natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Direktīvas 5. pantā ir noteikts obligāts izņēmums (1. punkts) un izvēles izņēmumi tikai reproducēšanas tiesībām (2. punkts) vai reproducēšanas, izziņošanas un nodošanas sabiedrības rīcībā tiesībām (3. punkts); izvēles izņēmumus var attiecināt arī uz izplatīšanas tiesībām (4. punkts).
– Article 5 of the directive sets out a compulsory exception (paragraph 1) and optional exceptions to the right of reproduction only (paragraph 2) and the rights of reproduction, communication to the public and making available to the public (paragraph 3), with these optional exceptions also able to be extended to the right of distribution (paragraph 4).
5. punkts visiem Direktīvā minētajiem izņēmumiem un dažādo ekskluzīvo tiesību ierobežojumiem nosaka „trejādo testu”, proti, „izņēmumus un ierobežojumus piemēro tikai dažos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā ar darba vai cita tiesību objekta parasto izmantošanu un nepamatoti neskar tiesību subjekta likumīgās intereses”.
– Paragraph 5 makes all the exceptions to, and limitations of, the various rights set out in the directive subject to the ‘triple test’ rule: that is to say that they may ‘only be applied in certain special cases which do not conflict with a normal exploitation of the work or other subject ‑matter and do not unreasonably prejudice the legitimate interests of the rightholder’ .
Šis „trejādais tests“ sākotnēji tika noteikts Bernes Konvencijas 9. panta 2. daļā par literāro un mākslas darbu reproducēšanas tiesībām un WIPO 1996. gada līguma par autortiesībām 10. pantā.
This ‘triple test’ has its origins in Article 9.2 of the Berne Convention for the Protection of Literary and Artistic Works and Article 10 of the 1996 WIPO Treaties.
Direktīvas 5. panta 1. daļā ir paredzēts izņēmums attiecībā uz īslaicīgu, pagaidu un papildu reproducēšanu, kas ir tehniskās procedūras neatņemama sastāvdaļa.
Article 5.1 provides for an exception in respect of temporary acts of reproduction which are transient or incidental and form an integral and essential part of a technological process .
Direktīvas 2. pantā ir noteiktas reproducēšanas tiesības plašākā nozīmē, taču ciparu tehnoloģiju vidē pastāv daudz reproducēšanas veidu, kas bieži vien ir ļoti īslaicīgi.
Article 2 of the directive sets out the right of reproduction in the broadest possible terms, but in the digital environment reproductions are numerous and often ephemeral.
Tomēr arī uz šīm tiesībām tāpat attiecas ekskluzīvas autortiesības, tāpēc reproducēšanai, kas nepieciešama saistībā ar atsevišķiem izziņošanas veidiem, eksistē vienīgais obligātais direktīvā norādītais izņēmums (5. panta 1. punkts).
They are nevertheless covered by the exclusive right, which is the reason why reproduction such as that required by certain means of communication is deemed to be an exception, the only compulsory one in the directive (Article 5.1).
Savukārt 2007. gada 13. februāra spriedumā Google-Copiepresse lietā Beļģijas tiesa nolēma, ka interneta vietne, kas atrodas uz Google servera, un saite, kas šo vietni padara publiski pieejamu, pārkāpj reproducēšanas un izziņošanas tiesības.
With the Google-Copiepresse judgment of 13 February 2007, on the other hand, the Belgian judge ruled that a copy of a webpage memorised by the Google server and the existence of a link giving public access to the same webpage contravene the rights of reproduction and communication to the public.
Visas dalībvalstis, izņemot Apvienoto Karaļvalsti un Īriju, atšķirīgi transponējušas 5. panta 2. punkta b) apakspunktā minēto izņēmumu attiecībā uz reproducēšanu personīgai lietošanai.
All the Member States except the United Kingdom and Ireland have transposed, in a variety of different ways, the exception in respect of reproductions for private use set out in Article 5.2.b .
Direktīvas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums, kas neattiecina autortiesību aizsardzību uz bibliotēku vai citu iestāžu, kas ar to necenšas gūt komerciālu labumu, veikto īpašo reproducēšanu, ir ierobežots.
The exception provided for in Article 5.2.c in respect of specific acts of reproduction made by libraries or other bodies which are not for commercial advantage is not unlimited.
