natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā masu iznīcināšanas ieroču un to nesējiekārtu izplatīšana gan valstu, gan nevalstisku veidojumu vidū ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai;
C. whereas the proliferation of WMD and their means of delivery, both to state and non-state actors, represents one of the most serious threats to international stability and security,
D. atgādina ES apņemšanos izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai novērstu, atturētu, aizkavētu un, ja iespējams, izskaustu kodolieroču izplatīšanas programmas, kas rada bažas globālā līmenī, kā skaidri norādīts Eiropadomes 2003. gada 12. decembrī pieņemtajā ES stratēģijā pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu;
D. recalling the commitment of the EU to make use of all instruments at its disposal to prevent, deter, halt and if possible eliminate proliferation programmes causing concern at global level, as clearly expressed by the EU Strategy against Proliferation of WMD adopted by the European Council on 12 December 2003,
E. uzsver, ka ES ir jāpastiprina centieni cīņā pret kodolieroču izplatīšanu un tās finansēšanu, jāparedz sankcijas izplatīšanas darbībām un jāizstrādā pasākumi, lai novērstu nemateriālu zināšanu un prasmju nodošanu, izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp daudzpusējus nolīgumus un pārbaudes mehānismus, valstu un starptautiskā līmenī koordinētus eksporta pārraudzības mehānismus, kopīgas draudu samazināšanas programmas un politiskos un ekonomiskos instrumentus;
E. stressing the need for the EU to intensify efforts to counter proliferation flows and proliferation financing, to sanction acts of proliferation and to develop measures to prevent intangible transfers of knowledge and know-how via all instruments available including multilateral treaties and verification mechanisms, national and internationally coordinated export controls, cooperative threat reduction programmes and political and economic levers,
F. gūst mudinājumu no jauniem atbruņošanās priekšlikumiem, piemēram, priekšlikumiem, kurus ierosinājuši Henry Kissinger , George P. Schultz , William J. Perry un Sam Nunn 2007. gada janvārī un 2008. gada janvārī, kā arī kampaņām, piemēram, Global Zero , kurās pauž uzskatu, ka viens ļoti nozīmīgs veids, kā palīdzēt novērst kodolieroču izplatīšanu un panākt pasaulē drošību, ir censties panākt kodolieroču likvidēšanu;
F. encouraged by new disarmament proposals such as those called for by Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry and Sam Nunn in January 2007 and January 2008 and campaigns such as "Global Zero", which argue that one crucial way of ensuring the prevention of nuclear proliferation and the achievement of global security is to move towards the elimination of nuclear weapons,
G. šajā sakarībā pauž atzinību Francijas un Apvienotās Karalistes valdības iniciatīvām samazināt savus kodolieroču arsenālus;
G. welcoming, in this respect, the initiatives of the French and British governments to reduce their nuclear arsenals,
H. gūst jo sevišķi spēcīgu pamudinājumu no daudzajiem jaunievēlētā prezidenta Barack Obama izteikumiem par ASV kodolieroču politiku, kuros viņš uzsvēra, ka Amerikas Savienotās Valstis sadarbosies ar Krieviju, lai pārtrauktu izmantot ASV un Krievijas ballistiskās raķetes paaugstinātas kaujas gatavības stāvoklī un ievērojami samazinātu ASV kodolieroču un kodolmateriālu uzkrājumus; atzinīgi vērtē arī to, ka Amerikas Savienotās Valstis ir ratificējušas SAEA drošības nolīgumu papildu protokolu, nodēvējot to par pozitīvu soli, kas izraisa uzticību; pauž spēcīgu atzinību prezidenta Barack Obama nodomam pabeigt ASV iesākto Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu ( CTBT ) ratifikāciju;
H. in particular, strongly encouraged by a number of statements on US nuclear policy made by the then President-elect Barack Obama, in which he underlined that the United States will strive for a world in which there are no nuclear weapons, and will work with Russia to take US and Russian ballistic missiles off hair-trigger alert, and dramatically reduce the stockpiles of US nuclear weapons and material; welcoming the ratification by the USA of the Additional Protocol to the IAEA Safeguards Agreements as a positive, confidence-building step; warmly welcoming also the intention of President Obama to finalise the ratification by the United States of the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty (CTBT),
