natgillin/translations-raw huggingface dataset:
73. aicina Komisiju nākamajam plānošanas periodam ieviest starpposma kategoriju reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 90 % no ES IKP, lai tiem nodrošinātu skaidrāku statusu un lielāku drošību saistībā ar to attīstību; aicina Komisiju sniegt papildu informāciju par šāda priekšlikuma ietekmi uz budžetu; aicina Komisiju izstrādāt arī konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu vienlīdzību starp šiem reģioniem un citiem reģioniem ar tādu pašu attīstības līmeni;
Calls on the Commission to establish an intermediary category for the duration of the next programming period for regions whose GDP per capita stands at between 75% and 90% of EU GDP, in order to provide them with a clearer status and more security in their development; asks the Commission to provide further information on the budgetary consequences of such an option; calls on the Commission to also draw up concrete proposals to reinforce equity between those regions and other regions on the same level of development;
76. aicina vietējās un reģionālās varas iestādes cik vien iespējams izmantot inovatīvus finanšu instrumentus, tostarp arī apgrozības fondus energoefektivitātes pasākumiem; prasa vienkāršot šos finanšu instrumentus un piemērot tiem stingrāku demokrātisku kontroli;
Encourages local and regional authorities to make as much use as possible of the innovative financial instruments, inter alia, revolving funds for energy efficiency measures; requests that these financial instruments be simplified but also subjected to greater democratic scrutiny;
Dabas resursu apsaimniekošana un ilgtspējīga attīstība
Management of natural resources and sustainable development
77. apstiprina, ka arī kopējā lauksaimniecības politika (KLP) būtu jāīsteno tā, lai sekmētu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, un ka abiem KLP pīlāriem papildinošā veidā vajadzētu sniegt tajā vērtīgu un redzamu ieguldījumu; uzsver, ka KLP ir stingri nostiprināta Lisabonas līgumā, kurā noteikti tās mērķi un uzdevumi;
Affirms that the common agricultural policy (CAP) should also be geared towards contributing to the achievement of the targets of the Europe 2020 strategy and that both pillars of the CAP should make a valuable and distinctive contribution to it, in a complementary way; emphasises that the CAP is firmly anchored in the Treaty of Lisbon, which defines its objectives and tasks;
79. aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus pārskatītai KLP, kas būtu vērsta uz efektīvāku un lietderīgāku KLP budžeta piešķiršanu un izlietojumu, cita starpā taisnīgāk sadalot tiešos maksājumus starp dalībvalstīm, reģioniem un lauksaimniekiem, nostiprinot nosacītību tādu sabiedrisko labumu sniegšanai, ko sagaida sabiedrība, un ar mērķtiecīgāku maksājumu palīdzību nodrošinot labāku publiskā finansējuma atdevi; uzsver nepieciešamību saglabāt KLP divu pīlāru sistēmu un vienkāršot īstenošanas mehānismus;
Calls on the Commission to present proposals for a reformed CAP, which aim at a more effective and efficient allocation and use of the CAP budget, inter alia, via a fair distribution of direct payments between Member States, regions and farmers by strengthening conditionality towards delivering the public goods expected by society and by more targeted payments in order to ensure best return for public money; emphasises the need for maintaining a two-pillar system of the CAP and for simplifying the implementation mechanisms;
81. uzstāj, ka, ņemot vērā KLP plašo uzdevumu un mērķu loku, 2013. budžeta gadā KLP piešķirtais līdzekļu apjoms būtu vismaz jāsaglabā tādā pašā apjomā arī nākamajā finanšu plānošanas periodā;
Insists that, given the wide array of tasks and objectives that the CAP is called to respond to, the amounts allocated to the CAP in the budget year 2013 should be at least maintained during the next financial programming period;
