būtu jāpalīdz īstenot mērķus, kas noteikti Lisabonas stratēģijā – būtiskajā ES stratēģijas dokumentā, ar kuru veicina Eiropas konkurētspēju.
Schools of the 21st century face a double challenge: on the one hand, they have to fulfil the educational policy guidelines set by national governments and on the other, they are expected to help achieve the aims described in the EU's essential strategic document, the Lisbon Strategy, designed to increase Europe's competitiveness.
Esmu pārliecināts, ka skolu sistēmas centrā ir jābūt bērniem un ka izglītības politiku nedrīkst pakārtot vienīgi ekonomiskiem apsvērumiem, un to nevajadzētu uzskatīt tikai par vienu no ekonomiskās attīstības līdzekļiem.
My conviction is that in the centre of the school system should be the children, and the educational policy should not exclusively be subordinated to economic considerations, and should not be considered merely a tool for economic growth.
Izglītība ir individuālās un sociālās attīstības līdzeklis, un skola veido pirmo formālās izglītības pieredzi.
Education is a tool for individual and social development and school constitutes the first experience of formalised learning.
Tāpēc tā lielā mērā ietekmē izglītojamo viedokļus par mācīšanos kopumā.
Therefore, it has a considerable impact on the students' views on learning in general.
Skola ir arī sabiedriskošanās posms, kurā bērni sazinoties veido kontaktus ar saviem vienaudžiem un pieaugušajiem.
Schools are also a stage of socialization where children get in touch with their peers and adults through communication.
Tādēļ skolas videi jābūt raksturīgam labam sociālajam klimatam, plašam pedagoģisko metožu klāstam, atbalstošai mācību videi, atvērtībai un elastībai, kas sekmē pastāvīgās izglītības kultūras ieviešanu.
Therefore, the school environment should be characterised by a good social climate, the presence of a wide range of pedagogical methods, a supportive learning environment, openness and flexibility that contribute to the adoption of a culture of continuous learning.
Skolās īpaša uzmanība jāvelta vienlīdzīgām iespējām, sociālajam taisnīgumam un kultūras dažādībai.
Schools should pay special attention to equal opportunities, social justice and cultural diversity.
Skolu kopienām jāatspoguļo apkārtējā sabiedrība, un tajās nedrīkst būt nekāda diskriminācija un noslāņošanās, lai bērnos attīstītu vienotības un tolerances sajūtu pret vienaudžiem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā.
School communities should reflect the surrounding society and be exempt of any kind of discrimination and segregation, in order to develop in children the feeling of solidarity and acceptance towards their disadvantaged fellows.
Iekļaujoša izglītība var veicināt arī migrantu vai skolēnu ar fiziskiem vai garīgiem traucējumiem integrāciju sabiedrībā, celt motivāciju un veicināt kopienas kohēziju.
Inclusive education may also help social integration of migrant or handicapped pupils, increase motivation and community cohesion.
Iestādēm jāsniedz līdzekļi iekļaujošās izglītības papildu finanšu un personīgajām vajadzībām.
Additional financial and personal needs of inclusive education should be compensated by the authorities.
Skolām jābūt lieliskai saiknei ar citām valsts iestādēm, kā reģionālajām un vietējām varas iestādēm, sociālo un bērnu labklājības iestādi, kā arī ar vecāku apvienībām un darba pasauli.
Schools should have an excellent relationship with other public institutions like regional and local authorities, social and child welfare institutions, as well as with parents associations and the world of work.
Skolu pieejamība un tuvums ir galvenie iekļaušanas un sociālā taisnīguma faktori un viens no efektīviem līdzekļiem cīņā pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu.
Accessibility and proximity of schools are key factors in inclusion and social justice, and an effective means to fight early school leaving.
Dalībvalstu skolu sistēmām jābūt gatavām vietējām nacionālajām minoritātēm sniegt visu līmeņu izglītību dzimtajā valodā, un migrantu bērniem jānodrošina mācību stundas viņu dzimtajā valodā.
National school systems should be ready to offer education in the mother tongue to native national minorities in all levels, while migrant children should be offered lessons in their respective mother tongue.