natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā viens no stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajiem pieciem mērķiem ir noteikts kā elastīgs mērķis, kas bez sankciju piemērošanas iespējas paredz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo uz nabadzības robežas, pamatojoties uz trim rādītājiem, ko apstiprinājušas dalībvalstis (nabadzības riska koeficients, kuru nosaka pēc piešķirtajiem sociālajiem pabalstiem, galēja materiālā trūkuma rādītājs un to cilvēku procentuālais īpatsvars, kuri dzīvo mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti un bezdarbnieku mājsaimniecībās), un tā kā, ņemot vērā, ka 116 miljoni cilvēku dzīvo uz nabadzības robežas un 42 miljoni cilvēku dzīvo galējā materiālajā trūkumā, šis mērķis — kas, protams, apliecina nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas nozīmi — jau no paša sākuma paredz atstāt novārtā miljoniem iedzīvotāju Eiropā, tādējādi radot sliekšņa efekta risku, kura dēļ vismazāk aizsargātie iedzīvotāji netiks ņemti vērā, īstenojot politiku, kas vērsta uz kvantitatīviem rezultātiem; tā kā īstenotā politika nesasniegs vēlamus rezultātus, ja vispirms netiks risinātas vissarežģītākās problēmas; tā kā Eiropas platforma cīņai pret nabadzību ir viena no stratēģijas „Eiropa 2020” septiņām pamatiniciatīvām;
E. whereas one of the five major objectives of the Europe 2020 strategy is the soft target – i.e. not coupled with sanctions – of reducing the number of people at risk of poverty by 20 million, on the basis of three indicators agreed upon by the Member States (the at-risk-of-poverty rate after social transfers, the severe material deprivation index and the percentage of people living in jobless households or households with very low work intensity); whereas, although this target acknowledges the importance of combating poverty and social exclusion, the figures of 116 million people at risk of poverty and 42 million living in conditions of severe material deprivation mean that, from the outset, it reflects the abandonment of millions of people in Europe, with the associated risk of generating threshold effects which exclude the most vulnerable people from the scope of policies geared to measurable results; whereas, if the most intractable situations are not addressed from the outset, the policies implemented will have no impact on them; whereas the European Platform against Poverty is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
F. tā kā arvien vairāk pieaug sociālā nevienlīdzība dažās dalībvalstīs, ko galvenokārt izraisa ekonomiskā nevienlīdzība saistībā ar ienākumu un bagātību pārdali un nevienlīdzība darba tirgū, tādējādi radot sociālo nedrošību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u.c.;
F. whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
Saikne starp ekonomiku un nabadzību
Relationship between the economy and poverty
G. tā kā nabadzība, kas ES dalībvalstīs jau vairākus gadus ir sasniegusi ļoti augstu līmeni, joprojām ievērojami ietekmē ekonomiku, kavē izaugsmi, palielina valsts budžeta deficītu un mazina Eiropas konkurētspēju un tā kā tas savukārt veicina nabadzību un bezdarbu, jo īpaši ilgstošu bezdarbu, no kura cieš katrs trešais bezdarbnieks, un šis stāvoklis ir īpaši kritisks valstīs ar nestabilu ekonomiku; tā kā cīņā pret nabadzību būtiski svarīga nozīme ir sociālo tiesību saglabāšanai Eiropas Savienībā;
G. whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU’s competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
H. tā kā nabadzība, kas pielīdzināma cilvēktiesību pārkāpumam, apliecina, ka joprojām ir jāveic pasākumi, lai sasniegtu LES 3. panta 3. punktā paredzētos mērķus;
H. whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
I. tā kā taupības politika ir jāīsteno saprātīgi, paverot iespēju veikt pret cikliskumu vērstu ieguldījumu prioritārajās politikas jomās;
I. whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
