natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lauku attīstības programmu uzdevums ir noskaidrot šķēršļus, kas kavē sieviešu pilnīgu līdzdalību vietējā mēroga ekonomiskajā un sabiedriskajā dzīvē, un izstrādāt īpašas iniciatīvas par labu sievietēm.
The challenge for rural development programmes is to identify the constraints on women's full participation in the economic and public life at local level, and to develop specific initiatives in their favour.
Ir svarīgi atbalstīt tīklu attīstību kā izteikti pārveidojošu darbību sieviešu nodarbinātības iespēju ziņā, t. i., izveidot reģionālos resursu centrus sievietēm, kuri varētu veltīt pūles tam, lai dotu iespējas sievietēm, jo īpaši sievietēm vecumā no 25 līdz 60 gadiem, kas ir saskārušās ar bezdarba problēmu, kā arī atbalstīt šo sieviešu iesaistīšanos pašnodarbinātībā vai izstrādāt pakalpojumus šo sieviešu kopienās ar vietējas apspriešanās un vajadzību novērtējuma palīdzību.
It is important to support the development of networks as highly transformative in terms of improving women's employment opportunities i.e. establishing regional resource centres for women that could focus its efforts on empowering women, particularly those between the ages of 25 and 60 years who faced unemployment and to support them towards self-employment or in developing services within their own communities through grassroots consultation and needs assessment.
Lauku apvidos izaugsmei, nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai ir vajadzīga diversifikācija.
Diversification is necessary for growth, employment sustainable development in rural areas.
Ir svarīgi pastiprināt sieviešu ienākšanu un iesaistīšanos jaunos ekonomikas sektoros, tādos kā telekomunikācijas, atpūtas pakalpojumi un vides uzlabošana.
It is important to strengthen the entering and involvement of women in new economic sectors such as telecommunications, leisure services, and environmental improvement.
Iesaistoties pašnodarbinātībā un izveidojot mazos uzņēmumus, sievietes var būt jauninājumu un dažādošanas priekšgalā lauku reģionos.
By entering into self-employment and setting up small businesses women can be at the forefront on innovation and diversification in rural areas.
Tūrisms, amatniecība un lauku labiekārtojumi ir izaugsmes sektori daudzos reģionos, piedāvājot iespējas gan saimniecību dažādošanai, gan mazā biznesa attīstībai plašākā lauku ekonomikā.
Tourism, crafts and the provision of rural amenities are growth sectors in many regions and offer opportunities both for farm diversification and the development of micro-businesses in the broader rural economy.
Veicinot apmācību, informāciju un uzņēmējdarbību, ir jāņem vērā sieviešu īpašās vajadzības.
In promoting training, information and entrepreneurship the particular needs of women should be considered.
Turklāt būtu jāturpina veiksmīgā LEADER programma, jo tā ir palīdzējusi daudzām sievietēm izstrādāt peļņu nesošas darbības tūrisma, amatniecības un reģionālo produktu jomā.
Moreover, the successful LEADER programme should continued as it have helped many women develop paying activities in the fields of tourism, crafts and regional products.
Saskaņu starp darbu un ģimenes dzīvi lauku vidē apgrūtina attālums starp dzīvesvietu, darba vietu un dažādiem pakalpojumiem.
The reconciliation of work with family life in a rural environment is hindered by the distance between the dwelling place, the workplace and the different services.
Nevienlīdzīgais mājsaimniecības darbu sadalījums pāra starpā bieži ir par iemeslu grūtībām, ar ko sievietes saskaras, apvienojot darba un ģimenes dzīvi.
Because of the unequal distribution of household activities in a couple, women are often confronted with the issue of reconciling work with family life.
ES vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm veicināt darba un ģimenes dzīves saskaņošanu lauku apvidos, kā arī pilsētu teritorijās, jo īpaši ekonomiski mazattīstītos lauku reģionos, ciešā sadarbībā ar kopienām, sekmējot piekļuvi nodarbinātībai, galvenokārt kopienas darba vietām, attīstot ārēju palīdzību sīkiem mājsaimniecības darbiem un padarot vieglāk pieejamus dažādus saziņas līdzekļus.
EU should support the Member States to promote the reconciliation of working and family lives in rural as well as in urban areas, especially in economically underdeveloped rural regions, in close connection with the communities by promoting an access to employment, most particularly community jobs, by developing external help for household chores and by making various means of communication easier accessible.
Šie ir sabiedriskās jomas elementi, kurus papildina vēl viens svarīgs elements, kas saistīts ar sociālās uzvedības mainīšanu un kas attiecas uz mājsaimniecības darbību sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem.
