natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 11. jūnija atzinumu (SOC/271) „Darba devēju un darbinieku loma darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanā”,
– having regard to the European Economic and Social Committee's opinion on 'The role of the social partners in reconciling working, family and private life' of 11June 2007 (SOC/271),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2007. gada 12. jūnija atzinumu (SOC/251) „Prioritāru iedzīvotāju grupu nodarbinātība (Lisabonas stratēģija)”,
– having regard to the European Economic and Social Committee's opinion on 'Employment of priority categories (Lisbon Strategy)' of 12 June 2007 (SOC/251),
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas, ( COM(2006)0708 ) un ar to saistīto Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju
– having regard to the Commission Green Paper on modernising labour law to meet the challenges of the 21st century ( COM(2006)0708 ) and Parliament's resolution thereon of 11 July 2007
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0339 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0339 . ,
– ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pārskatu par nodarbinātību 2006. gadā: nodarbinātība un ieņēmumu veicināšana,
– having regard to the OECD's Employment Outlook 2006: Boosting Jobs and Incomes,
– ņemot vērā SDO 1948. gada Konvenciju C87 par biedrošanās brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, SDO 1949. gada Konvenciju C98 par tiesībām apvienoties organizācijās un tiesībām risināt sarunas par darba koplīguma slēgšanu, kā arī SDO 2006. gada Ieteikumu R198 par darba attiecībām,
– having regard to ILO Convention C87 on freedom of association and protection of the right to organise (1948), ILO Convention C98 on the right to organise and collective bargaining (1949) and ILO Recommendation R198 concerning the employment relationship (2006),
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15., 20. un 27.–38. pantu, jo īpaši tiesības uz aizsardzību nepamatotas atlaišanas gadījumā un taisnīgu un vienlīdzīgu darba apstākļu nodrošināšanu,
– having regard to Articles 15, 20 and 27 to 38 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular the rights to protection in the event of unjustified dismissal and fair and just working conditions,
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Kopienas Lisabonas programma: ziņojums par tehnisko īstenošanu 2006. gadā” ( SEC(2006)1379 ) un tā īstenošanu,
– having regard to the Commission staff working document entitled 'Community Lisbon Programme: Technical implementation report 2006' ( SEC(2006)1379 ) and its implementation,
– ņemot vērā MVU hartu,
- having regard to the SME Charter,
– ņemot vērā dalībvalstu sagatavotās valsts Lisabonas reformu programmas,
– having regard to the national Lisbon reform programmes as presented by the Member States,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Globālā Eiropa: konkurence pasaulē” (
– having regard to the Communication from the Commission entitled 'Global Europe: competing in the world'(
– ņemot vērā prezidentūras 2000. gada marta, 2001. gada marta, 2005. gada marta un oktobra, kā arī 2006. gada marta secinājumus,
– having regard to the Presidency conclusions of March 2000, March 2001, March and October 2005 and March 2006,
– ņemot vērā 1999. gada 28. jūnija Direktīvu 70/1999/EK par UNICE , CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku
– having regard to Council Directive 1999/70/EC of 28 June 1999 concerning the framework agreement on fixed-term work concluded by ETUC, UNICE and CEEP
– ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par demogrāfiskās situācijas izmaiņām un paaudžu solidaritāti
– having regard to its resolution of 23 March 2006 on demographic challenges and solidarity between the generations
– ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā piemērošanu
– having regard to its resolution of 26 October 2006 on the application of Directive 96/71/EC on the posting of workers
– ņemot vērā SDO 1975. gada Konvenciju par migrējošiem darba ņēmējiem (papildu noteikumi),
– having regard to the ILO Migrant Workers (Supplementary Provisions) Convention, 1975,
– ņemot vērā SDO 1997. gada Konvenciju par privātām nodarbinātības aģentūrām,
– having regard to the ILO Private Employment Agencies Convention, 1997,
– ņemot vērā SDO programmu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību,
– having regard to the ILO decent work agenda,
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos
- having regard to Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0206 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0206 . ,
– ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti
– having regard to Council Directive 92/85/EEC of 19 October 1992 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK
– having regard to Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
– ņemot vērā 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/81/EK par UNICE , CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu, pielikums: pamatnolīgums par nepilna darba laika darbu
– having regard to Council Directive 97/81/EC of 15 December 1997 concerning the Framework Agreement on part-time work concluded by UNICE, CEEP and the ETUC – Annex : Framework agreement on part-time work
– ņemot vērā Eiropas ekspertu grupas elastīguma un sociālās drošības jautājumos 2007. gada jūnija ziņojumu „Elastīguma un sociālās drošības īstenošanas modeļi — šķēršļu pārvēršana līdzekļos mērķa sasniegšanai”,
– having regard to the report by the European Expert Group on Flexicurity entitled 'Flexicurity Pathways: Turning hurdles into stepping stones', of June 2007,
– ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību: jauna partnerība
– having regard to its resolution of 13th of March 2007 on corporate social responsibility: a new partnership
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0062 . ,
Adopted Texts, P6_TA(2007)0062 . ,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A6‑0446/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, of the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights qnd Gender Equality ( A6-0446/2007 ),
A. tā kā Eiropas Savienība ir ne tikai ekonomiska apvienība, bet arī kopiena, kurai ir kopējas vērtības, kā rezultātā darba tiesību un darba tirgus reformās šīs vērtības ir jāņem vērā, un tā kā darba tiesību pamatprincipi, kas izveidojušies Eiropā, joprojām paliek spēkā; tā kā darba tiesībām vajadzētu būt visu darba devēju un darba ņēmēju dialoga rezultātam un tām vajadzētu atspoguļot noturīgu līdzsvaru starp darba devēju un darba ņēmēju interesēm, no vienas puses, un starp elastīgumu un drošību, no otras puses; tā kā darba tiesības nodrošina juridisko noteiktību, kā arī darba ņēmēju un darba devēju aizsardzību, izmantojot vai nu tiesību aktus vai koplīgumus, vai abus paņēmienus, un tā kā jebkuras izmaiņas darba tiesībās gūs lielākus panākumus, ja darba ņēmēji jutīsies drošāk; tā kā ir nepieciešams palielināt gan darba ņēmēju, gan uzņēmumu drošības līmeni, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) gadījumā; tā kā šāda drošības sajūta ir atkarīga arī no tā, cik viegli ir atrast jaunu darbu, un tā kā globālā konkurence un ātri attīstošās tehnoloģijas nozīmē to, ka uzņēmumiem ir jāpielāgojas vēl ātrāk;
A. whereas the EU is is not only an economic union but also a community of shared values as a consequence of which any reform of labour law and the labour market should reflect those values, and whereas the basic principles of labour law which have developed within Europe remain valid; whereas labour law should reflect the dialogue among all social partners and reflect a good balance between the interests of both employers and workers on the one hand and between flexibility and security on the other; whereas labour law provides legal certainty and protection for workers and employers by way of either legislation or collective agreement, or a combination of the two and whereas the success of any changes in labour law will be greater if workers feel more secure; whereas it is necessary to increase the level of security of both workers and enterprises, especially in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs); whereas such security also depends on how easy it is to find a new job, whereas global competition and rapidly developing technology mean that enterprises have to adapt ever more quickly,
B. tā kā šī iemesla dēļ elastīgums un sociālā drošība ir jāuzskata par Eiropas sociālā modeļa nozīmīgu sastāvdaļu, kas veicina konkurētspējīgus un pielāgoties spējīgus uzņēmumus un darbaspēku; tā kā termins „elastīgums un sociālā drošība” izraisa bažas Eiropas darba ņēmēju vidū, jo viņi baidās no paaugstinātas darbavietas nedrošības, un tā kā šī iemesla dēļ attiecīgais termins un ar to saistītie noteiktie principi ir jādefinē pēc iespējas precīzāk;
B. whereas flexicurity, therefore, should be seen as an important component of the European social model fostering competitive and adaptable businesses and workforces; whereas the term ‘flexicurity’ arouses strong concerns among European workers, who fear increased job insecurity, and whereas, therefore, this term, and the firm principles it covers, should be defined as precisely as possible,
