natgillin/translations-raw huggingface dataset:
atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto Kopienas Lisabonas programmu 2008.–2010. gadam, kurā piedāvāta prioritāra programma ar tikai desmit galvenajiem mērķiem, kurus var izpildīt programmas darbības periodā no 2008–2010. gadam; tomēr uzsver, ka Lisabonas stratēģijas piedāvātā svarīgākā iespēja ir vienā reformu programmā apvienot dažādu reformu vajadzības un ekonomiskos, vides un nodarbinātības instrumentus; tādēļ aicina Komisiju nemainīt šo saistīto un integratīvo politikas virzienu pieeju un nesadalīt to, pievēršoties atsevišķiem politiku pasākumiem;
Welcomes the Commission Community Lisbon Programme 2008-2010 in that it proposes a more prioritised programme with only ten key objectives, which can be delivered during the period 2008-2010; underlines, however, that the major opportunity offered by the Lisbon Strategy is that of interconnecting different reform necessities and economic, environmental and employment instruments into one reform agenda; calls on the Commission, therefore, to stick to this coherent and integrative policy-mix approach and not to dismantle it by a move towards isolated policy measures;
Sasniegtā novērtējums un Lisabonas mērķus uzraudzība
Measuring progress and monitoring Lisbon
atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pūles samazināt birokrātiju, jo īpaši lai palīdzētu MVU un uzlabotu tiesību aktu ietekmes novērtējumu; tajā pašā laikā pauž nožēlu par to, ka Parlaments un Komisija vēl nav vienojušies par nepieciešamā ietekmes novērtējuma veidu; šajā sakarā atkārto aicinājumu nodrošināt ietekmes novērtējuma neatkarīgu ārējo pārbaudi;
Welcomes the European Commission’s efforts to reduce bureaucracy, in particular with a view to helping small and medium-sized undertakings, and to improve legislative impact assessment; at the same time, deplores the fact that Parliament and the Commission have still not reached agreement on the type of impact assessment required; in that connection, reiterates its call for independent, external scrutiny of impact assessment;
atzinīgi vērtē Komisijas mērķi samazināt administratīvo slogu uzņēmējdarbībai; ar nepacietību vēlas uzzināt konkrētus rādītājus par šī mērķa sasniegšanu, vienlaicīgi nodrošinot labas pārvaldības apstākļus; uzsver, ka šī mērķa sasniegšanā ieguldījumu var dot visi pārvaldes līmeņi, tādēļ tie jāiesaista, pieņemot ar to saistītus politiskos lēmumus; saistībā ar birokrātijas samazināšanu un Eiropas tiesību aktu vienkāršošanu aicina nodrošināt skaidru pārraudzību, lai noskaidrotu, cik lielā mērā dalībvalstis izmanto Eiropas normatīvo aktu piedāvātās iespējas un, tos transponējot, ņem vērā attiecīgo valstu specifiku un problemātiskos jautājumus saistībā ar inovācijām;
Welcomes the Commission’s target of reducing the administrative burden on business; looks forward to receiving concrete indications of how this target is being achieved while ensuring conditions of good governance; stresses that all levels of government can contribute to achieving this target and should therefore be involved in related policy decisions; calls, in connection with reducing bureaucracy and simplifying European legislation, for clear monitoring with a view to determining to what extent the leeway offered by European legislative acts is actually exploited by the Member States to take account of national specificities and innovation bottlenecks when transposing them;
