natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr līdz šim brīdim nav izstrādāti Eiropas Savienības tiesību akti par siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, kas izmanto biomasu.
Despite this, no European legislation on biomass-based heating and cooling networks has been enacted to date.
(3b) Lauksaimniecības atkritumu izmantošana, piemēram, kūtsmēslu un vircas izmantošana, kā arī citu dzīvnieku izcelsmes vai organisku atkritumu izmantošana biogāzes iegūšanai, ņemot vērā lielo siltumnīcefekta gāzu ietaupījumu, sniedz nozīmīgas priekšrocības attiecībā uz vidi gan siltuma un jaudas ražošanā, gan biodegvielas ražošanā.
(3b) The use of agricultural waste such as manure, slurry and other animal and organic waste for biogas production has, in view of the high greenhouse gas emission savings potential, significant environmental advantages in terms of heat and power production and its use as biofuel.
(4a) Pētījumu veicināšanai Eiropas Savienībā, lai attīstītu rentablus un ilgtspējīgus atjaunojamās enerģijas avotus, vajadzētu vairāk nekā agrāk attiekties uz otrās un trešās paaudzes biodegvielas attīstību, kā arī citu tādu biodegvielas veidu attīstību, kuriem ir liels potenciāls siltumnīcefekta gāzu ietaupīšanā.
(4a) EU research funding for the development of efficient, sustainable renewable energy sources should, more than ever before, support the development of second- and third-generation biofuels and other biofuels with high greenhouse gas savings potential.
(6a) Pārtikas cenu pieaugums ir radies vairāku iemeslu dēļ — bezprecedenta biržas spekulācijas lauksaimniecības tirgū, augošs pieprasījums no valstīm ar strauju ekonomisko izaugsmi, agrodegvielas izstrāde, kā arī ražas zaudējumi ārkārtējo klimatisko apstākļu dēļ.
(6a) The increase in food prices stems from a combination of factors such as the unprecedented development of stock-market speculation on agricultural futures markets, stronger demand from emerging countries, the development of agrifuel production and, at the same time, crop losses caused by extreme weather events.
Tā kā šī situācija rada ārkārtīgi lielas bažas, Eiropas Savienībai ir pienākums nepieļaut konkurenci starp lauksaimniecības produktu ražošanu pārtikas un enerģētikas vajadzībām, lai prioritāte būtu nodrošinātība ar pārtiku.
Given the extreme seriousness of the situation, the Union has a duty to prevent any competition between food production and energy production, with priority being given to food security.
(6b) Šim kontekstam atbilst Komisijas priekšlikums Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) efektivitātes pārbaudes sakarā atcelt atbalstu enerģijas kultūrām 45 EUR/ha apmērā.
(6b) Against this background, the Commission's proposal to discontinue, as part of the common agricultural policy (CAP) 'health check', the EUR 45-per-hectare energy crop aid is significant.
Šādi ietaupītos līdzekļus varētu izmantot, lai finansētu pētniecību un izstrādi otrās paaudzes agrodegvielas jomā.
The monies thus saved should be used to fund second-generation agrifuel research and development.
(11) Lai nodrošinātu kopējo mērķu sasniegšanu, dalībvalstīm ir jādarbojas saskaņā ar indikatīvu līkni, kas iezīmē mērķu sasniegšanas ceļu, turklāt tām ir jāsagatavo valsts rīcības plāns, tajā ietverot nozaru mērķus, vienlaikus ņemot vērā to, ka biomasu var izmantot dažādi un ka tādēļ ir būtiski mobilizēt jaunus biomasas resursus.
(11) To ensure that the overall targets are achieved, Member States should work towards a an indicative trajectory tracing a path towards the achievement of their targets, and should establish a national action plan including sectoral targets, while having in mind that there are different uses of biomass and therefore it is essential to mobilise new biomass resources.
Tomēr jaunajiem biomasas resursiem jāatbilst Eiropas Savienības teritorijā noteiktajiem vides standartiem.
All new biomass resources should, however, comply with current EU environmental standards.