Whereas these elements belong to the public sphere, one more important element is linked to the changing social behaviour and concerns the sharing of household activities between women and men.
Tas ir jādara individuāli, taču ir jāpaātrina vispārējā sociālā attīstība.
This must be done individually however, the overall social development must be pressed ahead.
par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem ( IFRS ) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes ( IASB ) vadību
on International Financial Reporting Standards (IFRS) and the Governance of the International Accounting Standards Board (IASB)
Juridiskās komitejas ATZINUMS................................................................................20
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................20
REZULTĀTI GALĪGAJAM BALSOJUMAM KOMITEJĀ......................................................23
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
– ņemot vērā to, ka no 2005. gada janvāra ES publiskajām akciju sabiedrībām konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā ir jāizmanto starptautiskie finanšu pārskatu standarti,
– whereas since January 2005 EU publicly traded companies have been obliged to use international accounting standards for their consolidated financial statements,
– ņemot vērā to, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu
– whereas by Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council of 19 July 2002 on the application of international accounting standards
OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.
OJ L 243, 11.9.2002, p.
Starptautisko grāmatvedības standartu komitejai ( IASCF )/Starptautisko grāmatvedības standartu padomei ( IASB ) būtībā ir piešķirts likumdevējas iestādes statuss,
1. , the International Accounting Standards Committee Foundation (IASCF)/ International Accounting Standards Board (IASB) was in effect given the status of a law-maker,
– ņemot vērā to, ka IFRS koncepciju izstrādāja ar mērķi panākt tiešām vienotus pasaules standartus publisko akciju sabiedrību finanšu pārskatiem,
– whereas the IFRS concept was set up with the aim of achieving real global financial reporting standards worldwide for publicly traded companies;
– atkārtoti pauž Parlamenta nostāju, kas izvirzīta 2006. gada 4. jūlija rezolūcijas 37. līdz 39. pantā par pašreizējo un paredzamo attīstību uzņēmējdarbības tiesību jomā
– repeats its position as stated in paragraphs 37 to 39 of its resolution of 4 July 2006 on recent developments and prospects in relation to company law
– ņemot vērā pirmo Komisijas ziņojumu Eiropas vērtspapīru tirgus komitejai ( ESC ) un Eiropas Parlamentam par starptautisko finanšu pārskatu standartu ( IFRS ) un trešo valstu vispārpieņemto grāmatvedības principu (VPGP) konverģenci,
– having regard to the first report of the Commission to the European Securities Committee (ESC) and to the Parliament on convergence between IFRS and third countries' national Generally Accepted Accounting Principles (GAAPs),
– ņemot vērā Komisijas dienestu izstrādāto 2007. gada jūlija darba dokumentu par jaunākajiem notikumiem IASB un IASCF vadības un finansējuma jomā,
– having regard to the Commission services working paper on governance and funding developments in the IASB and IASCF of July 2007,
– ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2007. gada 10. jūlija sanāksmes secinājumus par IASB vadības un finansējuma jautājumu un 2006. gada 11. jūlija sanāksmes secinājumus par IASB grāmatvedības standartiem un finansējumu,
– having regard to the conclusions of the Economic and Financial Affairs Council of 10 July 2007 on the question of the governance and financing of the IASB and of 11 July 2006 concerning accounting standards and the funding of the IASB,
– ņemot vērā ECB 2006. gada 19. decembra ziņojumu ,,Grāmatvedības standartu novērtējums no finanšu stabilitātes perspektīvas viedokļa”,
– having regard to the ECB report of 19 December 2006, entitled "Assessment of accounting standards from a financial stability perspective",
– ņemot vērā Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas ( EFRAG ) atzinuma projektu par mazo un vidējo uzņēmumu IFRS ,
– having regard to the draft opinion of European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) on IFRS for small and medium-sized entities,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetāro jautājumu komitejas priekšsēdētāja 2007. gada 3. oktobra vēstuli Komisijai, atbildot uz konsultācijām ar Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisiju ( SEC ) un atbilstošo Amerikas Savienoto Valstu Kongresa komiteju priekšsēdētājiem,
– having regard to the letters of 3 October 2007 from the chairperson of its Committee on Economic and Monetary Affairs to the Commission in response to the US Securities and Exchange Commission (SEC) consultation, and to the chairpersons of the corresponding committees in the US Congress,
– ņemot vērā 2007. gada 7. novembra kopīgo preses paziņojumu, ko Eiropas Komisija, Japānas FSA , Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija ( IOSCO ) un Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržu komisija sniedza par IASCF pārvaldības pastiprināšanu,