uzskata, ka dalībvalstīm kopā ar valsts, reģionu un vietējā līmeņa iesaistītajām pusēm ir galvenā nozīme Lisabonas mērķu sasniegšanā; norāda, ka valstis, kas ir atvērušas savu tirgu ārējai konkurencei, īsteno reformas un līdzsvaro budžetu, kā arī īsteno augstas kvalitātes valsts un privātos ieguldījumus, ir tās, kuru izaugsme ir visstraujākā un jauno darba vietu skaits vislielākais; izsaka nožēlu par to, ka Lisabonas stratēģija joprojām ir ļoti vāji atspoguļota ES dalībvalstu politikas nozarēs; uzskata, ka ir svarīga visu ieinteresēto pušu mobilizācija, lai to varētu efektīvi īstenot; jo īpaši uzskata, ka sociālo partneru, dalībvalstu parlamentu, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības lielāka iesaistīšanās uzlabos Lisabonas stratēģijas rezultātus un veicinās plašāku sabiedrības diskusiju par piemērotām reformām; atbalsta Komisijas ierosinājumu dalībvalstīm padziļināt sadarbību ar valstu un reģionu parlamentiem, gatavojoties gadskārtējām debatēm par VRP īstenošanu;
Considers that Member States, together with stakeholders at national, regional and local level, are the main actors in delivering the Lisbon goals; points out that those countries which are open to external competition, implementing reforms and pursuing budgetary balance, as well as high-quality public and private investment, are the ones that have grown the most and have created the most employment; regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many EU countries; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensuring its effective implementation; in particular, believes that a better involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities, and civil society will improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; supports the Commission’s proposal to the Member States to deepen the collaboration with national and regional parliaments, while providing for annual debates on the implementation of their NRPs;
uzsver reģionālo, vietējo iestāžu un ieinteresēto pušu ieguldījuma nozīmību stratēģijas sasniegšanas veidu daudzveidībā un novatoriskumā; šajā sakarā pauž atzinību par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas lielo ieinteresētību Lisabonas stratēģijas uzraudzīšanā;
Stresses the importance of the commitment of regional and local authorities and stakeholders to both the range and the innovative character of achievements; welcomes in this context the strong interest of the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions in monitoring the Lisbon Strategy;
atgādina, ka integrētās pamatnostādnes nodrošina svarīgu koordinēšanas līdzekli, kopēju struktūru dažādām dalībvalstīm, lai tās varētu īstenot katra savu valsts reformu programmu; uzskata, ka dalībvalstu analīze un rezultātu novērtējums rāda, ka pamatnostādnes darbojas, tomēr ir nepieciešami uzlabojumi saistībā ar jaunu ekonomikas un nodarbinātības noteikumu pieņemšanu, kā arī uzraudzību, t.i., dalībvalstu salīdzinošo novērtēšanu; aicina vispusīgāk piemērot un īstenot indikatorus un mērķus;
Recalls that the Integrated Guidelines provide an important instrument of coordination and a common framework for diverse Member States to pursue their own national reform agendas; considers that analysis and feedback from Member States show that the guidelines are working, but that improvement is nevertheless needed when it comes to adapting to new economic and employment conditions as well as following up (benchmarking) the Member States; calls for more comprehensive application and implementation of indicators and targets;
atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas izstrādātos valstu ziņojumus; tomēr aicina izmantot sistemātiskāku pieeju, minot gan sasniegumus, gan trūkumus; atbalsta Komisijas ierosinājumu daudzpusējā uzraudzībā ieviest īpašus punktus, kuriem uzraudzībā jāpievērš uzmanība, arī lai veicinātu atbilstošu politisku rīcību no dalībvalstu puses;
Welcomes the country reports drawn up by the European Commission; calls, however, for a more systematic approach which highlights successes as well as shortcomings; supports the Commission’s proposal to introduce particular ‘points to watch’ as part of multilateral surveillance, also providing a chance to improve national policy responses;
