natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. tā kā sevišķi neaizsargāti indivīdi, kas par tādiem ir uzskatāmi garīgas, fiziskas vai psiholoģiskas invaliditātes, sava vecuma vai lētticības dēļ, piemēram, bērni, pusaudži, vecāka gadagājuma cilvēki vai atsevišķas iedzīvotāju kategorijas, kas ir kļuvušas neaizsargātas sociālā un finansiālā stāvokļa dēļ (tādi kā cilvēki ar pārāk lielām parādsaistībām), ir jāaizsargā īpaši;
K. whereas groups of people who are particularly vulnerable because of their mental, physical or psychological infirmity, age or credulity – such as children, teenagers, the elderly or certain people made vulnerable by their social and financial situation (such as those with excessive debts) – need special protection,
L. atzīstot, ka joprojām trūkst informācijas par jauno, daudz uzmācīgāko un izplatītāko reklāmas veidu sociāli psiholoģisko ietekmi vispār un it īpaši attiecībā uz to personu stāvokli, kas nevar atļauties nopirkt šajos sludinājumos reklamētās preces un pakalpojumus;
L. recognising that there is still a lack of information on the precise socio-psychological effects of new, more pervasive and more widespread forms of advertising, particularly in respect of the position of those who cannot afford to buy the goods and services promoted by these advertisements,
M. tā kā dažu tiešsaistē piedāvāto preču un pakalpojumu, piemēram, tabakas, alkohola, zāļu un azartspēļu, īpašā rakstura dēļ, ir pienācīgi jāreglamentē reklāma internetā, lai novērstu ļaunprātību, atkarību un viltošanu;
M. whereas the specific nature of certain products – such as tobacco, alcohol, medicines and online gambling – calls for proper regulation of internet advertising with a view to avoiding abuses, dependence and counterfeiting,
N. tā kā reklāma var būt iedarbīgs tādu stereotipu un aizspriedumu mazināšanas katalizators, kuru pamatā ir rasisms, seksisms un ksenofobija;
N. bearing in mind that advertising can act as a powerful catalyst in combating stereotypes and prejudices based on racism, sexism and xenophobia,
O. tā kā reklāmu saturs bieži vien ir vienpusīgs un/vai noniecinošs, kas nostiprina stereotipiskos aizspriedumus attiecībā uz dzimumu un tādējādi mazina to stratēģiju efektivitāti, kuras izstrādā, lai novērstu nevienlīdzību,
O. bearing in mind that advertising often transmits biased and/or derogatory messages which perpetuate stereotyped prejudices regarding gender, thereby undermining equality strategies aimed at eradicating inequalities,
Spēkā esošā normatīvā un nenormatīvā pamata izvērtējums
Evaluation of the existing legislative and non-legislative framework
2. uzsver, ka valstu atšķirīgās interpretācijas un piemērošanas dēļ nav izdevies nodrošināt cerēto saskaņotības līmeni, kas rada juridisko nenoteiktību un mazina pārrobežu tirdzniecību vienotajā tirgū;
Emphasises that differences in its interpretation and implementation at national level have precluded the desired level of harmonisation, creating legal uncertainty and undermining cross-border trade in the single market;
6. atzinīgi vērtē dalībvalstu koordinētos kontroles pasākumus („Sweep”); aicina šāda veida pasākumus veikt atkārtoti un paplašināt to darbības jomu; aicina Komisiju informēt Parlamentu par “Sweep” rezultātiem un vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu iekšējo tirgu patērētāju interesēs;
Welcomes the joint investigations undertaken by the Member States (‘EU sweeps’); calls for further such investigations, the scope of which should be broadened; calls on the Commission to report to Parliament results of the sweeps and prepare, if necessary, further steps to improve the internal market for consumers;
9. aicina Komisiju Regulas (EK) Nr. 2006/2004 darbības jomu attiecināt arī uz viltošanu un nelegālajiem izstrādājumiem un veicināt saskaņā ar šo regulu veicamo informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, tādējādi uzlabojot cīņu pret krāpšanu, kuras pamatā ir nelegālā reklāma;