J. tā kā strukturālo reformu pieņemšana ir būtiski nepieciešama, lai nodrošinātu Eiropas konkurētspēju, radītu darbavietas un apkarotu nabadzību;
J. whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
Daudzveidīga nabadzība
Multidimensional poverty
K. tā kā nabadzība ir daudzveidīga parādība un tās novēršanai vajadzīga integrēta pieeja, kurā ņem vērā cilvēku dzīves posmus un daudzpusīgās vajadzības un kuras pamatā ir arī jābūt tiesību, resursu un pakalpojumu pieejamības garantijai, kā noteikts 2006. gadā pieņemtās atklātās koordinācijas metodes sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai kopīgajos mērķos, lai apmierinātu pamatvajadzības un nepieļautu sociālo atstumtību;
K. whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people’s multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
L. tā kā iniciatīva „2010. gads — Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” ir bijusi veiksmīga un veicinājusi izpratni sabiedrībā un politisko apņemšanos;
L. whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
Cilvēka cienīgs darbs/ trūcīgi darba ņēmēji
Decent work/the working poor
M. tā kā izaugsme un pat augstas kvalitātes nodarbinātība pati par sevi nevar cilvēkus paglābt no nabadzības, tā kā ir pieaugusi darba tirgus segmentācija, tā kā ir ievērojami pasliktinājušies dzīves un darba apstākļi, jo īpaši finanšu krīzes iespaidā, tā kā strauji pieaug nedrošība par savu darbu, pret kuru vajadzētu cīnīties, tā kā pēdējos gados aizvien biežāk nākas atzīt tādu parādību kā trūcīgi darba ņēmēji, kas joprojām ir problēma, kura, šķiet, netiek pienācīgi risināta, neraugoties uz nopietnajām problēmām, ko tā rada mūsu sabiedrībai, un tā kā šo cilvēku skaits ir ievērojami palielinājies — 8 % strādājošo dzīvo nabadzībā un 22 % dzīvo uz nabadzības robežas, lai gan viņiem ir darbs
M. whereas growth and employment – even in a decent job – alone are not sufficient to lift people out of poverty, and whereas the labour market has become increasingly fragmented, working and living conditions have deteriorated considerably, particularly in the wake of the financial crisis, and work has become much less secure – a trend which must be combated; whereas the problem of the working poor has gained increasing recognition in recent years, but does not yet appear to be being addressed to an extent commensurate with the challenges it represents for our societies; whereas the number of working poor has grown considerably in recent years, with 8% of the working population living in poverty and 22% of those at risk of poverty holding jobs
EUROSTAT (2009), Sociālās aizsardzības komitejas ziņojums SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy (2011. gada 10. februāris). ; tā kā piekļuve cilvēka cienīgiem un vienlīdzīgiem darba apstākļiem ir solis uz priekšu, lai mazinātu nošķirti dzīvojošu ģimeņu un personu nabadzību un sociālo atstumtību;
EUROSTAT (2009), ‘SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy’, 10 February 2011. ; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
N. tā kā cilvēki ar zemu kvalifikāciju vai bez kvalifikācijas tomēr ir pakļauti riskam darba tirgū, nedrošam un maz apmaksātam darbam, kā arī nabadzībai;
N. whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
O. tā kā bezpajumtniecība ir viena no galējas nabadzības izpausmēm un šī problēma joprojām nav atrisināta visās Eiropas Savienības dalībvalstīs; tā kā dažādu iemeslu dēļ visās Eiropas Savienības dalībvalstīs kopumā ir daudz bezpajumtnieku, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai panāktu viņu sociālo integrāciju; tā kā saskaņā ar Eirobarometra datiem gandrīz katrs ceturtais eiropietis uzskata, ka viens no galvenajiem nabadzības cēloņiem ir pieņemamu mājokļu pārmērīgā dārdzība, un gandrīz astoņi eiropieši no desmit uzskata, ka nabadzība traucē iegūt pieņemamu mājokli; tā kā valsts varas iestāžu saiknes zaudēšana ar pilsoņiem, ja tie zaudē mājokli, ne tikai kaitē jebkurai iniciatīvai palīdzēt pilsoņiem, bet arī norāda uz personas atstumšanas procesa ārkārtēju nopietnību;
O. whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
P. tā kā nabadzību ietekmē arī tādu sociālo pakalpojumu pieejamība un kvalitāte kā veselības aprūpe, kultūra, mājoklis un izglītība;
P. whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
Q. tā kā mājokļu trūkums vai ļoti slikti mājokļi ir rupjš cilvēka cieņas pārkāpums, kam ir ievērojama ietekme uz visām citām tiesībām;
Q. whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
Pamatvajadzību un pamatpakalpojumu grozs
Basket of basic goods and services
R. tā kā nabadzības slieksnis 60 % apmērā no vidējā ienākuma attiecīgajā valstī ir steidzami nosakāms, noderīgs un vajadzīgs relatīvās nabadzības rādītājs, kurš tomēr jāpapildina ar citiem rādītājiem, piemēram, ar „pamatpreču un pamatpakalpojumu groza” koncepciju un aprēķiniem valsts mērogā (kas ir tikai tūlītēja reakcija uz konkrētiem apstākļiem, kādos dzīvo cilvēki, kuri ir nabadzības upuri), un ņemot vērā rādītājus, ko 2010. gada jūnijā noteica Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padome ( EPSCO ) (nabadzības risks, materiālā nenodrošinātība un mājsaimniecības, kurās gandrīz nevienam nav darba), reaģējot uz sabiedrības politikas vajadzībām;
R. whereas the poverty threshold of 60% of median national income is a compelling, helpful and necessary indicator of relative poverty, but should be complemented by other indicators such as the concept and calculation of a ‘basket of basic goods and services’ at national level (which is merely a short-term response to the specific situation of people suffering from poverty) and those agreed by the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council (EPSCO) in June 2010 (risk of poverty, material deprivation and households with very low work intensity) in response to public policy needs;
S. tā kā sociālā aizsardzība, cita starpā minimālo ienākumu sistēmas, ir mūsdienu demokrātijas pamatelements, kas būtībā nodrošina katra cilvēka tiesības uz sociālo, ekonomisko, politisko un kultūras līdzdalību sabiedrībā un kas ir svarīgs ekonomiku stabilizējošs faktors, kas ierobežo krīzes un pārdales ietekmi visas dzīves garumā, nodrošina pret sociālo risku un aizsargā pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī mazina to sekas visa dzīves cikla garumā;
S. whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
T. tā kā saskaņā ar ESAO datiem 20 līdz 40 % gadījumos sociālie pakalpojumi netiek pieprasīti;
T. whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
U. tā kā nabadzība un sociālā atstumtība joprojām ir galvenais sociālais faktors, kas ietekmē veselības stāvokli
U. whereas poverty and social exclusion remain a key social determinant of health
V. tā kā dažas sabiedrības grupas, piemēram, vienvecāka ģimenes, gados vecākas sievietes, minoritātes, cilvēki ar īpašām vajadzībām un bezpajumtnieki, ir vismazāk aizsargātas un visvairāk pakļautas nabadzības riskam;
V. whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
W. tā kā nediskriminācijas princips, piemēram, diskriminācijas novēršana saistībā ar sociālo izcelsmi, ir viens no pamattiesību galvenajiem elementiem;
W. whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
Veci cilvēki
Elderly people
X. tā kā mūsu sabiedrības novecošanas dēļ aprūpējamo personu skaits tuvākajā nākotnē ievērojami pieaugs; tā kā vairākās valstīs veci cilvēki, it īpaši sievietes, ir pakļauti lielākam nabadzības riskam salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem sakarā ar ienākumu krasu samazināšanos pēc aiziešanas pensijā un citiem faktoriem, piemēram, fizisku atkarību, vientulību un sociālo atstumtību; tā kā paaudžu savstarpējās sociālās saiknes pārtrūkšana ir liela mūsu sabiedrības problēma;
X. whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
Y. tā kā pensiju politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību;
