natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju „Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu” un mudina ES iestādes ņemt vērā un ievērot šo deklarāciju;
Welcomes the joint declaration of the European Parliament, the Council and the Commission entitled ‘Communicating Europe in Partnership’, and urges the EU institutions to respect and uphold this declaration;
7. aicina Komisiju stiprināt tās komunikācijas politiku un, sākoties daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanai laika posmam pēc 2013. gada, noteikt to kā svarīgu prioritāti;
Calls on the Commission to strengthen its communication policy and put it high on the list of priorities when the renegotiation of the post-2013 multiannual financial framework is due to start;
10. uzsver, ka politiskajām partijām ir svarīga loma sabiedriskās domas veidošanā saistībā ar Eiropas Savienības jautājumiem; norāda, ka tām ir vadoša loma debašu rosināšanā un Eiropas sabiedriskās sfēras izveidē; uzskata, ka partiju programmās lielāka vieta ir jāierāda Eiropas Savienības jautājumiem;
Stresses the important role played by political parties in shaping public opinion on European issues; points out that they play a leading role in fostering debate and contributing to the European public sphere; takes the view that they should give European issues a more prominent position in their programmes;
Plašsaziņas līdzekļi un ES
Media and the EU
19. uzsver, ka, ņemot vērā plašsaziņas līdzekļu īpašo nozīmi demokrātiskās gribas un sabiedrības viedokļa veidošanā, ir vajadzīga uzticama informācija par politiku, tostarp jauno plašsaziņas līdzekļu jomā; uzsver, ka ir svarīgi veicināt sabiedrisko un privāto plašsaziņas līdzekļu partnerattiecības, lai uzrunātu plašāku sabiedrības loku;
Stresses, in view of the media’s special role as an intermediary in the process of shaping the democratic will and public opinion, the need for reliable political information, including in the area of new media; stresses the importance of fostering partnerships between public service and private media in order to reach a broader spectrum of the public;
24. uzskata akreditēto žurnālistu skaita neseno samazināšanos Briselē par ārkārtīgi satraucošu faktu un uzskata, ka šāds stāvoklis nav nedz ES iestāžu, nedz Briselē akreditēto žurnālistu interesēs; tādēļ aicina ES iestādes — lai atbalstītu tos, kuri pašlaik strādā Briselē — ciešāk sadarboties ar preses pārstāvjiem Briselē un būt atvērtākām pret viņiem; šajā sakarībā ierosina veikt pasākumus, lai atvieglotu žurnālistu akreditēšanos;
Finds the recent decrease in the number of accredited journalists in Brussels extremely worrying, and considers this new state of affairs to be in the interests of neither the EU institutions nor the accredited press in Brussels; calls, therefore, on the EU institutions – in order to support those currently in Brussels – to cooperate more closely with press representatives in Brussels and to display greater openness towards them; proposes in this respect that steps be taken to facilitate the accreditation procedure for journalists;
30. uzsver, ka valsts un reģionālajām raidorganizācijām ir īpašs pienākums informēt sabiedrību par politiku un politikas veidošanu ES līmenī; šajā sakarībā uzsver, ka sabiedriskajām raidorganizācijām kritiski un redakcionālā ziņā pilnīgi neatkarīgi jāizvērtē to sniegtā informācija par Eiropas Savienību un jāizvirza ambiciozi mērķi;
Stresses that national and regional public service broadcasters have a particular responsibility to inform the public about politics and policy-making at EU level; underlines, in this regard, that public broadcasters need to look critically, with full editorial independence, at their own EU coverage and to set ambitious targets;
33. uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES iestādes savstarpēji sadarbotos komunikācijas uzlabošanas jomā; uzskata, ka ES iestādēm būtu jāpalīdz decentralizēt ES komunikācijas politiku, lai piešķirtu tai vietēju un reģionālu dimensiju, savstarpēji tuvinot dažādus saziņas līmeņus, un tām būtu jāmudina dalībvalstis sniegt sabiedrībai vairāk informācijas par ES jautājumiem;
