natgillin/translations-raw huggingface dataset:
N. tā kā vairums dalībvalstu ierosina aizvien vairāk paļauties uz privāti fondētām pensiju shēmām, lai nodrošinātu atbilstīgu ienākumu aizstāšanas līmeni, un tas nozīmē, ka ir jārisina saistībā ar šādu shēmu pieejamību sievietēm aktuālās dažāda veida problēmas — dzimumu līdztiesības trūkums profesionālās karjeras ziņā, neapmaksāti darba pārtraukuma periodi vai profesiju segregācija, kā rezultātā kvalitatīvas darba devēja pensiju shēmas sievietēm ir mazāk pieejamas;
N. whereas most Member States propose to rely increasingly on privately funded pension schemes to ensure an adequate replacement rate, which means that the broad spread of disadvantages faced by women in gaining access to these schemes must be tackled - the gender career gap, unpaid carer’s breaks or occupational segregation which result in women having less access to good quality occupational pension schemes,
5. aicina dalībvalstis pensiju aprēķinos ņemt vērā laiku un ieguldījumu, kas veltīts apgādājamo aprūpei neatkarīgi no apgādājamo vecuma vai radniecības pakāpes;
Calls on the Member States to include in the pension calculation the time and investment involved in looking after dependents, whatever their age or degree of dependency;
13. aicina Komisiju uzsākt procedūru, lai svītrotu Direktīvas 2004/113/EK 5. panta 2. punktu, kas pieļauj atšķirīgu attieksmi pret sievietēm pensiju produktu jomā;
Calls on the Commission to initiate the procedure aimed at eliminating Article 5(2) of Directive 2004/113/EC which allows for discriminations against women on pension products;
18. atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu „Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām pensiju sistēmām” ar nosacījumu, ka nemainīgi tiek ievērots subsidiaritātes princips un ka valsts pensiju politika un pensiju sistēmas joprojām ir dalībvalstu atbildības un kompetences joma;
Welcomes the Commission Green Paper 'Towards adequate, sustainable and safe pension systems', on condition that the subsidiarity principle remains respected, and on condition that the Member States retain their responsibility and competence in regard to their respective pension policies and systems;
20. atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu „Ceļā uz atbilstīgām, noturīgām un drošām pensiju sistēmām”, sevišķi Komisijas ieceri atvieglot pensijas tiesību iegūšanu tiem ES pilsoņiem, kuri (uz laiku) ir nodarbināti citā dalībvalstī;
Welcomes the Commission's Green Paper 'Towards adequate, sustainable, and safe pension systems', particularly the Commission's intention to improve the acquirement of pension rights for EU-citizens (temporarily) working in another Member State;
22. aicina Komisiju neierosināt jaunas ES prasības attiecībā uz to, kā definējams jēdziens „atbilstīgas pensijas”, jo šādā definīcijā nebūs ņemts vērā, ka dalībvalstīs būtiski atšķiras vecāka gadagājuma ļaužu iespējas par pieņemamu maksu saņemt citus pakalpojumus un pabalstus (piemēram, mājoklis, aprūpe un sabiedriskais transports).
Calls on the Commission not to proceed with new EU-demands on defining "adequate pensions" since such a definition will not take into account the fact that, as far as the availability and affordability of other services and benefits for older persons (such as housing, care, and public transport) are concerned, there are major differences between Member States
par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā
The EU protein deficit: what solution for a long-standing problem?
Referents: Martin Häusling
Rapporteur: Martin Häusling
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 14
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 14
par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā
on the EU protein deficit: what solution for a long-standing problem?
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. novembra paziņojumu „KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas” ( COM(2010)0672 ),
– having regard to the Commission communication of 18 November 2010 entitled ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future ( COM(2010)0672 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. jūlija paziņojumu „Otrā TSE ceļa karte.
– having regard to the Commission communication of 16 July 2010 entitled ‘The TSE Road map 2.
