natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. tā kā Komisija uzskata, ka gadījumā, ja ES emisiju samazinājuma mērķis tiktu palielināts līdz 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, bet citas valstis joprojām ievērotu savas mazāk vērienīgās apņemšanās, šāda pasākuma ietekme uz ES energoietilpīgo rūpniecību būtu salīdzinoši neliela, līdz tiks īstenoti atbilstīgi energoefektivitātes nodrošināšanas pasākumi un vajadzības gadījumā būs spēkā īpaši pasākumi attiecībā uz rūpniecību;
L. whereas, according to the Commission, stepping up efforts to 30% compared to 1990 levels while the other countries retain their low pledges would have a limited incremental impact on the EU’s energy intensive industry, as long as adequate energy efficiency measures are deployed and the special measures for industry stay in place where needed,
M. tā kā pasaules līmenī nav noslēgta vienošanās, kas nodrošinātu vienādus noteikumus, Eiropas rūpniecības nozare vēl aizvien atradīsies negodīgas konkurences apstākļos, līdz tiks saglabāti īpaši pasākumi nozarēm, kuras skar oglekļa emisiju pārvirze;
M. whereas in the absence of a global agreement assuring a level playing field, a part of European industry could be still exposed to unfair competition, unless special measures for sectors exposed to carbon leakage were maintained,
N. tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra ( IEA ) aprēķinājusi, ka laikposmā no 2008. līdz 2030. gadam pasaulē, jo īpaši jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un jaunattīstības valstīs, pieprasījums pēc fosilā kurināmā pieaugs par 40 %, savukārt CO 2 emisiju līmenis līdz 2030. gadam palielināsies par apmēram 45 %;
N. whereas the International Energy Agency (IEA) has estimated that in the period 2008-2030 global demand for fossil fuels will increase by 40%, particularly in emerging and developing countries, where CO2 emissions will increase by around 45% by 2030,
O. tā kā sociālie apvērsumi Ziemeļāfrikas un Vidējo Austrumu valstīs skaidri parāda, ka dēļ atkarības no fosilā kurināmā, konkrētāk, naftas, ES attiecībā pret naftas importētājvalstīm, piemēram, Lībiju, bija jāpieņem ilgtermiņā neattaisnojami politiski kompromisi, tāpēc arī ārpolitisku iemeslu dēļ nekavējoties jāmazina atkarība no fosilā kurināmā;
O. whereas the upheavals in North Africa and the Middle East clearly show that dependence on fossil fuels, and particularly oil, has resulted in compromises in EU policy towards oil supplying countries like Libya that are not sustainable in the long term, which makes reducing dependence on fossils fuels a matter of urgency from an external policy perspective as well,
P. tā kā sarunu līmenī ES ir paudusi apņēmību savu siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeņa samazināšanas mērķi palielināt līdz 30 %, ja varēs panākt starptautisku vienošanos, kurā visas rūpnieciski attīstītās valstis apņemsies dot ekonomikai un ražošanas nozarēm uzliktajam slogam atbilstīgu ieguldījumu;
P. whereas at negotiating level the EU has undertaken to increase its target for greenhouse gas emissions reduction to 30%, provided that a global international agreement can be reached under which all industrialised countries undertake to make equivalent commitments in terms of the effort required of their respective economies and the burdens imposed on their production sectors,
Q. tā kā ES viena pati nevar cīnīties pret klimata pārmaiņām;
Q. whereas action by the EU alone will not be enough to combat climate change,
