natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0069/2009 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0069/2009 ),
2006. gada 24. februāris: Komisijas priekšlikums
24 February 2006: Commission proposal
Komisija prezentēja Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu kā vienu no piedāvājumiem trešajā kuģošanas drošības tiesību aktu kopumā, sauktā arī par ERIKA III.
The Commission presented the proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on compliance with flag State requirements as one of the proposals of the third maritime safety package, also called ERIKA III.
Karoga valstis ir valstis, kas piešķir kuģiem tiesības kuģot ar tām piederošo karogu un kas kā Starptautiskās Jūrniecības Organizācijas (SJO) locekles ievēro Organizācijas konvencijas, jo ir tās dalībnieces.
Flag States, that is states which grant ships the right to fly their flag, have a responsibility as members of the International Maritime Organisation (IMO) to comply with the Organisation's Conventions to which they are party.
Tām ir jānodrošina, ka kuģi savā reģistrā atbilst prasībām, kas aprakstītas šajās konvencijās, kuras ir izstrādātas, lai veicinātu drošību jūrā un aizsargātu jūras vidi.
They must ensure that ships on their register meet the requirements laid down in those Conventions, which are designed to promote safety of life at sea and protection of the marine environment.
Karoga valstu pamatsaistības ir izklāstītas SJO obligāto instrumentu ieviešanas kodeksā, kas pieņemts 2005. gada novembrī.
The key obligations of flag States are set out in the Code for the Implementation of Mandatory IMO Instruments, adopted in November 2005.
Šo pamatsaistību ievērošana jāpārbauda, izmantojot SJO dalībvalstu revīzijas sistēmu, kas arī pieņemta 2005. gada novembrī.
Compliance with these obligations is to be tested by means of an IMO Member State Audit Scheme, also adopted in November 2005.
Dalība SJO dalībvalstu revīzijas sistēmā ir brīvprātīga.
But participation in the Audit Scheme is voluntary.
Turklāt SJO nav tiesības izvērst jebkādas sankcijas pret valstīm, kuras neīsteno konvencijas prasības vai nevieš tās uz kuģiem, kas kuģo ar tām piederošo karogu.
Moreover the IMO has no power of sanction against state parties which do not implement Convention requirements or enforce these on ships that fly their flag.
Komisijas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalstis efektīvi un konsekventi pildītu savus karoga valsts pienākumus saskaņā ar SJO konvencijām, kuras attiecas uz kuģniecības drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.
The Commission proposal aims at ensuring that Member States effectively and consistently discharge their obligations as flag States in accordance with the IMO Conventions relating to maritime safety and the prevention of pollution caused by ships.
Šai nolūkā priekšlikums paredz, ka visas dalībvalstis kļūst par SJO konvenciju dalībniecēm un pilnībā ievieš obligātos ar karoga valstīm saistītos noteikumus, kas tur izklāstīti un, ka daļas no SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksa („Karoga valstu kodekss”), kā arī no brīvprātīgās SJO dalībvalstu revīzijas sistēmas, Kopienas līmenī kļūs obligātas.
To this effect, the proposal foresees that all Member States become party to the IMO conventions and apply in full the mandatory flag State related provisions laid down therein, and that parts of the IMO Code for the implementation of mandatory IMO instruments ("Flag State Code") as well as the Voluntary IMO Member State Audit Scheme would become compulsory at Community level.
Vajadzība iestrādāt SJO prasības Kopienas tiesību aktos ir saistīta ar diviem sekojošiem faktoriem: no vienas puses pārraudzīšanas pasākumu un sodu trūkums starptautisko jūras tiesību noteikumu ietvaros un no otras puses bieži sastopamās neatbilstības kvalitātes ziņā starp Eiropas karoga valstīm.
The need to transpose the IMO obligations into Community law is attributable to the following two factors: on the one hand, the absence of monitoring arrangements and penalties under international maritime law and, on the other, the high incidence of disparities in quality noted among the European flag States.
Praksē Komisijas priekšlikuma mērķis ir novērst divus galvenos SJO vājos punktus papildus tam, ka trūkst kontroles pilnvaru attiecībā uz tās izdoto noteikumu ievērošanu, proti:
In practical terms, the Commission proposal seeks to alleviate two of the IMO's principal weaknesses other than that of a lack of power of control over the application of the rules which it lays down, namely:
– katrai līgumslēdzējai pusei ir piešķirta liela rīcības brīvība, kas tai ļauj savā labā izmantot atbrīvojumus un atkāpes no konvenciju pamatnoteikumiem;
– the existence of a high degree of discretion accorded to each contracting party enabling them to benefit from exemptions or derogations from the basic rules of the conventions;
– SJO rezolūcijas veidā pieņemtie atbalsta pasākumi nav obligāti, lai gan tos uzskata par nepieciešamiem minēto saistību efektīvai piemērošanai.