OV L 147, 18.6.1993., 25. lpp. par Eiropas Ekonomikas kopienas un Amerikas Savienoto Valstu saprašanās memoranda noslēgšanu attiecībā uz dažu eļļas augu sēklām GATT ietvaros, ar kuru apstiprināja Blair House nolīgumu, kurā noteikts eļļas augu un proteīnaugu ražošanas maksimālais apjoms Eiropas Savienībā, un īpašiem tarifiem šādiem kultūraugiem,
25. of 8 June 1993 concerning the conclusion of a Memorandum of Understanding on certain oil seeds between the European Economic Community and the United States of America within the framework of the GATT, which adopted the Blair House Agreement setting a ceiling on oilseed and protein crop production in the European Union and on specific tariffs for such crops,
– ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 1431/82
– having regard to Council Regulations (EEC) No 1431/82
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0191 . , Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/ 2003
Texts adopted of that date, P6_TA(2009)0191 . , Council Regulation (EC) No 1782/2003
– ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 767/2009
– having regard to Regulation (EC) 767/2009
OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp. par barības laišanu tirgū un lietošanu,
OJ L 316, 2.12.2009, p.27. on the placing on the market and use of feed,
– ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantu, ar kuru dalībvalstīm atļauts sniegt atbalstu proteīnaugu nozarei savā teritorijā un ko, piemēram, izmantojusi Francija, Spānija, Polija un Somija,
– having regard to Article 68 of Council Regulation (EC) No 73/2009, which allows Member States to grant support for protein crops on their territory, and has been used in particular by France, Spain, Poland and Finland,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2007. gada pētījumu „Neatļautu ĢMO ietekme uz lopbarības importu un lopkopību Eiropas Savienībā”,
– having regard to the study by the Commission Directorate-General for Agriculture and Rural Development on the ‘Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production’, 2007,
– ņemot vērā ieteikumus attiecībā uz pētniecības un vietējo zināšanu nozīmi, cita starpā proteīnpākšaugu nozīmi, kas iekļauti Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējuma ( IAASTD ) ziņojumā par pasaules apgādi ar pārtiku, kuru veikusi ANO Attīstības programma, Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (PLO) un Pasaules Banka,
– having regard to the recommendations concerning the role of research and local knowledge, including the role of leguminous protein plants, made in the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report on the global food supply, carried out by the United Nations Development Programme, the Food and Agriculture Organisation (FAO) and the World Bank,
- ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas pieprasītos pētījumus, ar kuriem iepazīstināja 2010. gada 11. oktobrī notikušajā darbseminārā,
- having regard to the studies requested by its Committee on Agriculture and Rural Development and presented at the workshop held on 11 October 2010,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu ( A7-0026/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0026/2011 ),
a) Galvenie fakti par olbaltumvielu deficītu — piedāvājums, pieprasījums un starptautiskā tirdzniecība
(a) Basic facts on the protein deficit: supply, demand and international trade
A. tā kā kopējās proteīnaugu platības Eiropas Savienībā pašlaik aizņem tikai 3 % no visas aramzemes un šī nozare nodrošina tikai 30 % proteīnaugu, ko patērē Eiropas Savienībā kā dzīvnieku barību, pēdējā desmitgadē pastāvot deficīta palielināšanās tendencei;
A. whereas total EU protein crop production currently occupies only 3% of the Union's arable land and supplies only 30% of the protein crops consumed as animal feed in the EU, with a trend over the past decade towards an increase in this deficit,
