natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ierosināti šādi konkrēti pasākumi:
The following specific measures are proposed:
· Dalībvalstīm jāpieņem FAL veidlapas, lai viena un tā pati informācija nebūtu jāiesniedz divas reizes.
· Member States must accept FAL forms, to avoid the same information having to be submitted twice.
· SafeSeaNet jākļūst pa informācijas elektroniskās apmaiņas pamatu.
· SafeSeaNet is to become the pivot for electronic information exchange.
Dalībvalstīm jāizveido elektroniskās sistēmas tā, lai tās varētu elektroniski pārraidīt nepieciešamo informāciju par administratīvajām formalitātēm.
Member States must set up electronic systems so that they can transmit the necessary information on administrative formalities electronically.
Šīm sistēmām jāsāk strādāt līdz 2013. gada 15. februārim.
These systems must come into operation by 15 February 2013 at the latest.
· Šīm sistēmām jābūt savstarpēji savietojamām, pieejamām un saderīgām ar SafeSeaNet sistēmu.
· These systems must be interoperable, accessible and compatible with the SafeSeaNet system.
· No prasības iesniegt FAL veidlapas vajadzētu atbrīvot kuģus, kuri pārvietojas tikai starp ostām, kas atrodas Eiropas Savienības muitas teritorijā.
· Ships moving between ports situated within the European Community's customs territory should be exempted from the requirement to submit FAL forms.
Šādu atbrīvojumu var pieļaut tad, ja precēm ir Kopienas preču statuss.
Such exemption is possible provided that the goods have Community status.
Referenta ierosinājumi
Rapporteur’s suggestions
Referents atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un priekšlikumu.
Your rapporteur welcomes the Commission communication and proposal.
Šīs direktīvas pašam svarīgākajam mērķim jābūt visu Eiropas iekšējo jūras kravu pārvadājumu atbrīvošanai no nevajadzīgām administratīvām formalitātēm.
The ultimate aim of this directive must be to exempt all intra-European maritime goods transport from unnecessary administrative formalities.
Būdams referents attiecībā uz direktīvu par ziņošanas formalitātēm, vēlētos ierosināt turpmāk minētos priekšlikumus.
As your rapporteur on the directive on reporting formalities, I should therefore like to make the following suggestions.
Administratīvās procedūras vajadzētu ne tikai vienkāršot, bet arī saskaņot
Administrative procedures should not just be simplified but also harmonised
Dalībvalstu dažādās procedūras pēc iespējas jātuvina.
The various procedures in the Member States should be approximated to each other as closely as possible.
Nepieciešama laba dažādu kompetento iestāžu sadarbība
A good level of cooperation is needed between the various competent authorities
Šī direktīva ir daļa no lielāka administratīvās vienkāršošanas projekta, proti, Eiropas jūras transporta telpas bez šķēršļiem veidošanas.
This directive forms part of a larger administrative simplification project, namely the creation of a European maritime transport space without barriers.
Lielākais pasākumu kopums attiecas ne tikai uz transportu, bet arī uz muitu, sabiedrības veselību un drošību ostās un uz kuģiem.
This larger whole covers not only transport but also customs, public health and safety in ports and on board ships.
Pasākumi katrā atsevišķajā jomā nevar nodrošināt vēlamo rezultātu.
Measures taken in one of these areas alone cannot achieve the desired outcome.
Būdams referents par šo jautājumu, es tāpēc aicinu Komisiju iespējami vienlaicīgi gatavot priekšlikumus arī par citiem šī kopuma aspektiem.
As your rapporteur, I therefore call on the Commission to roll out the various parts of this package as far as possible in parallel.
Tas ir arī iemesls, kāpēc likumdošanas procesā efektīvi jāsadarbojas trim attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem — Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātam, Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātam un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātam.
During the legislative process it is therefore necessary for the Commission’s three relevant Directorates-General – DG TAXUD, DG TREN and DG SANCO – to cooperate effectively.
Referents gribētu mudināt Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorātu iespējami ātri ieviest paziņojumā solīto grozījumu Muitas kodeksā, lai varētu izveidot Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem.
Your rapporteur would urge DG TAXUD to implement as soon as possible the amendment of the Customs Code, as promised in the communication, with a view to establishing a European maritime transport space without barriers.
Ar šo grozījumu jānodrošina, lai kuģošanas sabiedrības varētu vienkāršāk saņemt „atļautas regulāras kuģu satiksmes” statusu, un tādējādi būtiski varētu samazināt administratīvos šķēršļus.