– the non-mandatory character of the accompanying measures adopted in the form of an IMO Resolution but regarded as essential for the effective application of the said obligations.
2007. gada 29. marts: Eiropas Parlaments balsoja par priekšlikumu pirmajā lasījumā
29 March 2007: The European Parliament voted its opinion at first reading
Pamatprincips balstās uz to, ka vienmēr jābūt nodrošinātai Kopienas kuģniecības un pilsoņu, kas to lieto, drošība, kā arī kuģniecības pakalpojumu nodrošināšanā iesaistīto drošībai, vides aizsardzībai.
The general principle is that the safety of Community shipping and of citizens using it, and of operators providing shipping services and the protection of environment should be ensured at all times.
Pirmā lasījuma nostāja ir, ka katrai dalībvalstij jānodrošina karoga valsts inspektoru un izmeklētāju apmācība un jāizveido iespējas pārbaudīt, apstiprināt un autorizēt kuģu konstrukciju un ekipējuma īpašības.
The European Parliament first reading position takes the view that each Member State should ensure the training of flag State surveyors and investigators and should develop a capacity for reviewing, approving and authorising ship construction and equipment designs.
Pirmajai kuģa reģistrēšanai dalībvalstī Parlaments ir noteicis prasību, ka šai dalībvalstij ir jāpārliecinās, vai šis kuģis atbilst piemērojamajiem starptautiskajiem noteikumiem un normatīviem un jānodrošina, ka tas tiek apstiprināts ar dokumentāriem pierādījumiem.
Parliament has made it a requirement for the first registration of a ship in a Member State that this Member State should ascertain whether this ship complies with the applicable international rules and regulations and ensure that this is to be confirmed by documentary evidence.
Ja kuģis nav nesen būvēts, tam jāsazinās ar iepriekšējo karoga valsti un jāpieprasa tai nodot tālāk nepieciešamos dokumentus un datus.
If a ship is not newly built, it shall liaise with the previous flag State and request it to pass on the necessary documents and data.
Eiropas Parlaments vēlas, lai dalībvalstis arī izveido vai uztur to kuģu flotes datu bāzi, kas satur svarīgākos tehniskos datus par katru kuģi.
The European Parliament also wants the Member States to develop or to maintain a fleet database for their ships, with the main technical details of each ship.
Šajās datu bāzēs jābūt iekļautai plašai informācijai, tādai kā klasifikācija un sertifikācija, ostas valsts kontroles inspekciju rezultāti par cietušajiem un SJO noteikumu pārkāpumiem, it īpaši par piesārņojumu no kuģiem.
Ample information should be included in these databases such as classification and certification, outcome of the Port State control inspections, on casualties and on infringements of IMO conditions, in particular on ship-source pollution.
No 2008. gada 7. aprīļa līdz 2008. gada 1. septembrim
From 7 April 2008 to 1 September 2008
Pēc divu gadu „klusēšanas” 2008. gada 7. aprīlī ES Transporta padomē notika publiskas politiskas debates par šo priekšlikumu.
After two years of "silence" the EU Transport Council had a public political debate on this proposal on 7 April 2008.
Vairākums dalībvalstu uzskatīja, ka tiesību akts Kopienas līmenī nav pareizais veids, kā regulēt šo kuģniecības drošības aspektu.
A majority of Member States considered that a legislative text at Community level would not be the right instrument to regulate this aspect of maritime safety.
Dažas delegācijas izteica nopietnas šaubas saistībā ar direktīvā paredzēto obligāto SJO konvenciju ratifikāciju, un tām ir nopietnas grūtības ar noteikumiem, kas attiecas uz obligātu SJO karoga valstu kodeksa pielietošanu Kopienas līmenī.
Some delegations expressed serious concerns related to the mandatory ratification of the IMO conventions foreseen by the Directive and have serious difficulties with the provisions concerning the mandatory application of the IMO Flag State Code at Community level.
Kopumā vairākums dalībvalstu atbalstīja nesaistošu tiesību normu pieeju, lai nodrošinātu, ka karoga valstis ievēro starptautiskās prasības.