uzskata pienācīgas uzraudzības trūkumu par galveno šķērsli, kas neļauj izvēlēties politiku, pamatojoties uz informāciju; uzsver, ka šajā sakarā vajadzētu labāk izmantot Eiropas decentralizēto aģentūru pieredzi un zināšanas jomās, kas ir to kompetencē;
Regards the lack of proper monitoring as a major obstacle to well-informed policy choices; underlines in this respect that much better use could be made of the expertise and knowledge available within the European decentralised agencies in the fields of their competencies;
turklāt atzinīgi vērtē 2006. gada Padomes lēmumu novērst uzraudzības datu trūkumu un uzdot Reģionu komitejai sagatavot pētījumu par „Stratēģiju izaugsmes un darba vietu radīšanas jomā”, tajā iesaistot 104 ES reģionus un pilsētas, kas pauduši viedokli par Lisabonas politikas īstenošanu, un iesniegt to izskatīšanai Eiropadomes 2008. gada pavasara sanāksmē; uzsver, ka šis pētījums parāda, vai struktūrfondu paredzētā lietojuma noteikumi palīdz novirzīt lielāku daļu struktūrfondu izdevumu inovācijām un vides mērķiem; sagaida, ka šajā pētījumā novērtēs reģionalizācijas devumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;
Welcomes, therefore, the 2006 Council’s decision to remedy the lack of monitoring data and to have the Committee of the Regions draft its ‘Growth and Jobs Strategy’ monitoring exercise, which involved 104 regions and cities of the EU sharing their views on the implementation of the Lisbon policy – a study to be presented to the 2008 Spring Council; underlines that this study shows whether the Structural Funds’ earmarking provision helps channel a greater share of Structural Fund expenditure towards innovation and environmental goals; awaits the evaluation in this study of the added value of the regionalisation of the Lisbon Strategy;
neuzskata par pašsaprotamu to, kā vajadzētu mērīt Lisabonas programmas veiksmi vai arī, vispārīgi runājot, kādi rādītāji izmantojami, lai mērītu panākumus; tomēr ir pārliecināts, ka veiksmes un neizdošanās novērtējumu nedrīkst attiecināt tikai uz tādiem rādītājiem kā NKI, jo labākajā gadījumā tas ir tikai rādītājs attiecībā uz noteiktā laika posmā radīto labklājību, bet tas nesniedz uzticamu informāciju par bagātības apjomu sabiedrībā, turklāt nekādi nenorāda, kādas ir ar papildu bagātības radīšanu saistītās sociālās un vides izmaksas;
Believes that it is not at all self-evident how to measure the success of the Lisbon agenda or, more generally speaking, which indicators would be appropriate ways to measure ‘progress’; takes the definite view, however, that monitoring successes and failures cannot be restricted to economic indicators such as GNI alone, since GNI is – at best – an indicator of wealth creation over a given period, but does not even give reliable information about the level of wealth in a society, and is far from giving any hint of the social and environmental costs at which additional wealth creation comes;
tādēļ atzinīgi vērtē dažādu Komisijas ģenerāldirektorātu darbu, izstrādājot jaunus augstas kvalitātes indikatorus; mudina šos indikatorus — vai tie attiecas uz sociālo dimensiju, kā, piemēram, nabadzības indikators, vai uz vides dimensiju, kā, piemēram, bioloģiskās daudzveidības indikators — izmantot, lai turpmāk novērtētu Lisabonas programmas valsts līmeņa programmas, un tos ietvert Komisijas uzraudzības pasākumos, tādējādi izveidojot pilnīgāku indikatoru kopumu Lisabonas stratēģijas panākumu noteikšanai;
Welcomes, therefore, the work undertaken by various Commission DGs in developing new qualitative indicators; urges that these indicators – whether they relate to the social dimension, like the poverty indicator, or the environmental dimension, like the biodiversity indicator – be used in upcoming evaluations of the National Lisbon Programmes and incorporated in the Commission’s monitoring, thereby creating a more complete set of indicators to measure the success of Lisbon;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Parliaments of the Member States and candidate countries.