This amendment must make it easier for shipping companies to obtain the status of ‘authorised regular shipping service’, which should radically reduce the administrative burden.
Šajā sakarībā ieteicams, lai Komisija arī transporta jomas tiesību aktos lietotu terminus „atzīts komersants” un „atzīts nosūtītājs”.
In that connection it is also advisable for the Commission to use terms such as ‘Authorised Economic Operator’ and ‘Authorised Consigner’ in transport legislation as elsewhere.
Kopīga valoda
A common language
Jūras pārvadājumos valodu problēma pārāk bieži rada nevēlamu kavēšanos un nesaprašanos.
In maritime transport, language problems too often lead to undesirable delays and misunderstandings.
Lai nodrošinātu iespējami efektīvu saziņu, ļoti svarīga ir kopīgas valodas lietošana.
To ensure that communication is as efficient as possible, the use of a single common language is absolutely essential.
Lai šo punktu uzsvērtu, ziņojumā ir atsauce uz SJO SOLAS Konvenciju (Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, 1974. gads), kurā noteikts, ka darba valoda ir angļu valoda.
To stress this point, I refer in my report to the IMO’s SOLAS Convention (International Convention for the Safety of Life at Sea, 1974), which provides for the use of English as the working language.
SafeSeaNet kā datu apmaiņas platforma
SafeSeaNet as a data exchange platform
SafeSeaNet tika izstrādāta saistībā ar kuģu satiksmes uzraudzības direktīvu un kopš tā laika darbojusies sekmīgi.
SafeSeaNet was developed in connection with the Vessel Traffic Monitoring Directive and has since been shown to work well.
Tāpēc būtu lietderīgi to izmantot par datu apmaiņas platformu.
Accordingly it makes sense to use it as a data exchange platform.
Dažādu kompetento iestāžu dalībvalstīs apkopoto informāciju šīs iestādes dara pieejamu SafeSeaNet , un visi, kam šī informācija nepieciešama, to var saņemt no SafeSeaNet .
The information collected in a Member State by various competent authorities is then made available by these authorities in SafeSeaNet, so that those who need the information can call it up from SafeSeaNet.
Protams, šāda sistēma var sekmīgi strādāt tikai tad, ja dalībvalstis nodrošina efektīvu piekļūšanas kontroles sistēmu.
Of course, such a system can only work well if the Member States provide an effective system of access control.
Sistēmā atradīsies komerciāli jutīgi dati, kurus pietiekami jāaizsargā, lai nepieļautu kaitējumu ostām, kuģošanas sabiedrībām vai citām iesaistītajām personām.
The system works with commercially sensitive data, which need to be adequately protected to ensure that no economic harm is done to ports, shipping companies or other affected parties.
Termina „elektroniska datu pārraide” precizēšana
Clarification of the term ‘electronic transmission of data’
Būdams referents, esmu ieinteresēts nodrošināt skaidru direktīvas tekstu, ko nevarētu atšķirīgi interpretēt dalībvalstīs.
As your rapporteur, I want to arrive ultimately at a clear directive which is not susceptible to varying interpretations by the Member States.
Tāpēc esmu sagatavojis grozījumu, kurā sniegta precīza „elektroniskas pārraides” definīcija, izslēdzot, piemēram, sūtījumus pa faksu.
This is the aim of the amendment providing a rather clearer definition of 'electronic transmission’, thus excluding the use of fax transmission, for example.
Atbrīvojumi no prasības iesniegt FAL veidlapas
Exemption from the obligation to submit FAL forms
Ja noteikta kravas daļa tiek pārvadāta muitas savienības iekšienē, proti, trešā valstī tā netiek nokrauta no kuģa, uz šādu kravu nevajadzētu attiecināt prasību iesniegt FAL veidlapas.
If a certain proportion of the cargo remains within the customs union, i.e. it does not leave the ship in a third country, it should be possible for this cargo to be exempted from the requirement to submit FAL forms.
Loča pakalpojumu atbrīvojuma sertifikāti
Pilotage Exemption Certificate
Loča pakalpojumu atbrīvojuma sertifikāti var atvieglot ieiešanu ostā tiem piekrastes pārvadājumos iesaistītiem kuģiem, kuri regulāri dodas uz vienām un tām pašām ostām.
A Pilotage Exemption Certificate may simplify entry into ports for coastal shipping which regularly visits the same destination.
Dalībvalstis, protams, var izvirzīt savas prasības, taču daudzos gadījumos tās nav pārredzamas vai samērīgas.