I. uzsver nepieciešamību pēc ciešas koordinācijas un sadarbības starp Eiropas Savienību un tās galvenajiem stratēģiskajiem partneriem, tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm un Krieviju, lai atjaunotu un stiprinātu kodolieroču neizplatīšanas režīmu;
I. underscoring the need for close coordination and cooperation between the European Union and its partners, including in particular the United States and Russia, with a view to reviving and strengthening the non-proliferation regime,
J. uzver, ka Kodolieroču neizplatīšanas līguma nostiprināšana ir būtiski svarīga un kalpo par neizplatīšanas režīma stūrakmeni pasaulē, un atzīst, ka steidzami ir nepieciešami drosmīgi politiskie līderi un vairāki progresīvi, secīgi soļi, lai atkārtoti nostiprinātu Kodolieroču neizplatīšanas līguma spēkā esamību, kā arī nostiprinātu līgumus, nolīgumus un aģentūras, kas veido pašreizējo izplatīšanas un atbruņošanās režīmu, tostarp jo īpaši CTBT un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru;
J. emphasising that strengthening the NPT as the cornerstone of the global non-proliferation regime is of vital importance, and recognising that bold political leadership and a number of progressive, consecutive steps are urgently needed in order to reaffirm the validity of the NPT and to reinforce the agreements, treaties and agencies that make up the existing proliferation and disarmament regime, including in particular the CTBT and the International Atomic Energy Agency,
K. šajā sakarībā atzinīgi vērtē Apvienotās Karalistes un Norvēģijas kopīgo iniciatīvu, kuras mērķis ir izvērtēt iespējas noteikt skaidrus procesuālos pasākumus un īstenot šādus pasākumus, lai galu galā demontētu kodolieročus un veiktu attiecīgas pārbaudes procedūras; uzskata šo iniciatīvu par ļoti pozitīvu Eiropas Savienībai, NATO un citiem nozīmīgiem dalībniekiem;
K. welcoming, in this respect, the joint British-Norwegian initiative aimed at assessing the feasibility of, and establishing clear procedural steps for, the eventual dismantling of nuclear weapons and the verification procedures relating thereto; regarding this initiative as very positive for the EU, for NATO and for other relevant players,
L. norādīja uz Francijas ES prezidentūras 2008. gada 5. decembra vēstuli ANO ģenerālsekretāram Ban Ki-moon par atbruņošanās jautājumiem;
L. noting the letter dated 5 December 2008 from the French EU Presidency to UN Secretary-General Ban Ki-moon on disarmament issues,
M. atzinīgi vērtē ES augstā pārstāvja KĀDP jomā Javier Solana 2008. gada 9. decembra runu konferencē „Miers un atbruņošanās — pasaule bez kodolieročiem”, kurā viņš pauda atzinību par to, ka kodolatbruņošanās atkal ir kļuvusi par vienu no svarīgākajiem jautājumiem starptautiskajā darba programmā, un uzsvēra, ka Eiropas Savienībai savās politikas jomās kopumā ir jākoncentrējas uz kodolieroču neizplatīšanu;
M. welcoming the speech made on 9 December 2008 by Javier Solana, EU High Representative for the CFSP, at a conference on "Peace and Disarmament: A World without Nuclear Weapons", in which he welcomed the fact that the question of nuclear disarmament has again moved to the top of the international agenda and underlined the need for the EU to mainstream non-proliferation in its overall policies,
N. norāda uz „neizplatīšanas klauzulu” vispārēju ieviešanu līgumos, kas noslēgti ES ar trešām valstīm kopš 2003. gada;
N. pointing to the generalisation of the introduction of "non-proliferation clauses" into the agreements concluded between the EU and third States since 2003,
O. ņem vērā neizplatīšanas un atbruņošanās iniciatīvas, kas nav saistītas ar ANO un ko ir atbalstījusi ES, piemēram, Izplatīšanas drošības iniciatīvu un G8 globālo partnerību,