par morgu informācijas tīkla izveidi Eiropas Savienībā
on an information network for mortuaries in the EU
Eiropas Parlamenta rezolūcijas priekšlikums par morgu informācijas tīkla izveidi Eiropas Savienībā
Motion for a European Parliament resolution on an information network for mortuaries in the EU
tā kā Eiropas Savienībā nepārtraukti pieaug bezvēsts pazudušu personu skaits;
having regard to the constantly increasing number of people disappearing without trace in the European Union,
tā kā šo pazušanu saasina tādu personu skaita ievērojams pieaugums, kuras Eiropas Savienībā ierodas no trešām valstīm un pārvietojas ES teritorijā, turklāt tas bieži vien notiek nelegāli un bez jebkādas kontroles;
whereas the problem has been exacerbated by the greatly increased number of people from non-European countries travelling to and around Europe, in many cases illegally and without being subject to any controls,
tā kā — to liecina skumjā dzīves īstenība — mirstīgās atliekas aukstuma kamerās glabājas mēnešiem ilgi vai nu tāpēc, ka šīs personas nav identificētas, vai tāpēc, ka, neraugoties uz identifikāciju, nav iespējams atrast nekādu paziņojumu par viņu pazušanu vai ģimenes locekļus;
having regard to the sorry situation of bodies being stored for months in mortuary refrigerators, either because they have not been identified or because, despite identification, no missing person reports or relatives can be traced,
tā kā ģimenēm, kuras cenšas atrast bezvēsts pazudušus tuviniekus, šāda situācija var būt sāpīga;
having regard to the sad plight of families who are unable to trace their missing loved ones,
tā kā jānodrošina pienācīga mirušo apbedīšana,
whereas the dead should receive decent burial,
aicina Komisiju un Padomi izvērtēt iespēju starp dalībvalstīm izveidot morgu informācijas tīklu, lai, izmantojot vienu kontaktpunktu, varētu pārbaudīt pazudušo un mirušo personu vārdus;
Calls on the Commission and the Council to consider the possibility of establishing an information network for national mortuary systems so that the names of people who have died or disappeared can be checked via a single central contact point;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām.
Calls on the President to forward this resolution to the Commission, the Council and the Governments of the Member States.
– Gunnar Hökmark, Pilar del Castillo Vera, Avril Doyle PPE-DE grupas vārdā
– Gunnar Hökmark, Pilar del Castillo Vera, Avril Doyle, on behalf of the PPE-DE Group
– Alain Hutchinson, Reino Paasilinna on behalf of the PSE Group
– Alain Hutchinson, Reino Paasilinna, on behalf of the PSE Group
– Fiona Hall ALDE grupas vārdā,
– Fiona Hall, on behalf of the ALDE Group
– Eugenijus Maldeikis, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan UEN grupas vārdā,
– Eugenijus Maldeikis, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, on behalf of the UEN Group
– Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā,
– Umberto Guidoni, on behalf of the GUE/NGL Group
– David Hammerstein Zaļo/ALE grupas vārdā
– David Hammerstein, on behalf of the Verts/ALE Group
par atbalsta pasākumu nozīmi, lai uzlabotu starptautisko zinātnisko sadarbību ar Āfriku
on the importance of supporting measures to improve international scientific cooperation with Africa
Eiropas Parlamenta rezolūcija par atbalsta pasākumu nozīmi, lai uzlabotu starptautisko zinātnisko sadarbību ar Āfriku
European Parliament resolution on the importance of supporting measures to improve international scientific cooperation with Africa
ņemot vērā nesen notikušo ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmi, ES un Āfrikas stratēģisko partnerību un rīcības plānu (2008–2010),
having regard to the recent EU-Africa Summit, the EU-Africa Strategic Partnership and the Action Plan (2008-2010),
ņemot vērā Parlamenta rezolūciju par Eiropas Pētniecības telpu: jaunas perspektīvas,
having regard to its resolution on the European Research Area: New Perspectives,
ņemot vērā energotehnoloģiju nozīmi cīņā ar klimata pārmaiņām,