Šāda reproducēšana ir pieļaujama īpašos gadījumos, piemēram, kad tā nepieciešama bibliotēku katalogos esošo darbu saglabāšanai.
It is restricted to specific cases such as reproduction that is necessary for the preservation of works contained in library catalogues.
Izdevēji, piemēram, uzskata, ka grāmatu digitalizāciju var veikt tikai ar viņu atļauju, kā tas izriet no La Martinière un citu izdevēju grupu 2006. gada 6. jūnija prasības, kas pret Google tika iesniegta Parīzes Augstākās Instances tiesā.
Publishers, for example, think they can give prior authorisation for a book to be scanned, as in the appeal against Google brought on 6 June 2006 before the Paris Court of First Instance by the La Martinière Group and others.
Ir skaidrs, ka darbu ievietošana tiešsaistes režīmā digitālajās bibliotēkās var nodarīt lielu kaitējumu autortiesību subjektiem.
It goes without saying that the phenomenon of works being put on line by digital libraries can be very damaging to copyright holders.
Tajā pašā spriedumā atzīts, ka Google.News dienestam nav piemērojams autortiesību izņēmums gadījumos, kad citātus izmanto kritikai vai pārskatu veidošanai saskaņā ar Direktīvas 5. panta 3. punkta d) apakšpunktu.
The same judgement does not consider the exception in respect of quotations for purposes such as criticism or review provided for in Article 5.3.d to be applicable to the Google.News service.
Izņēmums 5. panta 3. punkta k) apakšpunktā par izmantošanu parodēšanai vai kariķēšanai iestrādāts valstu tiesību aktos ar ievērojamām atšķirībām, piemēram, šāds izņēmums nav paredzēts Apvienotajā Karalistē, un saskaņā ar Hamburgas tiesas 2003. gada 5. septembra lēmumu Thumbnails lietā šāds izņēmums ir stingri reglamentēts Vācijā.
The exception provided for in Article 5.3.k in respect of use for the purpose of caricature, parody or pastiche has been transposed in widely differing ways into national legislation: it has not been included by the United Kingdom, for example, and is strictly regulated in Germany in accordance with the case law of the Hamburg Regional Court in its ‘thumbnails’ decision of 5 September 2003.
Tehnisko pasākumu aizsardzība
Protection of technical measures
Vācijas tiesu praksē ar 2005. gada spriedumu lietā Heise Online ir noteikts aizliegums piedāvāt jebkādu tehniskās aizsardzības pasākumus apejošu programmatūru un pat norādīt saites uz „interneta lapu vietnēm”.
German case law, in the Heise Online judgment of 2005, established a ban on supplying software for the circumvention of any technical protection measure, even with links to an ‘offshore website’.
„Efektīva tehniskā pasākuma” jēdzienu savos tiesību aktos ir iestrādājušas visas dalībvalstis, izņemot Slovākiju un Zviedriju.
The concept of an ‘effective technical measure’ has been transposed by all the Member States except Slovakia and Sweden.
Direktīvas 6. panta 4. punkts paredz, ka dalībvalstis var veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu izņēmuma tiesības (ja tiesību īpašnieks neveic brīvprātīgus pasākumus), kas aizsargātu tehniskos aizsardzības līdzekļus ieinteresētās puses labā saskaņā ar 5. panta 2. punkta a), b), c) un e) apakšpunktu un 5. panta 3. punkta a), b) vai e) apakšpunktu.
Paragraph 4 of Article 6 provides that the Member States may take appropriate measures – in the absence of voluntary measures taken by rightholders – to ensure that rightholders make available to the beneficiary of an exception or limitation provided for in national law in accordance with Article 5(2)(a), (2)(c), (2)(d), (2)(e), (3)(a), (3)(b) or (3)(e) the means of benefiting from that exception or limitation.
Šis plašais „atbilstošu pasākumu" jēdziens dalībvalstīs tiek dažādi piemērots, piemēram Austrijā, Čehija Republikā, Nīderlandē tas nav transponēts, turpretī Somijā, Dānijā, Igaunijā, Grieķijā un Ungārijā paredzēti starpniecības un arbitrāžas pasākumi vai Beļģijā, Vācijā, Spānija un Īrijā iespēja vērsties tiesā.
