natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šiem Vima Vendersa vārdiem ir jābūt pamatprincipam katrā centienā veidot Eiropas kino nākotni.
Wim Wenders' words should be the guiding principle of any attempt to shape the future of European cinema.
Saistībā ar kino funkciju pārdefinēšanu Eiropā „Eiropas kino digitālajā laikmetā” liek izvērtēt publisko politiku, kas ieviesta, lai atbalstītu Eiropas kino.
The redefining of the function of the cinema in the European context, "European cinema in the digital area” puts into question the public policies implemented to support the European cinema.
Kino ir jāapskata no diviem atšķirīgiem skatupunktiem — no vienas puses, kā kultūras rīks, kurā veiktie ieguldījumi sniedz netveramus ilgtermiņa rezultātus, un, no otras puses, kā svarīga Eiropas industrijas nozare.
Cinema needs to be looked at in two different ways, on the one hand as a tool of culture where investments produce long-term intangible results, on the other hand as an important branch of the European industry.
Radīšana ir kultūras sirds, bet industrija — tās plaušas.
Creation is the heart of culture whereas industry is its lungs.
Ar Eiropas kino saistītās problēmas
Challenges for European cinema
Eiropas kino pašreiz atrodas lielākā izaicinājuma priekšā – tam ir jāspēj piemēroties moderno tehnoloģiju izvirzītajām prasībām.
European cinema is facing its biggest challenge to date: coping with the requirements of modern technology.
Kino nākotne ir nesaraujami saistīta ar digitālās ēras iestāšanos.
The future of cinema is inseparably tied to the arrival of the digital era.
Modernās tehnoloģijas maina audiovizuālo sektoru, radot pārbaudījumus un iespējas Eiropas filmu ražošanai, izplatīšanai un pieejamībai, kā arī noteiktu apdraudējumu pārejā no analogajām uz digitālajām sistēmām.
Modern technologies change the audiovisual sector, creating challenges and possibilities for production, distribution and the accessibility of European cinema as well as certain dangers in the transition from analogue to digital systems.
Pārejas procesam ir jānorit ātri, un tam ir jātiek koordinētam gan valsts, gan Eiropas līmenī.
The transformation process should be achieved expeditiously and be coordinated on a national as well as European level.
Par dalību šajā procesā atbildību jāuzņemas gan publiskajam, gan privātajam sektoram.
Participation in this process should be the responsibility of both the public and the private sector.
Eiropas kino popularizēšana
Potential of European cinema
Eiropas kino piemīt milzīgs potenciāls.
European cinema has enormous potential.
Saskaņā ar Eiropas Audiovizuālās observatorijas datiem Eiropas Savienībā pastāv aptuveni 30 000 ekrānu.
According to data from the European Audiovisual Observatory there are approximately 30,000 screens in the European Union.
Lielākā daļa no tiem ir mazos kinoteātros, kas aprīkoti tikai ar vienu vai diviem ekrāniem.
Most of these are small cinemas consisting of just one or two screens.
Pēdējo gadu laikā esam pieredzējuši kinoteātru digitalizācijas procesa paātrināšanos, ko izraisīja digitālo filmu ražošana galvenokārt ASV, kā arī publikas pieprasījuma pieaugums pēc filmām, kuras uzņemtas, izmantojot 3D tehnoloģijas.
In recent years we have witnessed an acceleration of the process of digitisation of cinemas stemming from production of digital films, mainly from the United States, as well as the increased public demand for films made using 3D technology.
Ar digitāliem projektoriem aprīkoto kinoteātru skaits 2010. gadā bija 8682, kas ir vairāk nekā divreiz vairāk nekā 2009. gadā, kad ar digitālajiem projektoriem bija aprīkoti 4129 kinoteātri.
The number of cinemas with digital projectors in 2010 was 8,682 more than double of the 4,129 that existed in 2009.
Eiropas kino potenciāls attiecas arī uz filmu ražošanu.
The potential of European cinema also translates to film production.