Member States may of course impose conditions, but in many cases these requirements are not transparent or proportional.
Referents uzskata, ka arī šie jautājumi būtu jārisina direktīvā.
Your rapporteur considers that these issues should be addressed in this directive.
Direktīvas darbības jomas paplašināšana uz iekšzemi
Extending the directive’s scope inland
Administratīvā vienkāršošana un datu elektroniskā apmaiņa ir svarīga ne tikai attiecībā uz kuģiem un kravām jūras ostās.
Administrative simplification and electronic data exchange are not only important for ships and cargoes in seaports.
Tā ir arī svarīga, lai savienojumi ar iekšzemi būtu iespējami raiti.
It is also important for connections inland to run as smoothly as possible.
Referents aicina Komisiju noskaidrot, kā varētu iesaistīt arī iekšzemes ostas un iespējamības gadījumā veikt attiecīgus pasākumus.
Your rapporteur calls on the Commission to investigate how inland ports can be involved, and where possible to take appropriate measures.
Tostarp būtu jāapsver, vai Upju informācijas sistēma (RIS) ir savietojama ar SafeSeaNet un citām šajā direktīvā minētajām elektroniskajām sistēmām.
These include considering whether the RIS (River Information System) is compatible with SafeSeaNet and the other electronic systems referred to in this directive.
Spēkā stāšanās termiņš — 2013. gads
2013 as deadline for entry into force
Būdams šī jautājuma referents, uzskatu, ka 2013. gada 15. februāris arī turpmāk ir jānosaka par galīgo spēkā stāšanās termiņu.
As your rapporteur, I consider that the date of 15 February 2013 must be retained as the latest deadline.
Šis datums noteikts arī par galīgo termiņu, kad jābūt ieviestai elektroniskai muitas un tirdzniecības videi (Lēmums Nr. 70/2008).
This is also the deadline for the creation of a paperless customs union (Decision 70/2008).
Ļoti labi, ka abi šie datumi sakrīt.
It is fortuitous that these two dates coincide.
par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu attiecībā uz rēķinu piesūtīšanas noteikumiem
on the proposal for a Council directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax as regards the rules on invoicing
Izmaiņas, kas ar Parlamenta grozījumiem izdarītas akta projektā, ir iezīmētas treknā slīprakstā .
In amendments by Parliament, amendments to the legislative proposal are highlighted in bold italics .
Teksts, kas iezīmēts parastā slīprakstā , tehniskajiem dienestiem norāda tās akta projekta daļas, kurās ierosināti labojumi, lai sagatavotu galīgo teksta redakciju (piemēram, nepārprotami kļūdainas teksta daļas vai to izlaidumi kādā no valodām).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the legislative text for which a correction is proposed, to assist preparation of the final text (for instance, obvious errors or omissions in a given language version).
Informācijas bloka, ko ievieto pirms katra grozījuma attiecībā uz spēkā esošu aktu, kuru plānots grozīt ar attiecīgo akta projektu, trešajā un ceturtatā rindā attiecīgi norāda spēkā esošo aktu un tā atbilstīgo teksta vienību.
The heading for any amendment to an existing act includes a third line identifying the existing act and a fourth line identifying the provision in that act which Parliament wishes to amend.
Daļas, kas tiek pārņemtas no tādas spēkā esoša akta teksta vienības, kura netiek grozīta ar attiecīgo akta projektu, bet kuru Parlaments nodomājis grozīt, iezīmē treknrakstā .
Passages in a provision of an existing act that Parliament wishes to amend, but that the draft act has left unchanged, are highlighted in bold .
Iespējamos šādu teksta daļu svītrojumus apzīmē šādi: [..].
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...] .
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS...............................5
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................6
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS................................................................................21
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................23
(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)
(Special legislative procedure – consultation)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0021 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0021 ),
– ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0078/2009 ),
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0078/2009 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A7‑0065/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A7‑0065/2010 ),
(4) Lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības samaksāt PVN kompetentajai iestādei, pirms tie saņēmuši maksājumu no pircējiem vai pakalpojumu saņēmējiem, būtu jādod iespēja dalībvalstīm atļaut iegrāmatot PVN, izmantojot naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kas ļauj piegādātājam samaksāt PVN kompetentajai iestādei, kad tas ir saņēmis maksājumu par piegādi, un kas nosaka piegādātāja tiesības veikt atskaitījumu, samaksājot par piegādi.