The rather broad concept of ‘appropriate measures’ is applied in different ways in the Member States: there is, for example, no transposition in Austria, the Czech Republic or the Netherlands, while there are mediation and arbitration measures in Finland, Denmark, Estonia, Greece and Hungary and the possibility of legal remedy in Belgium, Germany, Spain and Ireland.
Visbeidzot, Francijā paredzēts risinājums administratīvā ceļā.
France, finally, provides for remedy via the administrative route.
Sankcijas un autortiesību un blakustiesību īpašnieku aizsardzība
Sanctions and the protection of copyright and related rights holders
Direktīvas 2001/29/EK 8. panta 3. punktā ir paredzēts, ka „dalībvalstis nodrošina to, ka tiesību subjekti var pieprasīt rīkojumu pret starpniekiem, kuru pakalpojumus trešā persona izmanto, lai pārkāptu autortiesības vai blakustiesības”.
Article 8.3 of Directive 2001/29 provides that ‘Member States shall ensure that rightholders are in a position to apply for an injunction against intermediaries whose services are used by a third party to infringe a copyright or related right’ .
Šo normu tiešā veidā savos tiesību aktos iestrādājušas tikai Austrija, Grieķija, Lietuva un Beļģija, savukārt citās dalībvalstīs tā jau ir ietverta spēkā esošajos tiesību aktos.
Only Austria, Greece, Lithuania and Belgium have explicitly transposed this provision, which is covered in the other Member States by existing law.
Pēdējos gados ir ierosinātas vairākas lietas pret interneta vietņu uzturētājiem un piekļuves nodrošinātājiem.
In recent years there have been a number of court actions against internet access providers and host servers.
Ar 2007. gada 29. jūnija spriedumu Briseles Pirmās instances tiesa lika uzņēmumam Scarlet (kādreizējais Tiscali) ieviest „filtrus”, lai novērstu darbu nelikumīgu piesavināšanos peer-to-peer (vienādranga) tīklā.
On 29 June 2007 the Brussels Court of First Instance ordered the firm of Scarlet (formerly Tiscali) to install ‘filters’ to prevent circumvention of peer-to-peer files.
Līdzīgā veidā 2006. gada 10. februāra spriedumā Dānijas tiesa pieprasīja kādam servera īpašniekam slēgt interneta pieslēgumu klientiem, kas pārkāpj autortiesības, un vēl kādā 2006. gada 25. oktobra spriedumā uzņēmumam TELE 2 tika noteikts liegt pieeju krievu tīmekļa vietnei AllofMP3.com, kurā nelegāli varēja lejupielādēt dziesmas.
Along similar lines, on 10 February 2006 a Danish judge ordered a server to cut the internet connection of clients who infringed copyright, and on 25 October 2006, also in Denmark, the TELE2 server was ordered to block its clients’ access to the Russian site AllofMP3.com, which allowed songs to be downloaded illegally.
Ļoti sarežģīta ir vienādranga (pair - to - pair) joma, proti, parādība, kas attiecas uz tīmekļa vietnēm un programmatūru, ko tīmekļa lietotāji tieši vai pielietojot kopīgu vietni, izmanto datnes, kuras reproducē aizsargātus darbus vai pakalpojumus bez tiesību subjekta piekrišanas (centralizēts – Napster, decentralizēts – Kazaa).
One very sensitive area is that of ‘peer-to-peer’, i.e. the phenomenon of websites and software whereby internet users share, either directly or via a shared site, files containing reproductions of protected works or services without the consent of the rightholders (Napster (centralised), Kazaa (decentralised)).
To vietņu darbība, ārpus vienādranga izpausmēm, kas piedāvā lejuplādēt aizsargātus darbus vai pakalpojumus bez vajadzīgajām atļaujām, ir nelegāla un tām nedrīkst piemērot nekādus izņēmumus.
The activities of websites that are not part of the peer-to-peer phenomenon and which allow downloading of protected works or services without the necessary authorisation are illegal, and no exception can be applied to them.
Tāpat arī to interneta lietotāju, kas nodod datnes citiem lietotājiem, darbība ir jāuzskata par nelegālu publicēšanas aktu, un arī šai darbībai nevar piemērot izņēmumus.
So the activity of internet users who send files to their peers must be regarded as an illegal act of communication to the public without the possibility of exceptions being applied.