R. tā kā kopš 2007. /2008. gada, kad ES izvirzīja savus mērķus, dažas jaunās tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstis arī izvirzījušas vērienīgus mērķus , piemēram, Brazīlija ir apņēmusies samazināt emisijas par 36–39 % salīdzinājumā ar ierastās darbības scenāriju, Meksika — par 30 % salīdzinājumā ar ierastās darbības scenāriju, Maldivu salu mērķis ir līdz 2020. gadam panākt, ka ogleklis netiek radīts, un Kostarikas mērķis ir līdz 2021. gadam panākt, ka ogleklis netiek radīts;
R. whereas some emerging and developing countries have put forward ambitious targets since the EU targets were set in 2007 and 2008, e.g. Brazil’s emission’s reduction target of 36%-39% compared to business as usual, Mexico’s target of a 30% drop compared to business as usual, the Maldives’ objective to be carbon neutral by 2020, or Costa Rica’s to be carbon neutral by 2021,
S. tā kā dažas rūpnieciski attīstītās valstis, piemēram, Norvēģija, Japāna un Šveice, arī ir izvirzījušas vērienīgus mērķus;
S. whereas some industrialised countries, such as Norway, Japan and Switzerland, have also put forward ambitious targets,
T. tā kā starptautisku sarunu gaitā pagājušā gada decembrī Kankunā notikušajā klimata pārmaiņu konferencē ( COP 16) visu rūpnieciski attīstīto valstu un jauno tirgus ekonomikas valstu starpā netika panākta vienošanās par reālām, saistošām īstermiņa vai vidēja termiņa saistībām;
T. whereas, in the context of the international negotiations, the Climate Change Conference in Cancun (COP16) last December failed to make tangible progress as regards binding short or medium-term commitments by all the industrialised and emerging economies,
U. tā kā bez galveno CO 2 ražotāju (ASV, Ķīna, Indija) starptautiskas vienošanās un sadarbības ES vispār nevar ietekmēt pašreizējo stāvokli klimata pārmaiņu jomā;
U. whereas without a global agreement and the cooperation of major CO2 producers (USA, China, India) the EU cannot succeed in having any influence at all on the climate changes currently occurring,
V. tā kā turpmākajai Eiropas Ārējās darbības dienesta ES diplomātijai klimata jomā vajadzētu būt vērstai uz trešo valstu pastiprinātu iesaistīšanu, būtu jāizstrādā efektīvi sadarbības mehānismi ar starptautiskajiem partneriem un ar trešām valstīm jāvienojas par saistošiem mērķiem klimata jomā, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām;
V. whereas future EU climate diplomacy activities conducted by the European External Action Service should focus on firm engagement with third countries, build effective cooperation mechanisms with international partners and agree on binding climate objectives with third countries to combat climate change,
W. tā kā, ņemot vērā to, ka klimata pārmaiņu iespējami efektīvākas mazināšanas nolūkā vienlaikus jāsamazina CO 2 neradošu gāzu emisijas, ko iespējams īstenot, izmantojot esošos līdzekļus un tehnoloģijas un nākamajā desmitgadē ieviešot sabiedrībai cenas, kas ir būtiski zemākas par pašreizējām oglekļa cenām,
W. whereas taking into consideration that to best address climate change mitigation, the reduction of emissions from non-CO2 gases needs to be addressed at the same time, which could be achieved with the existing tools and technologies and implemented in the coming decade for a public price that in orders of magnitude is lower than current carbon prices,
Analīze par 20 % mērķa pašreizējo izpildi
Analysis of the 20 % target today
Vides ministru padomes 2011. gada 14. marta secinājumi ;
Environment Council Conclusions of 14 March 2011.
