natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbalsts terora aktos cietušajiem
Victims of terrorist acts
Sabiedrības veselība
Public Health
Paplašināšanās ietekme uz ES pierobežas apgabalos
Impact of enlargement in EU border regions
Atmīnēšanas darbības Kiprā
De-mining activities in Cyprus
Konfliktu novēršanas tīkls
Conflict prevention network
21 02 07 04 (bijusī poz.)
21 02 07 04 (old line)
Palīdzība cīņā pret nabadzības izraisītām slimībām jaunattīstības valstīs, izņemot HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi
Aid for poverty-related diseases in developing countries, other than HIV/AIDS, malaria and tuberculosis
Brīvprātīga tehniskā palīdzība
Voluntary technical assistance
Sagatavošanas darbības kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī kājnieku ieroču izmantošanas samazināšanai
Preparatory action to reduce NBC weapons and small arms
Sagatavošanas darbība uzņēmēju un zinātnieku apmaiņai ar Indiju
Business and scientific exchange with India
Sagatavošanas darbība uzņēmēju un zinātnieku apmaiņai ar Ķīnu
Business and scientific exchange with China
Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds ( GEEREF )
Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund (GEEREF)
KOPĀ sagatavošanas darbības
TOTAL Preparatory Actions
Gada maksimālais apjoms sagatavošanas darbībām
Annual ceiling Preparatory Actions
Darba doku me nts par 4. izdevumu kategoriju – ES kā globāls partneris
Working document on Heading 4, the EU as a global partner
2007. gada budžetā 4. izdevumu kategoriju pieņēma 6,8 miljardu eiro apmērā, kas, nevienu nepārsteidzot, nozīmēja to, ka ārējie izdevumi iekļāvās tieši līdz tai robežai, kādu finanšu shēma pieļāva.
Heading 4 was adopted at EUR 6, 8 billion in the 2007 budget, which, not surprisingly, meant taking external spending right to the limit of what the financial framework allowed.
Provizoriskajā budžeta projektā (PBP) 2008. gadam ierosināja piešķirt 6,9 miljardus eiro (+1, 5 %) saistībām un 7,9 miljardus eiro maksājumiem (+7,7 %).
The PDB 2008 proposes EUR 6, 9 billion (+1, 5 %) in commitments and EUR 7, 9 billion in payments (+7, 7%).
Tādējādi tika izveidota būtiska rezerve, bet, kā pārrunāts turpmāk, tā neatbilst reālajai situācijai.
This leaves a quite substantial margin but, as discussed below, does not correspond to the real situation.
Komisija jau ir lietas kursā par būtiskiem apstākļiem, kas pagaidām nav iekļauti budžetā.
The Commission is already aware of substantial elements that are not so far budgeted.
1. tabula: vispārējais skaitļu salīdzinājums 2007.–2008. gadam
Table 1: overall comparison of figures 2007 - 2008.
4. izdevumu kategorija: ārējās darbības, 2007. gada budžets
Heading 4: external actions Budget 2007
Saistību apropriācijas (SA)
Commitment appropriations (CA)
Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ( DCI ).
Development cooperation and economic cooperation instrument (DCI)
Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments ( ENPI ).
European neighbourhood and partnership instrument (ENPI)
Pirmspievienošanās palīdzības instruments ( IPA )
Instrument for pre-accession (IPA)
Stabilitātes instruments ( IfS )
Instrument for stability (IfS)
Citas darbības un programmas (ieskaitot decentralizētās aģentūras)
Other actions and programmes (including decentralised agencies)
EK garantijas aizdevumu operācijām
EC guarantees for lending operations
Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)
Common Foreign and Security Policy (CFSP)
Demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR )
Democracy and Human Rights Instrument (EIDHR)
Industrializēto valstu instruments ( ICI )
Industrialised Countries Instrument (ICI)
Kodoldrošības sadarbības instruments ( INSC )
Instrument for Nuclear safety Cooperation (INSC)
2007. gada budžets: Kopā
Budget 2007: Total
F inanšu griesti 2008. gadā
Financial ceiling 2008
2008. gada PBP
PDB 2008
* 239 miljoni eiro, kas budžetā paredzēti kā ārkārtas palīdzības rezerve, ir iekļauti kopsummā, taču netiek ņemti vērā, aprēķinot rezervi (t.i. tos finansē ārpus noteiktās maksimālās robežas).