2010. gadā Eiropā tika uzņemtas 1203 filmas salīdzinājumā ar 754 filmām, kas tika uzņemtas ASV.
In 2010 there were 1,203 films made in Europe, compared with 754 in the United States.
Eiropas kinoteātri ir pārdevuši gandrīz miljards biļešu uz Eiropas filmu seansiem, kas veido 27 % no tirgus.
European cinemas have sold nearly a billion tickets with European films accounting for 27 per cent of the market.
Tomēr Eiropas kino tirgus par spīti savam potenciālam joprojām nav integrēts, un filmu izplatīšana ES robežās ir sarežģīta.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Kinoteātru pieejamība nav vienāda — Rietumeiropā ir viens ekrāns uz 16 102 cilvēkiem, savukārt Centrāleiropā un Austrumeiropā viens ekrāns ir uz 40 750 cilvēkiem.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
No analogajām uz digitālajām tehnoloģijām
From analogue to digital technologies
Ir paredzams, ka tuvākajā nākotnē lielākajai daļai kinoteātru būs jāpāriet uz digitālo tehnoloģiju lietošanu un filmu kopijas vairs nebūs pieejamas uz 35 mm filmām.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Pašreizējā situācija rada lielākas izmaksas ražotājiem un kinoteātru īpašniekiem, kuriem ir jāizmanto divas sistēmas — analogo filmu demonstrēšanas un digitālo filmu demonstrēšanas sistēma.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Celuloīda filmas ražošana rada augstas izmaksas, līdz pat EUR 2000, un vajadzība sagatavot atsevišķu kopiju katrai valodai ierobežo filmu izplatīšanas mērogu.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Digitālas kopijas ražošanas izmaksas ir zemākas, tās veido aptuveni EUR 200.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Ja kinoteātrim ir pieejams platjoslas interneta savienojums vai satelīta savienojums, filmas pārsūtīšana ir ātrāka un lētāka.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
Šī izplatīšanas metode ļauj vienlaikus veikt filmu pirmizrādes visos kinoteātros vairāku valodu versijās.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.
Šī metode var sniegt priekšrocības neatkarīgām un mazbudžeta filmām, kuru izplatība pašlaik nav visai plaša.
This method can favour independent and low-budget films which currently are not widely distributed.
Digitālo tehnoloģiju un izplatīšanas rezultātā tiek uzlabotas filmu pirmizrāžu iespējas, vienkāršota filmu izplatīšana un palielināta Eiropas kino pieejamība ES pilsoņiem.
The result is that digital technology and distribution creates a chance for increased film premier screenings, simplified film distribution and higher availability of European cinema to EU citizens.
Ir jāuzsver augstās izmaksas, kas saistītas ar kinoteātru aprīkošanu ar digitālajiem projektoriem, pašlaik tās veido aptuveni EUR 100 000 uz ekrānu.
It is necessary to highlight the high cost of equipping cinemas with digital projectors, currently costing approximately €100,000 per screen.
Pastāv apdraudējums, ka kinoteātri, kuri neveiks digitalizācijas procesu, tiks izspiesti no tirgus un beigs savu darbību.
There is a danger that the cinemas, which do not comply with the digitisation process, will be forced out of the market and cease to operate.
Tas var ierobežot sabiedrības daļas piekļuvi kino, jo īpaši ietekmējot lauku un mazāk attīstītos apgabalus, kuros dominē mazie un neatkarīgie kinoteātri.
It may limit the access of parts of society to film culture, affecting in particular the rural and less developed areas, which are dominated by small and independent cinemas.
To slēgšana var izraisīt sarežģījumus kultūras popularizēšanas jomā un nodarbinātības sektorā.
Their closure might cause difficulties in popularising culture as well as in the employment sector.
Eiropas kino transformēšanas procesā ir jāņem vērā tehnoloģiju pastāvīgā attīstība.
The continuous development of technology needs to be taken into account in the process of transforming European cinema.