– having regard to the combined statement of 7 November 2007 of the European Commission, the Financial Services Agency of Japan , the International Organization of Securities Commissions (IOSCO) and the US Securities and Exchange Commission on work to enhance the governance of the IASCF,
– ņemot vērā SEC 2007. gada 21. decembra lēmumu par ārvalstu emitentu IFRS ,
– having regard to the SEC decision on IFRS for foreign issuers of 21 December 2007;
– ņemot vērā Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem
– having regard to the Fourth Council Directive 78/660/EEC of 25 July 1978 based on Article 54(3)(g) of the Treaty on the annual accounts of certain types of companies
(Ceturtā un Septītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva),
(Fourth and Seventh Company Law Directives),
- ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6-0032/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6-0032/2008 ),
A. tā kā Eiropas Savienība pēc IFRS ieviešanas ir guvusi pieredzi un zināšanas, kas jāizmanto, apspriežot IASCF/IASB turpmāko attīstību; tā kā jurisdikcijām, kuras nav atteikušās no saviem grāmatvedības standartiem, bet ir tikai iesaistījušās konverģences procesā, var nebūt tādas pieredzes un zināšanu;
A. whereas the European Union, since taking on IFRS, has gained insight and expertise that must be used when discussing the further development of the IASCF/IASB; whereas jurisdictions which have not abandoned their own accounting standards but have merely embarked on convergence processes may not have the same expertise and experience,
B. tā kā jaunā IASCF priekšsēdētāja iecelšana amatā prasīja 17 mēnešus, un tas rada jautājumu par šīs struktūras locekļu pašreizējā izraudzīšanas un iecelšanas procesa efektivitāti;
B. whereas the 17 months which elapsed before the appointment of the new chairperson of the IASCF lead one to wonder about the effectiveness of the current selection and appointment process for members of that body,
C. tā kā Eiropas Savienībai attiecībā pret IASCF / IASB ir jāpāriet no reaģējošas attieksmes uz aktīvu attieksmi;
C. whereas the European Union should move from a reactive to a proactive attitude in its relations with the IASCF/IASB,
D. tā kā 2007. gada vasarā notikusī paaugstināta riska hipotekārā tirgus krīze no jauna izcēla grāmatvedības standartu svarīgumu un jo īpaši tādu jēdzienu nozīmi attiecībā uz finansiālo stabilitāti kā „godīga vērtība” un „tirgus pret tirgu”,
D. whereas the sub-prime crisis of summer 2007 highlighted the importance of accounting standards, and in particular the notions of ‘fair value’ and 'market-to-market’, for financial stability,
Pārredzamas, atbildīgas un starptautiskas organizācijas
Transparent, responsible international organisations
3. uzskata, ka, tā kā nav piemērotu risinājumu attiecībā uz IASCF/IASB izveidi un pārraudzīšanu, ir jāsāk apspriedes par nosacījumiem IASCF / IASB iekļaušanai starptautiskās pārvaldības sistēmā, piemēram, Starptautiskajā Valūtas fondā, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā, Pasaules Bankā;
Considers that, lacking satisfactory solutions to the set up and oversight of the IASCF/IASB, a debate should be launched on the conditions for integrating the IASCF/IASB into the system of international governance e.g. the International Monetary Fund, the Organisation for Economic Co-operation and Development (, the World Bank;
5. atzīmē IASB projektu pieaugošo teorētisko dimensiju — projekti ir tik sarežģīti un teorētiski, ka jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ne vienmēr var tos saprast;
Notes the increasingly theoretical dimension of IASB projects, the complexity and theoretical nature of which are such that small and medium-sized enterprises (SMEs), in particular, are not always able to follow them;
7. uzskata, ka vajadzīga publiska apspriešana par grāmatvedības standartiem; tālab uzskata, ka IASB jānostiprina tās rīcība attiecībā uz visiem iesaistītajiem, ņemot vērā visu IFRS lietotāju un ieguldītāju viedokli;
Believes that there should be an open debate about accountancy standards; to this end, believes that the IASB should strengthen its due process as regards stakeholders so that the views of all IFRS users and investors are taken into account;
a) jāizveido sabiedriskās uzraudzības padomes, kurā piedalās visi IASCF / IASB interešu pārstāvji, tostarp jo īpaši likumdevēji un pārraugi; un jāizveido iestāde, kas ļautu tirgus dalībnieku pārstāvjiem, tostarp pārskatu sagatavotājiem un lietotājiem no tām jurisdikcijām, kuras ieviesušas obligātu IFRS ievērošanu, katru gadu IASCF/IASB vadības iestādēm iesniegt ziņojumu par starptautisko standartu noteikšanu;
(a) by setting up a public oversight body involving all IASCF/ IASB public stakeholders including in particular legislators and supervisors; and setting up a body allowing representative market participants, including preparers and users from jurisdictions where IFRS is mandatory, to deliver annually a report on the functioning of international accounting standard setting to the governing bodies of the IASCF/IASB;