(4) To help small and medium sized enterprises that encounter difficulties to pay the VAT to the competent authority before they have received payment from their customers, Member States should have the option of allowing VAT to be accounted using a cash accounting scheme which allows the supplier to pay VAT to the competent authority when he receives payment for a supply and which establishes his right of deduction when he pays for the supply.
Tādējādi dalībvalstis varētu ieviest fakultatīvu naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kam nav negatīvas ietekmes uz PVN ieņēmumu naudas plūsmu.
This should allow Member States to introduce an optional cash accounting scheme that does not have a negative effect on cash flow relating to their VAT receipts.
(4) Lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kam ir grūtības samaksāt PVN kompetentajai iestādei, pirms tie saņēmuši maksājumu no pircējiem vai pakalpojumu saņēmējiem, dalībvalstīm būtu jāatļauj iegrāmatot PVN, izmantojot naudas līdzekļu uzskaites shēmu, kas ļauj piegādātājam samaksāt PVN kompetentajai iestādei, kad tas ir saņēmis maksājumu par piegādi, un kas nosaka piegādātāja tiesības veikt atskaitījumu, samaksājot par piegādi.
(4) To help small and medium sized enterprises that encounter difficulties to pay the VAT to the competent authority before they have received payment from their customers, Member States should allow VAT to be accounted using a cash accounting scheme which allows the supplier to pay VAT to the competent authority when he receives payment for a supply and which establishes his right of deduction when he pays for the supply.
MVU ir jādod iespēja vienkāršot rēķinu sagatavošanas kārtību.
SMEs should be given the option to simplify their invoicing systems.
Tas pilnā mērā atbilst priekšlikumam par Mazās uzņēmējdarbības aktu.
This is fully in line with the Small Business Act initiative.
91. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)
Article 91 – paragraph 2 - subparagraph 1 a (new)
(7a) Direktīvas 91. panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
(7a) In Article 91(2) , the following subparagraph is inserted after the first subparagraph :
„Dalībvalstis piekrīt izmantot Eiropas Centrālās bankas publicēto valūtas kursu dienā, kurā nodoklis kļūst iekasējams, vai arī, ja kurss šajā dienā netiek publicēts, — iepriekšējā dienā publicēto kursu.
" By way of derogation from the first subparagraph , Member States shall accept the exchange rate published by the Europe an Central Bank on the day on which the tax becomes chargeable, or, if no exchange rate is publi shed on that day, that published on the day before the tax becomes chargeable .
Ja neviena no valūtām nav euro, maiņas kursu aprēķina, ņemot vērā euro maiņas kursu pret minētajām valūtām.”
Whe re neither currency is the e uro, the exchange rate shall be calculated on the basis of the exchange rate between those currencies and the e uro. "
Prasība izmantot ECB publicēto attiecīgās dienas maiņas kursu, ja rēķins nav sagatavots tās dalībvalsts valūtā, kurā ir maksājams nodoklis, var radīt uzņēmumiem lielas grūtības, jo tie tik un tā savās darbībās izmanto tirdzniecības maiņas kursus.
The requirement to use the ECB daily rate in case an invoice is issued in a currency other than that of the Member State in which tax is payable may place a high burden for businesses since they use commercial exchange rates for their operations anyway.
Obligātas ECB publicētā dienas maiņas kursa izmantošanas dēļ uzņēmumiem var būt jāievieš grāmatvedības sistēmas darbība divās valūtās.
Compulsory use of ECB daily rate might require adopting their accountancy system to two currencies.
167.a pants – 2. punkts – ievaddaļa
Article 167a – paragraph 2 – introductory part
Dalībvalstis var paredzēt , ka saskaņā ar izvēles shēmu nodokļa maksātājam jāatliek atskaitīšanas tiesības izmantošana līdz brīdim, kad PVN ir samaksāts piegādātājam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
Member States may provide within an optional scheme that taxable persons must, when the following conditions are met, postpone the right of deduction until the VAT has been paid to the supplier:
Dalībvalstis paredz , ka saskaņā ar izvēles shēmu nodokļa maksātājam jāatliek atskaitīšanas tiesības izmantošana līdz brīdim, kad PVN ir samaksāts piegādātājam, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
Member States shall provide within an optional scheme that taxable persons must, when the following conditions are met, postpone the right of deduction until the VAT has been paid to the supplier:
1. pants – 9. punkts – c apakšpunkts
Article 1 – point 9 – subpoint c
178. pants – f punkts
Article 178 – point f
(c) panta f) punktu aizstāj ar šādu:
(c) Point (f) is replaced by the following:
„f) ja nodokļa maksātājam ir jāmaksā PVN kā pakalpojumu saņēmējam vai pircējam, piemērojot 194. līdz 197. pantu un 199. pantu, jāsaglabā rēķins, kas sagatavots saskaņā ar XI sadaļas 3. nodaļas 3.–6. iedaļas noteikumiem un jāievēro katras dalībvalsts noteiktās formalitātes.”