B. tā kā dažās dalībvalstīs lielas aramzemes platības gadu no gada stāv atmatā un tādējādi netiek izmantots to ražošanas potenciāls;
B. whereas in some Member States substantial areas of farmland remain fallow year on year, with their productive potential going to waste,
C. tā kā vēsturiski šis ievērojamais proteīnaugu produkcijas deficīts, no vienas puses, ir izskaidrojams ar jau agrāk, jo īpaši ar ASV, noslēgtajiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, kas ļāva Eiropas Savienībai aizsargāt savu graudaugu ražošanu, bet vienlaikus arī ļāva Eiropas Savienībā bez muitas nodokļa ievest proteīnaugus un eļļas augu sēklas ( GATT un 1992. gada Blair House nolīgums); tā kā tas bija saistīts ar proteīnaugu audzēšanas efektivitātes ievērojamu uzlabošanos un jaunu tehnisko paņēmienu izmantošanu ārpus ES, tādējādi radot neizdevīgus konkurences apstākļus ES lauksaimniekiem, kuri uzskatīja, ka proteīnaugu audzēšana viņiem nav ekonomiski izdevīga;
C. whereas, historically, this significant deficit in protein crop production goes back to previously established international trade agreements, especially with the United States, which allowed the EU to protect its cereal production and in return allowed duty-free imports of protein crops and oilseeds into the EU (GATT and 1992 Blair House Agreement); whereas this was accompanied by significant progress in the efficiency of protein crop production and the use of new technologies outside the EU, leading to a competitive disadvantage for EU farmers who find protein crop production economically unattractive,
E. tā kā mazā saražotā daudzuma dēļ Eiropas pārtikas maisījumu rūpniecībā katru gadu izmanto tikai 2 milj. tonnu proteīnaugu, lai gan aplēses rāda, ka tā varētu izmantot gandrīz 20 milj. tonnu gadā;
E. whereas, because the volumes produced are so low, the European compound food industry only uses 2 million tonnes of protein crops each year but estimates that it would be able to use nearly 20 million tonnes per year,
F. tā kā šis imports ir pielīdzināms 20 milj. hektāru zemes, kuru apstrādā ārpus ES, jeb vairāk nekā 10 % ES aramzemes un uz šo produkciju neattiecas tādi paši normatīvie ierobežojumi vides, veselības un ĢMO jomā, kas attiecas uz ES produkciju;
F. whereas these imports represent the equivalent of 20 million hectares cultivated outside the EU, or more than 10% of the EU’s arable land, and whereas these producers are not subject to the same environmental, health and GMO regulatory constraints as European producers,
G. tā kā Dienvidamerikas piegādātājiem tagad ir jauni pircēji, piemēram, Ķīnā, kam nav tik augstas prasības kā Eiropas Savienībai attiecībā uz ražošanas apstākļiem, un viņu piegādes stratēģija ir visai necaurredzama, tas var ar laiku vājināt tirgu stabilitāti un ES piegādes ķēdi;
G. whereas the emergence of new customers for South American suppliers, notably China, who are not as demanding as the European Union in regard to production conditions and whose supply strategy is rather opaque, may in the long run weaken the stability of the markets and the EU supply chain,
H. tā kā ES lopkopības nozare ir neaizsargāta pret cenu svārstībām un tirdzniecības traucējumiem un tā ir atkarīga no kvalitatīvu olbaltumvielu importa par pieņemamu cenu; tā kā šīs nozares konkurētspēju ierobežo papildu izmaksas saistībā ar olbaltumvielu importu lopbarībai, jo Eiropas Savienībā nav tehniski atrisināts jautājums par absolūtās neiecietības politiku attiecībā uz neatļautu ĢMO klātbūtni nelielā daudzumā;
H. whereas the EU livestock sector is vulnerable to price volatility and trade distortions, and depends on affordable and high quality protein imports; whereas the sector's competitiveness is undermined by the additional costs of protein imports for feed incurred by the lack of an EU technical solution to the current zero tolerance policy on low level presence of unapproved GMOs,
