natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpēc tajā pārskatīta 1959. gada (zvejnieku) Minimālā vecuma konvencija (Nr. 112), 1959. gada Konvencija par (zvejnieku) medicīnisko apskati (Nr. 113), 1959. gada Konvencija par zvejnieku darba līgumiem (Nr. 114) un 1966. gada Konvencija par (zvejas kuģu) apkalpes telpām (Nr. 126); tā arī attiecas uz citiem svarīgiem jautājumiem, piemēram, drošību un veselības aizsardzību darbā, apkalpes komplektēšanu un atpūtas stundām, apkalpes sarakstu, repatriāciju, rekrutēšanu un iekārtošanu darbā, kā arī sociālo nodrošināšanu.
Therefore it revises the Minimum Age (Fishermen) Convention, 1959 (No. 112), the Medical Examination (Fishermen) Convention, 1959 (No. 113), the Fishermen's Articles of Agreement Convention, 1959 (No. 114), and the Accommodation of Crews (Fishermen) Convention, 1966 (No. 126); it also covers other important issues such as health and safety at work, manning and hours of rest, crew list, repatriation, recruitment and placement and social security.
Ar Konvenciju Nr. 188 ir saistīts Ieteikums Nr. 199 par darbu zvejniecības nozarē, kuru 2007. gada jūnijā pieņēma Starptautiskā darba konference.
Convention 188 is accompanied by Recommendation 199 on work in the fishing sector, which was adopted by the International Labour Conference of June 2007.
2007. gada konvencijas svarīgākais mērķis ir panākt un saglabāt vienādus noteikumus zvejniecības nozarē, sekmējot zvejnieku dzīves un darba apstākļu uzlabošanu un taisnīgākus konkurences nosacījumus pasaulē, tādējādi kompensējot to, ka saistībā ar darbu jūrniecībā nav ratificētas daudzas konvencijas.
The ultimate aim of the 2007 Convention is to achieve and maintain a level playing field in the fishing sector by fostering the promotion of decent living and working conditions for fishers and fairer conditions of competition in the world and thereby to remedy the low rate of ratification of many conventions in the field of maritime labour.
Konvencijā ir noteiktas deviņas atsevišķas standartu grupas: I) definīcijas un darbības joma, II) vispārīgie principi, III) obligātās prasības darbam uz zvejas kuģiem, IV) darba nosacījumi, V) izmitināšana un uzturs, VI) medicīniskā aprūpe, veselības aizsardzība un sociālā nodrošināšana, VII) atbilstība un piemērošana, VIII) I, II un III pielikuma grozīšana un IX) nobeiguma noteikumi.
The Convention sets out nine separate groups of standards: (I) definitions and scope, (II) general principles, (III) minimum requirements for work on board fishing vessels, (IV) conditions of service, (V) accommodation and food, (VI) medical care, health protection and social security, (VII) compliance and enforcement, (VIII) amendment of the Annexes I, II and III and (IX) Final provisions.
SDO Konvencijas par darbu zvejniecībā pieņemšana, ko ilgi gaidīja šajā nozarē strādājošie, ir solis uz priekšu, veidojot cienīgus darba apstākļus šajā svarīgajā stratēģiskajā nozarē strādājošajiem profesionāļiem tādā nozīmē, ka tā aptver dažādus profesionālās darbības aspektus, proti, labākas iekārtas un drošības apstākļus darbā, darba samaksu, medicīnisko aprūpi jūrā un uz sauszemes, atpūtas laikus, darba līgumus un sociālo nodrošinājumu.
The adoption of the ILO Convention on work in the fishing sector – which has long been awaited by those working in the sector – represents a step forward in establishing dignified working conditions for professionals in this important strategic sector in that it covers a variety of aspects of professional activity, namely improved installations and safety conditions at work, pay, medical care at sea and on land, rest periods, work contracts and social security.
Tāpēc šīs nozares tirdzniecības apvienības un citas profesionālas organizācijas atbalsta šīs konvencijas agrīnu ratifikāciju pat tad, ja šie standarti dažās valstīs jau tiek piemēroti.
Trade unions and other professional organisations in the sector are therefore in favour of its early ratification even if these standards are already applied in some countries.
Būtiski ir tas, lai universālā līmenī visiem tiktu piemēroti obligāti standarti, neierobežojot tādus standartus, kas ir labvēlīgāki darba ņēmējiem ES dalībvalstīs.