8. no otras puses, norāda, ka trešo valstu līdz šim izvirzītās saistības kopumā atpaliek no vēlamā rezultāta un nekādā gadījumā nav pietiekamas, lai sasniegtu 2°C mērķi, tāpēc starptautisko attīstības tendenču dēļ vajadzīgi pārejas pasākumi;
Points out, on the other hand, that the obligations put forward by third countries to date generally fall short of what is required and in no way suffice to meet the 2°C objective, which is why international developments justify an intermediate step;
atzīmē, ka, pat sasniedzot 2050. gada mērķus, saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām ES joprojām būtu atbildīga par aptuveni divkāršu vienam iedzīvotājam aprēķināto daļu no kopējā oglekļa daudzuma, kas saderīgs ar 2°C mērķi, un ka emisiju daudzuma samazināšanas atlikšana būtiski palielina kumulatīvo daļu;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even when meeting the 2050 targets the EU would still be responsible in terms of GHG emissions for approximately double its per capita share f the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
16. norāda, ka saskaņā ar Komisijas 2010. gadā veikto analīzi kvotu pārpalikums ETS varētu būt līdz 2,4 miljardiem rezerves kvotu; norāda, ka noteikumi, kas paredz šādu kvotu uzkrāšanu, ir ļāvuši saglabāt oglekļa cenu; turklāt uzskata, ka stabili Eiropas emisiju tirdzniecības tirgus noteikumi ir svarīgi, lai veicinātu ieguldījumus, un ka būtu lietderīgi Komisijai izstrādāt iniciatīvu, lai garantētu drošu piekļuvi reģistrācijai un uzlabotu tirgus regulējumu;
Points out that, according to the 2010 Commission analysis, there could be up to 2.4 billion allowances in surplus in the ETS; points out that the provision allowing these allowances to be banked has enabled carbon prices to be maintained; considers, furthermore, that stable rules for the European emissions trading market are important for encouraging investment and that a Commission initiative to make registry access safe and improve market regulation would be welcome;
19. atbalsta priekšlikumu līdz 2020. gadam „atlikt” 1,4 miljardus ES ETS kvotu kā iespējamo risinājumu ETS stimulu saglabāšanai un likumdošanas procedūrā paredzētās stingrības nodrošināšanai; aicina arī izsolīt ievērojamu kvotu skaitu ES līmenī, lai atbalstītu straujāku tehnoloģiju attīstību un lai finansētu taisnīgu pārejas mehānismu Eiropas darbaspēkam; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu šīs politikas īstenošanai praksē;
Supports the idea of setting aside 1.4 billion allowances from the EU ETS prior to 2020 as a possible solution to maintaining the incentives in the ETS and to guarantee the level of stringency foreseen at the time of the legislative procedure; calls also for a significant number of allowances to be auctioned at EU level to support a technology accelerator and to fund a just transition mechanism for the European workforce; calls on the Commission to present a proposal on how this policy could be organised in practice;
21. konstatē, ka aizvien vairāk valstu visā pasaulē ir apzinājušās iespēju, ko sniedz klimata tehnoloģijas un vides tehnoloģijas, un attiecīgi pārveido savu tautsaimniecību; šajā sakarībā norāda uz Ķīnas jaunajā Piecu gadu plānā iekļauto konkurētspējas izaicinājumu, kas saistīts ar vides tehnoloģiju tirgus paplašināšanos;
Observes that more and more countries worldwide have already recognised the opportunity provided by climate technologies and environmental technologies and are converting their economies accordingly; notes in this connection the competitive challenge linked to the expansion of environmental technologies in China’s new Five Year Plan;
Enerģētikas politikas aspekti
Energy policy aspects
25. vērš uzmanību uz to, ka pašreizējā 20 % mērķa pamatā ir energoavotu sadalījums, kas dažās dalībvalstīs ietver arī kodolenerģiju; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ES atomelektrostacijām veic izturības testēšanu, lai varētu pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi šo staciju drošuma garantēšanai; uzskata, ka atsevišķu dalībvalstu lēmums slēgt dažus esošos kodolreaktorus un lielāki ieguldījumi jaunu kodolspēkstaciju celtniecībā varētu likt dažām dalībvalstīm pārskatīt valsts pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu pašreiz noteikto 20 % mērķi;