In general, a large majority of Member States favoured a "soft law" approach to ensure that flag States comply with their international obligations.
Ņemot vērā šo bezizeju no Padomes puses, jūsu referentam izdevās vienoties ar citiem Erika III tiesību aktu kopuma referentiem un ar Transporta un tūrisma komiteju kopumā, ka priekšlikums direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu ir būtiska un neaizstājama visa tiesību aktu kopuma sastāvdaļa un tādējādi tas ir ļoti svarīgs, lai sasniegtu mērķi uzlabot kuģniecības drošību.
Noting this impasse on the Council side, your Rapporteur succeeded to agree with the other Rapporteurs of the Erika III package and the Committee on Transport and Tourism in general that the proposal for a Directive on compliance with flag State requirements constitutes an integral and indispensable part of the whole package and thus a fundamental key in achieving the goal of reinforcing maritime security.
Attiecīgi tika nolemts šī priekšlikuma būtisko daļu ieviest kā grozījumus EP otrā lasījuma nostājai par citiem tiesību aktu kopuma dokumentiem, īpaši par kopējiem noteikumiem un standartiem kuģu inspekcijām un inspekciju organizācijām, un atbilstošajām jūrniecības administrāciju aktivitātēm (atceļot Direktīvu 94/57/EK).
Accordingly it was decided to introduce the essential part of this proposal as amendments to the second reading EP position on another dossier of the package notably on common rules and standards for ship inspection and survey organisations and for relevant activities of maritime administrations (repealing Directive 94/57/EC).
Šī procedūra ir pamudinājusi Padomi atsākt diskusijas par šo dokumentāciju neoficiālajā ES Transporta padomē 2008. gada 1. septembrī, Larošelā.
This procedure has incited the Council to reopen the discussions on this dossier at the informal EU Transport Council in La Rochelle on 1 September 2008.
2008. gada 9. decembris: Padomes kopējā nostāja
9 December 2008: Council c ommon position
Padome uzskatīja par nepieciešamu atsaukt no rezolutīvās daļas dažus tādus svarīgus noteikumus, piemēram, starptautisku konvenciju ratificēšanu un obligāto Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) karoga valsts kodeksa piemērošanu Kopienā.
The Council considered it necessary to remove from the operative part certain important provisions such as those concerning the ratification of international conventions and the mandatory application in the Community of the Flag State Code of the International Maritime Organisation (IMO).
Tādēļ Padomes kopējā nostāja konkrēti koncentrējas uz sekojošo:
Therefore, the Council's common position focuses in particular on the following:
– Kamēr SJO revīzijas sistēma kļūst obligāta, dalībvalstīm jāveic revīziju attiecīgajās valsts jūras lietu administrācijās un jāpublicē tās rezultāti;
– Whilst waiting for the IMO audit scheme to become mandatory, Member States have to subject their maritime authorities to such an audit and publish the results.
– Dalībvalstīm jāievieš valsts jūras lietu administrāciju kvalitātes pārvaldības sistēmu, kura ir sertificēta saskaņā ar starptautiskiem standartiem;
– Member States shall put in place a quality management system for their maritime authorities, which is certified in accordance with international standards.
– Pirms dot atļauju kādam kuģim kuģot zem attiecīgā karoga, dalībvalstīm jāpārbauda, vai kuģis ievēro starptautiskos noteikumus;
– Before authorising a ship to fly their respective flag, Member States have to check that it complies with international rules.
– Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka kuģiem, kas kuģo zem attiecīgā karoga un kas tikuši aizturēti, lai veiktu ostas valsts kontroli, tiek nodrošināta atbilstība attiecīgajām SJO konvencijām;
– Member States have to make sure that ships which fly their respective flag and have been detained in the context of a port State inspection are brought into conformity with the relevant IMO conventions.
– Dalībvalstīm, kuru karogs ir iekļauts melnajā sarakstā vai — divus gadus pēc kārtas — Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli pelēkajā sarakstā, jāiesniedz Komisijai ziņojumu par šo valstu slikto rezultātu iemesliem.
– In the case of Member States whose flag is blacklisted or which, for two consecutive years, appears on the grey list of the Paris Memorandum of Understanding on Port State control, Member States have to report the reasons for the poor performance to the Commission.
Šīs pieejas rezultātā kopējā nostāja lielā mērā izmaina sākotnējo Komisijas priekšlikumu un garantē saskaņota pasākumu kopuma esamību kuģniecības drošības sfērā, tas ir nozīmīgs solis, lai garantētu, ka tādi negadījumi kā ar ERIKA vai PRESTIGE nekad vairs nenotiktu.