83. uzsver, ka zivsaimniecības resursi ir sabiedrisks labums, kas ir nozīmīgs vispārējai nodrošinātībai ar pārtiku; norāda uz to, ka zivsaimniecības un akvakultūras nozare un ar to saistītās darbības bieži ir galvenais iztikas un ilgtspējīgas nodarbinātības avots, jo īpaši piekrastes, salu un attālos reģionos; uzskata, ka, lai sasniegtu tās vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus (stabila, ilgtspējīga un dzīvotspējīga zivsaimniecības nozare) un panāktu zivju krājumu atjaunošanos, kā arī risinātu sociālos aspektus, kuri saistīti ar nepieciešamību samazināt zvejošanu, reformētai kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) būs vajadzīgi atbilstoši finanšu resursi pēc 2013. gada; atzīst nepieciešamību pēc paplašinātas koordinācijas ar kohēzijas politiku; uzsver, ka Eiropas Zivsaimniecības fonds būtu jāizmanto, lai atbalstītu ilgtspējīgu zvejniecības praksi, kā arī saglabātu jūras ekosistēmas, īpašu uzmanību pievēršot mazapjoma zvejas nozarei;
Stresses that fisheries resources constitute a public good vital for global food security; points to the fact that the fisheries and aquaculture sector and related activities are often the main source of livelihood and sustainable employment in coastal, island and remote regions; considers that, in order to achieve its medium and long-term goals (stable, sustainable and viable fisheries sector), recovery of its fish stocks and tackling the social aspects linked to the reduction of fishing effort, the reformed Common Fisheries Policy (CFP) will need adequate financial resources post 2013; recognises the need for increased coordination with cohesion policy; underlines that the European Fisheries Fund should be used to support sustainable fishery practices as well as to conserve marine ecosystems while paying special attention to the small scale fisheries sector;
Vide, klimata pārmaiņas un resursu efektivitāte
Environment, climate change and resource efficiency
91. uzsver — lai nodrošinātu visiem pieejamu ilgtspējīgu enerģiju, ir jāpalielina finansējums pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrējumiem enerģētikas jomā; prasa nākamās DFS laikā pilnībā īstenot jau pieņemto Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu ( SET plānu), tostarp to attiecīgi finansējot;
Underlines the need to increase finance in research, technological development and demonstration in the area of energy in order to develop sustainable energy available for all; calls for the full implementation of the already adopted Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan), including appropriate funding, during the next MFF;
Savienota Eiropa
A connected Europe
Eiropas enerģētikas tīkli
Trans-European energy networks
Transports un Eiropas transporta tīkli
Transport and Trans-European transport networks
97. aicina Komisiju ņemt vērā jo īpaši nepieciešamību novirzīt kravu un pasažieru pārvadājumu plūsmu uz ilgtspējīgākām transporta plūsmām, nodrošinot efektīvu pāreju no viena transporta veida uz otru; uzskata, ka gaidāmās TEN-T vadlīniju pārskatīšanas laikā ir jārod risinājumi valstu un pārrobežu dzelzceļa sistēmu savietojamībai un ES izdevumu izmantošanā jāparedz nosacījumi, lai sasniegtu īstu vienota Eiropas dzelzceļa politiku un nodrošinātu plašāku iekšzemes ūdensceļu un tuvsatiksmes kuģošanas izmantošanu;
Calls on the Commission to take into account, in particular, the need to shift freight and passenger flows towards more sustainable and efficient transport flows while providing efficient co-modality; considers that the upcoming revision of the TEN-T guidelines needs to find solutions to the interoperability between national as well as cross-border railway systems and introduce conditionality on EU expenditure in order to achieve a genuine Single European Railway policy, and to ensure greater use of inland waterway and short sea shipping;
99. atzīst, ka jūrām un okeāniem nākotnē būs aizvien svarīgāka nozīme pasaules ekonomikas izaugsmē; uzskata, ka integrētā jūrniecības politika ir jāveicina un jāvirza uz to problēmu risināšanu, ar ko saskaras piekrastes teritorijas un jūras baseini, atbalstot jūras nozaru izaugsmi un ilgtspējīgu jūrniecības ekonomiku; pieprasa, lai ES vairāk censtos atbalstīt vērienīgu ES jūrniecības politiku, kas Eiropai ļaus nostiprināt savu starptautisko nozīmi šajā stratēģiskajā nozarē; uzstāj, lai šīs politikas interesēs tiktu nodrošināta atbilstošu budžeta līdzekļu pieejamība;