* EUR 239 million budgeted for the emergency aid reserve is included in the overall amounts but does not count when calculating the margin (i.e. it is financed outside the ceiling).
Gada politikas stratēģijas (GPS) paziņojumā Komisija bija iekļāvusi paredzēto 334 miljonu eiro rezervi, jo bija pieskaitīti 23 miljoni eiro jaunajām prioritātēm salīdzinājumā ar janvāra finanšu plānojumu (klimata pārmaiņas, Pasaules energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas fonds, informācijas programma Eiropas pilsoņiem Prince un sabiedrības izpratnes veicināšana par sadarbību attīstības jomā).
In the APS communication the Commission had worked with a predicted margin of EUR 334 million, after having added about EUR 23 million to new priorities compared to the January financial programming (climate change, Global Energy Fund, Prince and Development awareness).
PBP norādītā rezerve ir par 4 miljoniem mazāka, tātad ir veikta kāda līdzekļu papildu sadale, kas Komisijai ir jānoskaidro.
The margin shown in the PDB is EUR 4 million less so there has been some additional allocation made that the Commission should clarify.
Norādītā PBP rezerve ir diezgan būtiska – gandrīz 5 % no iespējamiem kopējiem izdevumiem zem maksimālās robežas.
The PDB margin shown is quite substantial at nearly 5% of total possible expenditure under the ceiling.
Referents ir jau pievērsis uzmanību faktam, ka tas noticis izņēmuma situācijas dēļ, jo garantijas fondam paredzētā pilnā summa 200 miljonu eiro apmērā nebūs vajadzīga 2008. gadā, un to ieskaitīs rezervē.
The rapporteur has already drawn attention to the fact that this is due to an exceptional situation, as the full amount of EUR 200 million foreseen for the guarantee fund will not be needed in 2008 and has been added to the margin.
Tādēļ referents iesaka noteikt kādu drošības summu, jo šī nauda (obligātie izdevumi) būs atkal vajadzīga 2009. gadā.
The rapporteur therefore recommends a certain amount of caution since this money (compulsory expenditure) will be needed again in 2009.
Referents situāciju uzskata par vēl satraucošāku, jo nepārprotami šķiet, ka šī PBP summa faktiski nesedz visu, ko Komisija vēlas prasīt.
The rapporteur considers the situation even more worrying when it seems clear that these PDB amounts do not actually cover all that which the Commission wants to request.
Šķiet skaidrs, ka Komisija varētu prasīt nozīmīgas papildu summas gan Kosovas, gan arī Palestīnas vajadzībām .
It seems clear that substantial additional amounts could be asked by the Commission for both Kosovo and Palestine .
Šis būtu jauns un neplānots izdevums, kas rastos papildus esošajām budžeta apropriācijām šajās jomās.
This would be new and un-programmed expenditure that would come on top of the existing budget appropriations for these areas.
Referents vēlētos uzzināt, vai līdzīga situācija varētu būt arī attiecībā uz citām jomām, un cer, ka Komisija to skaidri zina.
The rapporteur wonders if a similar situation could exist for other areas as well and expects the commission to be as clear as possible.
Jebkurā gadījumā referents pievērš uzmanību tam, ka šādas „jaunas vajadzības”, kas nav iekļautas PBP, kopumā var sasniegt aptuveni 300 miljonus eiro.
In any case, the rapporteur draws attention to the fact that such "new needs", which are not included in the PDB, could possibly amount to as much as EUR 300 million or thereabouts.
Ja Komisija nāks klajā ar šādām prasībām, tas nozīmē, ka reālā rezerve īstenībā varētu būt nulle.
If the Commission should come forward with such requests, it would mean that the effective margin could be virtually zero.
Kā redzams, ja finansējums būs šāds, tad nevienai citai prioritātei neatliks nekas!