Resulting from this approach, the common position modifies, to a large extent, the original Commission proposal and guarantees the existence of a coherent package of measures in maritime security, a substantial step forward in ensuring that accidents such as with the ERIKA or the PRESTIGE never take place again.
Līdztekus kopējai nostājai Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju deklarācija apstiprina to saistības:
In parallel to the common position, a declaration of the representatives of the Governments of the Member States of the European Union confirms their commitment:
– Līdz 2012. gada 1. janvārim ratificēt galvenās starptautiskās konvencijas par jūrniecības drošību;
– To ratify the main international conventions on maritime safety by 1 January 2012.
– Piemērot SJO karoga valsts kodeksu un saistīto revīzijas sistēmu jūras lietu administrācijām;
– To apply the IMO Flag State Code and the related audit scheme for maritime authorities.
– Mudināt SJO padarīt šos divus aktus obligātus visā pasaulē.
– To encourage the IMO to make these two instruments mandatory worldwide.
Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikums direktīvai par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu – par kuru divus gadus Padomē pat netika diskutēts – tika atzīts par „mirušu” pēc publiskām politiskām debatēm ES Transporta padomē šī gada aprīlī.
The proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on compliance with flag State requirements – for two years not even discussed in the Council – was declared "dead" after the public political debate during the EU Transport Council in April this year.
Eiropas Parlamenta uzstājība saglabāt Erika III tiesību aktu kopumu kā vienotu ir devusi nozīmīgu ieguldījumu, lai kopējā nostāja galu galā nāktu gaismā.
The European Parliament insistence of keeping the Erika III package united has significantly contributed that the common position has finally seen the light.
Tādēļ jūsu referents atbalsta kopējo nostāju, jo tā palielina pievienoto vērtību, kas veicinās Eiropas valstu karogu kvalitātes uzlabošanos, kā arī paredzēs konkurences nosacījumus Kopienā, nodrošinot, ka karoga izvēli nevar izdarīt atkarībā no zemākā prasību līmeņa, un iesaka pieņemt kopējo nostāju bez grozījumiem.
Your Rapporteur supports therefore the common position which adds value as it should effectively improve the quality of European flags and provides conditions of competition in the Community which ensure that the choice of flag cannot be based on the lowest level of requirements and recommends that the common position be approved without amendments.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2006/116/EC of the European Parliament and of the Council on the term of protection of copyright and related rights
ATZINUMS Sniegusi Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja .21
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............21
ATZINUMS Sniegusi Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja 38
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 38
ATZINUMS Sniegusi Kultūras un izglītības komiteja .....................................48
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................48
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0464 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0464 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0281/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 47(2), 55 and 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0281/2008 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, kā arī Kultūras un izglītības komitejas atzinumus ( A6-0070/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Culture and Education ( A6‑0070/2009 ),
(5) Izpildītāji parasti uzsāk karjeru jaunībā, un pašreizējais 50 gadu aizsardzības termiņš, kas attiecas uz fonogrammās fiksētiem izpildījumiem un fonogrammām , bieži vien nenodrošina šo darbu aizsardzību izpildītāju visas dzīves garumā.
(5) Performers generally start their careers young and the current term of protection of 50 years with regard to performances fixed in phonograms and for phonograms often does not protect their performances during their entire lifetime.
Tāpēc izpildītāji saskaras ar ienākumu trūkumu mūža nogalē.
Therefore, performers face an income gap at the end of their lifetimes.
Turklāt bieži vien izpildītāji nevar izmantot savas tiesības, lai novērstu vai ierobežotu aizskarošu viņu darbu izmantošanu viņu dzīves laikā.
They are also often not able to rely on their rights to prevent or restrict objectionable uses of their performances that occur during their lifetimes.
(5) Izpildītāji parasti uzsāk karjeru jaunībā, un pašreizējais 50 gadu aizsardzības termiņš, kas attiecas uz izpildījumu fiksāciju , bieži vien nenodrošina šo darbu aizsardzību izpildītāju visas dzīves garumā.
(5) Performers generally start their careers young and the current term of protection of 50 years with regard to the fixation of performances often does not protect their performances during their entire lifetime.
Tāpēc mūža nogalē izpildītāji saskaras ar ienākumu zaudējumu.
Therefore, performers face an income gap at the end of their lifetimes.
Direktīvas grozījumos ir jāatzīst un jāatspoguļo visu izpildītāju mākslinieciskais ieguldījums.