Acknowledges that the seas and oceans will play an increasingly key role in global economic growth in the future; considers that the Integrated Maritime Policy must be pursued and geared towards tackling the challenges faced by coastal zones and maritime basins, supporting blue growth and a sustainable maritime economy; requests that the EU increases its effort to support an ambitious EU maritime policy which will allow Europe to assert its international position in this strategic sector; insists that the appropriate budgetary means be made available in favour of this policy;
Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums
Citizenship , freedom, security and justice
100. uzsver, ka Savienības pilsonības veicināšanai ir tieša ietekme uz eiropiešu ikdienas dzīvi un tā palīdz labāk saprast Savienības politikas jomu sniegtās iespējas, kā arī pamattiesības, kas apstiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un līgumos; pauž pārliecību, ka ir jāgarantē attiecīgs finansējums pilsonības jomā;
Emphasises that promoting Union citizenship has a direct impact on the daily lives of Europeans and that it contributes to a better understanding of the opportunities provided by Union policies, as well as of their fundamental rights, enshrined in the European Charter of Fundamental Rights and the Treaties; is convinced that adequate funding in the area of citizenship must be guaranteed;
COM(2011)0012 kā pirmo soli, lai novērtētu sporta un it īpaši ikdienas sporta nodarbību pievienoto vērtību un pievērstu galveno uzmanību sporta sabiedriskajam, ekonomiskajam un organizatoriskajam aspektam;
COM(2011)0012 as a first step in assessing the added value of sport, and in particular of everyday exercise, and focusing on the societal, economic and organisational dimension of sport;
103. uzsver, ka jaunatnei vajadzētu būt nozīmīgai Savienības prioritātei un ka jaunatnes dimensijai ir jābūt redzamai un nostiprinātai ES politikās un programmās; uzskata, ka jaunatne būtu jāuzskata par transversālu ES tēmu, radot sinerģijas starp dažādām ar jaunatni, izglītību un mobilitāti saistītām politikas jomām; atzinīgi vērtē pamatiniciatīvu „Jaunatne kustībā” kā vienu no stratēģijas „Eiropa 2020” stūrakmeņiem; jo īpaši uzsver, ka jauniešiem paredzētās programmas, piemēram, „Mūžizglītība” un „Jaunatne darbībā”, kurām ir zemas izmaksas uz vienu labumguvēju un līdz ar to augsta efektivitāte, ir jāsaglabā kā atsevišķas programmas nākamajā DFS un ka tām pienākas daudz lielāki ieguldījumi;
Stresses that youth should represent a strong priority for the Union and that the youth dimension should be visible and reinforced in EU policies and programmes; believes that youth should be perceived as an EU cross-cutting theme, developing synergies between different policy areas relating to youth, education and mobility; welcomes the ‘Youth on the Move’ flagship initiative as a cornerstone of the Europe 2020 Strategy; underlines in particular that youth-related programmes like Lifelong Learning and Youth in Action, which bear low cost per beneficiary and therefore have high efficiency, should be maintained as separate programmes in the next MFF and that they deserve a much stronger investment;
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa
An Area of Freedom, Security and Justice
106. uzsver, ka risināmajiem imigrācijas un patvēruma jautājumiem, kā arī Savienības ārējo robežu pārvaldībai vajadzīga integrēta pieeja ar pietiekamu finansējumu un atbalsta instrumentiem ārkārtas situāciju risināšanai, nodrošinot tos saskaņā ar cilvēktiesību cieņas un solidaritātes garu visu dalībvalstu starpā, ņemot vērā valstu pienākumus un skaidri nosakot uzdevumus; šajā saistībā atzīmē, ka ir pienācīgi jāņem vērā FRONTEX , Eiropas Patvēruma atbalsta biroja un Solidaritātes un migrācijas plūsmu pārvaldības fonda arvien lielākie uzdevumi;