Calls on the Commission to extend the scope of Regulation (EC) No 2006/2004 to include counterfeiting and illegal products, and to boost the exchange of information between Member States under that Regulation, so as to improve the fight against fraud connected with illegal advertising;
13. uzsver atbildību pret sabiedrību saistībā ar plašas un uzmācīgas reklāmas ietekmi, un uzsver reklāmas uzņēmumu nozīmi korporatīvās apziņas un atbildības kultūras veidošanā;
Underlines the societal responsibility that comes with the impact and reach of widespread and pervasive advertising, and emphasises the role of advertising companies in cultivating a culture of corporate awareness and responsibility;
Interneta attīstības un jauno tehnoloģiju radīto problēmu loks
Issues arising from the development of the internet and new technologies
18. iesaka dalībvalstīm veicināt tādu forumu novērotāju/regulatoru ieviešanu, kas apzinās slēptās reklāmas radītos draudus, kā arī informēšanas kampaņu izstrādi, lai brīdinātu patērētājus par šīm „slēptajām” reklāmas formām;
Suggests that the Member States encourage the emergence of forum observers/moderators who are alert to the dangers of hidden advertising, as well as the development of information campaigns aimed at warning consumers of these ‘hidden’ forms of advertising;
21. īpaši norāda uz risku, ko rada uzņēmumi, kas vienlaikus izvieto saturu un pārdod reklāmas laukumus (pastāv iespējamība, ka abās jomās iegūtie dati sakrīt); aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt dažādu datu ieguves līmeņu „hermētiskumu”;
Emphasises the risk presented by companies that are both content providers and advertising sales houses (owing to the potential for cross-referencing data collected in the course of each of these activities); calls on the Commission and Member States to ensure that different levels of data collection are kept wholly separate;
25. aicina Komisiju noskaidrot dažādos veidus (gan normatīvus, gan nenormatīvus), ar kuriem nosaka tehniskos risinājumus Eiropas Savienības līmenī, lai efektīvi īstenotu šādus pasākumus:
Calls on the Commission to explore the various means (whether legislative or not) and ascertain the technical options at European Union level to effectively implement the following measures:
– veikt padziļinātu pētījumu par jaunām tiešsaistē un mobilajās ierīcēs izmantotām reklāmas metodēm; par pētījuma rezultātiem ziņot Parlamentam;
– carry out an in-depth study of new advertising practices involving online communication or portable devices; report the results of the study to Parliament;
– pēc iespējas drīzāk aizliegt reklāmas sludinājumu regulāru un vispārēju nosūtīšanu uz mobilajiem telefoniem visiem lietotājiem, kas atrodas kāda reklāmas sludinājuma apraides zonā, izmantojot „Bluetooth” tehnoloģiju, ja attiecīgās personas tam nav iepriekš piekritušas;
– prohibit as soon as possible the systematic, indiscriminate sending of text message advertisements to all mobile phone users within the coverage area of an advertising poster equipped with Bluetooth technology without their prior consent;
– nodrošināt, ka, izmantojot reklāmas metodes, tiek ievērots privātās sarakstes noslēpums un šajā jomā piemērojamie tiesību akti; pēc iespējās drīzāk aizliegt trešām personām lasīt privātās elektroniskā pasta vēstules, it īpaši reklāmas vai komerciālā nolūkā;
– ensure that advertising practices respect the confidentiality of private correspondence and legislation applicable in this area; prohibit as soon as possible the reading by a third party, particularly for advertising or commercial purposes, of the content of private e-mails;
– reklāmā, ko izsūta ar elektronisko pastu, obligāti pēc iespējas drīzāk noteikt saiti, ar kuras palīdzību var automātiski aizliegt jebkādu turpmāku reklāmu;
– require as soon as possible advertisements sent by e-mail to contain an automatic link enabling the recipient to refuse all further advertising;
– pēc iespējas drīzāk nodrošināt tādu tehnisko paņēmienu piemērošanu, ar kuriem var atšķirt reklāmas izsekošanas sīkdatnes, attiecībā uz kurām ir obligāti nepieciešama iepriekšēja, patstāvīga un nepārprotama personas piekrišana, no citām sīkdatnēm;