Obviously, if so financed, there would then be nothing left for any other priorities!
Referents pievērš uzmanību tam, ka KĀDP finansēšanas kopsumma 1 740 miljonu eiro apmērā ir saskaņota laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam Iestāžu nolīgumā (IN).
The rapporteur draws attention to the fact that for CFSP an overall amount of at least EUR 1 740 million has been agreed for the period 2007-2013 as part of the IIA.
Caurmērā šī summa sasniedz apmēram 250 miljonus eiro gadā.
On average, this amounts to about EUR 250 million per year.
2007. gadam tika pieņemts 159,2 miljonu eiro liels finansējums, un 2008. gadam Komisija bija plānojusi finansējumu 200 miljonus eiro apmērā.
The funding for 2007 was adopted at EUR 159, 2 million and, for 2008, the Commission had in its programming an amount of EUR 200 million.
PBP kopsummai jābūt nedaudz virs 200 miljonu līmeņa.
The PDB should show an amount just over the 200m mark.
4. izdevumu kategorijas raksturs
The character of heading 4
Ir tiesa, ka daudzgadu plānu un koplēmumu laikmetā pieejamie resursi ir vairāk vai mazāk fiksēti un, izņemot ārkārtas gadījumus (piemēram, Irāku un cunami), finansējuma apmērs un galvenie izdevumi parasti būs ļoti līdzīgi iepriekšējā gadā noteiktajiem.
In the era of multi-annual frameworks and co-decision, it is true to say that the resources available are more or less fixed and, barring exceptional events (such as Iraq or the tsunami), the magnitude and general thrust of funding will normally be very similar to the previous year.
Tas nebūt nav slikti, ka Budžeta komiteja parasti aizsargā tradicionālās prioritātes un, protams, pamatojas uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS), tomēr tas arī norāda uz strukturālām grūtībām veikt jebkādas patiesi būtiskas korekcijas.
This is not necessarily a bad thing as the Budgets Committee normally defends the "traditional priorities" and, of course, lives by the MFF, but it does highlight the structural difficulty of making any really significant adjustments.
Šajā sakarā ir kaut kas jāsaka saistībā ar viedokli, ka 4. izdevumu kategorijā, iespējams, joprojām ir nepietiekamas finanses, ko DFS sarunu laikā pilnībā nevarēja izlabot.
In this sense, there is something to be said for the view that heading 4 is probably still under-funded, something that could not be fully rectified during the MFF negotiations.
Protams, ir iespējams veikt diezgan būtiskas izmaiņas izdevumu kategorijā, bet, lai tās veiktu, ir jābūt plašam politiskam atbalstam, un izšķirošs faktors ir dažādu specializēto komiteju aktīva rīcība un piekrišana.
It is of course possible to make quite significant changes within the heading, but even this pre-supposes broad political support and, crucially, impetus and agreement from various specialised committees.
Tas nebūtu reāli paredzēt kaut kādas lielākas izmaiņas 4. izdevumu kategorijā 2008. gadam, jo tas būs tikai otrais DFS un jaunās paaudzes programmu gads.
It would be unrealistic to foresee any major changes in heading 4 for 2008 in what will only be the second year of the new MFF and the new generation of programmes.
Referents norāda, ka enfant terrible finanšu izdevumu kategorijās 2000.–2006. gadā bija konfliktējošās vajadzības, kas, no vienas puses, saskaroties ar jaunām problēmām un krīzēm, un, no otras puses, respektējot tradicionālo ES kaimiņvalstu un tālāku partnervalstu politiku, atkal vienkārši būs jāizskata līdzās.
The rapporteur notes that, in what has been the enfant terrible of financial headings over the period 2000-2006, the conflicting demands of, on the one hand, facing "new challenges" and crises and, on the other hand, respecting the traditional policies toward EU neighbours and partners further away, will, again, simply have to be looked at side-by-side.
Šī līdzās izskatīšana par laimi nav nemainīga, tai ir jābūt daudz risinājumiem.
This is not a static equation and, luckily, it should have multiple solutions.