Biomasas un biodegvielu ievešana no valstīm, kas neatbilst Eiropas Savienības teritorijā noteiktajiem vides standartiem, ir jāaizliedz.
Imports of biomass and biofuels from countries that do not meet current EU environmental standards should be banned.
Šī ievešana neattaisnojas un attiecībā uz mērķi paaugstināt atjaunojamās enerģijas avotu īpatsvaru Eiropas Savienības enerģijas bilancē, par pamatu jāņem Kopienas potenciāls.
Such imports are unwarranted, and the target share of the EU's energy mix set for renewable energy sources should be met by exploiting the Community's potential.
(11a) Biomasa darbojas kā oglekļa krātuve, jo augi savām augšanas vajadzībām no atmosfēras piesaista CO 2 (hlorofila fotosintēze) un to izolē līdz sadegšanas vai sadalīšanās brīdim.
(11a) Biomass acts as a carbon reservoir in that, during their growth, plants capture CO 2 in the atmosphere (chlorophyll photosynthesis) and sequester it until they are burned or reach an advanced state of decomposition.
Ja meži tiek apsaimniekoti ilgstpējīgi, koksnes izmantošana par celtniecības vai mēbeļu ražošanas materiālu ļauj paildzināt oglekļa izolētību visā ražojumu lietošanas laikā, šādi radot īstu oglekli absorbējošu ekosistēmu.
The use of wood as a building material enables this carbon sequestration period to be extended throughout the relevant product's life cycle, thus creating – subject to sustainable forestry management – a genuine carbon sink.
(14a) Lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju, kā arī atkarību no enerģijas importa, nepieciešams nodrošināt gan atjaunojamās enerģijas attīstību, gan arī palielināt enerģētikas efektivitāti.
(14a) The development of renewable energies and improvements to energy efficiency should be closely linked, in order to reduce the emission of climate gases and dependence on energy imports.
Ievērojama atjaunojamās enerģijas attīstība iekļauj arī kopējā enerģijas patēriņa nozīmīgu samazināšanu (jo īpaši, izmantojot pasākumus enerģētiskās efektivitātes palielināšanai).
Large-scale development of renewable energies presupposes that total energy consumption will be significantly reduced, precisely by such means as improving energy efficiency.
Tiks apsvērta iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par tādas elektroenerģijas tirdzniecības organizēšanu, ko iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem .
Agreements with third countries concerning the organisation of this trade in electricity from renewable energy sources will be considered.
Jāapsver iespēja slēgt nolīgumus tikai ar tām trešām valstīm, kas atbilst Eiropas Savienības teritorijā noteiktajiem vides standartiem.
Only agreements with third countries which meet current EU environmental standards should be considered.
Biomasas un biodegvielu ievešanai no trešām valstīm ir ļoti viduvēja izmaksu/efektivitātes attiecība, tai ir negatīva ietekme uz plānu vides jomā, jo vairāk tāpēc, ka viena daļa šo trešo valstu iegūst šīs izejvielas, neņemot vērā ilgtspējības kritērijus.
Importing biomass and biofuels from third countries is not cost-effective and has an adverse impact on the environment, particularly since some third countries produce such materials unsustainably.
(34a) Lai reaģētu uz pārtikas produktu cenu pieaugumu, Eiropas Savienībai jāveic pasākumi, lai uzlabotu pārtikas produktu piedāvājumu un nodrošinātu pārtikas nodrošinājumu, jo īpaši veicinot ilgtspējības kritēriju attiecībā uz biodegvielām un otrās un trešās paaudzes biodegvielu attīstību Eiropas Savienībā un pasaulē, kā arī stiprinot pētniecību lauksaimniecības nozarē.
(34a) In order to react to increased food prices, the Union should take steps to improve agricultural supply and guarantee food security, including the promotion of sustainability criteria for biofuels and the development of second- and third-generation biofuels in the Union and worldwide, and to strengthen agricultural research and knowledge creation.
Turklāt Komisijai 2010. gadā ir jāizvērtē, vai jāiekļauj citi biomasas izmantošanas veidi .
The Commission should in addition review in 2010 whether other biomass applications should be included .