b) šāda iestāde varētu būt atbildīga par pilnvaroto locekļu pārredzamu atlasi un iecelšanu, tādējādi nodrošinot to, ka amatā tiek iecelti kompetenti kandidāti un līdzsvaroti pārstāvētas ieinteresētās puses; tas veicinātu iecelšanas procedūras pārredzamību un ievērojami paaugstinātu pilnvaroto leģitimitāti;
(b) such a body could be responsible for selecting and appointing the trustees in a transparent procedure ensuring both the competences of the candidates and a balanced representation of stakeholders; this would help make the appointment procedure more transparent and significantly enhance the legitimacy of the trustees;
c) jānodrošina, lai tiktu uzlabots IASB , Standartu konsultatīvās padomes (SKP) un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas ( IFRIC ) sastāvs un lai pilnvarotie pievērstu uzmanību tam, lai iecelšanas procedūra būtu pārredzama un tiktu pienācīgi ievērotas dažādu grupu intereses;
(c) a guarantee that the composition of the IASB, the Standards Advisory Council (SAC) and the International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) is improved and that the trustees ensure that the appointment procedure is transparent and due account is taken of the interests of various interest groups;
d) jāpalielina pilnvaroto līdzdalība IASB un tās darba plānu pārraudzībā, it īpaši attiecībā uz to, kādā veidā tiek izstrādāti darba plāni un sadalīti IASB mandāti;
(d) increased involvement of the trustees in supervising the IASB and its work plan, in particular as regards the way in which the work plan is drawn up and the way in which mandates are granted to the IASB;
e) jānodrošina, lai IASCF statūtos būtu noteikts, ka IASB izstrādā tādus finanšu pārskatu risinājumus, kas būtu ne tikai tehniski pareizi, bet atspoguļotu arī to, kas ir vajadzīgs un iespējams no visu lietotāju (ieguldītāji un pārraugi) un pārskatu sagatavotāju viedokļa;
(e) that the IASCF constitution should ensure that the IASB develops accounting solutions that are not only technically correct but also reflect what is necessary and possible from the point of view of all users (investors and supervisors) and preparers;
f) jāveic visu lielo projektu ietekmes novērtējums, lai parādītu projektu izdevumus un ieņēmumus (tostarp lietotāja uzņēmumiem) un it īpaši ietekmi uz finanšu stabilitāti;
(f) carrying out impact assessments for all projects, so as to check the costs and benefits (including those for user firms) of draft texts and, in particular, to highlight the implications for financial stability;
18. uzskata, ka ir svarīgi, lai Kopiena paustu vienotāku viedokli, tādējādi nodrošinot pēc iespējas lielāku ietekmi visā grāmatvedības standartu izstrādes, interpretācijas un ieviešanas procesā;
Considers it essential that the Community express itself more coherently to ensure it has maximum influence at all stages of the process of drafting, interpreting and implementing accounting standards;
IFRS transponēšana ES
Implementation of IFRS in EU
22. uzsver, ka saskanībai IFRS pieņemšanā un piemērošanā ir būtiska nozīme to panākumu nodrošināšanā, bet atgādina, ka saskanību nevar censties panākt, kaitējot profesionālam novērtējumam;
Stresses that consistency in adoption and application is essential to the success of the IFRS, but recalls that these are principle-based standards and that, therefore, consistency should not be pursued to the detriment of professional judgement;
26. uzskata, ka racionalizētas ES struktūras izveide, ņemot vērā dalībvalstu grāmatvedības struktūras (īpaši, ja attiecīgā gadījumā noteiktas iestādes tika likvidētas), varētu sekmēt vienkāršošanu un līdz ar to nostiprināt arī nozīmi, kāda ES būtu jāieņem pasaulē; aicina Komisiju, apspriežoties ar Parlamentu, dalībvalstīm un Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteju ( CESR ), izstrādāt un iesniegt priekšlikumu par ES struktūras izveidi, kas būtu atbilstoša partnere starptautiskā līmenī un kas nodrošinātu vienotu standartu interpretāciju un piemērošanu;
Takes the view that creating a more streamlined EU structure, taking into account national structures for accounting issues could, especially if, where appropriate, some existing bodies were abolished, contribute to simplification and thereby also strengthen the role that the EU should play at global level; calls on the Commission to develop and put forward a proposal, in consultation with the Parliament, the Member States and Committee of European Securities Regulators (CESR) to establish a EU structure constituting a legitimate international partner and guaranteeing uniform interpretation and application of standards;
29. aicina atļaut izstrādāt un modificēt finanšu pārskata standartu tikai tad, kad ir konstatēts, ka tas ir patiešām vajadzīgs un izdevīgs risinājums, un veikta sākotnējā apspriežu procedūra;
Asks that an accounting standard should be drawn up and modified only when it has been ensured that there is a clear and beneficial need for it, and following a proper preliminary consultation process;
a) IASB pamatkoncepcijai ( IASB darbības konceptuālais pamats): sakarā ar to norāda, ka finanšu pārskati tiek sagatavoti ne tikai kapitāla tirgus ieguldītājiem, bet arī, piemēram, kreditoriem, darba ņēmējiem, iestādēm, īpašniekiem, klientiem utt.