Stresses the importance of ensuring that the EU institutions work alongside each other in improving communication activities; takes the view that the EU institutions should help to decentralise EU communication policy in order to give it a local and regional dimension so as to bring different levels of communication closer to one another, and should encourage the Member States to provide the public with more information on EU-related matters;
39. uzskata, ka Parlamenta informācijas birojiem dalībvalstīs būtu jāpanāk lielāka ietekme, iesaistot valsts, reģionālos un vietējos plašsaziņas līdzekļus; ierosina palielināt budžeta līdzekļus Parlamenta informācijas birojiem, lai nodrošinātu labāku saziņu;
Takes the view that Parliament’s information offices in the Member States should play a more influential role in involving national, regional and local media; suggests increasing the budget lines for Parliament’s information offices, with the specific aim of ensuring better communication;
Žurnālistika un jaunie plašsaziņas līdzekļi
Welcomes the fact that the European Parliament Prize for Journalism includes the category of new media;
45. norāda, ka pārmaiņas žurnālistu profesionālajā darbā veicina atvērtāku un apzinīgāku plašsaziņas līdzekļu veidošanos, nodrošinot arvien lielāku sabiedrības informētību, tomēr norāda, ka ir jāveic pasākumi, lai panāktu, ka tas notiek visas žurnālistikas interesēs un negatīvi neietekmē žurnālistu statusu;
Points out that changes to the way in which journalists pursue their profession are paving the way for more open and committed media serving communities that are increasingly well informed, but that steps must be taken to ensure that this is in the interests of journalism as a whole and does not affect the status of journalists;
Politika un komunikācija ir kā vienas monētas divas puses.
Politics and communication are two sides of the same coin.
Tādēļ, ja attiecībā uz politiku netiek īstenota pienācīga komunikācija, rodas problēmas.
Consequently a problem arises if politics fails to be communicated properly.
Tieši tas rada ES lielāko izaicinājumu.
It is in this context that the EU faces its greatest challenge.
Šā ziņojuma vispārējais mērķis ir parādīt, jo īpaši ES iestādēm un dalībvalstīm, kā ES jautājumu risināšanā var vairāk iesaistīt Eiropas pilsoņus.
The overall aim of this report is to present - notably to the EU institutions and Member States - ways in which European citizens can become more involved in matters regarding the EU.
Ziņojumā ir aplūkots, kā ar komunikācijas palīdzību var ierosināt, veicināt un virzīt diskusijas par Eiropas Savienību un informācijas plūsmu un vai tas ir darāms, vairāk apspriežot Eiropas jautājumus dalībvalstu plašsaziņas līdzekļos vai arī izmantojot Eiropas sabiedrisko sfēru
The report looks at how communication can initiate, encourage and further European debate and the flow of information, whether this is done through increased discussion of European matters in national media or through a European public sphere.
Dalībvalstu sabiedrisko sfēru eiropeizācija attiecas uz Eiropas jautājumu skaita palielināšanu tajās.
Europeanisation of the national public spheres refers to an increase of European issues in national spheres.
Eiropas sabiedriskā sfēra attiecas uz diskusijām, kuras notiek ārpus dalībvalstu robežām un kurās ir iesaistīta Eiropas sabiedrība. .
The European public sphere refers to debate that transcends national borders and addresses a European public.
Iepriekšējo neveiksmīgo mēģinājumu izveidot Eiropas sabiedrisko sfēru skaidrojums ir rodams šādos trīs galvenajos aspektos.
Three elements are central in explaining the shortcomings of earlier attempts to establish a European public sphere:
ES ir sarežģīta organizācija, kuru izskaidrot nav viegli.
The EU is a complex entity, which is not easily explained.
Eiropas sabiedriskās sfēras izveidei nav viena vienkārša risinājuma.
There is not one simple solution for the creation of a European public sphere.
Tādēļ ir nepieciešama plaša dažādu risinājumu kombinācija.
Consequently there is a need for a wide combination of different solutions;
Vainīgā meklēšana — sarežģītības dēļ neviens neuzņemas tiešu atbildību, un vadītāji negatīvu vēlēšanu rezultātu vai sabiedrisko aptauju par ES jautājumiem gadījumā steidzas vainot Eiropas Savienību.