Ilgtermiņā tas var nozīmēt vajadzību pāriet uz nākamā, jaunākā formāta lietošanu.
In the long term it might mean the necessity of switching to the next, newer format.
Pašreizējā 2K un 4K izšķirtspēja veiksmīgi ļauj publikai skatīties filmas 3D formātā.
The current 2K and 4K resolution successfully enables the public to view films in 3D.
Eiropas 3D filmu ražošanas sektoram ir lielas iespējas attīstīties.
The European sector of 3D film production has a big chance for development.
Tāpēc īstermiņa ir nepieciešama sistēmu standartizācija atbilstoši ISO standartiem gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī.
Therefore, in the short term, a standardisation of systems is required to comply with ISO norms at both European and international level.
Lai nodrošinātu ātru pāreju, dalībvalstīm būs jāveic sava kinematogrāfiskā mantojuma arhivēšana digitālos datu nesējos.
An expeditious transition will require the Member States to archive their national film heritage achievements on digital media.
Digitalizētu filmu arhīvus nākamās paaudzes varēs izmantot gan izpētes, gan izglītības un zinātnes mērķiem.
Digitised film archives will serve future generations for research as well as educational and scientific purposes.
Tādēļ ir ļoti svarīgi sniegt atbalstu kinoteātriem un filmu bibliotēkām, ļaujot tālāk attīstīties Eiropas kinematogrāfiskajam mantojumam.
It is therefore important to support the cinemas and the film libraries enabling the continuation of European film heritage.
Digitālās tehnoloģijas kultūras un kinematogrāfijas jomā sniedz pamatu debašu sākšanai par mediju hronoloģijas nākotni.
Digital technologies in the area of culture and films open up a debate as to the future of media chronology.
Ja mēs pieņemam Eiropas filmu popularizēšanu un paaugstinātu pieejamību par izšķirošo faktoru, ir jāizveido elastīgi modeļi, kas sniedz lineāru un nelineāru platformu līdzsvarotas lietošanas iespējas, ņemot vērā autortiesību aizsardzību.
If we accept popularisation and increased accessibility of European film as a determinant, then it is necessary to create flexible models which give a chance for a balanced usage of linear and non-linear platforms taking into consideration the protection of copyrights.
Eiropas kino atbalsta programmas
Programs supporting European cinema
Visu dalībvalstu aktieriem ir jāapvienojas šajā transformācijas procesā no analogā uz digitālo kino gan valsts, gan Eiropas līmenī publiskajos un privātajos sektoros.
Actors of all the Member States should unite in this process of transformation from analogue to digital cinema on a national as well EU level in the public and private sectors.
Eiropas Parlamentam ir jāierosina šī paradigmu maiņa, veicot finansiālu ieguldījumu.
The European Parliament should initiate this change of paradigm by making a financial input.
Ir svarīgi politiskā līmenī atbalstīt dažādus kino digitalizācijas veidus.
It is important to support different ways of financing the digitisation of cinema on a political level.
Viens no svarīgākajiem tā finansēšanas instrumentiem ir struktūrfondi.
One of the most important instruments in financing it is structural funds.
Tādēļ jaunajā finanšu plānā 2014.–2020. gadam ir jāiekļauj atbilstoša līmeņa atbalsts.
Therefore, an appropriate level of support needs to be included in the new financial perspective 2014-2020.
Ir jāuzsver, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda sniegtais atbalsts jau vairākām kinostudijām ir palīdzējis risināt ar digitalizāciju saistītās problēmas.
It needs to be highlighted that support from the European Regional Development Fund has already allowed some studio cinemas to better face the challenges of digitisation.
Kā piemēri ir minami kinoteātri Mazpolijas reģionā Polijā, Lejassaksijas reģionā Vācijā, Portugāles centrālajā un ziemeļu reģionā, kā arī Alenteho reģionā.
By way of example cinemas in the Polish region of Małopolska, German Lower Saxony, Central and Northern Portugal as well as region of Alentejo should be mentioned.