Varētu šaubīties, vai lejupielādēšanas darbības uzskatāmas par reproducēšanas aktiem, kuriem var piemērot izņēmuma statusu, kāda piemērota personīgām vajadzībām veiktai pavairošanai bez mērķa tiešā vai netiešā veidā gūt komerciālu labumu (Direktīvas 5. panta 2. punkta b) apakšpunkts), taču šajā gadījumā jāņem vērā avota likumīgā vai nelikumīgā izcelsme.
As regards downloading, it is doubtful whether this activity constitutes an act of reproduction that could be covered by the exception relating to private copying (Article 5.2.b) carried out by a natural person for private use for ends that are neither directly nor indirectly commercial, although in this case the issue of whether the origin is legal or illegal must be borne in mind.
Ņemot vērā iepriekš teikto, tiesību subjekti mūsdienās cenšas noslēgt līgumus ar interneta piekļuves nodrošinātājiem.
On the basis of these considerations, rightholders are currently focusing on reaching agreements with internet access providers.
Tiesību subjekti izteikuši priekšlikumu ieviest brīdināšanas sistēmu, kas informētu par aizdomīgām un nelikumīgām darbībām, ar mērķi likt piekļuves nodrošinātājam saprātīgos termiņos veikt nepieciešamās darbības un sniegt informāciju par interneta lietotāju tiesvedības ierosināšanai.
They are proposing that procedures be put in place for the purpose of notifying suspected illegal activity so that access providers can, within an appropriate period, take the necessary measures vis-à-vis internet users and supply full details of the latter with a view to prosecution.
Taču tas var izraisīt pretrunas saistībā ar privātpersonu datu aizsardzību.
But all of this could come into conflict with the principle of protecting personal data.
Tā piemēram, 2008. gada 29. janvāra EKT spriedumā „ Telefonica” lietā secināja, ka saskaņā ar Kopienu tiesībām dalībvalstīm nav pienākuma sniegt personīga rakstura informāciju civilprocesa ietvaros ar mērķi nodrošināt autortiesību aizsardzību.
According to the ECJ ‘Telefonica’ judgment of 29 January 2008, Community law does not require Member States to divulge these personal data in the context of civil proceedings in order effectively to protect copyright.
Taču ierosināts jautājums par nepieciešamo līdzsvaru starp dažādo pamattiesību aizsardzību, proti, privātās dzīves neaizskaramību, no vienas puses, un tiesībām uz intelektuālā īpašuma aizsardzību un uz tiesību pārkāpumu novēršanu, no otras puses.
The Court did, however, raise the question of the need to reconcile the fundamental rights to privacy, on the one hand, and intellectual property protection and effective recourse on the other.
Spriedumā „ Telefonica” apstiprināts, cik svarīgi ir aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības, tas nekādā veidā netraucē piekļuves nodrošinātājus un citus tiešsaistes operatorus sadarboties ar tiesību subjektiem pirātisma apkarošanā tīmeklī.
The ‘Telefonica’ judgment confirms the importance of protecting intellectual property rights and in no way prevents internet access providers and other online operators from collaborating with rightholders in the fight against internet piracy.
par Komisijas ziņojumu attiecībā uz to, kā tiek piemērota Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā
on the Commission's report on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā
Recalls that Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society
4. norāda, ka informācijas tehnoloģija rada vajadzību pēc modernām autortiesībām un blakustiesībām un ka ir jānodrošina šo tiesību aizsardzība, skaidri nošķirot valsts iestādes, kas atbildīgas par ieviešanu, un tirgus dalībniekus, kas darbojas saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu;
Notes that information technologies create a need for modern copyright and related rights, and that the protection of these rights must be secured, with a clear division between the public authorities responsible for enforcement and the operators acting within the applicable legal framework ;
7. aicina Komisiju turpināt stingri uzraudzīt Direktīvas 2001/29/EK piemērošanu un regulāri informēt par to Parlamentu un Padomi;
Asks the Commission to continue its rigorous monitoring of the application of Directive 2001/29/EC and to report regularly on the matter to Parliament and the Council;
9. aicina Komisiju, turpmāk novērtējot Direktīvas 2001/29/EK aspektus, tostarp iepriekš minēto Zaļo grāmatu, apsvērt Parlamenta 2008. gada 31. janvāra rezolūciju „Eiropas Pētniecības telpa — jaunas perspektīvas”
Calls on the Commission, when further assessing aspects of Directive 2001/29/EC, including the above mentioned green paper , to consider Parliament's resolution of 31 January 2008 on the European Research Area: New Perspectives
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0029 . , kurā uzsvērts, ka ir svarīgi respektēt intelektuālo īpašumu un ka izdevēju ieguldījumi infrastruktūrā, funkcionalitātē un elektronisko savstarpējo norāžu iniciatīvās ir ievērojami uzlabojušas informācijas un zināšanu izplatīšanu.