C. paturot prātā, ka 16 % Eiropas iedzīvotāju draud nabadzība un 10 % dzīvo mājsaimniecībās, kur ikviens ir bezdarbnieks, un ka tāpēc ir svarīgi, lai visas reformas saistībā ar elastīgumu un sociālo drošību būtu balstītas uz konkrētiem ietekmes novērtējumiem attiecībā uz mazaizsargātām iedzīvotāju grupām un lai visu šāda veida reformu mērķis būtu veicināt sociālo integrāciju, tajā pašā laikā neapdraudot jaunas iedzīvotāju grupas;
C. considering that 16 % of Europeans remain at risk of poverty, and 10 % live in jobless households and that it is therefore essential that any reform under on the basis of flexicurity is based on a detailed impact assessment as regards vulnerable groups and that any such reform should aim at furthering social inclusion while not putting new groups at risk,
D. tā kā bezdarbs Eiropas Savienībā nav tieši saistīts ar darba tiesībām, bet gan ierobežotu darbavietu radīšanu, kura, citu faktoru starpā, ir atkarīga no dinamiskiem, novatoriskiem un konkurētspējīgiem uzņēmumiem, kā arī ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā un mūžizglītībā, kas arī var veicināt dinamiska darba tirgus izveidi;
D. whereas unemployment in the European Union does not have a direct relationship with labour legislation but rather with limited job creation which, amongst other factors, depends on dynamic, innovative and competitive companies and on investment in research and development and lifelong learning, which can also contribute to a dynamic labour market,
E. tā kā mūsdienīgas, novatoriskas un uz zināšanām balstītas ekonomikas mērķim jābūt konkurētspējas nodrošināšanai pievienotās vērtības ķēdes gala posmā un, lai to panāktu, ir nepieciešama ilgtermiņa nodarbinātība, kā arī augsti kvalificēts un ļoti motivēts darbaspēks;
E. whereas a cutting-edge, innovative, knowledge-based economy should aim at being competitive at the top-end of the value chain and in order to achieve this long-term employment and a highly skilled, highlymotivated workforce is required,
F. tā kā viens no elastīguma un sociālā drošības mērķiem ir palielināt pašreizējo darba piedāvājumu darba tirgū un tajā pašā laikā palīdzēt cilvēkiem un uzņēmumiem tikt galā ar pārmaiņām, kā arī palielināt mobilitāti Eiropas darba tirgū un tā kā šis modelis ir jāapvieno ar politiku stabilas un ilgtspējīgas nodarbinātības un ienākumu nodrošināšanai;
F. whereas one of the aims of flexicurity is to expand the supply of jobs on the labour market and, at the same time, to enable individuals and companies to cope with change and to increase mobility on the European labour market and must be combined with a policy of creating stable and sustainable employment and income,
G. tā kā darba ņēmēji, kas pārvietojas, vēl joprojām riskē zaudēt sociālās drošības pabalstus;
G. whereas mobile workers still run the risk of losing social security benefits,
H. tā kā, lai nepieļautu negodīgu konkurenci iekšējā tirgū, dalībvalstīm ir jāpārliecinās, ka to darba tiesībās tiek ievērots kopējs standartu līmenis, un vienlaicīgi tām ir jānodrošina, ka dalībvalstis var ieviest augstākus standartus, ja tās to vēlas darīt;
H. whereas, in order to avoid unfair competition in the internal market, Member States need to make sure that a common level of standards in their respective labour laws are respected, while at the same time making sure that this does not prevent Member States from improving standards, should they wish to do so,
I. tā kā elastīgums un sociālā drošība nozīmē līdzsvaru starp darba devēju, darba ņēmēju, darba meklētāju un valsts iestāžu tiesībām un pienākumiem un tā kā tam ir nepieciešama uzticēšanās gaisotne un pārredzams dialogs starp valsts iestādēm, sociālajiem partneriem un citām iesaistītajām pusēm, kad visas puses ir gatavas uzņemties atbildību par pārmaiņām un izveidot līdzsvarotu pasākumu kopumu ar mērķi atbalstīt lielāka skaita labāku darba vietu visiem radīšanas procesu, nodrošināt dzimumu līdztiesību un cīnīties pret diskriminējošām darbībām, kuras ir vērstas pret mazaizsargātu darba ņēmēju grupām, piemēram, migrantiem, gados jaunākiem un gados vecākiem darba ņēmējiem, kā arī invalīdiem;
I. whereas flexicurity implies a balance between rights and responsibilities for employers, workers, job seekers and public authorities and it requires a climate of trust and a transparent dialogue between public authorities, social partners and other stakeholders, where all are prepared to take responsibility for change, and produce balanced policy packages, with a view to supporting the process of creating more and better jobs for all, to ensure gender equality and to fight discriminatory practices against vulnerable groups of workers such as migrants, younger and older workers and disabled people,