What matters is that minimum standards applicable to all are universally applied, without prejudice to the existence of standards that are more favourable to workers in the Member States.
Tāpēc referente atbalsta Komisijas priekšlikumu, kas aizstāv to, ka Padome pilnvaro dalībvalstis ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā (Nr. 188) attiecībā uz tām daļām, kuras ietilpst Kopienas jurisdikcijā.
The rapporteur therefore endorses the Commission proposal, which advocates that the Council authorise Member States to ratify the 2007 Convention on work in the fishing sector (No 188) of the International Labour Organisation, as regards those parts which come under the Community's jurisdiction.
Turklāt, ņemot vērā konvencijas nozīmi, referente aicina darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka dažādās dalībvalstis to ratificē ātri (vēlams pirms 2012. gada, kā ierosina Komisija).
Moreover, in view of its importance, the rapporteur calls for every possible effort to be made to ensure that the various Member States swiftly ratify the Convention (preferably before 2012, as suggest by the Commission).
Uzmanība tiek vērsta uz to, ka konvencija stāsies spēkā tad, kad to būs ratificējušas desmit no 180 SDO dalībvalstīm (no kurām astoņām jābūt piekrastes valstīm).
Attention is drawn to the fact that the Convention will enter into force once it has been ratified by ten of the 180 ILO member countries (eight of which must be coastal states).
par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs ratificēt Starptautiskās darba organizācijas 2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija)
on the proposal for a Council decision authorising Member States to ratify, in the interests of the European Community, the Work in Fishing Convention, 2007, of the International Labour Organisation (Convention 188)
Starptautiskās Darba organizācijas izstrādātās 188. konvencijas par darbu zvejniecībā mērķis ir noteikt obligātos starptautiskos standartus zivsaimniecības nozarē attiecībā uz veselību, darba drošību, kuģu noteikumu reglamentēšanu, atpūtas laiku, apkalpes sarakstu, repatriāciju, pieņemšanu darbā, sociālo nodrošinājumu, darbības un apstākļu uz klāja pārbaudi utt.
The adoption of Convention 188 on work in fishing, drawn up by the International Labour Organisation, is aimed at establishing minimum international standards for the fishing sector in areas such as health and safety at work, regulating the conditions to be met by vessels, hours of rest, crew lists, repatriation, recruitment, social security, checks on activities and conditions on board, etc.
SDO pašlaik atzīst zivsaimniecības nozari par vienu no bīstamākajām darba jomā, un saskaņā ar SDO sniegto informāciju katru gadu šajā nozarē iet bojā aptuveni 24 000 cilvēku.
The fishing sector is currently recognised by the ILO as being one of the most dangerous areas of work, with around 24 000 fatal accidents each year, according to the ILO's own data.
Zivsaimniecības jomā strādājošie saskaras ar ievērojamu ekspluatāciju un aizsardzības trūkumu, kas tieši ietekmē negadījumu skaitu un smagumu.
Workers in the fishing sector face serious levels of exploitation and lack of protection which have a direct impact on the number and severity of the accidents that occur.
Pašlaik spēkā esošie noteikumi, piemēram, Padomes Direktīva 93/104/EK par dažiem darba laika organizācijas aspektiem, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/34/EK, negarantē ne pareizu darba laika, ne vajadzīgā atpūtas laika organizāciju.
The current rules, such as Council Directive 93/104/EC on the organisation of working time, amended by Directive 2000/34/EC of the European Parliament and the Council, do not ensure the correct organisation of working time or the necessary rest time.
Turklāt 2006. gadā februārī pieņemtās Starptautiskās Darba organizācijas Konsolidētās jūrniecības darba konvencijas piemērošanas joma neietver zivsaimniecības nozari.
Similarly, the consolidated ILO Maritime Labour Convention, adopted in February 2006, excluded the fishing sector from its scope of application.
Tādēļ 188. konvencijas pieņemšana kopā ar 199. ieteikumu par darbu zivsaimniecības nozarē ir zivsaimniecības nozarē nepieciešams un ļoti gaidīts pasākums.
The adoption of Convention 188, accompanied by Recommendation 199 on work in the fishing sector, is thus a necessary step that is greatly anticipated across the fishing sector.
Daudzi starptautiskie juridiskie instrumenti, kas paredzēti daļēju zivsaimniecības nozares aspektu reglamentēšanai, piemēram, Toremolinosas Konvencija vai 1995. gada Starptautiskajā konvencija par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu ( STCW konvencija), nevarēja stāties spēkā nepietiekama ratifikāciju skaita dēļ.