O. having regard to non-proliferation and disarmament initiatives outside the framework of the UN which the EU has endorsed, such as the Proliferation Security Initiative and the G8 World Partnership,
P. atzinīgi vērtē to, ka Komisijai Kodolmateriālu piegādātājvalstu grupā un Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencē ir novērotājas statuss un ka Kodolieroču neizplatīšanas līguma konferencē piedalās arī Padomes sekretariāts vai nu EK delegācijā, vai kopā ar ES prezidentūru,
P. welcoming the fact that the Commission has observer status in the Nuclear Suppliers Group and in the NPT Review Conference, and that the Council Secretariat is also participating in the NPT Conference, either within the EC delegation or with the EU Presidency,
a) pārskatīt un papildināt ar jaunāko informāciju Padomes 2005. gada 25. aprīļa Kopējo nostāju 2005/329/PESC par 2005. gada pārskatīšanas konferenci, kurā piedalījās Kodolieroču neizplatīšanas līguma
(a) review and update Council Common Position 2005/329/PESC of 25 April 2005 relating to the 2005 Review Conference of the Parties to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons
b) pastiprināt centienus nodrošināt neizplatīšanas noteikumu un instrumentu universālu piemērošanu un efektīvu īstenošanu, it īpaši uzlabojot pārbaudes līdzekļus;
(b) intensify efforts to secure the universalisation and effective implementation of non-proliferation rules and instruments, in particular by improving means of verification;
c) sadarbībā ar partneriem aktīvi atbalstīt konkrētus priekšlikumus par to, ka SAEA kontrolē jebkuras kodoldegvielas ražošanu, izmantošanu un atkārtotu pārstrādi, kā arī izveido starptautisku degvielas banku; atbalstīt arī citus ierosinājumus par kodoldegvielas cikla sadalīšanu kodolenerģijas miermīlīgas izmantošanas nolūkā, šajā sakarībā paturot prātā, ka Parlaments atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas gatavību veikt finansiālu ieguldījumu līdz pat EUR 25 miljonu apmērā kodoldegvielas bankas izveidē SAEA uzraudzībā un vēlas, lai drīz tiktu apstiprināta vienota rīcība šajā jautājumā;
(c) actively support, in cooperation with its partners, concrete proposals to bring the production, use and reprocessing of all nuclear fuel under the control of the IAEA, including the creation of an international fuel bank; support in addition other initiatives for the multilateralisation of the nuclear fuel cycle aimed at the peaceful use of nuclear energy, bearing in mind in that regard that Parliament welcomes the readiness of the Council and the Commission to contribute up to EUR 25 million to the creation of a nuclear fuel bank under the control of the IAEA and wishes to see a speedy approval of the Joint Action on this subject;
d) atbalstīt turpmākus centienus nostiprināt SAEA pilnvaras, tostarp SAEA drošības nolīgumu papildu protokolu un citu līdzekļu vispārināšanai, kuru mērķis ir izstrādāt pasākumus, kas izraisa uzticību; nodrošināt, ka šai organizācijai piešķir pietiekamus līdzekļus, lai tā izpildītu būtisko uzdevumu īstenot drošas kodoldarbības;
(d) support further efforts to strengthen the mandate of the IAEA, including the generalisation of the Additional Protocols to the IAEA Safeguard Agreements, and other steps designed to develop confidence-building measures; ensure that sufficient resources are made available to that organisation so as to fulfil its vital mandate in making nuclear activities secure;
e) panākt ievērojamu progresu G8 Globālās partnerības iniciatīvas, Izplatīšanas drošības iniciatīvas un Globālo draudu samazināšanas iniciatīvas īstenošanā, kā arī censties panākt CTBT drīzu stāšanos spēkā;
(e) make substantial progress on the G8 Partnership initiative, the Proliferation Security Initiative and the Global Threat Reduction Initiative, and push for the early entry into force of the CTBT;
f) padziļināt dialogu ar jauno ASV valdību un visām kodollielvalstīm, lai pildītu kopējo programmu, kuras mērķis ir kodolgalviņu uzkrājumu pakāpeniska samazināšana; it īpaši atbalstīt ASV un Krievijas soļus, ko tās veic, lai ievērojami samazinātu kodolieročus, par kuriem tās vienojās līgumos START I un SORT ; pieprasīt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu ratifikāciju un START nolīguma atjaunošanu;