Turklāt Komisijai pirms šīs direktīvas īstenošanas ir jāizvērtē ilgtspējības kritēriji citiem biomasas izmantošanas veidiem un iespējamie izmantošanas veidu konflikti saistībā ar koksnes rūpniecisko izmantošanu .
The Commission should in addition , before this Directive is implemented, lay down sustainability criteria for other biomass applications and assess potential usage conflicts with, in particular, industrial uses for wood .
(38) Lai uzņēmējiem nevajadzētu veikt lieku un apgrūtinošu izpēti un lai nepieļautu ar oglekli piesātinātas augsnes pārveidošanu, kas vēlāk izrādītos neatbilstoša biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā izejvielu ražošanai, biodegvielu un bioloģiskā šķidrā kurināmā ražošanai nav jāpārveido augsne, kurā, ņemot vērā steidzamos pasākumus cīņā ar klimata pārmaiņām, oglekļa koncentrācijas samazināšanos nevar saprātīgā laikposmā kompensēt ar siltumnīcefekta gāzu ietaupījumu, ko iegūst izmantojot biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo.
(38) In order to prevent unnecessary burdensome research by economic operators and in order to prevent conversion of high-carbon-stock land that in hindsight would prove to be not eligible for producing raw materials for biofuels and other bioliquids, those types of land whose carbon stock loss upon conversion could not, within a reasonable period taking into account the urgency of tackling climate change, be compensated by the greenhouse gas savings of producing biofuels and other bioliquids, should not be converted for the production of biofuels and other bioliquids.
Ņemot vērā oglekļa krājumu rezerves visā pasaulē, ir secināts, ka šajā kategorijā jāietver mitrāji un pastāvīgas mežaudzes .
Inventories of worldwide carbon stocks lead to the conclusion that wetlands and continuously forested areas should be included in this category.
Ņemot vērā oglekļa krājumu rezerves visā pasaulē, ir secināts, ka šajā kategorijā jāietver mitrāji un pirmmeži .
Inventories of worldwide carbon stocks lead to the conclusion that wetlands and primary forest areas should be included in this category.
(38a) Zemes, kuru augsnē ir lielas oglekļa rezerves vai kuru augu segu nevar izmantot citu projektu attīstībai atjaunojamās enerģijas jomā, piemēram vēja rotoru būvēšanai ar atbilstošu ceļu tīklu, jo īpaši ar „peldošo ceļu tīklu”, kā arī citu infrastruktūru.
(38a) Land with high stocks of carbon in its soil or vegetation should also not be utilised for the development of other renewable energy projects such as the construction of wind turbines and their associated roads, including 'floating roads' and other infrastructure.
Šādu projektu ietekme uz kūdrājiem neizbēgami radītu to izžūšanu lielās platībās un uzkrātā oglekļa izmešanu atmosfērā, kas izraisītu oglekļa dioksīda veidošanos.
The impact of such developments on peatland will inevitably lead to the drying out of the peat bog over large areas and the release of stored carbon into the atmosphere, leading to the formation of carbon dioxide.
Izvēlētajos kritērijos mežu uzskata par bioloģiski daudzveidīgu, ja tajā netiek veikta ievērojama cilvēka darbība (saskaņā ar definīciju, ko izmanto Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija un ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā) vai ja to aizsargā valsts likumi dabas aizsardzības nolūkos.
The criteria chosen consider forest as bio-diverse where it is undisturbed by significant human activity (following the definition used by the Food and Agriculture Organisation of the United Nations, the United Nations Economic Commission for Europe and the Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe14) or where it is protected by national laws for nature protection purposes.
Turklāt patērētāji Kopienā no morāles viedokļa uzskatītu par nepieņemamu to, ka biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā intensīva izmantošana varētu izraisīt bioloģiski daudzveidīgas zemes , kā arī pārtikas nodrošinājuma iznīcināšanu dalībvalstīs un trešās eksportētājvalstīs.
Consumers in the Community, in addition, would find it morally unacceptable that their increased use of biofuels and other bioliquids could have the effect of destroying bio-diverse lands and food security in Member States and exporting third countries .