The blame game : Because of the complexity no-one takes direct responsibility and leaders are quick to blame the EU in the case of negative polls or public opinion on EU matters.
Tādēļ atbildīgajiem vadītājiem dalībvalstīs un ES iestādēs ir svarīgi uzņemties atbildību.
Consequently, it is essential that the responsible leaders in Member States and EU institutions assume responsibility;
Eiropas sabiedriskās sfēras izveidei ir jābūt augšupējam procesam, kam jāsākas ar Eiropas iedzīvotājiem.
The creation of a European public sphere must start from the bottom, departing from the European populations.
Tikai šādi sabiedrībai būs patiesas iespējas ietekmēt procesus.
Only this way will the public have real ownership.
Eiropas sabiedriskās sfēras izveide ir mērķis, kas ir sasniedzams vairākos līmeņos.
The aim of creating a European public sphere is one that must be achieved on several levels.
Tas ir ne tikai plašsaziņas līdzekļu, bet arī politiķu un valsts iestāžu uzdevums.
This task does not belong solely to the media but also to politicians and public institutions.
Gan Komisija, gan Parlaments iepriekš ir veikuši Eiropas mēroga diskusiju veicināšanas pasākumus, un šajā ziņā ir konkrēti sasniegumi
Both the Commission and the Parliament have taken initiatives to further a pan-European debate in the past and there have been some achievements.
Eiropas Parlaments tā vēlēšanu laikā Facebook tīklā īstenoja efektīvu kampaņu un ieguva 60 000 atbalstītāju.
The Parliament carried out an effective campaign on Facebook during the European election, which resulted in 60,000 fans.
Komisija efektīvi izmantoja tiešsaistes komunikāciju, strādājot EU Tube tīklā, un ir spērusi svarīgus soļus saistībā ar Eiropas sabiedriskās telpas izveides kampaņu. .
The Commission used online communication effectively when working on EU Tube and has taken important steps with the European public spaces campaign.
Taču var paveikt daudz vairāk.
But much more can be done.
Institucionālā un tehnoloģiskā vide pašlaik ir labāka nekā jebkad.
The institutional and technological setting has never been better.
Lisabonas līgums ir svarīgs solis ES demokratizācijā, un jaunie plašsaziņas līdzekļi piedāvā jaunas iespējas.
The Lisbon Treaty is an important step in the democratisation of the EU and new media present new possibilities.
Pilsoņu iesaistīšanas potenciāls ir augstāks nekā jebkad agrāk.
The potential for involving citizens is higher than ever before.
Tomēr situācija attiecībā uz ES jautājumu iekļaušanu dalībvalstu darba kārtībā nav uzlabojusies.
However, the situation has not improved accordingly when it comes to putting EU issues on the agenda in Member States.
Galvenais šā trūkuma novēršanas instruments ir komunikācija.
The key instrument to overcoming this gap is communication.
Strādājot ar ES jautājumiem, atbildīgajām personām ir jāspēj saskatīt atšķirība starp pilsoņu informēšanu un komunikāciju ar pilsoņiem.
When dealing with EU questions, the relevant actors need to distinguish between informing and communicating with citizens.
Informēšana ir vienvirziena process, savukārt komunikācija — divvirzienu process, kas ietver dialogu.
Informing is a one-way process, whereas communication is a two-way process involving dialogue.
Informēšana, tikai un vienīgi padarot pieejamu saturu, negarantē to, ka dalībvalstu pilsoņiem par to radīsies interese.
Informing by merely making content available is no guarantee of creating interest among citizens in Member States.
Tādēļ informācijas sniedzējam ir noteikti jāievēro komunikācijas principi, lai ar pilsoņiem veidotu dialogu.
It is therefore imperative that the ‘sender’ follow the principles of communication in order to create dialogue with citizens.
Politiskā vide
The Political Setting
Cenšoties pilsoņus politiski iesaistīt ES jautājumos, svarīga loma ir diviem parametriem.
Two parameters play an important role when trying to involve citizens politically in EU matters:
Tieša līdzdalība , piemēram, vēlēšanas.