Y. whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
Z. tā kā sievietes parasti ir mazāk aizsargātas pret nabadzību nekā vīrieši, ņemot vērā vairākus faktorus, piemēram, diskrimināciju dzimuma dēļ profesionālajā jomā, kas izpaužas kā joprojām pastāvošās atšķirības starp sieviešu un vīriešu atalgojumu, ar to saistītās pensijas lieluma atšķirības, kā arī profesionālās darbības pārtraukšana, lai aprūpētu ģimenes locekļus, vai diskrimināciju darbavietā; tā kā Eiropā strādā tikai 63 % sieviešu salīdzinājumā ar 76 % vīriešu un tā kā nav izveidoti atbalsta tīkli un nav izstrādāti konkrēti pasākumi ar mērķi palīdzēt strādājošiem savienot ģimenes dzīvi ar darbu, tostarp pieejami aprūpes pakalpojumi;
Z. whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
AA. tā kā nabadzība atšķirīgi ietekmē nabadzīgas sievietes un vīriešus, zēnus un meitenes, jo nabadzīgām sievietēm un meitenēm bieži vien ir grūtāk piekļūt piemērotiem sociāliem pakalpojumiem un ienākumiem;
AA. whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
AB. tā kā platformā nav ņemti vērā ar dzimumu saistīti faktori, kas ietekmē sievietes un vīriešus, un ir pievērsta nepietiekama uzmanība nabadzības feminizācijai;
AB. whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
AC. tā kā dzimumu darba samaksas atšķirības ietekme uz darba dzīves laikā gūtiem ienākumiem nozīmē, ka sievietēm būs zemākas pensijas, un tādēļ sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas ilgstošai un ārkārtējai nabadzībai — 22 % no 65 gadu vecām un vecākām sievietēm ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 16 % vīriešu;
AC. whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
AD. tā kā 20 % bērnu ir pakļauti nabadzības riskam salīdzinājumā ar 17 % ES kopējā iedzīvotāju skaita un ģimenes ar zemu ienākumu līmeni ir viena no sabiedrības grupām, kas visvairāk pakļauta nabadzības riskam;
AD. whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU’s overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
AE. tā kā ģimenes politikai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību;
AE. whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
AF. tā kā pirmās pazīmes, kas liecina par mācību pārtraukšanu pirms laika, ir svarīgs cikliskas nabadzības atkārtošanās signāls;
AF. whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;
AG. tā kā Eiropas Savienībā, sākoties krīzei, ir ārkārtīgi palielinājies jauniešu bezdarbs, kas jau bija lielāks nekā citās vecuma grupās, tas nu jau pārsniedz 20 %, sasniedzot kritisku līmeni visās dalībvalstīs un radot risku viņus iegrūst nabadzībā jau kopš jaunības; tā kā šajā satraucošajā situācijā ir steidzami jāmeklē politiskie, ekonomiskie un sociālie risinājumi un tā kā, ņemot vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas, ir sagaidāms aizvien lielāks prasmju trūkums; profesionālajai apmācībai var būt nozīmīga loma palīdzības sniegšanā jauniešiem un mazkvalificētiem strādniekiem, tos iekļaujot darba tirgū, bet tā kā darba atrašana pati par sevi vēl nenodrošina iespēju izvairīties no nabadzības un tā kā jaunieši it īpaši pakļauti riskam kļūt par nabadzīgiem darba ņēmējiem;
AG. whereas unemployment among young people, which is already higher than for other age groups, has exploded in the EU since the crisis and is now running at over 20%, and whereas it has now reached a critical level in all the Member States, putting young people at risk of falling into poverty from a very early age; whereas this alarming situation calls for urgent political, economic and social responses and will, in combination with demographic changes, exacerbate skills shortages; whereas vocational training can play a vital role in helping young people and low-skilled workers to join the labour market; whereas, at the same time, getting a job does not always mean escaping poverty, and whereas young people are especially susceptible to finding themselves among the working poor;