Vienīgā problēma ir tā, ka daži no šiem risinājumiem varētu būt sāpīgi, jo īpaši ņemot vērā Padomes tradicionālo nostāju.
The only problem is that some of these solutions might be painful, especially given the traditional attitude of the Council.
Ir jānorāda, ka 4. izdevumu kategorijas budžeta struktūra patlaban galvenokārt sastāv no „instrumentiem”, kas atspoguļo pagājušajā gadā panāktās vienošanās par juridisko pamatu (regulas), kuras atsevišķos gadījumos pieņēma koplēmuma procedūrā.
It should be noted that the budget structure of heading 4 is now largely "instruments-based" reflecting the agreements reached during last year for the legal bases (regulations) which, in several cases, were co-decided.
Kā redzams iepriekšējā tabulā, tas patiesi neveicina tūlītēju izpratni par 4. izdevumu kategoriju, jo daudz cilvēku sliecas iesaistīties vai arī interesēties vairāk par „reģioniem un valstīm”, nevis par „instrumentiem”.
As can be seen in the table above, this does not really facilitate the immediate understanding of heading 4 as many people tend to be involved or interested in "regions and countries" rather than "instruments".
Tādēļ no pārredzamības un budžeta kontroles viedokļa tika nolemts saglabāt dažus ģeogrāfiskos sadalījumus budžeta nodaļu/pozīciju līmenī 2007. gada budžetā.
From a point of view of transparency and budget scrutiny, it was therefore decided to maintain some geographical splits at the level of budget chapters/lines in B2007.
Piemēram, Āzija un Latīņamerika ir minēta dažādās budžeta nodaļās/pozīcijās, lai gan vairums darbību tiks finansētas, izmantojot vienu un to pašu juridisko instrumentu.
For example, there are different chapters/lines for Asia and Latin America, although most actions will be financed by the same legal Instrument.
Papildus PBP galvenajai politiskajai revīzijai referents var arī pārbaudīt budžeta pozīcijas struktūru un ierosināt atsevišķas korekcijas.
In addition to the main political scrutiny of the PDB, the rapporteur may also look into the budget structure of the heading and propose some adjustments.
Instru me ntu raksturs
The character of the Instruments
Deputāti noteikti atcerēsies, ka notika ilga cīņa, lai izveidotu juridisku pamatu jaunajiem ārējo darbību instrumentiem.
Members will recall that an extended legislative battle took place in order to settle the new Instruments for external actions.
Būtībā šī cīņa bija par tiesību aktu pamatiezīmi, t. i. – vai juridiskajiem instrumentiem ir jāatbilst vispārējās struktūras iezīmēm un vai tiem jāpiešķir Komisijai ļoti liela brīvība attiecībā uz to īstenošanu?
Essentially, this centred on the basic character of the legislation, i.e. should the legal instruments have the character of general frameworks and give a very large degree of implementing freedom to the Commission?
Varbūt tajos jābūt daudz politiskiem nosacījumiem, ko Parlaments pieņēmis koplēmuma procedūrā?
Or, should they have a higher degree of policy content co-decided by the Parliament.
Galu galā var pamatoti atzīt, ka Eiropas kompromiss tika panākts, iekļaujot nozīmīgu politisko saturu, un arī atstājot svarīgus aspektus īstenošanas posmam.
In the end, it is fair to say that a European compromise was reached with substantial policy content included but, also, with important aspects left to the implementing phase.
Vajadzība pēc noteiktas elastības pakāpes („nav iespējams mainīt regulu katru reizi, kad ir vajadzīgas korekcijas”) tika aplūkota, no jauna liekot uzsvaru uz tādiem jēdzieniem kā daudzgadu „stratēģiskie dokumenti” un nākamo zemāko līmeni – „gada rīcības programmas”.
The need for a certain degree of flexibility ("it is not possible to change the Regulation every time an adjustment is needed") came to be handled through renewed emphasis on concepts such as multi-annual "Strategy Papers" and, at the next lower level, "Annual Action Programmes".