I. tā kā nepietiekams sojas pupu un kukurūzas ievedums rada papildu izmaksas ES lopkopības un lopbarības nozarē un apdraud vietējo gaļas ražotāju ekonomisko dzīvotspēju;
I. whereas shortages of soya and maize imports impose an additional cost burden on the EU livestock and feedstuffs sectors, and put the economic viability of domestic meat production at risk,
J. tā kā Eiropas Savienībā ražoto lopbarības pākšaugu (sējas lucerna, āboliņš, esparsetes) un sēklaugu (zirņi, soja, lupīnas, pupas, vīķi u. c.) nelielā īpatsvara dēļ proteīnaugiem veltīto pētniecības programmu skaits ES ir samazinājies no 50 (1980. gadā) līdz 15 (2010. gadā) un apmācība un vietējās proteīnaugu audzēšanas praktiskās pieredzes apgūšana ir atstāta novārtā, par ko liecina zemais inovāciju un reģionāli pielāgoto sēklu audzēšanas līmenis Eiropas Savienībā;
J. whereas, as a consequence of the small volume of leguminous fodder crops (lucerne, clover, sainfoin, etc.) and seed crops (pea, soja, lupin, horse bean, vetch, etc.) produced in the EU, the number of plant protein research programmes in the EU has dropped from 50 in 1980 to 15 in 2010, and training and the acquisition of practical experience in domestic protein crop production have been neglected, leading to a low level of innovation and regionally adapted seed production in the EU,
K. tā kā ES ir ļoti atkarīga no sojas pupu un kukurūzas importa no trešām valstīm un šo ražojumu piegādes pārtraukšana, ja tie nelielā daudzumā satur neatļautus ĢMO, rada lielus zaudējumus Eiropas lopbarības ražotājiem;
K. whereas the EU is highly dependent on soya beans and maize imported from third countries and any interruption of the supply of these products due to a minute presence of unauthorised GMOs has a very costly impact on the European feed industry,
L. tā kā pētniecības politika var gūt panākumus tikai tad, ja to ņem vērā vidējā termiņa un ilgtermiņa saistībās, kas pašlaik nenotiek attiecībā uz proteīnaugiem;
L. whereas a research policy is only likely to prove successful if it is covered by medium- to long-term commitments, which is not the case at present for protein crops,
M. tā kā lauksaimniekiem var zust ilgtspējīgas praktiskās iemaņas, kas ļauj apvienot kultūraugu un lopu audzēšanu, izmantojot līdzsvarotu augseku un zālaugu platību pienācīgu lietošanu, un tā kā turklāt vietējo proteīnaugu kvalitāte nenodrošina vajadzīgo barības maisījumu kvalitāti dažādās dzīvnieku audzēšanas nozarēs;
M. whereas farmers’ knowledge of sustainable practices which link crop and livestock production through balanced crop rotation and adequate use of grassland areas could be lost, and whereas moreover domestic protein crop quality does not offer the quality of compound feed needed in the various animal production sectors,
N. tā kā proteīnaugi kļūs par pastāvīgu augseku sistēmas elementu tikai tad, ja tuvākajā laikā palielināsies ieņēmumi no šo augu audzēšanas, piemēram, izmantojot īpašu atbalstu KLP ietvaros;
N. whereas for protein crops to become a sustainable element in cropping patterns, income from these crops must be increased in the short term, notably through specific CAP support,
b) Galvenās olbaltumvielu deficīta samazināšanas priekšrocības
(b) Basic statements on the advantages of reducing the protein deficit
O. tā kā, līdzsvarojot graudaugu, proteīnaugu un eļļas augu piedāvājumu un patēriņu Eiropas Savienībā, varētu radīt ievērojamu saimniecisku labumu lauksaimniekiem un pārtikas un dzīvnieku barības ražotājiem, kā arī uzlabot veselīgas un kvalitatīvas pārtikas daudzveidību patērētājiem, ja gaidāmās KLP reformas politiskajās pamatnostādnēs pilnībā ņems vērā Komisijas paziņojumā iezīmētās problēmas;