– ensure as soon as possible the application of techniques making it possible to distinguish advertising tracking cookies, for which free and explicit prior consent is required, from other cookies;
– nodrošināt, ka standarta parametru piemērošanu iedzīvotājiem pārdotajās informātikas sistēmās un sociālās kontaktēšanās pakalpojumos regulāri veic saskaņā ar visstingrākajiem datu aizsardzības kritērijiem (sistēmā integrēta privātās dzīves aizsardzība);
– ensure that the use of default settings for computer systems sold to the public and for social networking services is systematically established in accordance with the strictest data protection standards (‘privacy by design’);
– izveidot Kopienu sistēmu vietņu marķēšanai pēc „Eiropas privātuma zīmoga” sertifikāta parauga, ar kuru tiek apliecināta vietņu kvalitāte no datu aizsardzības viedokļa; uzskata, ka saistībā ar šo pētījumu vajadzētu veikt rūpīgu ietekmes novērtējumu un ka ir jāizvairās no spēkā esošās marķēšanas sistēmas dublēšanas;
– develop an EU website labelling system, modelled on the European Privacy Seal, certifying a site’s compliance with data protection laws; considers that this should include a thorough impact assessment and must avoid duplication of existing labelling systems;
– sadarbībā ar valstu iestādēm reklāmas jomā un/vai pašregulējošām struktūrām īpašu uzmanību pievērst īpašās nozarēs publiskotai, tostarp tiešsaistē, maldinošai reklāmai, piemēram, pārtikas preču un zāļu pārdošanai un medicīniskajai aprūpei, kurās papildus patērētāju ekonomiskajām interesēm nodarītajam kaitējumam var nopietni bojāt viņu veselību;
– pay particular attention, in cooperation with national advertising authorities and/or self-regulatory bodies, to misleading advertising, including online, in specific sectors such as the selling of food products, pharmaceuticals and medical care, where the health of consumers, on top of their economic interests, is likely to be affected, with potential serious consequences;
– pārskatīt ierobežotas atbildības kārtību, kāda informācijas uzņēmumam ir par pakalpojumiem, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kāds meklētājprogrammas uzņēmums kā reklāmas atslēgvārdu pārdod reģistrēta zīmola nosaukumu, tiktu iegūta zīmola īpašnieka iepriekšēja piekrišana;
– modify the limited liability regime for information society services in order to make the sale by search engines of registered brand names as advertising keywords subject to prior authorisation from the owner of the brand name in question;
Neaizsargāto grupu aizsardzība
Protecting vulnerable groups
28. uzsver, ka bērni un pusaudži ir īpaši neaizsargātas cilvēku kategorijas, jo viņi uztver visu un ir ziņkārīgi, viņiem nav pieredzes un ir ierobežota griba, kā arī pastāv liela iespējamība viņus iespaidot, it īpaši izmantojot komunikācijas līdzekļus un tehnoloģijas;
Stresses that children and adolescents are especially vulnerable categories of people in view of their great receptiveness and curiosity, lack of maturity, limited free will and high potential to be influenced, especially through the use of new means of communication and technologies;
Dzimumu līdztiesības un cilvēka cieņa ievērošana reklāmas jomā
Guaranteeing gender equality and human dignity in advertising
34. mudina Komisiju atbalstīt salīdzinošu izpēti un dokumentēšanu dalībvalstīs par sievietes tēlu, kādu to atspoguļo reklāmas un mārketinga saturā, un konstatēt paraugpraksi attiecībā uz reklāmu, kas ir efektīva un labvēlīga abiem dzimumiem;
Urges the Commission to promote comparative research and documentation among the Member States concerning the image of women being projected by advertising and marketing content and to identify good practices for effective and gender-friendly advertising;