Būtībā šos svarīgos „stratēģijas dokumentus” un citus politiska/politikas īstenošanas rakstura plānošanas dokumentus aplūkoja, nolīgumā par demokrātisko kontroli , par ko notika sarunas, pieņemot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (IN) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību 2007.–2013. gadam, un kas ir pievienots tam kā deklarācija.
Basically, such important "Strategy Papers" and other programming documents of a mixed policy/political-implementation nature fall under the agreement on Democratic Scrutiny , which was negotiated with the adoption of the new IIA on budgetary discipline and sound financial management 2007-2013 and is annexed to this IIA in the form of a Declaration.
Tā kā Budžeta komitejai bija galvenā loma, referents vēlas sekot līdzi šajā nolīgumā noteikto Komisijas saistību izpildei.
As the Budgets Committee played a key role, the rapporteur is keen to follow up on the Commission's commitments under this agreement.
Īpaši interesanti būtu vērot, kā Komisija ņem vērā Parlamenta komentārus par stratēģiskajiem dokumentiem.
It could be interesting, in particular, to see how the Commission takes Parliament's comments on the strategy papers into account.
Galu galā tos nevar ignorēt, jo budžeta procedūru varētu izmantot Parlamenta nostājas nostiprināšanai.
Ultimately, it cannot be excluded that the budgetary procedure could be used to strengthen Parliament's position.
Kā to jau paredz GPS rezolūcija, referents uzskata, ka Ārlietu komitejas (AFET) un Attīstības un sadarbības komitejas (DEVE) darba grupu izveidošana, lai pārbaudītu šos Komisijas dokumentus un uzraudzītu īstenošanu, ir ļoti svarīga.
As already adopted in the APS resolution, the rapporteur considers that the work of the AFET and DEVE Working-Groups set up to examine these Commission papers and to monitor implementation is very important.
Patiešām, Budžeta komiteja vairākus gadus ir aicinājusi palielināt specializēto komiteju lomu īstenošanas uzraudzībā.
Indeed, the Budgets Committee has for many years called for an increased role of the specialised committees to monitor implementation.
Referents vēlas piedalīties darbā ar šīm specializētajām komitejām.
He is keen to work with the specialised committees in this respect.
Daži budžeta aspekti attiecībā uz instru me ntiem
Some budget aspects of the Instruments
Ņemot vērā pirmām kārtām vienošanos par juridiskajiem instrumentiem 4. izdevumu kategorijai, kas panākta tikai pēdējā laikā, un plānošanas procesu, kā arī pašreiz notiekošo konkursu izsludināšanu, ir maz ticams, ka 2007. gada īstenošanas pieredzi varēs izmantot 2008. gada vajadzību novērtēšanai, vismaz ne attiecībā uz maksājumiem.
First of all, with the legislative agreements on heading 4 only being reached recently and with the programming process and calls-for-tenders currently under way, it is unlikely that 2007 implementation will be of much use for the assessment of 2008, at least as far as payments are concerned.
Komisija, cerams, panāks, ka lielākajai daļai programmu noteiktās saistības tiks īstenotas apmierinošā līmenī, bet arī tas ir jāpārbauda vēlāk šī gada laikā.
For most programmes, the Commission will hopefully reach a satisfactory level of commitment implementation but even this would have to be verified later in the year.
Jebkurā gadījumā lielākajai daļai 4. izdevumu kategorijas instrumentu ir pamatsummas, no kurām dažas ir pieņemtas koplēmuma procedūrā, kā tika minēts iepriekš.
In any case, most instruments under heading 4 have financial reference amounts, some of them co-decided as previously stated.
Galvenie koplēmumi ir šādi:
The main co-decisions are the following:
- Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instruments ( DCI)
- Development Cooperation Instrument (DCI)
- Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instruments ( ENPI )
- European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI)
- Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR )
- European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR)
- Stabilitātes instruments ( IfS )
- Instrument for Stability (ifS)
Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) tika pieņemts vienkārši apspriežu procedūrā, taču tā pamatsumma ir saskaņota ar Padomi (šī procedūra pretēji koplēmuma procedūrai nav saistoša).
The pre-Accession Instrument (IPA) was only simple consultation but has a reference amount agreed by the Council (not binding like the co-decisions).