Draws attention to the fact that the current 20% target is based on an energy mix which in some Member States includes nuclear energy; welcomes the Commission’s decision to subject the nuclear power stations in the EU to stress testing, so that the requisite measures can be adopted to ensure their safety; believes that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors, and the increased investment in the construction of new nuclear power stations, could lead to some Member States revising the national measures adopted to achieve the current 20% target;
27. aicina ES aktīvāk rīkoties, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu daļu elektroenerģijas nozarē un lai izveidotu nosacījumus viedajiem tīkliem ar mērķi nodrošināt aizvien decentralizētāku enerģijas ražošanu; uzsver, ka tā sasniegšanai vairāk jāiegulda enerģētikas infrastruktūras projektos;
Calls on the EU to make greater efforts to increase the share of renewable energies in the electricity sector and to create the conditions for intelligent networks, in order to guarantee increasingly decentralised energy production; stresses that, if this is to be achieved, more must be invested in energy infrastructure projects;
29. norāda, ka atbilstoši Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumiem vēlākais līdz 2012. gada beigām būtu jāpieņem viedo tīklu tehniskie standarti;
Points out that, as highlighted in the European Council conclusions of 4 February 2011, technical standards for smart grids should be adopted by the end of 2012 at the latest;
Pētniecības un inovācijas aspekti
Research and innovation aspects
Iespējas un līdzekļi, kā pārsniegt 20 % mērķi
Options and tools to move beyond the 20% target
44. norāda uz iespēju ieviest izmaiņas ETS, atceļot izsolīto kvotu piešķiršanu; tomēr uzsver, ka stabilai un prognozējamai ES ETS ir būtiska nozīme lēmumu pieņemšanā par ieguldījumiem; turklāt norāda, ka šāda iespēja prasītu pielāgošanos, pārskatot Emisiju kvotu tirdzniecības direktīvu;
Notes the option of implementing the change in the ETS by cancelling allowances assigned for auctioning; stresses however that a stable and predictable EU ETS is essential to investment decisions; notes furthermore that this option would eventually require adjustment through a review of the Emissions Trading Directive;
46 uzsver, ka jāierobežo CO 2 emisijas transporta nozarē, nodrošinot standartizētas Eiropas infrastruktūras elektriskajiem transportlīdzekļiem un vairāk stimulu ilgtspējīgai otrās paaudzes biodegvielai kā fosilo kurināmo alternatīvai; aicina palielināt sabiedriskā transporta izmantošanu;
46 Stresses the need to curb CO2 emissions in the transport sector through the provision of standardised European infrastructures for electric vehicles and more incentives to use sustainable second-generation biofuel as an alternative to fossil fuels; calls for the use of public transport to be increased;
51. vēlreiz uzsver, ka jo īpaši energoefektivitātes un resursu efektivitātes uzlabojumi būtiski ierobežo izmaksu ziņā neefektīvu emisiju samazinājuma potenciālu, un, ņemot to vērā, tiek īstenoti daudzi klimata aizsardzības pasākumi, kuri varētu atmaksāties tikai tāpēc, ka ar tiem saistītas zemākas enerģijas izmaksas; prasa paātrināt vērienīgu īstenošanas pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Ekodizaina direktīvu un nodrošināt minimālo prasību dinamisku pārskatīšanu; aicina Komisiju pārskatīt metodoloģiju un direktīvu, lai varētu noteikt prasības, kuras atbilst pašreizējo labāko iespējamo metožu līmenim vai ir tuvu tam, izmantojot „ top-runner ” (veiksmīgākā dalībnieka) pieeju; turklāt uzsver, ka jāizstrādā komunikācijas stratēģija, lai gan uzņēmumiem, gan arī patērētājiem sniegtu vispusīgu informāciju;
Stresses again that improvements in energy and resource efficiency, in particular, offer a considerable negative-cost emission reduction potential, and that a substantial number of climate protection measures consequently exist which could pay for themselves simply thanks to the lower energy costs associated with them; calls for the adoption of ambitious implementing measures under the Eco-design Directive to be speeded up and a dynamic revision of the minimum requirements to be ensured; calls for the Commission to review the methodology and the Directive to allow setting requirements close to or at the level of current best available techniques following a ‘top-runner’ approach; stresses furthermore that a communication strategy must be developed to provide both businesses and consumers with comprehensive information;