Direct participation such as elections.
Šobrīd tā ir saistīta tikai ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām ik pēc pieciem gadiem, kamēr tādi svarīgi amati kā Savienības augstais pārstāvis, Komisijas priekšsēdētājs un Eiropadomes priekšsēdētājs tiek piešķirti bez pilsoņu iesaistīšanas.
Today this is limited to EP elections every five years while important posts, such as the High Representative, the President of the Commission and President of the European Council, are appointed without the involvement of citizens;
Šajā sakarībā referents atzinīgi vērtē pilsoņu iniciatīvu kā tiešas līdzdalības piemēru.
In this regard the rapporteur welcomes the citizens’ initiative as an example of direct participation.
Eiropas politiskai kultūrai valsts līmenī ir būtiska nozīme.
European political culture at national level is vital.
Lai dalībvalstu pilsoņiem rastos patiesa interese par Eiropas jautājumiem, dalībvalstu parlamentu deputātiem ir svarīgi nodarboties ar ES politiku, un viņiem ir jāveicina izpratne par Eiropas Savienības tiesību aktiem savas valsts sabiedriskajā sfērā.
If citizens in Member States are to take a genuine interest in European matters, it is essential that national MPs deal with EU politics and raise awareness on European legislation in their national spheres.
Valsts līmenī īstenots pareizs solis ir Eiropas lietu ministra amata izveide, un tas būtu jāuztver kā spēcīgs politisks signāls, lai ES jautājumi kļūtu par vienu no prioritātēm darba kārtībā.
At national level, a minister for European affairs is a step in the right direction and should be seen as a strong political signal to put the EU high on the agenda.
Vēl būtiskāk ir tas, ka Eiropas lietu ministrs pilsoņiem var sniegt informāciju ES jautājumos un pilsoņi var iesniegt jautājumus un prasīt atbildes viņam, šādi veicinot Eiropas sabiedriskās sfēras izveidi.
More importantly, a minster for European affairs represents a point of reference to which citizens can direct questions and demand answers, thus furthering the creation of a European public sphere.
Izaicinājums būs patiesas sadarbības kultūras veidošana starp visām Eiropas Savienības iestādēm, lai veidotu saziņu par ES jautājumiem, kā to paredz 2008. gada kopīgā deklarācija „Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu”.
The challenge will be to establish a real culture of cooperation between all European institutions in terms of communicating the EU, as laid out in the 2008 joint declaration ‘Communicating Europe in Partnership’.
Tam būtu jāattiecas uz sadarbību starp ES un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
This should include cooperation between the EU and national governments and parliaments.
Lisabonas līgums
Lisbon treaty
Konkrētus soļus pilsoņu lielākai iesaistīšanai Eiropas jautājumos piedāvā divi Lisabonas līgumā ietvertie apsvērumi.
Two elements established by the Lisbon Treaty represent concrete steps to further engage citizens in European matters:
Ar Lisabonas līgumu paredz dalībvalstu parlamentu lielāku iesaistīšanos.
The Lisbon Treaty introduces a higher degree of involvement of national parliaments.
Referents šo soli vērtē atzinīgi, jo tas paaugstina informācijas un komunikācijas līmeni.
The rapporteur welcomes this step as it raises the level of information and communication;
Eiropas pilsoņu iniciatīva paredz iespēju pilsoņiem aktīvi iesaistīties ES jautājumu risināšanā, liekot Komisijai rīkoties.
The European Citizens’ Initiative introduces the possibility for citizens to engage actively in EU issues by committing the Commission to take action.
Tas ietver lielu komunikācijas potenciālu, jo viena miljona parakstu savākšana pati par sevi jau ir laba iniciatīva, kas, visticamāk, veicinās plašsaziņas līdzekļu interesi.
It contains great potential for communication as the collection of one million signatures in itself is a good story and something that is likely to cause interest in the media.
Turklāt šī iniciatīva ir pārrobežu aktivitāte, kas veicinās Eiropas sabiedriskās sfēras izveidi.
Moreover, the initiative is a cross-border activity that will contribute to creating a European public sphere.