having regard of the role of energy technology in the battle against climate change,
atzinīgi vērtē to, ka Āfrikas valstu politikas veidotāji arvien lielāku prioritāti piešķir zinātnei, tehnikai (ZT) un inovācijai attīstības jomā;
Acknowledges the increasing trend amongst policy-makers in Africa to prioritise science and technology (S&T) and innovation for development;
atzīst Āfrikas attīstības jauno partnerību ( NEPAD ), tās ZT konsolidēto rīcības plānu un Āfrikas Savienības ZT programmas un aicina tos labāk īstenot un pilnīgāk izstrādāt, kā arī uzlabot attiecīgos pasākumus;
Recognises the valuable contribution of the New Partnership for Africa’s Development (NEPAD), its S&T consolidated action plan and the S&T programmes of the African Union, and calls for better implementation and fuller development thereof and for the relevant measures to be improved;
uzsver vajadzību palielināt Āfrikas zinātnieku līdzdalību starptautiskās zinātnieku sadarbības grupās un pētniecības un izstrādes projektos, lai Āfrikā saglabātu un attīstītu zināšanas pētniecības un izstrādes jomā, jo īpaši tādās noteiktās jomās kā pārtika, veselība un enerģētika;
Underlines the need to increase the involvement of African scientists in international collaborative science and R&D projects in order to keep and develop R&D knowledge in Africa, in particular in specific sectors such as food, health and energy;
aicina stiprināt pašreizējo pētniecības infrastruktūru atbilstīgi Āfrikas Savienības un Āfrikas zinātnieku sabiedrības ieteikumiem, tostarp NEPAD Zinātnes un tehnikas biroja ieteikumiem un Āfrikas Savienības programmām un pētniecības un izstrādes projektiem, jo īpaši tādās noteiktās jomās kā pārtika, veselība un enerģētika;
Calls for the reinforcement of existing research infrastructure in accordance with the indications of the African Union and the African scientific community, including the NEPAD Office for Science and Technology, programmes of the African Union and R&D projects, in particular in specific sectors such as food, health and energy;
mudina dalībvalstis veicināt ZT sadarbību ar Āfriku, kas ļaus ātri nodrošināt faktisku un visaptverošu zināšanu un tehnoloģiju attīstību pašās Āfrikas valstīs;
Urges Member States to promote S&T cooperation with Africa that will rapidly secure genuine and comprehensive development of the knowledge and technologies in the African countries themselves;
piezīmē, ka zinātnes attīstība veicina Tūkstošgades attīstības mērķos minēto attīstību ekonomikas un sociālajā jomā; jo īpaši aicina Eiropas Savienību ZT sadarbībā ar Āfriku prioritāti piešķirt klimata pārmaiņām, galvenokārt pievēršot uzmanību Āfrikas apjomīgajiem atjaunīgās enerģijas avotiem, jo īpaši saules enerģijai;
Notes that scientific progress contributes to the economic and social development envisaged in the Millennium Development Goals; calls in particular on the European Union to place climate change at the forefront of its S&T cooperation with Africa, tapping primarily into the huge renewable energy sources available in Africa, with particular reference to solar energy;
mudina dalībvalstis sekmēt zināšanu un tehnoloģiju nodošanu starp ES un Āfriku;
Urges Member States to promote knowledge and technology transfer between the EU and Africa;
aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis nodrošināt lielāku saskaņotību starp ES starptautisko zinātnes un tehnikas politiku un Āfrikas valstu pamatvajadzībām, tādējādi izstrādājot jaunu visaptverošu zinātnes un diplomātijas sistēmu sadarbībai ar Āfriku;
Calls on the European Union and the Member States to ensure greater consistency between the EU's international science and technology policy and the basic needs of African countries, thus leading to the development of a new global framework for science and diplomacy with Africa;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām un Apvienoto Nāciju Organizācijai.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Member State parliaments and the United Nations.