Šo iemeslu dēļ jāparedz kritēriji, nodrošinot, ka biodegviela un bioloģiskais šķidrais kurināmais atbilst atvieglojumiem vai var tikt ievests Eiropas Savienībā tikai tad, ja var garantēt, ka to izcelsme nav bioloģiski daudzveidīga zeme vai ka tie neapdraud pārtikas nodrošinājumu ieguves valstīs .
For these reasons, it is necessary to provide criteria ensuring that biofuels and other bioliquids can only qualify for the incentives or be imported into the Union when it can be guaranteed that they do not originate in bio-diverse land or do not distort the food security in the producing countries .
Izvēlētajos kritērijos mežu uzskata par bioloģiski daudzveidīgu, ja tajā netiek veikta ievērojama cilvēka darbība (saskaņā ar definīciju, ko izmanto Apvienoto Nāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija un ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā) vai ja to aizsargā valsts likumi dabas aizsardzības nolūkos.
The criteria chosen consider forest as bio-diverse where it is undisturbed by significant human activity (following the definition used by the Food and Agriculture Organisation of the United Nations, the United Nations Economic Commission for Europe and the Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe ) or where it is protected by national laws for nature protection purposes.
Rūpējoties par ilgtspējību pasaules līmenī, sertifikātu sistēmā jāparedz obligātie standarti ilgtspējīgai šīs degvielas ieguvei ekoloģiskajā aspektā un tā jāpiemēro arī attiecībā uz ievešanu no trešām valstīm.
There should be suitable certification schemes to guarantee minimum standards for the ecologically sustainable production of such fuels which, in order to promote global sustainability, should also be applied to imports from third countries.
(46a) Lai ilgtspējīgā veidā palielinātu biodegvielu ieguvi Eiropas Savienībā, cik iespējams ātri jābeidz obligātā zemes atstāšana atmatā, proti, jāatceļ Regula (EK) Nr. 1782/2003 1 .
(46a) In order to increase the production of biofuels in the Union in a sustainable way, compulsory set-aside in agriculture should be discontinued as soon as possible and Regulation (EC) No 1782/2003 1 repealed.
Šis pasākums ir līdzvērtīgs citiem pasākumiem bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanai.
The repeal should be accompanied by measures to safeguard biodiversity.
1 OV L 270, 21.10.2003., 56. lpp.
1 OJ L 270, 21.10.2003, p.56.
Atbilstīgi Padomes 2007. gada 26. septembra Regulai (EK) Nr. 1107/2007, kurā ir atkāpes no Regulas (EK) Nr. 1782/2003, ar ko nosaka kopīgus noteikumus tieša atbalsta shēmām saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, jābeidz obligātā zemes atstāšana atmatā.
There should be a general repeal of compulsory set-aside, in line with Council Regulation (EC) No 1107/2007 derogating from Regulation (EC) No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy.
(47) Komisijai līdz 2010. gadam jāveic to prasību analīze, kuras attiecas uz tādas biomasas enerģijas izmantošanas ilgtspējības shēmu, kas nav biodegviela un bioloģiskais šķidrais kurināmais , ņemot vērā vajadzību pārvaldīt biomasas resursus ilgtspējīgā veidā.
(47) The requirements for a sustainability scheme for energy uses of biomass, other than bioliquids and biofuels, should be analysed by the Commission by 2010 , taking into account the need for biomass resources to be managed in a sustainable manner.
(47) Komisijai līdz šīs direktīvas ieviešanai jāveic biomasas enerģijas izmantošanas ietekmes analīze uz ilgtspējību un pārtikas nodrošinājumu , ņemot vērā vajadzību pārvaldīt biomasas resursus ilgtspējīgā veidā.
(47) The requirements for a sustainability and food security impact assessment for energy uses of biomass should be analysed by the Commission before this Directive is implemented , taking into account the need for biomass resources to be managed in a sustainable manner.