(f) deepen its dialogue with the new US administration and all nuclear-weapons powers, with a view to pursuing a common agenda aimed at progressive reduction of the nuclear warheads stockpile; in particular, support those steps being taken by the USA and Russia to substantially reduce their nuclear weapons as agreed in START I and in SORT; press for ratification of the CTBT and renewal of the START agreement;
g) izstrādāt stratēģijas 2010. gada Neizplatīšanas nolīguma pārskatīšanas konferencē, lai vienotos par nolīgumu attiecībā uz ieročos izmantotā skaldmateriāla ražošanas pārtraukšanu nediskriminējošā veidā, kas nozīmē, ka nolīgumā, par kuru notiek sarunas, būtu jānosaka, ka ne tikai valstis, kurām nav kodolieroču, vai valstis, kuras līdz šim nav parakstījušas Neizplatīšanas līgumu, bet arī piecas ANO Drošības padomes dalībvalstis, no kurām visām pieder kodolieroči, nopietni apņemas pārtraukt skaldmateriāla izmantošanu ieroču ražošanā un demontē visas ražotnes, kurās tiek ražots skaldmateriāls šiem ieročiem;
(g) develop strategies at the 2010 NPT Review Conference aimed at achieving agreement on a treaty to halt the production of fissile material for weapons purposes in a way that is not discriminatory, which means that the treaty thus negotiated should require not only non-nuclear-weapons States or States currently outside the NPT but also the five UN Security Council members, all of which possess nuclear weapons, to forswear the production of fissile material for weapons and to dismantle all their established fissile material production facilities for such weapons;
h) paust pilnīgu atbalstu, lai tiktu nostiprināti un uzlaboti pasākumi, ar kuriem pārbauda atbilstību visiem pieejamajiem neizplatīšanas instrumentiem;
( h ) fully support the reinforcement and improvement of means of verification of compliance with all available non-proliferation instruments;
i) pieprasīt efektivitātes novērtējumu par to, kā starp ES un trešajām valstīm noslēgtajos nolīgumos tiek izmantotas klauzulas par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu;
(i) request an evaluation of the effectiveness of the use of clauses on non-proliferation of WMD in the agreements concluded between the EU and third States;
j) regulāri informēt Parlamentu par visām sagatavošanas sanāksmēm, gatavojoties 2010. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferencei, un atbilstoši ņemt vērā tā viedokli par neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumiem saistībā ar šo konferenci;
(j) keep Parliament regularly informed about all preparatory meetings in the run-up to the 2010 NPT Review Conference and duly take into account its views on non-proliferation and disarmament matters with regard to that Conference;
Ieteikums Padomei par kodolieroču neizplatīšanu un Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) nākotni
Recommendation to the Council on non proliferation and the future of the Treaty on Non-Proliferation of Nuclear Weapons (NPT)
Eiropas Parlamentam daudzu gadu gaitā ir bijusi vadošā loma tādu ieroču veidu stingras kontroles veicināšanā, kurus uzskata par īpaši bīstamiem vai kuri vienādi ietekmē gan militāro personālu, gan civiliedzīvotājus.
During many years the European Parliament has played a leading role in promoting strict controls over types of weapons that are considered to be excessively harmful or that indiscriminately impact on both military personnel and civilians.
Tāpēc Parlaments ir pilnībā atbalstījis tādus starptautiskos līgumus kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu cīņā pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču ( SALW ) nelegālu lietošanu un globālos līgumus par pretkājnieku sauszemes mīnu, ķekarbumbu, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču aizliegumu.
Hence, the parliament has fully supported international treaties such as the UN Action Programme to Combat the Illegal Use of Small Arms and Light Weapons (SALW), and global treaties to ban anti-personnel landmines, cluster munitions, chemical weapons and biological weapons.