– Laima Liucija Andrikienė PPE-DE grupas vārdā
– Laima Liucija Andrikienė, on behalf of the PPE-DE Group
– Brian Crowley , Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Ewa Tomaszewska, Gintaras Didžiokas, Adam Bielan, Wojciech Roszkowski, Mieczysław Edmund Janowski, Konrad Szymański un Seán Ó Neachtain UEN grupas vārdā
– Brian Crowley, Inese Vaidere, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Ewa Tomaszewska, Gintaras Didžiokas, Adam Bielan, Wojciech Roszkowski, Mieczysław Edmund Janowski, Konrad Szymański and Seán Ó Neachtain, on behalf of the UEN Group
par ANO Cilvēktiesību padomes ( UNHRC ) septīto sesiju
on the seventh session of the United Nations Human Rights Council (UNHRC)
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) septīto sesiju
European Parliament resolution on the seventh session of the United Nations Human Rights Council (UNHRC)
– ņemot vērā steidzamības kārtā pieņemtās rezolūcijas par cilvēktiesībām un demokrātiju,
582. and of 26 April 2007 on the Annual Report on Human Rights in the World 2006 and the EU's policy on the matter Texts Adopted, P6_TA(2007)0165 . ,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr.
– having regard to its urgent resolutions on human rights and democracy,
A/RES/60/251 par Cilvēktiesību padomes ( UNHRC ) izveidošanu,
– having regard to United Nations General Assembly Resolution A/RES/60/251 establishing the Human Rights Council (UNHRC),
– ņemot vērā UNHRC iepriekšējās kārtējās un īpašās sesijas, it īpaši sesto kārtējo sesiju, kā arī 2008. gada 23.–24. janvārī notikušo sesto īpašo sesiju par “Cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izraisa Izraēlas militārie uzbrukumi okupētajās palestīniešu teritorijās, jo īpaši Gazas sektorā”,
– having regard to the previous regular and special sessions of the UNHRC, in particular to the sixth regular session, as well as the sixth special session on 'Human rights violations emanating from Israeli military attacks and incursions in the Occupied Palestinian Territory, particularly in the Occupied Gaza Strip', held on 23-24 January 2008,
– ņemot vērā 2008. gada martā gaidāmo UNHRC septīto sesiju,
– having regard to the forthcoming seventh session of the UNHRC in March 2008,
– ņemot vērā vispārējā regulārā pārskata (VRP) 1. un 2. kārtu, kas notiks 2008. gada 7.–18. aprīlī un 5.–16. maijā,
– having regard to the first and second rounds of the Universal Periodic Review (UPR) to be held from 7 to 18 April 2008 and from 5 to 16 May 2008,
tā kā cilvēktiesību universāluma ievērošanas, veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem;
whereas respect for, and promotion and safeguarding of, the universality of human rights is part of the European Union's ethical and legal acquis and one of the cornerstones of European unity and integrity,
tā kā UNHRC nodrošina efektīvu pamatu cilvēktiesību labākai aizsardzībai un veicināšanai ANO sistēmā;
whereas the UNHRC provides an effective platform for strengthening human rights protection and promotion within the UN framework,
tā kā UNHRC septītajai sesijai būs izšķiroša nozīme, jo tā būs pirmā sesija, kurā saskaņā ar jaunajām darba metodēm izskatīs daudzus būtiskus jautājumus, kas saistīti ar 2006. un 2007. gadā pieņemtajām iestāžu veidošanas reformām, un kurā precizēs vispārējā regulārā pārskata noteikumus;
whereas the seventh session of the UNHRC will be crucial, as it will be the first to examine a large range of substantive issues under the new working methods stemming from the institution-building reforms adopted in 2006 and 2007, and as it will fine-tune the modalities of the UPR,
tā kā uzticība UNHRC ir atkarīga no šo reformu un mehānismu īstenošanas tādā veidā, kas stiprinās tās spēju novērst cilvēktiesību pārkāpumus visā pasaulē;
whereas the credibility of the UNHRC rests on the implementation of these reforms and mechanisms in a way which will strengthen its ability to address human rights violations around the world,
tā kā tiks izveidota Eiropas Parlamenta ad hoc delegācija, kas piedalīsies UNHRC septītajā sesijā tāpat kā divos iepriekšējos gados un pirms tam, kad tā piedalījās UNHRC priekšgājējas — ANO Cilvēktiesību komisijas — sesijās,
whereas an ad hoc European Parliament delegation will be established for the seventh session of the UNHRC, as in the two previous years and, before that, for the UNHRC's predecessor, the UN Commission on Human Rights,