54. uzskata, ka ir ārkārtīgi būtiski ES lauksaimniecības politikas instrumentos paredzēt stimulus lauksaimniecības ietekmes uz klimatu mazināšanai, paredzot atbalstu pirmajā pīlārā;
Considers it is of utmost importance that EU agricultural policy instruments incorporate incentives for reducing the climate impacts of agriculture, including through support under the first pillar;
57. atkārto, ka vismaz 50 % no izsolēs gūtajiem ieņēmumiem būtu jāiegulda inovatīvās un ilgtspējīgās tehnoloģijās;
Reaffirms that at least 50% of auctioning revenues should be reinvested in innovative and sustainable technologies;
60. atkārto, ka ir būtiski novērst plaisu starp to valstu, kas nav ES dalībvalstis, starptautisko apņemšanos brīvprātīgo būtību un juridiski saistošas starptautiskas sistēmas atzīšanu;
Reiterates that it is vital to bridge the gap between the voluntary nature of the international commitments undertaken by non-EU countries and the recognition of a legally binding international system;
62. atkārtoti uzsver, ka ES emisiju samazinājuma mērķi vispirms jāīsteno ES; atgādina, ka starptautisku kompensāciju izmantošana aizstāj ieguldījumu ES ekonomikā un kavē ES iekšzemes emisiju samazināšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt pašreizējā uz ražošanu balstītajā tiešo emisiju uzskaites sistēmā arī uzskaiti, kuras pamatā ir patēriņš, izvērtējot, vai ir noticis emisiju samazinājums vai eksports; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, jo patēriņa modeļu maiņa un resursu efektīva izmantošana ir reāls risinājums klimata pārmaiņu mazināšanai;
Reiterates that EU reduction targets need to be primarily achieved within the EU; recalls that the use of international offsets replaces investment in the EU economy and delays domestic reductions in the EU; calls upon the Commission and Member States to complement the current system of production-based direct emission accounting with consumption-based accounting, analysing whether emissions have indeed been reduced instead of exported; calls upon the Commission to come forward with a proposal, as changing consumption patterns and resource efficiency are the real answer to mitigating climate change;
64. aicina izstrādāt papildu kvalitātes kritērijus starptautisko kompensāciju izmantošanai ES, ieviešot stingrus projektu kvalitātes standartus, kas garantētu cilvēktiesību ievērošanu, un uzticamus, pārbaudāmus un reālus emisiju samazinājumus, kas vienlaikus atbalstītu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu attīstību;
Calls for additional quality criteria for the use of international offsets within the EU, through the introduction of stringent project quality standards guaranteeing respect for human rights and reliable, verifiable and real additional emissions reductions that also support sustainable development in developing countries;
66. aicina Komisiju saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem izstrādāt straujas rīcības stratēģijas nolūkā paātrināt hlorfluorogļūdeņražu ( HCFC ) emisiju samazināšanu un savākt un iznīcināt stratosfēras ozona slāni noārdošās siltumnīcefekta gāzes no brāķētiem produktiem un iekārtām;
Calls on the Commission, in the context of its actions to mitigate climate change, to develop fast-action regulating strategies with a view to accelerating the phasing-out of hydrochlorofluorocarbons (HCFCs), and to recovering and destroying stratospheric ozone depleting GHGs in discarded products and equipment;
Pasākumi enerģētikas jomā
Energy measures
71. aicina Komisiju izveidot efektīvu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilnībā īsteno solītos energotaupības mērķus 2020. gadam, un panākt to, nosakot prasību, ka valstu energoefektivitātes rīcības plānus apstiprina Komisija, vai veicot citus pasākumus; aicina Komisiju veicināt un uzraudzīt valstu energoefektivitātes rīcības plānu īstenošanu un atbilstošos neizpildes gadījumos apsvērt iespēju piemērot pienākumu neizpildes procedūra; šajā sakarībā atgādina 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu
Calls on the Commission to establish an effective legal framework to ensure that Member States implement fully their energy savings target commitments by 2020, by introducing a requirement that National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) must be approved by the Commission, or by means of other measures; calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of NEEAPs and to consider infringement proceedings, when necessary, in the event of non-compliance; recalls, in that connection, its resolution of 15 December 2010 on Revision of the Energy Efficiency Action Plan
73. pievērš uzmanību MVU energotaupības potenciālam, jo pašlaik tikai aptuveni 24 % Eiropas MVU aktīvi veic pasākumus, lai mazinātu ietekmi uz vidi; uzsver, ka katram MVU ir pieejams vismaz viens finanšu konsultants, taču MVU nav pieejamas konsultācijas par energotaupību un energoefektivitāti, un ka MVU būtu vajadzīga arī vides un enerģētikas eksperta palīdzība;
Draws attention to the energy saving potential of SMEs, as today only some 24% of European SMEs are actively implementing measures to reduce their environmental impact; stresses that while there is at least one financial consultant available for each SME, they receive no such advice on energy saving and energy efficiency, and would need the assistance of an environmental and energy expert as well;
78. uzskata, ka, lai nodrošināt ilgtermiņa ieguldījumus atjaunojamās enerģijas nozarē, ES būtu jānosaka saistoši mērķi šajā jomā laikposmam pēc 2020. gada; prasa Komisijai iesniegt priekšlikumu šādu mērķu noteikšanai;
Considers that, to secure long-term investments in renewable energy, the EU should adopt a trajectory for binding renewable energy targets after 2020; calls on the Commission to put forward a proposal for setting such targets;
Rūpniecības politikas pasākumi
Industrial policy measures
83. norāda, ka saistībā ar akmeņogļu un brūnogļu nākotni CCS tehnoloģiju nedrīkstētu apsvērt kā vienīgo iespēju, lai saglabātu ogļu izmantošanu ES ekonomikā, un ka būtu jāizstrādā un jāievieš arī citas ogļu tehnoloģijas ar zemu emisiju līmeni;
Notes that as far as the future of hard coal and lignite is concerned, CCS technology should not be considered the only option for retaining coal use in the EU economy, and that other low-emission coal technologies should also be developed and introduced;
Pētniecības un inovācijas pasākumi
Research and innovation measures
85. īpašu nozīmi piešķir koordinēšanai starp Eiropas patentu aizsardzības mehānismiem energotaupības un atjaunojamo energoresursu jomā, lai sekmētu piekļuvi vērtīgam neizmantotajam intelektuālajam īpašumam; uzsver vajadzību piešķirt prioritāti plānotā Eiropas patenta aktīvākai izmantošanai energotaupības un atjaunojamo energoresursu jomā;
Attaches particular importance to coordination between European patent-protection mechanisms in the field of energy saving and renewables in order to facilitate access to valuable intellectual property which remains untapped; stresses the need to activate the planned European patent as a matter of priority in the fields of energy saving and renewables;
88. norāda, ka pēc 2020. gada ES jāpastiprina savi centieni un ka šajā sakarībā būtu lietderīgi, piemēram, noteikt starpposma mērķi 2030. gadam; aicina Komisiju izstrādāt konkrētus instrumentus, lai šos mērķus sasniegtu iespējami rentablākā veidā;
Points out that the EU needs to step up its efforts from 2020 onwards and that in this respect it could make sense to identify an intermediate target for 2030, for example; calls on the Commission to develop specific instruments to achieve these goals in the most cost-effective way;
89. ir pārliecināts, ka tūlītējas rīcības priekšrocības dod nozīmīgu ilgtermiņa labumu Eiropas konkurētspējai, veidojot atbilstošas prognozes un saglabājot stingru pozīciju strauji augošajā globālajā videi nekaitīgu tehnoloģiju tirgū;
Is convinced that the advantage of acting earlier contributes to significant long-term benefits for Europe’s competitiveness, by shaping appropriate expectations and maintaining a strong position in a rapidly growing global market for clean technologies;
97. vērš uzmanību uz to, ka līdztekus jaunu klimata tehnoloģiju izstrādei ļoti svarīga ir arī to izplatīšana; aicina Komisiju rīkoties arī šajā jomā, piemēram, izveidojot jaunus finansēšanas pasākumus;
Draws attention to the fact that, in addition to developing new climate technologies, disseminating them is decisive; calls on the Commission to take action in this field too, for example by creating new financing arrangements;