O. whereas rebalancing the supply and consumption of cereals, proteins and oilseeds in the EU could have major economic benefits for farmers and the food and feed industry, as well as improving the variety of healthy, high-quality food for consumers, if the political framework for the upcoming CAP reform fully addressed the new challenges highlighted in the Commission’s communication,
P. tā kā ir jāizmanto visas iespējas, ko rada dažādi veicināšanas pasākumi, lai sekmētu graudaugu, proteīnaugu un eļļas augu lietošanu uzturā, un jānodrošina papildu aizsardzība, izmantojot lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmu vietējo vai tradicionālo ražojumu aizsardzībai, tādējādi palīdzot saglabāt vietējos vai reģionālos pārtikas produktus, kuri izgatavoti no šiem izstrādājumiem;
P. whereas all opportunities afforded by the various promotion measures should be used to promote human consumption of cereals, protein crops and oilseeds, which should be further protected under an agricultural product quality scheme for protection of geographical or traditional products, thereby helping to preserve local and regional foods made from these commodities,
Q. tā kā, runājot par klimata pārmaiņām, proteīnaugu audzēšana var ievērojami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju, proti, augiem uzņemot un saistot augsnes slāpekli (līdz 100 kg N/ha mēnesī) un tādējādi samazinot sintētisko slāpekļa mēslojumu izmantošanu, kas satur slāpekļa(I) oksīdu, kura spējas radīt siltumefektu ir 310 reizes lielākas nekā oglekļa dioksīdam;
Q. whereas, in the context of climate change, the production of protein crops can help to reduce greenhouse gas emissions through the assimilation and fixation of nitrogen in the soil (amounting to up to 100 kg N/ha per month) and the consequent reduction in the use of synthetic nitrogen fertiliser, which contains nitrous oxide, whose warming potential is 310 times higher than that of carbon dioxide,
R. tā kā ar ES programmas „GL-pro” palīdzību ir pierādīts, ka proteīnaugu izmantošana augsekā ik pēc četriem gadiem ievērojami samazina CO 2 emisiju (aptuveni par 10 %–15 %) un kavē ozona veidošanos;
R. whereas the EU’s ‘GL-pro’ programme has demonstrated that introducing protein crops into crop rotation once every four years results in a significant drop in CO 2 emissions of approximately 10% to 15% and reduced ozone production,
S. tā kā attiecībā uz augsnes auglību, pieaugot uz aramzemes audzētu proteīnaugu procentuālajam īpatsvaram un izmantojot plašākas augseku sistēmas, līdzsvarojas barības vielu uzkrāšana, aizkavējas augsnes acidifikācija, uzlabojas izturība pret slimībām un augsnes struktūra (cita starpā uzlabojas augsnes apstrādes energoatdeve), samazinās herbicīdu lietošana un palielinās bioloģiskā daudzveidība, kas veicina apputeksnēšanu;
S. whereas, in terms of soil fertility, a higher proportion of protein crops cultivated on arable land as part of increased crop rotation systems and blocking plans contributes to more balanced nutrient storage, reduced soil acidification, enhanced disease resistance, better soil structure (including increased energy efficiency for soil treatment), less use of herbicides and greater biodiversity, assisting pollination,
T. tā kā augsekā iesaistīto kultūraugu skaits ir faktors, kas samazina saslimšanas varbūtību un nezāļu izplatīšanos, līdz ar to samazinot vajadzību pēc augu aizsardzības līdzekļiem, un tā kā, pieaugot uz aramzemes audzētu proteīnaugu procentuālajam īpatsvaram un izmantojot plašāku augsekas sistēmu, enerģijas patēriņš var samazināties par 10 %;
T. whereas the number of crops being rotated is a factor in reducing the likelihood of disease and propagation of weeds, and consequently the need for plant protection treatments, and whereas increasing the proportion of protein crops cultivated on arable land may help cut energy consumption by 10%,