Plašsaziņas līdzekļi
The Media
ES jautājumu atspoguļošanas trūkums dalībvalstu plašsaziņas līdzekļos ir labi zināms fakts.
The lack of EU coverage in the media in Member States is a well-known fact.
Lai izveidotu Eiropas sabiedrisko sfēru, pilsoņiem būtu jābūt daudz ciešāk iesaistītiem ES iestāžu politiskajā dzīvē.
In order to establish a European public sphere, citizens should be in much closer contact with the political life of the EU institutions.
Sabiedrisko raidorganizāciju pārraides
Public service broadcasting
Referents atzīst sabiedrisko raidorganizāciju pārraižu būtisko nozīmi un nepieciešamību to stiprināt un sniegt tai politisko atbalstu.
The rapporteur recognises the essential role of public service broadcasting and its need for further strengthening and political support.
Vēsture ir pierādījusi, ka tirgus nav spējīgs nodrošināt ES jautājumu pienācīgu atspoguļošanu, tādēļ dalībvalstīm ir būtiski rūpēties par sabiedrisko pakalpojumu hartu ievērošanu, lai garantētu ES jautājumu nonākšanu līdz sabiedrībai.
History has shown that the market is not able to deliver substantial EU coverage, so it is crucial that Member States ensure that public service charters are respected in order to guarantee that EU coverage is delivered to the public.
ES iniciatīvas
EU initiatives
Cenšoties izveidot Eiropas mēroga plašsaziņas līdzekļus, ES ir īstenojusi un atbalstījusi vairākas iniciatīvas, no kurām īpaši izceļamas Euronews un EuroparlTV .
The EU has launched and supported several initiatives in an attempt to create pan-European media, most notably Euronews and EuroparlTV.
Euronews nav izdevies piesaistīt plašas un vienotas publikas uzmanību Eiropas Savienībā, daļēji valodu atšķirību dēļ žurnālistikas uztverē un ziņu apkopošanā.
Euronews has not managed to address a wide and collective public in the EU, partly due to the issues of language differences in the perception of journalism and news gathering.
EuroparlTV ir tehnoloģisks jauninājums, kuram tomēr trūkst žurnālistiskas nozīmes.
EuroparlTV is a technological innovation that does, however, suffer from lack of journalistic weight.
Tādēļ referents uzskata, ka ir nepieciešamas būtiskas alternatīvas.
The rapporteur therefore believes that there is a need for substantial alternatives.
ES korespondenti
EU correspondents
ES iestādēs akreditēto žurnālistu skaits pēdējo gadu laikā ir samazinājies.
The number of journalists accredited to EU institutions has diminished over the last years.
Šis samazinājums nav izraisījis sniegtās informācijas samazināšanos — lielā mērā arī tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu dēļ —, kas ir novedis pie pieņēmuma, ka žurnālistiem nav nepieciešams fiziski atrasties Briselē.
This decrease has not resulted in a decrease in output, not least due to online media, which has lead to the assumption that it is unnecessary for journalists to be physically present in Brussels.
Šī tendence referentu uztrauc.
This tendency worries the rapporteur.
Lai varētu atspoguļot ES jautājumus, reportieriem ir jāatrodas Briselē.
Reporting of EU matters demands the presence of reporters in Brussels.
Padziļinātas pētnieciskās ikdienas reportāžas reportieri var veidot tikai, tiekoties ar cilvēkiem klātienē un atrodoties ES iestādēs vai to tuvumā.
Only by meeting people face-to-face and being present in and around the EU institutions can reporters carry out in-depth investigative everyday reporting from Brussels.
Turklāt ES jautājumu atspoguļošanas stimulēšana, palielinot sabiedrisko raidorganizāciju personālu Briselē, varētu kalpot par stimulu tirgus virzītu plašsaziņas līdzekļu klātbūtnes palielināšanai.
Boosting EU coverage by increasing the presence of public service broadcasters personnel in Brussels could, furthermore, be an incentive for market driven media to increase their presence.
Tehnoloģijas — jaunie plašsaziņas līdzekļi
Technology - New Media
Dialogs ir efektīvs pilsoņu iesaistīšanas veids.