(47a) Lauksaimniecība un mežkopība Eiropas Savienībā ir būtiski veicinājusi klimata pārmaiņu ietekmes samazināšanos, jo lauksaimniecības radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas laikposmā no 1990. gada līdz 2004. gadam ir samazinājušās par 10 % 15 dalībvalstu ES un par 14 % 25 dalībvalstu ES, un līdz 2010. gadam tām vajadzētu samazināsies par 16 %, salīdzinot ar 1990. gadu.
(47a) A griculture and forestry in the Union have substantially contributed to mitigating the effects of climate change, as evidenced by the reduction in greenhouse gas emissions from agriculture by 10% between 1990 and 2004 in the EU-15, and by 14% in the EU-25, and it is expected that, by 2010, EU agriculture emissions will be 16% below their 1990 level.
Tomēr, lai veicinātu jaunus efektīvus ieguves veidus un vairāk samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju, neko nedrīkst atstāt novārtā, jo īpaši finansējot ieguldījumus un pētniecību šā mērķa sasniegšanai.
Nevertheless, all efforts are welcome to promote new, energy efficient ways of production and further reduce the greenhouse gas emissions by financing investment and research to achieve this objective.
47.b apsvērums (jauns)
Recital 47 b (new)
(47b) Savā 1997. gada 26. novembra paziņojumā „Enerģija nākotnei —atjaunojamie enerģijas avoti.
(47b) The Commission, in its communication of 26 November 1997 entitled 'Energy for the future: renewable sources of energy - White Paper for a Community strategy and action plan' (
Baltā grāmata Kopienas stratēģijai un rīcības plānam”( COM(1997)0599 ) Komisija norāda — lai sasniegtu mērķi palielināt atjaunojamu enerģijas avotu izmantošanu enerģētikā, enerģijas daudzumam, kas ražots no biomasas, jāpalielinās vairāk nekā divas reizes.
COM(1997)0599 ), stated that, to achieve the goal of increasing the use of renewable energy resources within the energy mix, the amount of energy produced from biomass would need to more than double .
47.c apsvērums (jauns)
Recital 47 c (new)
Šī potenciāla īstenošanai nepieciešama saskaņota politika attiecībā uz biogāzi Eiropas Savienībā, kas paredz attiecīgās Eiropas Savienības politikas, jo īpaši atjaunojamās enerģijas, kopējās lauksaimniecības politikas, kā arī reģionu un lauku attīstības politikas saskaņošanu.
In order to realise this potential, there is a need for a coherent biogas policy in the Union by coordinating between the relevant European policies such as the renewable energy policy, the Common Agricultural Policy and the Rural and Regional Development policies.
Pasākumi, kas paredzēti biogāzes iekārtu ražošanai un izplatīšanai, pēc tam, kad īstenots ietekmes novērtējums valsts vai reģionu līmenī, nepieciešami, lai izplatītu tādas iekārtas, kas valsts un/vai reģiona līmenī ir tautsaimnieciski dzīvotspējīgas un videi draudzīgas.
M easures are needed for the construction and promotion of biogas installations based on a national or regional impact assessment, promoting those installations that, nationally and/or regionally, are most beneficial to the environment and which are economically sustainable.
Ja noteikumi attiecībā uz reģionālo un lauku attīstību neļauj finansēt šādus pasākumus, tie jāgroza.
If regional and rural development regulations do not allow funding of such measures, they must be amended.
Dalībvalstīm vajadzētu ieviest plānošanu valsts un reģionu līmenī, lai mazinātu juridiskos un administratīvos šķēršļus.
Member States should engage in national and regional planning in order to limit legal and administrative impediments.
Būtu jāizvairās no tā, ka priekšroka tiek dota dabasgāzei vai citiem fosilajiem kurināmajiem reģionos, kur ir iespējams vietējiem piegādātājiem pārdot siltumu, kas iegūts no biogāzes.
Natural gas or other fossil fuels should not be preferred in areas in which it is feasible to sell heat generated from biogas to local heating providers.
Statistika un gada ziņojumi par biogāzes lauksaimniecisko ražošanu ir nepieciešami, lai varētu pārraudzīt mērķu īstenošanu.