(a) IASB framework (conceptual basis of the IASB work): points out in this connection that financial statements are drawn up not only for capital market investors but also for a range of other players such as creditors, employees, public authorities, owners, customers, etc.;
b) IAS / IFRS marķēšanai (finanšu pārskatu iesniegšana): saistībā ar to norāda, ka IASB vajadzētu panākt risinājumus, kuros ņemtas vērā to dažādo jurisdikciju vajadzības, kuras obligāti lieto IASB ;
(b) IAS/IFRS branding (presentation of financial statements): points out in this connection that the IASB should bring about solutions that take account of the needs of the various jurisdictions which have made IFRS mandatory;
c) IAS 32 un IAS 39: sakarā ar to aicina IASB nostiprināt IAS 32 pašu līdzekļu definīciju, kas dod iespēju visu veidu sabiedrībām, it īpaši kooperatīviem un personālsabiedrībām, uzrādīt bilancē daļu īpašnieku rīcībā nodoto kapitālu kā pašu līdzekļus, kā arī rast tādu riska ierobežošanas uzskaites risinājumu, kas pamatots ar banku iestāžu faktisko riska pārvaldību;
(c) IAS 32 and IAS 39: calls on the IASB in this connection to incorporate in IAS 32 a definition of 'own funds' which will enable all forms of company, including in particular cooperative societies and partnerships, to declare capital provided by shareholders as own funds in the balance-sheet, and to adopt a solution for hedge accounting based on banking organisations’ actual risk management practice;
d) uzņēmumu apvienošanās (cita uzņēmuma pārņemšanas grāmatvedība); sakarā ar to norāda, ka IASB jāizstrādā risinājumi par ,,godīgas vērtības” principa pielietojuma jomu;
(d) business combinations (accounting for acquisition of another business): points out in this connection that the IASB should draw up solutions regarding the scope of application of the fair-value principle;
e) godīga vērtības noteikšanai: uzskata, ka IASB lēmums jāpieņem, pamatojoties uz apspriešanas rezultātiem, un, pamatojoties uz sekām, kas no tiem izriet, ierobežot ,,godīgas vērtības” principa piemērošanu;
(e) fair-value measurement: takes the view that the IASB should take its decision on the basis of the outcome of the consultations and, given the apparent impact of this, limit the scope of the fair-value principle;
f) pakalpojumu sniegšanas koncesijai (noteikumi, saskaņā ar kuriem saimnieciska vienība (koncesijas ņēmējs), noslēdzot līgumu ar koncesijas devēju (parasti valdību), iegūst tiesības un uzņemas pienākumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus); sakarā ar to norāda, ka šeit jāpanāk līdzsvaroti risinājumi; un
(f) service concessions (agreements under which an entity – the concession operator – by contract with a concession provider – usually a government – receives a right and incurs an obligation to provide public services): points out in this connection that balanced solutions must be found; and
g) darbības pārskatu sniegšanai (visu to atzīto izmaiņu uzrādīšana un iesniegšana, kas radušās aktīvos vai saistībās no darījumiem vai citām darbībām, izņemot tās, kas attiecas uz darījumiem ar īpašniekiem); sakarā ar to norāda, ka šeit jāpanāk līdzsvaroti risinājumi;
(g) performance reporting (display and presentation of all recognised changes in assets and liabilities from transactions or other events except those related to transactions with owners): points out in this connection that balanced solutions must be found.