U. tā kā attiecībā uz ūdens apsaimniekošanu, jo īpaši tā izmantošanu, ražojot dzīvnieku barību no pākšaugiem, piemēram, noteikta sastāva zālaugu un āboliņa maisījumus vai graudaugu un proteīnaugu maisījumus, pastāvīga augsnes apsēšana var ievērojami samazināt barības vielu, jo īpaši nitrātu un fosfātu, nonākšanu gruntsūdeņos;
U. whereas, in terms of water management, in particular the use in animal feed production of leguminous crops – such as permanent grass-clover mixtures or mixtures of cereals and protein crops – and permanent soil coverage can substantially reduce the run-off of nutrients, especially nitrates and phosphates, into groundwater,
V. tā kā attiecībā uz lauksaimniecības bioloģisko daudzveidību tādu Eiropas klimatiskajiem apstākļiem piemērotu proteīnaugu plašāka audzēšana kā pupas un pupiņas, soja, zirņi, lēcas, lupīnas, aunazirņi, sējas lucerna/ zilā lucerna,, āboliņš, Phacelia spp ., ragainie vanagnadziņi un esparsetes ievērojami nostiprinās un uzlabos ražošanas sistēmas daudzveidību;
V. whereas, in terms of agricultural biodiversity, the extended use of protein crops that are adapted to European climatic conditions, such as beans, soya, peas, lentils, lupins, chick peas, alfalfa/lucerne, clover, Phacelia spp, Lotus corniculatus and sainfoin, will substantially stabilise and enhance diversity within the production system,
W. tā kā attiecībā uz proteīnaugu ražošanu un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku pasaulē ir jāuzlabo līdzsvars starp kultūraugu un dzīvnieku olbaltumvielu ražošanu, jo īpaši ņemot vērā energoresursu, ūdens un ārējo resursu daudzumu, ko pašlaik patērē intensīvajā dzīvnieku olbaltumvielu ražošanā atšķirībā no proteīnaugu ražošanas lietošanai uzturā, un galveno uzsvaru vienmēr liekot uz pārtikas produktu līdzsvaru pasaulē;
W. whereas, in terms of protein production and global food security, a better balance needs to be achieved between crop and animal protein production, especially as regards the amount of energy, water and external inputs currently consumed for intensive animal protein production as opposed to protein crop production for human consumption, with the world food balance always the main focus,
X. tā kā olbaltumvielu deficītu Eiropas Savienībā ietekmē ES politika dažādās jomās un tā kā Komisijai turklāt ir jāanalizē jautājumi saistībā ar ĢMO ražošanu ES teritorijā un ārpus tās un biodegvielas pilnveidošanu, kā arī jāizvērtē vispārējais aizliegums izmantot dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas lopbarībā;
X. whereas several EU policies have an impact on the EU’s protein deficit, and whereas the Commission must also analyse the issues of GMO production inside and outside the EU’s territory, the development of biofuels and the reappraisal of the total ban on animal proteins in animal feed,
Y. tā kā vietējo barības maisījumu kvalitāti papildus tam, ka izmanto pašmāju proteīnaugus, vēl vairāk var uzlabot, izmantojot eļļas augu, piemēram, sojas, saulespuķu un rapšu, blakusproduktus;
Y. whereas, besides using native protein crops, the quality of non-imported compound feed can also be improved through the use of by-products of oilseeds such as soya, sunflower and rapeseed,
Z. tā kā pākšaugu vai sēklaugu izmantošana barībā ievesto proteīnaugu — galvenokārt sojas raušu — vietā var ievērojami izmainīt dzīvnieku audzēšanas metodes un tādējādi palīdzēt uzlabot lauksaimniecības ražojumu kvalitāti (pāreja no standartražojumiem un sertificētiem ražojumiem ar citu specifikāciju) un ražotāju ieņēmumus;
Z. whereas using leguminous fodder crops or seed crops in place of imported proteins – primarily soya cake – may bring about significant changes in stock-breeding methods and thus play a part in improving the quality of agricultural products (from standard products to certified products with alterations to specifications) and producers’ incomes,