Saistībā ar katru KNL pārskatīšanas konferenci kopš KNL spēkā stāšanās 1970. gadā, kā arī saistībā ar vairākām KNL konferences sagatavošanas komitejas sanāksmēm Eiropas Parlaments ir sistemātiski pieņēmis rezolūcijas par kodolieroču jautājumiem.
On the issues of nuclear weapons the European Parliament has systematically adopted resolutions on the occasion of every NPT Review Conference since the NPT entered into force in 1970 as well on many of the NPT PrepCom-meetings.
Visu minēto rezolūciju mērķis bija stiprināt KNL un tā īstenošanu, kā arī sniegt ieteikumus Eiropas Padomei un dalībvalstīm.
All these resolutions aimed to strengthen the NPT and its implementation and to provide recommendations to the European Council and the member states.
Šajā paskaidrojumā ir ietverts īss KNL galveno iezīmju, kā arī 2000. un 2005. gada KNL pārskatīšanas konferenču apvienoto rezultātu izklāsts.
This note briefly explains the key features of the NPT and the mixed results of the 2000 and 2005 NPT Review Conferences.
Tajā aplūkoti galvenie KNL 2010. gada pārskatīšanas konferences darba kārtības jautājumi un uzsvērts, ka pastāv jauni starptautiskie apstākļi, kas veicina diplomātiskās sarunas par kodolatbruņošanos.
It outlines the key issues on the agenda at the NPT 2010 Review Conference and stresses that there is a new international climate that favours diplomatic negotiation on nuclear disarmament.
Tad seko divu galveno priekšlikumu — Kodolieroču konvencijas un Hirosimas-Nagasaki protokola — satura un vēstures izklāsts.
It then focuses on outlining the content and background of two key proposals: the Nuclear Weapons Convention and the Hiroshima-Nagasaki Protocol.
Tiek uzsvērts, ka, tikai pieņemot gan Kodolieroču konvenciju, gan Hirosimas-Nagasaki protokolu, Eiropas Savienība un KNL dalībvalstis var nodrošināt, lai 2010. gada KNL pārskatīšanas konference būtu veiksmīga.
It is argued that it is only through the adoption of both the Nuclear Weapons Convention and the Hiroshima-Nagasaki Protocol that the European Union and State Parties to the NPT can ensure that the 2010 NPT Review Conference is a success.
KNL un tā izaicinājumi
The NPT and its challenges
Līgumā par kodolieroču neizplatīšanu galvenais jautājums ir vienošanās starp valstīm, kurās nav kodolieroču ( non-NWS ) un kuras piekrīt neiegūt kodolieročus un piekrīt drošības pasākumiem savās kodoliekārtās, un valstīm, kurām ir kodolieroči ( NWS ) un kuras piekrīt veikt pārrunas par kodolatbruņošanos.
The Nuclear Non-Proliferation Treaty consists primarily of a core bargain between the non-nuclear weapon States (non-NWS) who agree not to acquire nuclear weapons and to accept safeguards on their nuclear facilities, and the nuclear weapon States (NWS) who agree to pursue negotiations toward nuclear disarmament.
Lai gan KNL ir bijis samērā veiksmīgs plašas kodolieroču izplatīšanās novēršanā, tas nav nodrošinājis, ka valstis, kuru rīcībā ir kodolieroči, īstenotu savu pienākumu uzsākt sarunas par kodolatbruņošanos, kā norādīts KNL VI pantā.
Whilst the NPT has been relatively successful in preventing widespread nuclear proliferation, it has failed to ensure that the NWS implement their obligation to begin negotiations towards nuclear disarmament, as stated in Article VI of the NPT.
Turklāt, lai gan laikmetā pēc Aukstā kara kodolieroču valstis ir veikušas pasākumus savu kodolkrājumu samazināšanai, dažas no tām ir arī sākušas savu kodolieroču modernizācijas procesu vai arī plāno to darīt.
Moreover, although in the post-Cold War era NWS have taken steps to reduce their nuclear arsenals, some NWS have also embarked on a process of modernisation of their nuclear weapons or are considering so doing.
Kopš līguma stāšanās spēkā Indija, Izraēla un Pakistāna nav to parakstījušas vai ratificējušas un ir izveidojušas kodolieročus.