Texts adopted, P6_TA(2008)0029 . which underlines the importance of respecting intellectual property and stresses that publishers’ investments in infrastructure, functionality and electronic cross-reference initiatives have resulted in major improvements in the dissemination of information and knowledge.
par Komisijas ziņojumu par to, kā tiek piemērota Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā
on the report by the Commission on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. atgādina, ka autortiesību un blakustiesību aizsardzība informācijas sabiedrībā ir svarīgs elements iekšējā tirgus tautsaimniecības attīstībai, ar kuru sekmē motivāciju, jaunradi, ieguldījumus un izplatīšanu Eiropas patērētājiem;
Points out that the protection of copyright and related rights in the context of the information society is an important factor in the development of the internal market economy which underpins a virtuous circle of incentive, creation, investment, and dissemination to European consumers;
8. uzskata, ka izņēmumi un ierobežojumi autortiesībās un blakustiesībās visefektīvāk nodrošināmi valsts līmenī, jo tas ļauj rast viselastīgākos risinājumus strauji mainīgajā informācijas sabiedrības vidē;
Considers that exceptions to and limitations on copyright and related rights are most efficiently provided for on a national basis, as this ensures the most flexible solutions for the rapidly changing environment of the information society;
12. uzskata, ka šī direktīva jāpiemēro plašākā kontekstā, ņemot vērā noteikumus par elektronisko tirdzniecību Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvā 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū
12. considers that application of the Directive must take place within a broader framework, which should in particular take into account the provisions on electronic commerce set out in Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council of 8 June 2000 on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the Internal Market
OV L 178, 17.7.
OJ L 178, 17.7.2000, p.
2000., 1. lpp. , Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvā 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu
1. , Directive 2004/48/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the enforcement of intellectual property rights
OV L 157, 30.4.
OJ L 157, 30.4.2004, p.
2004., 45. lpp. un noteikumus par datu aizsardzību Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti
45. and the provisions on data protection set out in Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data
14. uzskata, ka, no vienas puses, liela nozīme ir zināšanām un izpratnei, taču, no otras puses, aicina Komisiju nodrošināt digitālo tiesību pārvaldības sistēmu pārskatāmību un savietojamību.
Considers, on the one hand, that education and awareness-building are crucial, and, on the other hand, calls on the Commission to ensure the transparency and interoperability of digital rights management systems.
par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā — inovāciju veicināšana ilgtspējīgu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai Eiropā
on pre-commercial procurement: driving innovation to ensure sustainable high-quality public services in Europe
PE 414.316v02-00
PE 414.361v02-00
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ................13
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............13
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS ................................................................................16
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................16
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par procedūru koordināciju sabiedrisko darbu, valsts piegāžu līgumu un sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanai
– having regard to Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
– having regard to Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of utilities contracts for entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors
– ņemot vērā Komisijas skaidrojošo paziņojumu par to, kā Kopienas tiesību aktus attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām piemērot institucionalizētajai valsts un privātā sektora partnerībai (IVPP)
– having regard to the Commission interpretative communication on the application of Community law on Public Procurement and Concessions to institutionalised PPP (IPPP)
– ņemot vērā visus spēkā esošos konkurences noteikumus, kuri attiecas uz valsts atbalstu un intelektuālā īpašuma tiesībām,
– having regard to all applicable competition rules regarding State Aid and intellectual property rights,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra paziņojumu „Vadošā tirgus iniciatīva Eiropai” ( COM(2007)0860 ) un Komisijas rīkoto apspriešanos par publiskā iepirkuma tīklu izveidi šīs iniciatīvas atbalstam,
– having regard to the Commission communication of 21 December 2007 on a lead market initiative for Europe ( COM(2007)0860 ), and to the Commission consultation on establishing public procurement networks in support of this initiative,