Annual statistics and reports on agricultural biogas production are needed in order to be able to follow up on the targets.
¹ Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA ‑PROV(2008)0095.
1 Texts adopted, P6_TA-PROV(2008)0095 ..
Tajā nosaka vides ilgtspējības kritērijus biodegvielām un bioloģiskajam šķidrajam kurināmajam.
It establishes environmental sustainability criteria for biofuels and other bioliquids.
Tās mērķis ir pilnīga agrodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā, kā arī apkurei un dzesēšanai izmantojamās enerģijas, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, ilgtspējības kritēriju saskaņošana.
Its aim is full harmonisation of sustainability criteria for agrifuels and other bioliquids, as well as for heating and cooling energy produced from renewable energy sources.
Direktīvā jāiekļauj tautsaimniecības, sociālās un vides noturīguma kritēriji.
The directive must include economic, environmental and social sustainability criteria.
2. pants - b apakšpunkts
Article 2 - point b
(b) „biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un ar to saistīto nozaru produktu, atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmās frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī bioloģiski noārdāmās rūpniecības un sadzīves atkritumu frakcijas;
(b) "biomass" means the biodegradable fraction of products, waste and residues from agriculture (including vegetal and animal substances), forestry and related industries, as well as the biodegradable fraction of industrial and municipal waste;
(b) „biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un ar to saistīto nozaru produktu, atkritumu un atlieku bioloģiski noārdāmās frakcijas (tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas), kā arī rūpniecības un sadzīves atkritumu frakcijas, neatkarīgi no tā, vai tās ir bioloģiski noārdāmas vai nav;
(b) "biomass" means the fraction of products, waste and residues from agriculture (including vegetal and animal substances), forestry and related industries, as well as the fraction of industrial and municipal waste , whether or not they are biodegradable ;
Direktīvā jāprecizē biomasas definīcija, lai izvairītos no tā, ka tiek sajaukts bioloģiskās noārdāmības jēdziens un ražojuma atjaunojamās izcelsmes jēdziens, jo neatjaunojami ražojumi var būt bioloģiski noārdāmi.
The directive should refine the definition of biomass so as to avoid confusion between the concept of biodegradability, since non-renewable products may be biodegradable, and the renewable origin of the product.
2. pants - f apakšpunkts
Article 2 - point f
„biodegvielas” ir šķidrā vai gāzveida degviela, ko izmanto transporta nozarē un iegūst no biomasas;
(f) "biofuels" means liquid or gaseous fuel for transport produced from biomass;
i) „bioetanols” — etanols, kas attiecas uz apakšpozīciju 2207 10 00 Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu 1 , ar spirta tilpumkoncentrāciju vismaz 99 %, kas iegūts no biomasas un/vai atkritumu bioloģiski noārdāmās frakcijas, kuras īpašības ir atbilstīgas vismaz standarta EN 15376 prasībām un kuru paredzēts izmantot kā biodegvielu;
i) "Bioethanol": Ethanol under subheading 2207 10 00 of the Combined Nomenclature pursuant to Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff 1 with an alcohol content of at least 99% by volume, produced from biomass and/or the biodegradable fraction of waste, meeting at least the requirements of European Standard 15376 and to be used as biofuel;
ii) „biodīzeļdegviela” — no augu vai dzīvnieku izcelsmes taukiem iegūts metilesteris, kam ir dīzeļdegvielas īpašības un ko izmanto kā biodegvielu;
ii) "Biodiesel": methyl ester of a vegetable or animal oil of diesel fuel quality, intended for use as biofuel;
iii) „biogāze” — gāzdegviela, ko iegūst no biomasas un/vai bioloģiski noārdāmas atkritumu frakcijas, kas attīrīta līdz tādai kvalitātei, kas līdzvērtīga dabas gāzei, un ko izmanto kā biodegvielu vai koksnes gāzģeneratora gāzi;
iii) "Biogas": fuel gas, produced from biomass and/or the biodegradable fraction of waste that can be purified to natural gas quality, to be used as biofuel, or woodgas;