J. tā kā, neskatoties uz to, ka Komisijas paziņojumā ir noteikts sieviešu un vīriešu līdztiesības princips, tā formulējums ir vājš, jo tajā netiek kritizēta būtiska sieviešu un vīriešu nevienlīdzība attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un dalību tajā, kā arī vienlīdzīgu dalību neapmaksātā darbā;
J. whereas while the Commission's Communication sets out the principle of equality between women and men , its formulation is weak, as it does not challenge the fundamental inequality between women and men encountered with regard to access to and participation in the labour market and to the equal sharing of unpaid work,
K. tā kā augsto bezdarba līmeni un darba tirgus segmentāciju ir jāpārvar, novēršot nevienlīdzību, kura skar noteiktas pietiekami neaizsargātas darba ņēmēju grupas, veicinot darba vietu radīšanu, kā arī aizsargājot visu darba ņēmēju plašās pamattiesības un nodrošinot visiem piekļuvi mūžizglītībai;
K. whereas high unemployment and labour market segmentation need to be overcome by removing inequalities affecting certain groups of insufficiently covered workers, fostering job creation and by protecting a broad core of rights for all workers and access to lifelong learning,
L. tā kā darbs uz nepilnu slodzi, mazāks atalgojums un līgumi uz noteiktu laiku — galvenie riska faktori nonākšanai nabadzībā strādājot — ir raksturīgi, galvenokārt, sieviešu nodarbinātībai;
L. whereas part-time working, lower pay and fixed-term contracts – the main risk factors for in-work poverty – are characteristic first and foremost of the employment situation of women,
M. tā kā Komisijas paziņojums „Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” ir jāizmanto, lai uzsāktu līdzsvarotākas debates par elastīgumu un sociālo drošību; tā kā ESAO un SDO pētījumos tiek atbalstīta tāda politiska stratēģija, kura paredz augstu sociālās drošības līmeni, kas labvēlīgi ietekmē aizstāšanas rādītājus un ražīgumu, un tā kā Eiropas Savienības „kvalitatīva darba” koncepcija nozīmē darba ņēmēju tiesību ievērošanu un līdzdalību, godīgu atalgojumu, drošības un veselības aizsardzību darba vietā, kā arī ģimenei draudzīgu darba organizāciju; tā kā šo tiesību ievērošana ir būtiski svarīga, lai pilsoņi atbalstītu Eiropas Savienību;
M. whereas the Commission's Communication entitled 'Towards Common Principles of Flexicurity: More and better jobs through flexibility and security' should be used to start a more balanced debate on flexicurity; whereas OECD and ILO studies endorse a policy strategy that incorporates a high level of social security with a positive effect on replacement rates and productivity and the European Union´s concept of 'good work' includes rights and participation of employees, fair wages, protection of safety and health at work as well as a family-friendly work organisation; whereas those rights are indispensable for the acceptance of the European Union by its citizens,
N. tā kā Eiropas Sociālajam fondam piemīt būtiska loma sociālā dialoga un aktīva darba tirgus politikas veicināšanā, tādējādi nodrošinot noturīgu Eiropas sociālo modeli un lielāku skaitu labāku darba vietu;
N. Whereas the European Social Fund has a vital role to play in promoting social dialogue and active labour market policies in order a ensure a strong European social model with more and better jobs,
O. tā kā ESAO nesen noteica, ka tiesību aktiem saistībā ar nodarbinātības aizsardzību ir būtiska ietekme uz vispārējiem nodarbinātības rādītājiem un ka augsti aizstāšanas rādītāji saistībā ar bezdarbnieka pabalstiem labvēlīgi ietekmē ražīgumu; tā kā SDO turklāt ir pierādījusi, ka pastāv pozitīva saistība starp pastāvīgu darbu un ražīgumu,
O. Whereas the OECD recently stated that employment protection legislation has no significant impact on the total employment rate and that high replacements rates in unemployment benefits has a positive effect on productivity; whereas, furthermore, the ILO has shown that there is a positive relationship between tenure and productivity,
12. atgādina, ka darbaspēka brīva aprite ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem, kas uzliek pienākumu risināt virkni jautājumu saistībā ar dalībvalstu sociālo sistēmu savstarpēju saderību, lai nodrošinātu pilnīgu darbaspēka brīvas aprites īstenošanu, paredzot darba ņēmējiem visizdevīgākos nosacījumus, labvēlīgi ietekmējot Eiropas konkurētspēju un nekaitējot valstu sociālo sistēmu sasniegumiem un līdzsvaram;
