natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. uzskata, ka visos izglītības un apmācības līmeņos ir būtiski svarīgi nodrošināt digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, sniegt ieskatu jaunajās tehnoloģijās un iemācīt ikvienam, izmantojot mūsdienu saziņas un plašsaziņas līdzekļus, likt lietā savu pieredzi un vērtēt informāciju kritiski; uzsver, ka nekavējoties jāuzlabo visu Eiropas iedzīvotāju e-prasmes; norāda, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī ir vajadzīga ar IST saistīta apmācība un izglītība, jo darba tirgū šīs prasmes ir aizvien svarīgākas;
Considers it essential, at all levels in education and training, to establish digital and media literacy and to provide an introduction to new technologies and to teach everyone to apply expertise and critical discernment in equal measure when using modern forms of communication and media content; underlines the urgent need to improve the e-skills of all European citizens; points out that training and education in ICT, both at national and EU level, are a necessity, given the increasing importance of these skills in the evolving labour market;
16. aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu ieguldījumiem mācību iestāžu sporta aprīkojuma iegādē un paplašināt publiskās un privātās sfēras sadarbību šajā jomā;
Calls on the Member States to ensure there are sufficient funds for investment in sport for educational institutions and to increase the cooperation of the public and private spheres in this area;
26. uzsver, ka jāturpina attīstīt un nostiprināt valodu apguvi pamatskolā un vidusskolā, iekļaujot šajā procesā arī imigrantu bērnus, un ka tradicionālo mazākumtautību bērniem ir svarīgi nodrošināt izglītību viņu dzimtajā valodā;
Underlines the need to continue to develop and confirm language acquisition at primary and secondary school, also with reference to immigrant children, and the importance of being taught in their mother tongue in the case of traditional minorities;
29. uzskata, ka veiktie uzlabojumi, pielāgojot skolas mācību programmas pamatprasmēm, ir pozitīvs solis, bet ir jāveltī vairāk pūliņu tam, lai tiem, kurus apdraud nesekmības risks un sociālā atstumtība, palīdzētu apgūt pamatprasmes, jo īpaši atzīstot un sertificējot neformālās izglītības un ikdienas mācīšanās procesā iegūtās prasmes;
Considers that the progress made in adapting school curricula to key competences is a positive step, but that it is vital to make further efforts, notably through the recognition and certification of skills acquired in non-formal and informal education, and to support the acquisition of key competences for those at risk of educational under-achievement and social exclusion;
33. aicina dalībvalstis ieviest skolās jaunas vispārējo mācību priekšmetu kombinācijas un materiālus, lai palīdzētu jauniešiem ar visbiežāk sastopamo mācīšanās traucējumu — disleksiju — sekmīgi pabeigt mācības, neraugoties uz savu mācīšanās traucējumu;
Calls on the Member States to introduce new subject combinations and materials in schools providing general education so as to enable young people with one of the most frequent learning disorders – dyslexia – to complete their studies successfully, notwithstanding their learning disability;
36. uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt stabilas pamatzināšanas visiem jauniešiem, tādējādi veicinot mobilitāti visas dzīves laikā un spēju pielāgoties darba tirgus attīstības tendencēm un jaunām ekonomikas un sociālajām prasībām;
Stresses the importance of providing all young people with a solid grounding in the basic skills that are essential to promoting lifelong mobility and enabling them to deal with developments in the employment market and the emergence of new economic and social needs;
41. šajā saistībā atgādina par Padomes 2007. gada maija secinājumiem par Pekinas platformas ievērošanas kritērijiem attiecībā uz rīcību sieviešu izglītības un apmācības jomā, jo īpaši augstākās izglītības un pētniecības jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šie kritēriji nav pilnībā ņemti vērā, uzraugot Izglītības un apmācības 2010. gada darba programmas īstenošanu; šajā saistībā mudina izmantot šos kritērijus, lai novērotu dzimumu līdztiesības attīstības tendences izglītības un apmācības jomā
Council Document 9152/07 of May 2007 on the indicators developed for the follow-up of the Beijing Platform for Action in the areas of education and training of women, in particular higher education and research; regrets, however, that these indicators are not entirely taken into account in the monitoring of the implementation of the Education and Training 2010 work programme; encourages in this respect their use as a tool for monitoring progress towards gender equality in education and training;