37. uzsver — tā kā patēriņa preču reklāma ir tieši saistīta ar presi, radio un televīziju, kuru neatņemama sastāvdaļu tā ir, kā arī netiešā veidā arī ar kino nozari un televīzijas seriāliem, kur izstrādājumus reklamē, iekļaujot tos sižetā, — jāsecina, ka uzticama reklāma var pozitīvi ietekmēt sabiedrības uzskatus tādos jautājumos kā dzimumu lomas, cilvēka ķermeņa tēls un priekšstats par to, kas ir normāls; mudina reklāmas veidotājus savos darbos būt konstruktīvākiem, lai popularizētu sieviešu un vīriešu pozitīvo lomu sabiedrībā, darbā, ģimenē un valsts dzīvē;
Stresses that, since the advertising of consumer goods is associated directly with the press, radio and television media, of which it is an inseparable component, and indirectly with the film industry and television series in the form of product placement, it follows that reliable advertising and the promotion of healthy role models may have a positive influence on society’s perceptions of issues such as gender roles and the human body image and normality; encourages advertisers to be more constructive in their advertisements, in order to promote the positive role of women and men in society, at work, in the family and in public life;
Dažādu dalībnieku izglītošana/informēšana
Educating and informing the various stakeholders
P7_TA-PROV(2010)0051 . , kurā ir teikts, ka papildu radītāju iekļaušana varētu būt noderīga, ja pamatrādītāji un ar tiem saistītā metodoloģija ir pietiekami labi izstrādāta;
P7_TA-PROV(2010)0051 . stipulating that adding further indicators may be useful when the five basic indicators and the associated methodology have been developed to a sufficiently high level;
– sagatavot informācijas kampaņas par patērētāju tiesībām reklāmas jomā, it īpaši par to, kā tiek izmantoti patērētāju personas dati, un izstrādāt pedagoģiskos līdzekļus, ar kuriem patērētājus informē par privātās dzīves aizsardzības paņēmieniem internetā, un par to, kā viņi var pārtraukt savas privātās dzīves vai cieņas aizskārumus;
– devise information campaigns on consumers’ rights in respect of advertising, including the use of their personal data, and to develop educational material explaining how they can protect their privacy on the internet and what they can do to put a stop to any situation that undermines their privacy or dignity;
– pēc Apvienotajā Karalistē pieņemtas iniciatīvas „Media Smart” parauga sagatavot Savienības programmu, ar kuru bērnus māca apzināties reklāmas radītos draudus;
– develop an EU programme designed to teach children to be wary of advertising, modelled on the United Kingdom’s Media Smart initiative;
– attiecīgajās tiešsaistes reklāmās pēc iespējas drīzāk ievietot skaidri salasāmu tekstu „uz uzvedību balstīta reklāma” un informācijas logu, kurā būtu minēta galvenā šīs metodes izpratnei nepieciešamā informācija;
– require, as soon as possible, the insertion of the clearly readable words ‘behavioural advertisement’ into the relevant online advertisements, as well as a window containing a basic explanation of this practice;
Šis ziņojums ir par negodīgu komercpraksi reklāmas jomā, kas ir noteikta direktīvā par uzņēmēju negodīgu komercpraksi (Negodīgas komercprakses direktīvā), un tajā galvenokārt ir aplūkotas ar jaunu reklamēšanas metožu un tehnoloģiju attīstību saistīto problēmu loks.
This report deals with unfair commercial practices in the advertising field, as defined in the Unfair Commercial Practices Directive (UCPD), and concentrates on issues arising from the development of new advertising practices and technologies.
Tajā nav apskatītas attiecības starp uzņēmumiem, kuras ir īpaši reglamentētas Direktīvā 2006/114/EK.
It does not discuss B2B relations, which are covered inter alia by Directive 2006/114/EC.
Tā kā referents nevēlas apskatīt šo tematu no sociāli filozofiskā viedokļa, viņš izvēlējās konkrētu un atsevišķu jautājumu aplūkošanas pieeju.
Rather than adopting a socio-philosophical approach to the subject, the rapporteur has chosen to focus on specific issues.
Reklāma ir instruments, kas ir izdevīgs gan iekšējam tirgum, jo ir uzskatāms par ekonomiskās darbības „smērvielu” (konkurences, konkurētspējas, jauninājumu un radošas pieejas veicināšana), gan patērētājiem (dažādu iespēju izvēlēties palielināšana, cenu samazināšana).