Ir svarīgi atcerēties, ka maksas par virtuālu kopiju ( VPF ) finansēšanas sistēma tika izveidota, lai veicinātu pāreju no analogās demonstrēšanas uz digitālo demonstrēšanu.
It is important to be reminded that VPF system of finance was created in order to facilitate the transition from analogue to digital screening.
Lai gan VPF sistēma ir piemērota lielajām kinoteātru ķēdēm un daudzekrānu kinoteātriem, tomēr tā nav piemērota mazajiem un neatkarīgajiem kinoteātriem.
Whilst VPF is appropriate for big chain cinemas and multi-screens cinemas, it does not accommodate small and independent ones.
Pārmaiņu norises temps un finansējuma trūkums var izraisīt mazo kinoteātru slēgšanu, jo tie nesaņem VPF atbalstu un nevar atļauties iegādāties jaunus digitālos projektorus.
The speed of change and the lack of finance can lead to the closure of small cinemas not supported by VPF and which cannot afford the expense of purchasing new digital projectors.
Šajā saistībā ir jāievieš mehānismi ar mērķi integrēt izplatītājus un izrādītājus, kā arī atbalstīt mazo kinoteātru savstarpējo sadarbību, lai samazinātu ar digitālo aprīkojumu saistītās izmaksas.
In this context it is postulated to implement mechanisms to integrate distributors and exhibitors and to support co-operation between small cinemas in order to lower the costs of investment in digital equipment.
Cits nozīmīgs instruments ir Eiropas Investīciju bankas piedāvāto preferenciālo kredītu likmes kinoteātriem, kuriem nepietiek finansējuma digitalizācijas procesa nodrošināšanai.
Another significant instrument is the availability of preferential credit rates offered by the European Investment Bank to cinemas with insufficient funds for the digitisation process.
Ir svarīgi novērtēt MEDIA programmas nozīmi, kas kopš saviem pirmsākumiem, pirms 20 gadiem, ir veicinājis labvēlīgus finansiālos apstākļus Eiropas izplatītājiem un sniedzis ievērojamu ieguldījumu Eiropas filmu attīstībā un popularizēšanā.
It is important to appreciate the significance of the MEDIA programme which, from its conception 20 years ago, has promoted favourable financial conditions for European distributors and considerably contributed to the development and promotion of European films.
MEDIA programmas ietvaros ir jāaizsāk jaunas iniciatīvas ar mērķi uzlabot un veicināt tulkošanu, ierunāšanu, subtitrēšanu un virstitrēšanu, kā arī mācību programmas, kuru mērķauditorija būtu audiovizuālā un filmu sektora pārstāvji, lai ļautu tiem piemērot savas zināšanas digitālajām tehnoloģijām.
New initiatives need to be taken up within MEDIA aimed at improving and promoting translation, dubbing, subtitling and surtitling as well as training programmes directed at the representatives of the audiovisual and film sectors in order to adapt their expertise to digital technologies.
Izpratnes veidošana par kinematogrāfiju
Film education
Finanšu plānā 2014.–2020. gadam ir jāpārskata Eiropas Savienības programmas, jo īpaši MEDIA un MEDIA MUNDUS .
In the framework of the 2014-2020 financial perspectives, the European Union’s programmes, especially MEDIA and MEDIA MUNDUS, must be reviewed.
Ir jāpieprasa saglabāt spēcīgu finansiālo atbalstu kino un — plašākā aspektā — kultūrai un izglītībai.
Pressure must be kept on maintaining a strong financial support for cinema and, more widely, to culture and to education.
Patiešām, kultūras līmeņa paaugstināšanās nav atdalāma no izglītības.
Indeed acculturation cannot be dissociated from education.
Izpratnes vairošana par kinematogrāfiju sniegtu publikai ar šo jomu saistītas prasmes un ļautu labāk izprast un novērtēt dažādo pieejamo filmu saturu.
Film education should equip the public with the requisite media skills and giving them a better understanding and appreciation of the different content available.