42. norāda, ka, lai gan ir paplašinājušās sieviešu iespējas iegūt augstāko izglītību, vēl aizvien pārāk maz sieviešu apgūst matemātiku, eksaktās zinātnes un tehnoloģijas (tikai 32% no augstskolu beidzēju skaita šajās jomās ir sievietes, turpretim vīrieši 68%); norāda, ka, samazinot dzimumu neproporcionalitāti šajās jomās, ES varētu samazināt prasmju trūkumu šajās nozarēs;
Notes that while progress has been made regarding women’s access to higher education, women are still under-represented in the disciplines of mathematics, sciences and technology (only 32% of graduates are female, and 68% are male); points out that reducing gender imbalances in these fields would contribute to a decrease in the skills shortages experienced by the EU in those sectors;
46. aicina dalībvalstis piešķirt vajadzīgos līdzekļus augstākās izglītības jomai globālu uzdevumu risināšanai, jo tas ir galvenais līdzeklis, lai pārvarētu neseno ekonomisko un sociālo lejupslīdi;
Calls on Member States to allocate the necessary resources for the higher education sector, so as to make it responsive to global challenges, as a major tool for economic and social recovery following the recent downturn;
Profesionālā izglītība un apmācība
Vocational education and training
50. uzsver, ka izmantojot labākās prakses paraugus, jāpieņem iegūto prasmju atzīšanas modelis jauniešiem, kas iegūst pilsoniskas prasmes, piedaloties bezpeļņas organizāciju vai attīstības sadarbības programmu brīvprātīgajā un sabiedriskajā darbā;
Stresses the need to adopt, on the basis of existing good practice, a model for the recognition of educational credits relating to citizenship skills for young people taking part in volunteer and community service work promoted by non-profit making associations or in the context of development cooperation;
56. uzsver, ka jāuzlabo izglītības iestāžu iesaistīšana visaptverošas valsts kvalifikācijas sistēmas izveidošanā un iepriekšējās izglītības, tostarp neformālās vai ad hoc veidā iegūtas izglītības, atzīšanā;
Stresses the need for improved inclusion of education providers in the development of overarching national qualifications frameworks, and for greater recognition of prior education, including that acquired on an informal or ad hoc basis;
58. uzsver, ka ir svarīgs pašreizējais konstruktīvais dialogs, kā arī apspriedes starp izglītības un apmācības pēdējā posma pārstāvjiem, augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem;
Stresses the importance of an ongoing structured dialogue and consultation between those in their final stages of education and training, higher education institutions and business;
63. aicina Eiropas Komisiju pilnībā ņemt vērā ieinteresēto pušu pieredzi un lomu Izglītības un apmācības stratēģijas 2020. gadam īstenošanā;
Calls upon the European Commission to take full account of the expertise of stakeholders and of their role in implementing the ET2020 strategy;
Kopš Lisabonas līguma pieņemšanas 2000. gadā izglītības un apmācības politikai ES ir piešķirta papildu nozīme.
Since the adoption of the Lisbon Strategy in 2000 the EU Education and Training policy has been given added impute.
Tas vairs nav mīts, ka izglītības un apmācības atzīšana ir būtiski svarīga rītdienas zināšanu sabiedrības un ekonomikas panākumu nodrošināšanai.
The recognition that Education and Training are essential to the success of tomorrow’s knowledge society and economy is no longer a myth.
Valstu valdības ir atbildīgas par izglītību un apmācību, bet dažas problēmas ir kopīgas visām dalībvalstīm (demogrāfiskās izmaiņas, darbaspēka prasmju trūkums, u. c.).
National governments are responsible for Education and Training but some of the challenges are common to all Member States (demographic change, skills deficit at the workforce, etc.).
Augstas kvalitātes pirmsskolas, pamatskolas, vidusskolas, augstākā izglītība un apmācība ir būtiska Eiropas veiksmei un darba programmas Izglītības un apmācības stratēģijas 2020. gadam īstenošanas sākšanai.
High quality pre-primary, primary, secondary and higher education and vocational training are fundamental for meeting Europe’s challenges and the launch of the ET 2010 work programme.
Mēs visi zinām, ka, lai gan ES kopumā izglītība un apmācība ir uzlabojusies, lielākā daļa 2010. gadam noteikto kritēriju netiks sasniegti.
We all know that despite a general improvement in education and training performance in the EU, the majority of the benchmarks set for 2010 will not be reached.
Pašreiz ir īstais brīdis pārskatīt un izvērtēt to, kas bijis nepareizi.
Now is the perfect moment to review and assess what went wrong.
Komisijas paziņojums:
The Commission Communication:
Dokuments sastāv no progresa ziņojuma par izglītības un apmācību politiku Eiropā 2007.–2009. gadā.