Dialogue is an effective means of engaging citizens.
Šajā sakarā svarīgu lomu spēlē jaunie tiešsaistes sociālie plašsaziņas līdzekļi.
In this regard new online social media play an important role.
Sociālie plašsaziņas līdzekļi šajā sakarībā ietver tādas platformas kā Twitter un Facebook , kurās aizvien lielāks skaits politiķu un iestāžu iesaistās dialogā ar pilsoņiem.
Social media in this context include platforms such as Twitter and Facebook, where an increasing number of politicians and institutions engage in dialogue with citizens.
Ir virkne iemeslu, kādēļ sociālie plašsaziņas līdzekļi ir īpaši piemēroti komunikācijai.
There are a number of reasons why social media are particularly adequate for communication:
Tie var uzrunāt jaunas mērķauditorijas, kuras neinteresē tradicionālie plašsaziņas kanāli.
Social media can reach new audiences who have no interest in conventional media channels.
Šīs auditorijas vēlas ne tikai pieeju plašsaziņas līdzekļiem, bet arī iespēju veidot atgriezenisko saiti, dalīties informācijā un izmantot to.
These audiences expect not only to have access to media but to respond to it, share and use information;
Lai šīs mērķauditorijas uzrunātu, ir jāatrodas tur, kur notiek sarunas, t. i., Facebook , Twitter un citos sociālajos tīklos.
To reach these audiences one must be where the conversation takes place i.e. Facebook, Twitter and other online social networks;
Sociālie plašsaziņas līdzekļi ļauj veidot dialogu ar pilsoņiem ES nolūkā.
Social media allow for dialogue with citizens on the purpose of the EU;
Tiešsaistes komunikācija, izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus, signalizē par atvērtību aktīvai iesaistīšanai tiešsaistes debatēs un diskusijās.
Online communication through social media signals openness to engage actively in online debate and discussion.
Parlaments šajā ziņā ir bijis līderis kopš pagājušā gada, kad tas aktīvi piedalījās sociālajos plašsaziņas līdzekļos Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā.
The Parliament has been the frontrunner in this since last year when it took an active part in social media during the European election period;
Visbeidzot, sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir milzīgs potenciāls veidot saziņu ar jauniešiem, t. i., to vecuma grupu, kuru uzrunāt Eiropas Savienībai vienmēr bijis īpaši grūti.
Finally, social media has tremendous potential to communicate with young people, an age group that the EU has traditionally found particularly hard to reach.
ES un dalībvalstis
EU and Member States
Eiropas Parlaments ir guvis būtiskus panākumus atklātības palielināšanā, pārtopot no salīdzinoši noslēgtas iestādes par tādu, kurā notiek atklātas, tīmeklī straumētas sanāksmes.
The European Parliament has made significant progress in terms of transparency, moving from a relatively closed institution to one of open, web-streamed meetings.
Šo atklātību ir jāturpina uzlabot, nosakot ambiciozus mērķus.
This openness must be improved further with ambitious goals.
Turklāt ir jāmaina komunikācijas politika ES iestādēs.
Moreover there is a need for a change in communication policies inside the EU institutions.
ES iestāžu darbiniekiem paredzētajās pamatnostādnēs būtu jāuzsver, ka ir vieglāk saņemt piedošanu nekā atļauju.
The guideline for EU personnel should emphasise that it is easier to be forgiven than to get permission.
Tas nozīmē, ka hierarhiskā sistēmā ierēdņiem visos līmeņos attiecībā uz atbilžu sniegšanu gan pilsoņiem, gan presei būtu jāļauj nepieciešamības gadījumā rīkoties nekavējoties.
This means that in a hierarchical system officials at all levels should be allowed to act promptly when required, both in terms of giving answers to citizens and the press.
Lai dalībvalstu sabiedriskajās sfērās tiktu sāktas diskusijas par ES jautājumiem, ES iestādēm ir svarīgi īstenot ambiciozu politiku komunikācijas jomā.
If national spheres are to open up debate on EU matters, it is essential that the EU institutions maintain an ambitious communication policy.