Many international legal instruments aimed at regulating partial aspects of the fishing sector, such as the Torremolinos Convention or the International Convention on standards of training, certification and watchkeeping for fishing vessel personnel, have not come into force owing to an insufficient number of ratifications.
Ņemot vērā, ka ir svarīgi sekmēt šo starptautisko instrumentu piemērošanu, ar 188. konvencijas ratifikāciju ES un tās dalībvalstis sniegtu ieguldījumu pienācīga darba veicināšanā visiem.
It is important to promote the application of these international instruments, and ratification of Convention 188 represents a contribution from the EU and its Member States to efforts to promote decent work for all.
Zivsaimniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendment in its report:
Normatīvās rezolūcijas projekts
Draft Legislative Resolution
Atļauja ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā (188. konvencija)
Authorisation to ratify the Work in Fishing Convention, 2007, of the International Labour Organisation (Convention 188)
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET)
on the proposal for a recommendation of the European Parliament and of the Council on the establishment of a European Credit System for Vocational Education and Training (ECVET)
Atzinumu sagatavoja(*):
Rapporteur for Opinion (*):
Dumitru Oprea , Kultūras un izglītības komiteja
Dumitru Oprea , Committee on Culture and Education
Kultūras un izglītības komitejaS ATZINUMS(*).................................................16
OPINION of the Committee on Culture and Education (*) ...........................16
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0180 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0180 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam ( C6-0162/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 149(4) and 150(4) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0162/2008 ),
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu ( A6-0424/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Culture and Education ( A6‑0424/2008 ),
Ieteikuma priekšlikums
Proposal for a recommendation
(1) Lai nodrošinātu individuālo attīstību, konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo kohēziju Kopienā, ir būtiski attīstīt un atzīt iedzīvotāju zināšanas, prasmes un kompetences.
(1) The development and recognition of citizens’ knowledge, skills and competence are crucial for individual development , competitiveness, employment and social cohesion in the Community.
Šajā ziņā tam jāveicina darba ņēmēju un studējošo pārrobežu mobilitāte un Eiropas darba tirgus piedāvājuma un pieprasījuma prasību apmierināšana.
In this respect, they should facilitate trans-national mobility for workers and learners and contribute towards meeting the requirements of supply and demand in the European labour market.
Tāpēc valstu un Kopienas līmenī jāveicina un jāuzlabo iesaistīšanās mūžizglītībā un tās pieejamība visiem, kā arī oficiālās, oficiāli neatzītās un neformālās izglītības sistēmās indivīdu sasniegto mācību rezultātu pārnešana, atzīšana un uzkrāšana.
Participation in borderless lifelong learning for all, transfer, recognition and accumulation of individuals' learning outcomes achieved in formal, non-formal and informal contexts should therefore be promoted and improved at the national and Community levels .
(1) Lai nodrošinātu personisko un profesionālo attīstību, kā arī konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo kohēziju Kopienā, ir būtiski attīstīt un atzīt iedzīvotāju zināšanas, prasmes un kompetences.
(1) The development and recognition of citizens’ knowledge, skills and competence are crucial for their personal and professional development and for competitiveness, employment and social cohesion in the Community.
Tāpēc Kopienas līmenī jāveicina un jāuzlabo iesaistīšanās mūžizglītībā un tās pieejamība visiem, kā arī oficiālās, oficiāli neatzītās un neformālās izglītības sistēmās indivīdu sasniegto mācību rezultātu pārnešana, atzīšana un uzkrāšana.
Participation in borderless lifelong learning for all, transfer, recognition and accumulation of individuals' learning outcomes achieved in formal, non-formal and informal contexts should therefore be promoted and improved at the Community level .
Ar šo grozījumu tiek iekļauts arī profesionālās attīstības jēdziens.
To include the notion of professional development.
(2a) Profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, kas ir viens no galvenajiem mūžizglītības īstenošanas līdzekļiem, ir tieši saistītas ar vispārējo un augstāko izglītību un ar katras dalībvalsts nodarbinātības un sociālo politiku.
(2a) Vocational education and training schemes, one of the main means of lifelong learning, are directly linked to general and higher education, and to the employment and social policies of each Member State.