The document consists of a report on the progress on education and training policies at the European level during the period 2007-2009.
Tā pamatā ir detalizēts valsts ziņojumu un paveiktā novērtējums, kas sagatavots, ņemot vērā rādītāju un kritēriju kopumu, kur galvenā uzmanība pievērsta tam, kā īstenots 2006. gada ieteikums par pamatprasmēm.
It is based on a detailed assessment of national reports and performance alongside a set of indicators and benchmarks, focusing mainly on the implementation of the 2006 Recommendation on Key Competences.
Ziņojumā arī ņemta vērā valsts mūžizglītības stratēģiju attīstība un reformas, kas veiktas, lai padarītu profesionālo izglītību un apmācību (PIA) pievilcīgāku un lai panāktu tās labāku atbilstību darba tirgus vajadzībām, kā arī lai modernizētu augstāko izglītību.
The report takes also into consideration the development of national lifelong learning strategies and the reforms undertaken to make vocational education and training (VET) more attractive and better suited to labour market needs, and to modernise Higher Education.
Visbeidzot ziņojumā aplūkoti jaunie uzdevumi, īpaši tie, kas saistīti ar iniciatīvu „jaunas iemaņas jaunām darba vietām”.
Finally, it addresses newly identified challenges, in particular those related to the ‘New Skills for New Jobs’ initiative.
Papildus panāktā progresa norādīšanai un to jomu konstatēšanai, kurās vēl ir daudz darāma, paziņojumā arī ierosināti vairāki pasākumi šajā jomā uzsākto centienu turpmākai īstenošanai.
Besides indicating the progress made and identifying the areas where more can be done, the Communication also proposes a series of measures to drive forward the efforts undertaken in this area.
Pašreizējās situācijas pārskats:
Overview of the current state of play:
2010. gada kopīgā progresa ziņojuma projektā norādīti tie uzlabojumi, kas veikti attiecībā uz izglītības un apmācību mērķu sasniegšanu iepriekšējo gadu laikā:
The 2010 draft joint progress report points out the improvements achieved in the education and training objectives during the last years:
· Pamatprasmju iekļaušana
· Integration of key competences
- Ievērojami uzlabojumi ir veikti skolas mācību programmās.
- Significant progress has been achieved in school curricula.
Tādi tradicionālie priekšmeti kā dzimtā valoda, svešvalodas vai matemātika un dabaszinības tiek mācīti, lielākā mērā ievērojot starpdisciplīnu pieeju un vairāk orientējoties uz reālajai dzīvei piesaistītiem risinājumiem.
Traditional subjects, such as mother tongue and foreign language learning or mathematics and science are being treated in a more cross-curricular way and with more useful applications to real life.
- Dažas dalībvalstis, lai paaugstinātu pamatprasmju līmeni, īpaši lasīšanā, matemātikā un dabaszinībās, ir izveidojošas īpašas stratēģijas vai rīcības plānus.
- Some countries have created specific strategies or action plans to raise basic skill levels, notably in reading, maths and science.
- Aizvien vairāk ir tādu uzņēmējdarbības veicināšanas piemēru kā partnerības ar uzņēmumiem vai studentu vadīti miniuzņēmumi.
- An increasing number of examples of promoting entrepreneurship have being identified, such as partnerships with enterprises or the development of student-run mini-businesses.
· Mūžizglītības stratēģiju izstrāde
· Development of lifelong learning strategies
- Lielākā daļa ES valstu ir pieņēmušas īpašas mūžizglītības stratēģijas un centušās atbalstīt elastīgus mācību modeļus ar saikni starp dažādām izglītības sistēmām.
- Most of the EU countries have adopted specific lifelong learning strategies and efforts have been made to support flexible learning pathways between different education systems.
- Uzlabojumi ir veikti arī valstu kvalifikāciju sistēmu izstrādē, iekļaujot tajās norādi uz Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EKS).
- Improvement has also been made in developing national qualifications frameworks and in referencing them to the European Qualifications Framework (EQF)
· Profesionālā izglītība un apmācība
· Vocational education and training
- Jautājums par PIA sistēmu pievilcīgumu tika risināts kā daļa no Kopenhāgenas procesa, un lielākā daļa ES valstu ir noteikušas Eiropas Kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras ( EQARF ) pieņemšanu PIA par prioritāti
- The attractiveness of the VET systems has been tackled as part of the Copenhagen process and most of the EU countries have prioritised the adoption of the European Quality Assurance Reference Framework in VET
- Īpaša uzmanība tika veltīta PIA mācībspēku profesionalitātes paaugstināšanai, un aizvien vairāk tiek izmantota modulārā izglītība, lai PIA būtu daudz elastīgāka un labāk atbilstu izglītojamo un uzņēmumu vajadzībām.