Ietverot „attēla lasīšanas” apguvi kā neatņemamu elementu izglītības programmā, tiktu vairotas iedzīvotāju zināšanas par pasauli, veidots uztveres un domāšanas process, attīstīta iztēle un palīdzēts apgūt kinematogrāfijas valodu.
Teaching citizens how to “read an image” as an integral element of education broadens the knowledge of the world, forms the process of perception and thinking, develops imagination and helps them learn the language of film.
Iepazīstinot jaunu skatītāju ar kino pasauli un tādējādi padziļinot viņa zināšanas, tiek radīta iespēja izveidot personību, kas saglabās interesi par vērtīgiem kinematogrāfiskajiem darbiem un pratīs tos novērtēt.
By introducing a young viewer into the world of film culture, thereby deepening his knowledge, we stand a chance of raising a person who will maintain an interest in valuable film creations and who is able to appreciate them.
Kā 1934. gadā norādīja Ervīns Panofskis, „ filmas ir tās, kas vairāk nekā jebkas cits veido viedokļus, gaumi, valodu, ģērbšanās stilu, uzvedību un pat fizisko izskatu ”.
As Erwin Panofsky pointed out in 1934, "it is the movies that mo u ld , more than any other single force, the opinions, the taste, the language, the dress, the behaviour and even the psychical appearance".
Dalībvalstu ieguldījums izpratnes veicināšanā par kinematogrāfiju, bez šaubām, ir ienesīgs ilgtermiņa ieguldījums.
Without doubt, Member State expenditure in film education is a profitable investment in the long-term.
Tādēļ dalībvalstis tiek aicinātas iekļaut izpratnes veicināšanu par kinematogrāfiju savās izglītības programmās.
Therefore the Member States are urged to introduce film education to their national teaching programmes.
Ja mēs cenšamies veicināt kultūru daudzveidību, kas ir viens no ES stūrakmeņiem, mums ir jāiegulda jaunatnē.
If we are aspiring to promote cultural diversity, on which the EU is founded, we ought to invest in young people.
Eiropas kinematogrāfijas popularizēšana
Promotion of European cinema
Viens no veidiem ieguldījumu veikšanai Eiropas kinematogrāfijā un tas popularizēšanai Eiropā ir filmu festivāli.
One of the channels for promotion and investment in the popularisation of European cinema in Europe are film festivals.
Dalībvalstis un Eiropas iestādes tiek rosinātas popularizēt, atbalstīt un izplatīt vērtīgākās filmas, organizējot īpašus pasākumus un festivālus.
Member States and European institutions are encouraged to promote, support and distribute the most valuable films by organising special events and festivals.
Izcils multikulturālisma un daudzvalodības veicināšanas paraugs ir Eiropas Parlamenta iniciatīvas — LUX filmu balva un gaidāmais LUX filmu festivāls.
An excellent example of promoting multiculturalism and multilingualism is the European Parliament initiatives of the LUX Film Prize and the forthcoming LUX Film Festival.
Šīs kulturālās iniciatīvas pievienotā vērtība ir tās ierosinātās diskusijas par tēmām, kurām ir vajadzīga apspriešana un kuras ir svarīgas dalībvalstu pilsoņiem.
The added value of this cultural initiative is that it generates debates on topics which need discussing and which are important to the citizens of the Member States.
Demonstrētajās filmās ir skartas Eiropas vērtības, kuru spēks sakņojas to izpausmes daudzveidībā.
The films screened deal with important European values, whose strength comes from expressing themselves in diversity.
Atbilstoši Zigmunta Baumana grāmatā norādītajam kultūra tiek uztverta kā telpa, kurā „savādākais” vienmēr ir kāda kaimiņš.
As stated in Zygmunt Bauman's book, culture is perceived as the space where the ”Other” is always one’s neighbour.