Stresses the need for an integrated approach towards pressing immigration, asylum questions as well as towards the management of the external borders of the Union, with sufficient funding and support tools to handle emergency situations made available in a spirit of respect for human rights and solidarity amongst all Member States, respecting national responsibilities and a clear definition of tasks; notes that, in this regard, the increased challenges of FRONTEX, the European Asylum Support Office and the Funds on Solidarity and Management of Migration Flows need to be duly taken into consideration;
Globālā Eiropa
Global Europe
110. norāda uz neatbilstību starp Savienības globālās finanšu palīdzības līmeni un tās bieži vien ierobežoto ietekmi ar šo palīdzību saistītās sarunās un uzsver, ka ir jāpalielina Savienības politiskā loma un ietekme starptautiskās iestādēs un forumos; uzskata, ka vajadzētu nodrošināt, lai ES politiskā loma būtu samērīga tās sniegtajam finanšu ieguldījumam;
Points to the discrepancy between the level of the Union’s global financial assistance and its often limited influence in related negotiations and stresses the need to enhance the Union’s political role and leverage in international institutions and fora; believes that the EU should ensure a political role which is proportional to the financial support it provides;
Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD)
European External Action Service (EEAS)
Nabadzības izskaušana
Poverty alleviation
114. atkārtoti aicina iekļaut budžetā Eiropas Attīstības fondu (EAF); tomēr uzstāj, ka EAF iekļaušana ES budžetā nedrīkst izraisīt attīstībai paredzēto līdzekļu vispārēju samazinājumu un tai jāgarantē paredzamība;
Calls once again for the budgetisation of the European Development Fund (EDF); insists, however, that incorporating the EDF into the EU budget must not lead to an overall reduction in development spending and must guarantee predictability;
ES vērtību un interešu globāla apliecināšana
Projecting EU values and interests globally
119. uzskata, ka ES ir īpaša atbildība starptautiskajā kopienā par drošības, demokrātijas un labklājības veicināšanu tajās Eiropas kaimiņvalstīs, kuru ekonomiskā attīstība un stabilitātes uzlabošana ir īpaši svarīga ES; tādēļ uzskata, ka ciešu un efektīvu attiecību veidošanai ar kaimiņvalstīm arī turpmāk jābūt Savienības ārējās darba kārtības prioritātei; uzsver, ka Savienībai ir jāuzņemas lielākas finanšu saistības, lai tā varētu risināt galvenās problēmas, proti, sniegt atbalstu demokrātiskai pārejai un konsolidācijai, labai pārvaldībai un cilvēktiesībām, un attaisnot augstās cerības, kas izriet no tās morālās atbildības; tajā pašā laikā uzskata, ka mērķtiecīgākam līdzekļu izlietojumam ir vismaz tikpat liela nozīme kā finansējuma līmenim; tāpēc aicina stiprināt nosacījumus ES atbalsta programmās ar mērķi uzlabot demokrātisko attīstību un saprātīgu budžeta pārvaldību, samazināt korupcijas līmeni un spēju pārredzami, efektīvi un atbildīgi izmantot ES atbalstu;
Considers the EU to have a special responsibility among the international community for promoting security, democracy, and prosperity in Europe’s neighbouring countries, where economic development and progress of stability are in the direct interest of the EU; considers therefore that building close and effective relations with neighbouring countries should remain a priority in the Union’s external agenda; emphasises that stepped up financial commitments are needed for the Union to live up to major challenges -support to democratic transition and consolidation, good governance, human rights- and high expectations deriving from this moral responsibility; believes at the same time that the more targeted use of funds is at least as important as funding levels; calls therefore for the strengthening of conditionality in EU aid programmes with the aim of improving democratic development and sound budgetary management, reducing the level of corruption and the capability to use EU support in a transparent, effective and accountable manner;