Advertising is a tool that benefits both the internal market (oiling the wheels of economic activity by stimulating competition, competitiveness, innovation and creativity) and consumers (by increasing choice and lowering prices).
Tā ir nozīmīga ekonomikas nozare, jo reklāmas tiešsaistē Eiropas tirgus vērtība ir 14 miljardi euro.
It is a key economic sector: the EU online advertising market alone is worth more than EUR 14 billion.
Tomēr to nedrīkst idealizēt — negodīga prakse, uzmācība publiskajā (piem., reklāmas izkārtnes) un privātajā telpā (piem., uzmācīgas elektroniskā pasta vēstules), neaizsargātām personām paredzēta reklāma (piem., bērniem un personām ar ļoti lielām parādsaistībām), iespējamu šķēršļu radīšana izstrādājumu laišanai iekšējā tirgū (ja reklāmai nepieciešamie izdevumi ir pārāk lieli), iekšējā tirgus izkropļošana (tādu preču/pakalpojumu iegāde, kurus patērētāji parasti neiegādātos).
It must not be idealised, however: advertising can also involve unfair practices, intrude into public spaces (e.g. advertising billboards) and the private arena (e.g. unsolicited e-mails), target vulnerable groups of people (such as children and those in excessive debt), create potential entry barriers to the internal market (where the outlay required is too high) and distort the internal market (by causing consumers to buy goods or services they would not normally have purchased).
Spēkā esošo tiesību aktu izvērtēšana
Evaluation of existing legislation
Referents uzsver Negodīgas komercprakses direktīvas īstenošanas problēmas un prasa:
The rapporteur highlights problems in the implementation of the UCPD, and calls on:
– dalībvalstīm nodrošināt valstu iestādēm nepieciešamos cilvēkresursus, finanšu un tehnoloģiskos resursus;
– the Member States to provide national authorities with the necessary human, financial and technological resources;
– Komisijai regulāri atjaunināt Negodīgas komercprakses direktīvas īstenošanas vadlīnijas.
– the Commission to update its guidelines on the implementation of the UCPD on a regular basis.
Ir jāuzlabo Eiropas sadarbība cīņā pret negodīgu praksi, kādu piekopj, reklamējot tiešsaistē , — šo nepieciešamību apliecina „Sweep” panākumi (dalībvalstu veikta vietņu regulāra un vienlaicīga kontrole), kas līdz šim notika tikai trijās nozarēs (aviobiļetes, mobilā telefona zvanu signāli un elektroniskās ierīces).
EU-wide cooperation in combating unfair online advertising practices should be stepped up in view of the success of ‘EU sweeps’ (systematic, simultaneous website checks by the Member States), which have so far been confined to three sectors (airline tickets, mobile phone ring tones and electronic devices).
Referents ierosina paplašināt sadarbības jomu un padarīt to biežāku.
The rapporteur suggests broadening the scope and increasing the frequency of such sweeps.
Referents atbalsta arī kopregulāciju , kuru īsteno dažādas tiesību aktu pilnveidošanā ieinteresētās personas, tādējādi uzlabojot normu efektivitāti un piemērojamību.
The rapporteur also supports co-regulation , whereby the various stakeholders are involved in legislative developments, so that the resulting measures are more effective and easier to apply.
Referents uzsver, ka 12 valstis vēl joprojām nepiemēro AMPD audiovizuālajā jomā.
In the audiovisual sector , the rapporteur points out that 12 Member States have yet to implement the AMSD.
Referentam liekas lietderīgi tas, ka drīzumā paredzētajā ziņojumā par šīs direktīvas piemērošanu tiktu analizēta jauno tehnoloģiju ietekme (piem., tādas TV ietekme, kuru raida, piešķirot IP adresi).
In his view, the forthcoming report on the application of this directive should include an analysis of the impact of new technologies (such as IPTV).
Pašregulēšana reklāmas jomā ir plaši izplatīta, kaut arī tās nozīmība atkarībā no valstu tradīcijām ir atšķirīga.