- A particular focus has been placed on the professionalization of VET teachers and trainers and modularisation is increasingly used to make VET more flexible to the needs of learners and business.
· Augstākās izglītības modernizācija
· Modernisation of Higher Education
- ES dalībvalstīs aizvien vairāk tiek uzskatīts, ka netradicionālo apmācāmo piekļuve mūžizglītībai ir ārkārtīgi svarīga.
- There is the growing belief in EU countries that non-traditional learners’ access to lifelong learning is fundamental.
Lielākā daļa valstu ir izveidojušas pasākumus, lai veicinātu tādu cilvēku izglītošanos, kuru sociālekonomiskais stāvoklis ir sliktāks.
Most of them have set up measures to enhance the participation of socio-economically disadvantaged students.
Referentes piezīmes un turpmākie uzdevumi:
Rapporteur’s remarks and challenges ahead:
Lai gan uzlabojumi ir redzami, joprojām ir daži veicami uzdevumi:
Although progress is visible, some challenges still need to be addressed:
Īpaši svarīga ir tādu transversālo prasmju attīstīšana kā digitālās prasmes, mācīšanās mācīties prasmes un sociālās un pilsoniskās prasmes, pašiniciatīva un uzņēmējdarbības gars, un kultūras apziņa.
Especially important are the development of transversal key competences such as digital competence, the ability to learn to learn and social and civic competences, a sense of initiative and entrepreneurship and cultural awareness.
Šajā nolūkā paziņojumā minētas vairākas stratēģijas, kuras varētu īstenot, piemēram, lai palīdzētu mācībspēkiem attīstīt prasmes, modernizētu novērtēšanas metodes un ieviestu jaunus mācību organizēšanas paņēmienus.
To this end, the communication mentioned several strategies which could be put in place such as supporting teachers’ competence development, updating assessment methods and introducing new ways of organising learning.
Referente uzsver arī to, cik svarīga ir augstas kvalitātes pirmsskolas izglītība kā stūrakmens agrīnai pamatprasmju apguvei.
Another concern of the Rapporteur is the importance of high quality early childhood education as the milestone for early acquisition of key competences.
Īpaši svarīgi ir likt uzsvaru uz pamatprasmju attīstību PIA un pieaugošo apmācībā.
It is particularly important to give emphasis to the development of key competences in VET and Adult Learning.
PIA gadījumā pamatprasmju kopums nav pilnībā aptverts.
In the case of VET, the full range of such competences is not totally covered.
Piemēram, daudz vairāk uzmanības būtu jāvelta svešvalodu apguvei un transversālajām pamatprasmēm.
For instance, more attention should be given to the learning of foreign languages and transversal key competences.
Attiecībā uz lasītprasmi un rakstītprasmi ir konstatēta lasītprasmes pasliktināšanās.
Regarding literacy, deterioration in the performance on reading skills is identified.
Valstīm jāpieņem daudz efektīvākas iniciatīvas attiecībā uz citu pamatprasmju apguvi, kas lielā mērā ir atkarīgs no lasīšanas un izskaidrošanas spējas.
There is a need for more effective national initiatives for the acquisition of the other key competences greatly depends on the capacity of reading and interpreting.
Kā laba metode tādu skolēnu apmācībai, kas ir nelabvēlīgā situācijā, tiek uzskatīta individualizētā pieeja.
As for the disadvantaged pupils, a personalised approach to learning is seen as a method which has produced good results.
Ziņojums parāda, ka vēl joprojām ir jāveido saskaņotas un visaptverošas stratēģijas šajā jomā.
The report shows that there is still a need to improve the coherence and broaden the scope of the strategies on this field.
Tām būtu jāaptver ilgi periodi, jāsniedz iespējas visām vecuma grupām, tās ir jāpārskata, jānovērtē un jāizstrādā tālāk.
They should cover longer time periods, provide opportunities for all age levels, be subject to revision and assessment and be further developed.
Vēlama arī lielāka ieinteresēto personu iesaistīšanās un labāka sadarbība starp politikas jomām.
A greater involvement of stakeholders and better cooperation between political actors is also desirable.
Kā norādīts iniciatīvā „jaunas iemaņas jaunām darba vietām”, neatbilstība starp prasmju līmeni un darbam vajadzīgajām prasmēm, visticamāk, palielināsies, ja PIA sistēmas nereaģēs uz jaunajām kvalifikācijas un prasmju prasībām.