122. uzskata, ka, ņemot vērā globālos problēmjautājumus, kā arī Savienības globālos pienākumus, jo īpaši saistībā ar jaunākajiem politiskajiem pavērsieniem arābu pasaulē, ir noteikti jāpārstrukturē ES ārējie finanšu instrumenti; līdz ar to aicina padziļināti pārskatīt un nodrošināt stratēģiskāku tās ārējo instrumentu pielietošanu, kā arī izstrādāt jaunus sadarbības veidus ar partnervalstīm un mehānismus tās īstenošanai, lai veicinātu ES ārējās rīcības ietekmi un pamanāmību, kā arī sasniegtu vispārējo mērķi, proti, lielāku ES ārējās darbības konsekvenci un saskaņotību; uzsver, ka nākamajā DFS ir jāatbalsta saskaņota politika, proti, nodrošinot, lai ES politikas nostādnes un izdevumi saistībā ar lauksaimniecību, zivsaimniecību, tirdzniecību un enerģētiku nebūtu tiešā pretrunā attīstības politikas mērķiem;
Is of the opinion that, considering growing global challenges as well as the Union’s global responsibilities, especially in face of the current political developments in the Arab world, a restructuring of the EU’s external financial instruments becomes indispensible; advocates accordingly an overhaul and more strategic application of its external instruments as well as the development of new forms of cooperation and delivery mechanisms with partner countries in order to enhance the impact and visibility of EU external action as well as to achieve the overall objective of greater consistency and coherence of EU external action; stresses that the next MFF should support policy coherence, i.e. by ensuring that EU policies and expenditure on agriculture, fisheries, trade and energy are not directly at odds with development policy objectives;
Reaģējot uz krīzes situācijām
Responding to crisis situations
129. uzskata, ka stratēģijai „Eiropa 2020” jābūt galvenajam politikas atsauces dokumentam nākamajā DFS; tādēļ uzskata, ka struktūrai būtu jāatspoguļo „Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes aspekti un tām jāpiešķir politiska pamanāmība; attiecīgi piedāvā jaunu struktūru, grupējot visus iekšpolitikas virzienus zem viena nosaukuma „Eiropa 2020”;
Reiterates that the Europe 2020 strategy should be the main policy reference for the next MFF; considers, as a consequence, that the structure should reflect and give political visibility to the Europe 2020 dimensions of smart, sustainable and inclusive growth; proposes, accordingly, a new structure grouping under one single heading all internal policies under the title ‘Europe 2020‘;
133. atgādina par sarežģījumiem, kas rodas, ja vairākas diezgan nelielas programmas apvieno mazā apakškategorijā; tādēļ ierosina 2007.–2013. gada DFS apakškategorijas 3.a („Pilsonība”) un 3.b („Brīvības, drošības un tiesiskuma politika”) apvienot vienā apakškategorijā;
Recalls the difficulties which arise when a number of rather small programmes are brought together within a small subheading; proposes, accordingly, to combine the 2007-2013 MFF subheadings 3a (citizenship) and 3b (freedom, security and justice policies) into a single subheading;
138. aicina Komisiju ES budžeta pielikumā iekļaut visus ES izdevumus, kas rodas ārpus ES budžeta pēc starpvaldību procedūras piemērošanas; uzskata, ka, sniedzot šo informāciju katru gadu, tiks sniegts pilnīgs ieskats par visiem ieguldījumiem, kurus dalībvalstis piekrīt veikt ES līmenī;
Urges the Commission to provide in an annex to the EU budget all EU related expenditure that occurs –following an intergovernmental procedure- outside the EU budget; believes that this information provided on an annual basis will give a complete picture of all investments that Member States agree to undertake at the EU level;
Ietverot pētniecības un inovācijas, izglītības un mūžizglītības un iekšējā tirgus politiku.
Including research and innovation, education and lifelong learning and internal market policies.
1.c Dabas resursu apsaimniekošana un ilgtspējīga attīstība
Management of natural resources and sustainable development
1.d Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums
Citizenship, freedom, security and justice
Ietverot kultūras, jaunatnes, komunikāciju, pamattiesību un brīvības, drošības un tiesiskuma politiku.
Including culture, youth, communication and fundamental rights and freedom, security and justice policies.
Ietverot ārējās darbības, kaimiņattiecību un attīstības politiku.
Including external action, neighbourhood and development policies.