Tā kā šīm sistēmām ir starpnozaru ietekme, tās ne tikai sekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju un palīdz apmierināt darba tirgus vajadzības, bet arī veicina sociālo kohēziju, vienlīdzību un iedzīvotāju līdzdalību un iesaistīšanu;
Through their cross-sectoral impact, they promote not only the competitiveness of the European economy and help to meet the needs of the labour market but also social cohesion, equality and the participation and involvement of citizens;
(3) Padome 2002. gada 19. decembra rezolūcijā par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā („Kopenhāgenas process”), un Padomes un Komisijas kopīgajā ziņojumā par 2010. gada darba programmas izglītībai un apmācībai , ko pieņēma 2004. gadā īstenošanu, uzsvēra kredītpunktu pārneses sistēmas nozīmi profesionālajā izglītībā un apmācībā.
(3) Council Resolution of 19 December 2002 on the promotion of enhanced European cooperation in vocational education and training ("the Copenhagen process"), and the Joint Report of the Council and the Commission on the implementation of the Education and Training 2010 work programme adopted in 2004, stress the importance of a credit transfer system for vocational education and training.
(3) Padome 2002. gada 19. decembra rezolūcijā par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā („Kopenhāgenas process”) un Padomes un Komisijas kopīgajā ziņojumā par 2004. gadā pieņemtās darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu, uzsvēra kredītpunktu pārneses sistēmas nozīmi profesionālajā izglītībā un apmācībā , savukārt Padomes un Komisijas 2008. gada kopīgajā ziņojumā (dokuments Nr. 5723/08) ir uzsvērta nepieciešamība aktīvāk rīkoties, lai uzlabotu profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti un pievilcību .
(3) Council Resolution of 19 December 2002 on the promotion of enhanced European cooperation in vocational education and training ("the Copenhagen process"), and the Joint Report of the Council and the Commission on the implementation of the Education and Training 2010 work programme adopted in 2004, stress the importance of a credit transfer system for vocational education and training , while the 2008 joint report of the Council and the Commission (document 5723/08) stresses the need to step up efforts to improve the quality and attractiveness of vocational education and training .
(5) Šā ieteikuma mērķis ir radīt Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībai (turpmāk tekstā ECVET ), kas paredzēta, lai atvieglotu indivīdu, kas cenšas iegūt kvalifikāciju, mācību rezultātu pārnešanu, atzīšanu un uzkrāšanu.
(5) The purpose of this Recommendation is to create the European Credit system for Vocational Education and Training (hereinafter "ECVET") intended to facilitate transfer, recognition and accumulation of learning outcomes of individuals who are aiming to achieve a qualification.
Tas uzlabos iedzīvotāju mācību rezultātu pārredzamību un pārnesamību dalībvalstīs, veidojot pārrobežu mūžizglītības telpu.
This will improve the transparency and portability of citizens' learning outcomes across and within Member States in a borderless lifelong learning area.
(5) Šā ieteikuma mērķis ir radīt Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībai (turpmāk tekstā ECVET ), kas paredzēta, lai atvieglotu indivīdu, kas cenšas iegūt kvalifikāciju, pārbaudītu mācību rezultātu pārnešanu, atzīšanu un uzkrāšanu.
(5) The purpose of this Recommendation is to create the European Credit system for Vocational Education and Training (hereinafter "ECVET") intended to facilitate transfer, recognition and accumulation of assessed learning outcomes of individuals who are aiming to achieve a qualification.
Tas uzlabos vispārēju izpratni par iedzīvotāju mācību rezultātiem, kā arī šo rezultātu pārredzamību, starpvalstu mobilitāti un pārnesamību gan starp dalībvalstīm, gan, attiecīgos gadījumos, pašās dalībvalstīs, veidojot pārrobežu mūžizglītības telpu , kā arī valsts līmenī sekmēs kvalifikāciju mobilitāti un pārnesamību darba tirgū un starp dažādām ekonomikas nozarēm; turklāt tiks attīstīta un pastiprināta Eiropas mēroga sadarbība vispārējās un profesionālās izglītības jomā.
This will improve the general understanding of citizens' learning outcomes and their transparency, trans-national mobility and portability across and , where appropriate, within Member States in a borderless lifelong learning area and will also improve the mobility and portability of qualifications at national level between various sectors of the economy and within the labour market ; furthermore, it will contribute to the development and expansion of European cooperation in education and training .
(7) ECVET ir piemērojama visiem mācību rezultātiem, kādus principā iespējams sasniegt dažādos izglītības un mācību ceļos un pēc tam pārnest un atzīt.