Since the entry into force of the Treaty, India, Israel, and Pakistan did not sign or ratified it and have developed nuclear weapons.
Indija un Pakistāna iebilst, ka KNL ir diskriminējošs, jo tas aizliedz kodolieročus visām dalībvalstīm, izņemot P5 valstis (t. i., Ķīnu, Franciju, Krieviju, Apvienoto Karalisti un ASV), un pieprasa, lai dalībvalstis, izņemot P5 valstis, piekristu kontroles pasākumiem savās kodoliekārtās.
India and Pakistan argue that the NPT is discriminatory in that it prohibits all States Parties except the P5 (that is China, France, Russia, United Kingdom and the United States) from possessing nuclear weapons and requires States Parties except the P5 to accept safeguards on their nuclear facilities.
Ziemeļkoreja līgumu ratificēja, bet 2003. gadā paziņoja par izstāšanos.
North Korea did ratify the Treaty but announced its withdrawal in 2003.
Irāna izstrādā urāna bagātināšanas iekārtas, kas varētu tai dot spēju ražot kodolieročus, ja Irānas valdība izlemtu izstāties no KNL un atteikties no pašreizējiem saskaņotajiem kontroles pasākumiem savās kodoliekārtās.
Iran is developing uranium enrichment facilities which might give it a nuclear weapons capability if the Iranian government were to decide to withdraw from the NPT and from the current safeguards agreed for their nuclear facilities.
Indija, Pakistāna un Ziemeļkoreja atbalsta visaptverošu un nediskriminējošu programmu kodolieroču ierobežošanai, pieņemot Kodolieroču konvenciju.
India, Pakistan and North Korea all support a comprehensive and non-discriminatory program to eliminate nuclear weapons through a Nuclear Weapons Convention (NWC).
Var saprast to, ka Aukstā kara laikā lielvalstu konfrontācija kavēja attīstību KNL kodolatbruņošanās saistību izpildē.
It is perhaps understandable that during the Cold War the super-power's confrontation prevented progress on the NPT nuclear disarmament obligation.
Tūlīt pēc Aukstā kara beigām likās, ka paveras jaunas atbruņošanās iespējas.
Immediately after the end of the Cold War, new opportunities for disarmament seemed to be possible.
KNL pārskatīšanas 1995. un 2000. gada konferencēs tiešām tika panākti daži nozīmīgi diplomātijas sasniegumi.
Indeed, some significant diplomatic achievements were made at NPT Review Conferences of 1995 and 2000.
1995. gadā līguma dalībvalstis piekrita tā darbības beztermiņa pagarināšanai sākotnējo 25 darbības gadu vietā, iekļaujot būtiskākos noteikumus, tostarp apņemšanos līdz 1996. gadam noslēgt Līgumu par vispārējo kodolizmēģinājumu aizliegumu, sākt sarunas par līgumu, kas kontrolētu skaldāmos materiālus un būtu vērsts uz pilnīgu kodolatbruņošanos.
In 1995 , the States Parties agreed to extend the Treaty ‘indefinitely’ past its initial 25 years with key conditions being attached including a commitment to conclude a Comprehensive Test Ban Treaty by 1996, commence negotiations on a treaty to control fissile materials and to pursue complete nuclear disarmament.
Dalībvalstis arī pieņēma rezolūciju par no kodolieročiem brīvas zonas izveidošanu Tuvajos Austrumos un vienojās nostiprināt KNL pārskatīšanas procesu.
The States also adopted a resolution calling for a nuclear-weapon-free zone in the Middle East and agreed to strengthen the NPT review process.
2000 . gadā līguma dalībvalstis vienprātīgi vienojās par 13 praktisku pasākumu kopumu sistemātiskam un pakāpeniskam darbam KNL VI panta īstenošanai, kurā paredzētas līguma dalībvalstu kodolatbruņošanās saistības.
In 2000 the States Parties agreed by consensus to a set of 13 Practical steps for systematic and progressive efforts to implement Article VI of the NPT, the article committing States Parties to nuclear disarmament.