" (f) when required to pay VAT as a customer where Articles 194 to 197 or Article 199 apply, he must hold an invoice drawn up in accordance with Sections 3 to 6 of Chapter 3 of Title XI and he must comply with the formalities as laid down by each Member State. "
Prasība saglabāt rēķinu, kas atbilst 27 dalībvalstu noteikumiem, lai izmantotu tiesības veikt atskaitījumu, rada papildu sarežģījumus piegādātājiem.
The requirement to hold an invoice that complies with formalities of 27 Member States in order to execute the right of deduction places an additional burden for suppliers.
219.a pants
Article 219a
Rēķina izsniegšanā piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kura piešķīrusi attiecīgajam nodokļa maksātājam PVN identifikācijas numuru, ar kuru tas ir veicis attiecīgo piegādi .
The issue of an invoice shall be subject to the rules applying in the Member State which issued the taxable person concerned with the VAT identification number under which he made the supply .
Uz rēķina izsniegšanu attiecas noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kurā maksājams PVN .
The issue of an invoice shall be subject to the rules applying in the Member State where the VAT is payable .
Ja šāds numurs nav piešķirts , piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā piegādātājs reģistrējis uzņēmumu vai tam ir pastāvīga iestāde , no kuras tiek veikta piegāde, vai arī, ja šādas uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai pastāvīgas iestādes nav, – dalībvalstī, kurā ir tā pastāvīgā adrese vai dzīvesvieta , vai arī tam jāreģistrējas PVN maksāšanas nolūkā .
If no such number exists , the rules shall be those applying in the Member State in which the supplier has established his business or has a fixed establishment from which the supply is made or, in the absence of such a place of business or fixed establishment, in which he has his permanent address or usually resides or is otherwise required to be identified for VAT purposes .
Ja PVN nav jāmaksā Eiropas Savienībā , piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā piegādātājs reģistrējis uzņēmumu vai tam ir filiāle , no kuras tiek veikta piegāde, vai arī, ja šādas uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai filiāles nav, – dalībvalstī, kurā ir tā pastāvīgā adrese vai dzīvesvieta.
Whe re the VAT is not payable in the Union , the rules shall be those applying in the Member State in which the supplier has established his business or has a fixed establishment from which the supply is made or, in the absence of such a place of business or fixed establishment, in which he has his permanent address or usually resides.
Ja piegādātājs, kas izsniedz rēķinu par preču piegādi vai sniegtiem pakalpojumiem, kuriem piemērojams nodoklis, neveic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā maksājams PVN, un par PVN nomaksu atbildīga ir persona, kam piegādātas preces vai kam sniegti pakalpojumi, tad uz rēķina izsniegšanu attiecas noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kurā preču vai pakalpojumu piegādātājs veic uzņēmējdarbību vai tam ir pastāvīgs uzņēmums vai filiāle, no kuras ir veikta piegāde.
Where the supplier issuing an invoice for a taxable supply of goods or services is not established in the M ember State where the VAT is payable and the person liable for payment of the VAT is the recipient of the goods or services, the issue of invoice shall be subject to the rules applying in the Member State where the provide r of goods or services is established or has a fixed establishment from which the supply is made.
Ja piegādātājs neveic uzņēmējdarbību ES, tad uz rēķina izsniegšanu neattiecas šīs direktīvas noteikumi.
If the supplier does not have an establishment in the Union , the issue of invoice shall not be subject to the provisions of this Directive.
Ja pircējs vai pakalpojumu saņēmējs reģistrēts dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, no kuras veikta piegāde, un saņēmējam jāmaksā PVN , rēķina izsniegšanā piemēro noteikumus, kas ir spēkā dalībvalstī, kura piešķīra PVN identifikācijas numuru, ar kuru saņēmējs saņēma preču piegādi vai pakalpojumus .
Where a customer receiving a supply of goods or services is established in a Member State other than the Member State from which the supply was made and the customer is liable for the payment of VAT , the issue of invoice shall be subject to the rules applying in the Member State which issued the VAT identification number under which the customer received the supply .