Vispār referents vēlētos apspriesties, kā rīkoties ar koplēmuma procedūrā pieņemtajām finanšu paketēm.
In general, the rapporteur would like to have a discussion on how to treat the co-decided envelopes.
Viņš ir pārliecināts, ka, kā jau ierasts, tiks iesniegts daudz grozījumu, prasot piešķirt lielāku ikgadējo summu, un Budžeta komitejai (COBU) nevajadzētu piemērot izlases veida pieeju, izskatot šos gadījumus.
He is convinced that, as usual, many amendments will be received asking for higher annual amounts and COBU should not just have a random approach to these cases.
Referents norāda, ka Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumentam ( DCI ) un Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentam ( ENPI ), kas pieņemti Parlamenta koplēmuma procedūrā, ikgadējā summa tika piešķirta 2007. gadā, kas līdz 2013. gadam būs kopumā lielāka par paredzēto pamatsummu.
The rapporteur notes that the DCI and ENPI, both co-decided by the Parliament, were endowed with an annual amount in 2007 that would indicate a higher total by 2013 than the legislated reference amounts foresee.
Citiem vārdiem sakot, šīs programmas tika pieņemtas pēdējās procedūras sākumposmā.
In other words, these programmes were somewhat "front-loaded" in the last procedure.
Referents nav pārliecināts, ka šāda pieeja jāsaglabā.
The rapporteur is not sure that such an approach should be maintained.
Referents norāda, ka varētu būt vairāki veidi šīs problēmas atrisināšanai, un vēlētos uzklausīt politisko grupu viedokļus:
The rapporteur notes that there could be several ways to deal with this "problem" and would like to hear the views of the political groups:
a) vai saglabāt pašreizējo situāciju un turpmākajos gados atsaukties uz likumdošanas elastību +/- 5 % kas ir apspriesta un iekļauta IN?
a) leave the situation for now and, in future years, make reference to the legislative flexibility of +/- 5 % negotiated and included in the IIA?
Ņemot vērā situāciju ar finanšu griestiem, tas netieši var nozīmēt to, ka, piešķirot vairāk līdzekļus vienai programmai, citai programmai tie ir jāsamazina?
Given the situation of the ceilings, this may of course imply that if one programme "goes up", another one must "go down".
b) vai saglabāt pašreizējo situāciju, cerot, ka būs iespējams mainīt pamatsummu 2012./2013. gadā, vai arī, ja tas neizdosies, būtiski samazināt finanšu līdzekļus DFS darbības pēdējā gadā?
b) leave the situation for now while hoping that it would be possible to "break" the reference amounts in 2012/2013 or, failing this, make a big reduction in the last year of the MFF?
c) vai saglabāt pašreizējo situāciju un kaut ko šajā sakarā darīt 2008./2009. gada pārskatā?
c) leave the situation for now and aim to do something about it in connection with the 2008/2009 review?
d) vai veikt dažas korekcijas, vismaz ierobežojot šīm programmām lūgto palielinājumu, lai gada summu saskaņotu ar kopējā pamatsummā pieļauto caurmēru?
d) make some adjustment or, at least, limit any asked increases to these programmes, to bring the annual amount into "conformity" with the average allowed by the overall reference amount?
Referents arī norāda, ka atsevišķiem 4. izdevumu kategorijas aspektiem – gan koplēmumā pieņemtiem, gan arī citiem – tradicionāli (kā par nelaimi) bija jāpaļaujas uz ārkārtas risinājumiem un improvizāciju.
Also, the rapporteur notes that - whether co-decided or not - some aspects of heading 4 traditionally (and unfortunately) have sometimes had to rely on emergency solutions and improvisation.
Tas attiecas uz humāno palīdzību, bet arvien lielākā mērā arī uz citiem instrumentiem, piemēram, koplēmumā pieņemto Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumentu ( DCI ) un/vai Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu ( ENPI ), kā tas pierādījās gadījumā ar Palestīnu.
This is relevant for humanitarian aid but, increasingly, also for other instruments that might include the co-decided DCI and/or ENPI, as the case of Palestine has proven.