AH. tā kā ekonomikas krīze un attiecīgi arī lielāka nabadzība un sociālā atstumtība ir smagi skārusi migrantus un etniskās minoritātes, kas ir īpaši neaizsargāti darba ņēmēji savas nedrošās darbavietas dēļ, jo viņiem tā ir jāpieņem izcelsmes vai kvalifikācijas dēļ; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem ir jānodrošina tādi paši darba apstākļi, atalgojums, piekļuve izglītībai un sociālā aizsardzība kā valstspiederīgajiem tajā valstī, kurā viņi strādā;
AH. whereas migrants and ethnic minorities are especially vulnerable workers, who are being hit hard by the economic crisis – and consequently by increased poverty and social exclusion – because of the insecure jobs they are likely to hold on account of their place of origin or level of skills; whereas migrant workers should enjoy the same working and pay conditions and the same level of access to training and social protection as nationals of the countries in which they are working;
AK. tā kā liela daļa Eiropas romu ir atstumti un dzīvo nožēlojamos sociālekonomiskos apstākļos un nereti cieš no nopietnas diskriminācijas un segregācijas visās dzīves jomās, tāpat kā citas marginālas kopienas;
AJ. whereas a significant proportion of European Roma are marginalised and live in deplorable socio-economic conditions, and whereas they are often subjected to serious discrimination and segregation in all aspects of life, as are other marginalised communities;
AL. tā kā arvien pieaugošo nabadzību ES patlaban pastiprina ekonomikas un finanšu krīze un krasais pārtikas cenu pieaugums, jo ES gandrīz nav pārtikas rezervju, un tā kā 43 miljoni cilvēku patlaban ir pakļauti pārtikas trūkuma riskam; tā kā 1987. gadā izveidotā Savienības trūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzētā pārtikas produktu izdalīšanas shēma patlaban nodrošina pārtikas atbalstu 13 miljoniem trūkumcietēju 19 dalībvalstīs un šajā izplatīšanas tīklā ietilpst aptuveni 240 tā dēvētās „pārtikas bankas” un labdarības biedrības; tā kā Eiropas Savienības Tiesas nesenais spriedums lietā T-576/08, ar ko šajā shēmā paredzētās pārtikas iegāde tirgū tiek atzīta par nelikumīgu, ņemot vērā shēmas lielo atkarību no produktu iegādes tirgū, apdraud ES pārtikas atbalstu vismazāk aizsargātajiem iedzīvotājiem, un tā kā Tiesas izdarītā Regulas Nr. 983/2008 2. panta atcelšana tiešā veidā negatīvi ietekmē shēmas darbību 2012. gadā un turpmākajos gados, pēkšņi pārtraucot pārtikas atbalstu trūcīgākajiem iedzīvotājiem 19 dalībvalstīs;
AK. whereas the increasing poverty in the EU is currently being exacerbated by the economic and financial crisis and by soaring food prices in the context of almost inexistent food surpluses in the EU, and whereas 43 million people are currently at risk of food poverty; whereas the scheme for food distribution to the most deprived persons in the Union, set up in 1987, currently provides food aid for 13 million people suffering from poverty in 19 Member States, and whereas its distribution chains involve some 240 food banks and charities; whereas the recent Judgment T-576/08 of the European Court of Justice, which deems it illegal to purchase food for the scheme on the market, jeopardises EU food aid for the most deprived, given the scheme’s increased dependency on market purchases, and whereas it appears that the ECJ’s annulment of Article 2 of Regulation 983/2008 will have an immediate negative impact on the scheme in 2012 and the years to come, leading to an abrupt end to food aid for the most deprived citizens of 19 Member States;
AM. tā kā mājokļu un to energoapgādes izmaksas, kas veido vērā ņemamu mājsaimniecības budžeta daļu, ir pieaugušas pēdējā desmitgadē un tās ir uzskatāmas par nopietnu nabadzības riska faktoru;
AL. whereas housing and domestic energy costs are substantial household budget items which have increased over the last decade and must be taken into account as major factors contributing to the risk of poverty;