Pamatojoties uz šo definīciju, nav šaubu, ka Eiropai ir īpaši svarīga nozīme mūsu izpratnes par kultūru atdzīvināšanā, jo Eiropa ar savu iedzīvotāju, valodu un vēstures daudzveidību ir šī telpa, kurā „savādākais” vienmēr ir kāda kaimiņš un kurā visiem pastāvīgi ir jāmācās citam no cita.
Given this definition, there is no doubt that Europe has a particularly important role to play in revitalising our understanding of culture precisely because Europe, with its great diversity of peoples, languages and histories, is the space where the ”Other” is always one’s neighbour and where everyone is constantly called upon to learn from everyone else.
Kopumā „Eiropas kino digitālajā laikmetā” mērķis ir atbalstīt un uzturēt Eiropas kino un tā daudzveidību, kā arī nodrošinot pilsoņiem tā pieejamību vienotības un domas brīvības vārdā.
Overall, "European cinema in the digital area” aims at supporting and sustaining the European cinema in its richness as well as granting the widest possible access to citizens in the name of unity and freedom of thought
3. norāda — pateicoties digitalizācijai, kultūras saturu visā iekšējā tirgū ir iespējams izplatīt ar mazākām izmaksām, tā paver jaunas iespējas Eiropas kinematogrāfijas nozarei un nodrošina Eiropas kino konkurētspēju un daudzveidību;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, opens up new opportunities for the European film sector and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
5. uzsver, ka digitalizācijas izvēršanā ir jāsaglabā programmu daudzveidība un kultūras iespējas visu ES dalībvalstu lauku un pilsētu rajonos un tā nedrīkst būt par iemeslu mazu un nekomerciālo kinoteātru slēgšanai par labu daudzfunkcionāliem kinoteātru kompleksiem; uzsver kinoteātru sociālo un kultūras lomu, kura ir jāsaglabā, jo īpaši lauku un attālos rajonos; uzsver — virtuālās kopijas maksas ( VPF ) modelis netiek izmantots, lai finansētu digitālā aprīkojuma ierīkošanu daudzos mazos lauku un nekomerciālajos kinoteātros, kuri galvenokārt demonstrē Eiropā ražotās filmas, un ka var būt nepieciešami alternatīvi finansēšanas modeļi, tostarp valsts atbalsts, lai saglabātu un vairotu kultūras daudzveidību un nodrošinātu konkurētspēju;
Emphasises that the digital roll-out must preserve programming diversity and cultural facilities for rural and urban areas in all EU countries and must not result in the closure of small and art-house cinemas to the benefit of multiplexes; emphasises the importance of the social and cultural role played by cinemas, one which must be preserved, particularly in rural and remote areas; highlights the fact that many small, rural and art-house cinemas which mainly show European content are excluded from the Virtual Print Fee (VPF) commercial model for financing the installation of digital equipment and that alternative financing models, including public support, may be necessary to maintain and strengthen cultural diversity and to safeguard competitiveness;
11. aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt sekas, ko visām ieinteresētajām pusēm varētu radīt pāreja no tradicionālā kino uz digitālo; uzsver, ka dalībvalstīm, izstrādājot valsts digitalizācijas programmas, būtu jāņem vērā mazo vietējo kinoteātru izmaksas un potenciālās iespējas/sekas darba tirgū; uzsver atbilstīgu ieguldījumu nozīmīgumu pētniecībā, finansēšanā un to speciālistu apmācībā, kuri jau strādā šajā nozarē, lai viņi varētu pielāgoties jaunu tehnoloģiju izmantošanai un lai garantētu sociālo integrāciju un nodarbinātības aizsardzību;
Calls on the Commission to carefully examine the implications which the transition from traditional to digital cinema has for all the stakeholders and parties involved; stresses that Member States should take into account the costs for small local cinemas, and possible opportunities/consequences for the labour market, when drawing up their national digitisation programmes; highlights the importance of appropriate investment in research, funding and training for professionals already working in this field to enable them to adapt to the use of new technologies and to guarantee social inclusion and employment protection;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (pārstrādāta redakcija)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a single European railway area (recast)