Self-regulation is very common in the advertising field, although its extent varies depending on national traditions.
To var uzskatīt par dinamisku un elastīgu pieeju ātrajām reklāmas jomā notiekošajām izmaiņām, un tās pamatā ir atbildības nodošana ieinteresētajām personām un paraugprakses izplatīšana.
This is a dynamic, flexible approach conducive to addressing rapid developments in the advertising sector; it is based on instilling responsible attitudes and disseminating good practices.
Starptautiskā Tirdzniecības palāta ir izstrādājusi Starptautisko labas rīcības kodeksu, kurā ir noteikti pamatprincipi (piem., korektums) un kuru papildina īpaši kodeksi (piem., alkohola jomā), un kuru atbilstoši savām tradīcijām dalībvalstīs piemēro dalībvalstu pašregulējošas iestādes.
The International Chamber of Commerce has produced an international code of conduct, which sets out basic principles (such as standards of decency) and is supplemented by codes relating to specific areas (such as alcohol); national self-regulatory bodies apply their own versions of the code in the Member States.
Referents vēlas, lai pašregulēšana tiktu veicināta nolūkā nostiprināt pašdisciplīnu un atbildīgas saziņas kultūru, vienlaikus apzinoties pašregulēšanai raksturīgos ierobežojumus (piem., pilnvaras noteikt sodus).
The rapporteur wishes to encourage self-regulation with a view to establishing a tradition of self-discipline and responsible communication, while being mindful of the inherent limitations of such an approach (the scope for imposing penalties, for example).
Pašregulēšana papildina tiesību aktus, taču tos neaizvieto.
Self-regulation supplements legislation, but cannot take its place.
Ar jauno tehnoloģiju izmantošanu saistīto problēmu loks
Issues raised by the use of new technologies
Jauno tehnoloģiju un reklāmas metožu izplatīšanās ir saistīta ar dziļām izmaiņām (internets, sociālo kontaktu vietnes, forumi, emuāri, aizvien pieaugošā lietotāju mobilitāte un digitālo izstrādājumu popularitātes pieaugums).
The development of new technologies and advertising practices has brought about far-reaching changes (including the internet, social networks, forums, blogs, growing user mobility and the boom in digital products).
Internets radikāli atšķiras no citiem saziņas līdzekļiem (anonimitāte, datu aprites ātrums, izplatības lielais areāls, iespējas apvienot tekstu, video, mūziku u. c., valstu iestāžu grūtības īstenot kontroli) un ir kļuvis par nozīmīgu reklamēšanas līdzekli.
The internet, which differs radically from other means of communication (owing to its anonymity, the speed of exchanges, its extensive reach, the combination of text, video and music and the fact that it is difficult for national authorities to monitor), has become an important advertising medium.
Referents uzskata, ka reklāma internetā un mobilajās ierīcēs ir nopietni jāizvērtē, un prasa Komisijai veikt pētījumu par jaunajām metodēm.
The rapporteur is of the opinion that advertising via the internet and portable devices requires in-depth analysis, and calls on the Commission to study these new practices.
Referents īpaši vērš uzmanību uz mērķorientētu reklāmu , kas var izpausties vairākos veidos:
The rapporteur highlights the issue of targeted advertising , which can take a number of forms:
– kontekstuāla reklāma, kuras pamatā ir tiešais interneta lietotājam sniegtais saturs un izmantotie atslēgvārdi;
– contextual advertising, based on the immediate content provided to internet users and the keywords entered;
– personalizētā reklāma, kuras pamatā ir interneta lietotāja zināmās pazīmes, piemēram, vecums, dzimums, atrašanās vieta u. c.
– personalised advertising, based on internet users’ known characteristics, such as age, gender and location;
– uz uzvedību balstīta reklāma, kuras pamatā ir interneta lietotāja uzvedības kādā laikposmā analīze (apmeklētās vietnes, tiešsaistē veiktie pirkumi utt.).
– behavioural advertising, based on an analysis of internet users’ behaviour over time (sites visited, online purchases, etc.).