The creative contribution of all performers should be recognised and reflected in the modification of the directive.
Lai to nodrošinātu, ir jāpaplašina priekšlikuma darbības joma tā, lai arī audiovizuālie izpildītāji gūtu labumu no autortiesību aizsardzības termiņa pagarinājuma; tāpēc tiek ierosināts svītrot nošķīrumu starp izpildījuma fiksāciju fonogrammā vai citā veidā (saistīts ar Direktīvas 2006/116/EK 3. panta 1. punktu grozījumu.)
To achieve this goal, the scope of the proposal should be extended so that audiovisual performers could also benefit from the extended term of protection; therefore the distinction between fixation of the performance in a phonogram or in another way is proposed to be deleted (linked to the amendment on Article 3 - paragraph 1 of Directive 2006/116/EC).
(5a) Komisijai jāuzsāk ietekmes novērtējuma procedūra attiecībā uz stāvokli Eiropas audiovizuālajā nozarē, lai apsvērtu, vai audiovizuālajā nozarē ir nepieciešama producentu un raidorganizāciju autortiesību aizsardzības termiņa pagarināšana; šī procedūra ir jāpabeidz līdz 2010. gada 1. janvārim, lai līdz 2010. gada jūnijam varētu iesniegt priekšlikumu jaunai direktīvai.
(5a) The Commission should launch an impact assessment procedure in relation to the situation of the European audiovisual sector in order to consider the need for an extension of the term of protection of copyright to producers and broadcasters in the audiovisual sector ; that procedure should be completed by 1 January 2010 so that a proposal for a new directive may be presented before June 2010.
(7a) Komisijai jānodrošina, ka izpildītājiem un sesiju mūziķiem saskaņā ar līgumattiecībām ar kādu trešo pusi, piemēram, ierakstu kompānijām, nebūs pienākums pārskaitīt šīm trešām pusēm ieņēmumus, kas rodas no termiņa pagarināšanas no 50 līdz 95 gadiem.
(7a) T he Commission should ensure that performers and session musicians will not be obliged by contractual arrangements with any third parties, such as record companies, to transfer to those third parties the revenues that derive from the term of extension from 50 to 95 years.
(8) Stājoties līgumattiecībās ar fonogrammu producentu, izpildītājiem parasti nākas nodot fonogrammas producentam sava izņēmuma tiesības saistībā ar izpildījuma fiksācijas reproducēšanu, izplatīšanu, iznomāšanu un pieejamības nodrošināšanu.
(8) Upon entering into a contractual relationship with a phonogram producer, performers normally have to transfer to the phonogram producers their exclusive rights of reproduction, distribution, rental and making available of fixations of their performances.
Pretī izpildītāji saņem autoratlīdzības avansu un nākamos maksājumus saņem tikai tad, kad fonogrammas producents ir atguvis izdevumus par sākotnējo avansu un veicis jebkādus līgumā paredzētos atvilkumus.
In exchange, performers are paid an advance on royalties and enjoy payments only once the phonogram producer has recouped the initial advance and made any contractually defined deductions.
Pavadošie izpildītāji, kas netiek iekļauti darbinieku sarakstā („mazpazīstami izpildītāji”), parasti nodod savas izņēmuma tiesības pret vienreizēju (maksājums, ko neveic atkārtoti) atlīdzību.
Performers who play in the background and do not appear in the credits ("non-featured performers") usually transfer their exclusive rights against a one-off payment (non recurring remuneration).
(8) Stājoties līgumattiecībās ar fonogrammu producentu, izpildītājiem parasti ir jānodod fonogrammas producentam sava izņēmuma tiesības saistībā ar izpildījuma fiksācijas reproducēšanu, izplatīšanu, iznomāšanu un pieejamības nodrošināšanu.
(8) Upon entering into a contractual relationship with a phonogram producer, performers normally have to transfer to the phonogram producers their exclusive rights of reproduction, distribution, rental and making available of fixations of their performances.
Pavadošie izpildītāji, kas netiek iekļauti darbinieku sarakstā („mazpazīstami izpildītāji”), kā arī daži citi izpildītāji, kas iekļauti darbinieku sarakstā („slaveni izpildītāji”), parasti nodod savas izņēmuma tiesības pret vienreizēju (maksājums, ko neveic atkārtoti) atlīdzību.
Performers who play in the background and do not appear in the credits ("non-featured performers") as well as some other performers who appear in the credits ("featured performers") usually transfer their exclusive rights against a one-off payment (non recurring remuneration).