Pieskaņošanās mainīgiem apstākļiem: elastība
Responding to changing circumstances: flexibility
143. uzsver, ka gadījumā, ja DFS periods ir ilgāks nekā 5 gadi, ir obligāti vajadzīgs vidusposma pārskats, kas dotu iespēju veikt kvantitatīvu, kā arī kvalitatīvu analīzi un inventarizāciju par DFS darbību; uzsver, ka turpmāk vidusposma pārskatam vajadzētu kļūt par juridiski saistošu pienākumu, kas paredzēts DFS tiesiskajā regulējumā, norādot tādu konkrētu procedūru, tostarp saistošus termiņus, kura nodrošinātu, ka Parlaments kā likumdošanas un budžeta lēmējinstitūcija ir pilnībā iesaistīts; uzsver, ka, ja šai pārskatā tiktu konstatēta atlikušā perioda maksimālā apjoma neatbilstība, būtu jānodrošina reāla iespēja to pārskatīt;
Stresses the need, if the MFF period is longer than 5 years, for an obligatory Mid-term Review allowing for a quantitative as well as qualitative analysis and stock-taking on the functioning of the MFF; underlines that, in the future, the Mid-term Review should become a legally binding obligation enshrined in the MFF regulation, with a specific procedure including a binding calendar, which ensures full involvement of the Parliament in its role of legislative and budgetary authority; stresses that, if the review should establish the inadequacy of the ceilings for the rest of the period, a real possibility to revise them should be guaranteed;
144. uzstāj, ka pārskatīšanas mehānisma faktiski nodrošinātā elastības pakāpe ir atkarīga no procedūras, kādā to izmanto, un ir vērojama Padomes vispārēja nevēlēšanās to izmantot; uzskata, ka, lai joprojām saglabātu reālu iespēju mainīt izdevumu maksimālos apjomus, turpmākajos pārskatīšanas mehānismos ir būtiski paredzēt vienkāršotu procedūru tādu izmaiņu veikšanai, kas nepārsniedz saskaņoto robežvērtību; turklāt aicina saglabāt iespēju palielināt kopējo DFS maksimālo apjomu;
Insists that the degree of flexibility actually provided by the revision mechanism is dependent on the procedure for exercising it, and faces a general reluctance of the Council to using it; considers it essential -if the adjustment of expenditure ceilings is to remain a realistic option- that the future mechanisms for revision foresee a simplified procedure for changes under an agreed threshold; calls, in addition, for the possibility to increase the overall MFF ceiling to be maintained;
Pietiekamu robežu un elastības nodrošināšana maksimālā apjoma ietvaros
Ensuring sufficient margins and flexibility below the ceilings
Elastības mehānismi
Flexibility mechanisms
154. atzīmē, ka pēdējos gados pieejamais finansējums steidzamai rīcībai dabas un humanitāro katastrofu gadījumos nav bijis pietiekams; tādēļ aicina būtiski palielināt finansējumu ārkārtas gadījumiem paredzētajai rezervei, kā arī radīt iespēju šā instrumenta daudzgadu mobilizēšanai;
Notes that in recent years the funds available to address urgent natural and humanitarian disasters have been insufficient; calls, accordingly, for a substantial increase of the envelope of the Emergency Aid Reserve as well as the possibility for a multi-annual mobilisation of the instrument;
DFS periods
The duration of the MFF
159. uzskata, ka lēmums par jaunu 7 gadu DFS nedrīkst liegt iespēju no 2021. gada izvēlēties 5 gadu vai 5+5 gadu periodu; atkārtoti pauž pārliecību, ka finanšu plānošanas saskaņošana ar Komisijas un Eiropas Parlamenta pilnvarojumu vairos demokrātisko atbildību, pārskatatbildību un leģitimitāti;
Believes that a decision on a new 7-year MFF should not pre-empt the possibility of opting for a 5 or 5+5 year period as of 2021; reiterates its conviction that a synchronisation of the financial programming with the mandate of the Commission and the European Parliament will increase democratic responsibility, accountability and legitimacy;
Pietiekami budžeta resursi
Sufficient budgetary resources