As set out in the New Skills for New Jobs initiative, the mismatches between skills levels and job requirements will most likely grow if VET systems are not able to respond to the new qualifications and skills requirements.
Aizvien vairāk vajadzīgas ciešākas attiecības ar uzņēmējdarbības vidi, un ir būtiski svarīgi veidot jaunas un pievilcīgākās kvalifikācijas un mobilitātes iespējas studentiem, kas iesaistījušies PIA sistēmā.
Closer relations with the world of business are increasingly needed and it is crucial to develop new, more attractive qualification perspectives and mobility opportunities for students enrolled in VET
Attiecībā uz augstāko izglītību valsts un privāto līdzekļu ieguldījums joprojām ir nepietiekams.
Regarding higher education, investment from public and private sources remains a challenge.
Arī strukturālu un kultūras šķēršļu dēļ nodarbinātajiem ir grūti iesaistīties augstākajā izglītībā.
There are also structural and cultural barriers which make it difficult for the population in the workforce to feel encouraged to enrol in higher education.
Paziņojumā uzsvērts, ka ir svarīgi veicināt partnerību izveidi starp izglītības iestādēm un citām jomām, īpaši darba tirgu.
The Communication emphasises the importance of partnerships between education institutions and other areas, particularly the labour market.
Jāapsver arī jautājumi, kas saistīti ar pedagogu apmācību un pedagogu mobilitātes veicināšanu.
Teacher training is essential and support to increase the mobility of teachers needs to be considered.
Referente aicina padomāt par pedagogu apmācību nākotnē, ņemot vērā jaunās darba vides prasības.
The Rapporteur asks for some reflexion concerning the future of teacher training, taking into account the new requirements of the new job environment.
Referente vēlas norādīt uz to, ka 2010. gads ir svarīgs kā Eiropas nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas gads.
The Rapporteur would like to refer the importance of the 2010 European Year for Combating Poverty and Social Exclusion.
Saskaņā ar Eirobarometra 2009. gada pētījumu par nabadzību un sociālo atstumtību izglītības, apmācības vai iemaņu trūkums visbiežāk tiek minēti kā „personīgie” iemesli nabadzībai.
According to the Eurobarometer Survey on Poverty and Exclusion 2009 the lack of education, training or skills are amongst the most widely perceived ‘personal’ reasons behind poverty.
Arī 2011. gads — Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs dalībniekiem iespēju saprast, ka brīvprātīgas darbības ir sevis bagātināšana un sniedz personisku izaugsmi neformālas mācību pieredzes veidā, attīsta sociālās iemaņas un prasmes, sekmējot tādu kopīgu Eiropas vērtību stiprināšanu kā solidaritāte un sociālā kohēzija.
Also the 2011 European Year of Volunteering will enable participants to understand that voluntary activities constitute an enriching and personal fulfilling non-formal learning experience through the development of social skills and competences, strongly contributing to the strengthening of common European values as solidarity and social cohesion.
Brīvprātīgajam darbam ir liels, bet līdz šim maz izmantots potenciāls Eiropas sociālajai un ekonomiskajai attīstībai.
Volunteering has a great, but so far under-exploited, potential for the social and economic development of Europe.
par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai („Kozlodujas programma”)
on the proposal for a Council regulation on Community financial assistance with respect to the decommissioning of Units 1 to 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant in Bulgaria - 'Kozloduy Programme'
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 31
par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai „Kozlodujas programma”
on the proposal for a Council regulation on Community financial assistance with respect to the decommissioning of Units 1 to 4 of the Kozloduy Nuclear Power Plant in Bulgaria - 'Kozloduy Programme'
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0581 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0581 ),
– ņemot vērā 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī Eiropas Savienības pamatā esošo Līgumu grozījumiem par Kozlodujas kodolelektrostacijas Bulgārijā 1. līdz 4. bloka slēgšanu,
– having regard to Article 30 of the Act concerning the conditions of Accession of the Republic of Bulgaria and Romania and the adjustments to the treaties on which the European Union is founded, concerning Reactors 1 to 4 of the Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par kodoldrošību Eiropas Savienībā ( COM(2002)0605 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled 'Nuclear safety in the European Union' ( COM(2002)0605 ),
– ņemot vērā Euratom līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7–0289/2009 ),
– having regard to Article 203 of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0289/2009 ),
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus ( A7-0142/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0142/2010 ),