(7) ECVET is applicable for all learning outcomes which should in principle be achievable through a variety of education and learning paths, and then be transferred and recognised.
Tāpēc šis ieteikums palīdz sasniegt plašākus mērķus saistībā ar mūžizglītības veicināšanu un darbinieku un studējošo nodarbinātības iespēju, mobilitātes un sociālās integrācijas palielināšanu , izglītības un apmācības sistēmu modernizāciju, elastīgu un individualizētu profesionālās izglītības un apmācības ceļu izstrādi, savstarpēju saikni starp izglītību, apmācību, nodarbinātību un indivīda vajadzībām, kā arī saiknes veidošanu starp oficiālo, oficiāli neatzīto un neformālo izglītību , līdz ar to ļaujot apliecināt arī dzīves un darba pieredzes ceļā iegūtus mācību rezultātus.
This Recommendation therefore contributes to the wider objectives of promoting lifelong learning and increasing the employability, mobility and social inclusion of workers and learners , to the modernisation of the education and training systems, to the development of flexible and individualised VET pathways , to the linkage between education, training, employment and individuals’ needs, to the building of bridges between formal, non-formal and informal learning, and to the recognition of learning outcomes acquired through life and occupational experience .
(7) ECVET ir piemērojama visiem mācību rezultātiem, kādus principā iespējams sasniegt dažādos izglītības un mācību ceļos visos izglītības līmeņos saistībā ar Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai (turpmāk tekstā — „EQF”) un pēc tam pārnest un atzīt.
(7) ECVET is applicable for all learning outcomes which should in principle be achievable through a variety of education and learning paths at all levels of the European Qualifications Framework for lifelong learning (hereinafter “EQF”) , and then be transferred and recognised.
Tāpēc šis ieteikums palīdz sasniegt plašākus mērķus saistībā ar mūžizglītības veicināšanu un darbinieku un izglītojamo nodarbinātības iespēju, atvērtību mobilitātei un sociālās integrācijas palielināšanu.
This Recommendation therefore contributes to the wider objectives of promoting lifelong learning and increasing the employability, openness to mobility and social inclusion of workers and learners.
Ar to jo īpaši atvieglos elastīgu un individualizētu ceļu izstrādi, kā arī ļaus apliecināt tos mācību rezultātus , kuri iegūti oficiāli neatzītā un neformālā izglītībā.
It particularly facilitates the development of flexible and individualised pathways and also the recognition of those learning outcomes which are acquired through non-formal and informal learning.
(9) Šim ieteikumam jāatvieglo PIA izmantoto kredītpunktu sistēmu un augstākās izglītības sektorā izmantotās Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmas (ECTS) savienojamība un salīdzināmība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības līmeņu lielāku caurskatāmību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.
(9) This Recommendation should facilitate the compatibility and comparability between credit systems used in VET and the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS), which is used in the higher education sector, and thus should contribute to greater permeability between levels of education and training, in accordance with national legislation and practice.
(9) Šim ieteikumam jāatvieglo PIA izmantoto kredītpunktu sistēmu un augstākās izglītības sektorā izmantotās Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmas (ECTS) savienojamība , salīdzināmība un papildināmība , tādējādi veicinot izglītības un apmācības līmeņu lielāku caurskatāmību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.
(9) This Recommendation should facilitate the compatibility , comparability and complementarity of credit systems used in VET and the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS), which is used in the higher education sector, and thus should contribute to greater permeability between levels of education and training, in accordance with national legislation and practice.
(10) Oficiāli neatzītu un neformālu mācību rezultātu apstiprināšana jāveicina saskaņā ar Padomes 2004. gada 28. maija secinājumiem par vienotiem Eiropas principiem oficiāli neatzītu un neformālu mācību apzināšanai un atzīšanai.
(10) The validation of non-formal and informal learning outcomes should be promoted in accordance with the Council conclusions on common European principles for the identification and validation of non-formal and informal learning of 28 May 2004.
(10) Pārbaudītu, bet oficiāli neatzītu un neformālu mācību rezultātu apstiprināšana jāveicina saskaņā ar Padomes 2004. gada 28. maija secinājumiem par vienotiem Eiropas principiem oficiāli neatzītu un neformālu mācību apzināšanai un atzīšanai.
(10) The validation of assessed non-formal and informal learning outcomes should be promoted in accordance with the Council conclusions on common European principles for the identification and validation of non-formal and informal learning of 28 May 2004.