Recalls that the freedom of movement for workers is one of the cornerstones of the European Union, which entails the obligation to address many issues regarding the compatibility of Member States’ social systems in order to ensure the full implementation of that freedom, in the best conditions for workers, to the benefit of European competitiveness and without jeopardising the achievements and balances of national social systems;
15. tāpēc ierosina Eiropadomes 2007. gada sanāksmē pieņemt līdzsvarotāku elastīguma un sociālās drošības kopīgo principu kopumu, kura pamatā būtu kvalitatīvas nodarbinātības radīšana un Eiropas sociālā modeļa vērtību stiprināšana; uzskata, ka šajos principos ir jāiekļauj:
Proposes, therefore, that the European Council in December 2007 adopt a more balanced set of common principles of flexicurity, based on the creation of quality employment and the strengthening of the values of the European Social Model; considers that those principles should include:
• pasākumi elastīgām un drošām līgumiskajām attiecībām un pasākumi pret ļaunprātīgu darba tirgus praksi, jo īpaši noteiktos nestandarta līgumos;
• action for adaptable and reliable contractual arrangements and action against abusive labour practices especially in certain non-standard contracts;
• darba tirgus segmentācijas novēršana, veicinot nodarbinātības drošību un uzlabojot darbavietas drošību; pamattiesībām ir jābūt nodrošinātām visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu nodarbinātības statusa;
• breaking down labour market segmentation by promoting employment security and improving job security; all workers shall have a core of rights regardless of their employment status;
• nodarbinātības saskaņošana ar ģimenes vai privāto dzīvi un „pienācīgas kvalitātes nodarbinātības” koncepcijas veicināšana;
• reconciliation of employment and family or private life, and the promotion of the concept of "decent work";
• partnerattiecības starp valdību (vietējā, reģionālā un valsts līmenī), sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, pārvarot izmaiņas;
• partnership between government (at local, regional and national level), social partners and civil society in managing change;
• dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgu iespēju visiem veicināšana;
• gender equality and promoting equal opportunities for all;
• dalībvalstu īstenošanas modeļu izveide un piemērošana ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un atbilstoši katras valsts paradumiem un praksei;
• design and implementation of national pathways in close consultation with social partners, in accordance with national customs and practices;
• uzņēmumu un darba ņēmēju pielāgošanās spēju palielināšana, stiprinot drošību pārejas posmos;
• enhancement of companies' and workers' adaptability by strengthening transition security;
• nepieciešamība pēc kvalificēta un pielāgoties spējīga darba spēka, šī iemesla dēļ — aktīvas darba politikas apvienošana ar ieguldījumiem mūžizglītībā, lai tādējādi palielinātu nodarbinātības iespējas;
• the need for a skilled and adaptable labour force, therefore combining active labour market policies with investment in lifelong learning to enhance employability;
• makroekonomiskais pamats līdzsvarotai un ilgtspējīgai izaugsmei un lielākam skaitam labāku darba vietu;
• a macro-economic framework for balanced and sustainable growth and more and better jobs;
17. aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst pašnodarbināto, mazo uzņēmumu un MVU tiesiskajai situācijai, kuru raksturo liela ekonomiskā atkarība no patērētājiem, un kopīgi apspriest vispiemērotākos normatīvos līdzekļus to sociālās aizsardzības līmeņa paaugstināšanai;
Calls on the Commission and the Member States to give particular attention to the legal situation of the self-employed, small businesses and SMEs, which is characterised by a high level of economic dependence on their customers, and to consider together the most appropriate legislative means to raise their level of social protection;
23. aicina Komisiju veicināt tās paziņojumā iekļauto četru politikas elementu attīstību: elastīgas un drošas līgumiskās attiecības, visaptverošas mūžizglītības stratēģijas, efektīvas aktīva darba tirgus politikas, modernas sociālās drošības sistēmas, kā arī aplūkot elastīgumu un sociālo drošību Eiropas sociālā modeļa plašākā kontekstā;
Calls on the Commission to promote the development of the four policy components laid down in its communication: adaptable and reliable contractual arrangements; comprehensive lifelong learning strategies; effective active labour market policies; modern social security systems and to look at flexicurity within the wider context of the European Social Model;