natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. tā kā subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa pareiza piemērošana ir nepieciešama sekmīgai Eiropas Savienības darbībai, kā arī tās iestāžu darbībai, lai attaisnotu ES pilsoņu, uzņēmumu, kas darbojas vienotajā tirgū, valstu un pašvaldību pārvaldes iestāžu cerības un nodrošinātu, ka lēmumu pieņemšana ir cik iespējams tuvināta pilsoņiem;
A. whereas correct application of the principles of subsidiarity and proportionality is essential for the proper functioning of the European Union and for its institutions’ activities to meet the expectations of its citizens, companies operating in the internal market and national and local government, and to ensure that decisions are taken as closely as possible to the citizen,
B. tā kā tiesību aktu labāka izstrāde ir kļuvusi par priekšnoteikumu sekmīgai Eiropas Savienības darbībai un var dot būtisku ieguldījumu, lai atgūtos no krīzes un panāktu ekonomisko izaugsmi;
B. whereas better lawmaking has become a prerequisite for the effective functioning of the European Union and can play an important role in ending the economic crisis and achieving economic growth,
C. tā kā jautājums par tiesību aktu labāku izstrādi būtu jāskata ne tikai saistībā ar Komisijas programmu par labāku regulējumu, bet arī vispārīgāk — saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā;
C. whereas the issue of better lawmaking should be considered not only in the context of the Commission programme on better regulation, but also in a wider sense, in connection with the entry into force of the Lisbon Treaty,
D. tā kā Lisabonas līgumā ir paredzēts, ka Parlamentam likumdošanas procesā atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai ir tādas pašas pilnvaras kā Padomei;
D. whereas the Lisbon Treaty places Parliament on an equal footing with the Council in lawmaking under the ordinary legislative procedure,
E. tā kā Lisabonas līgumā ir paredzēta valstu parlamentu oficiāla iesaistīšana subsidiaritātes principa piemērošanas uzraudzībā;
E. whereas the Lisbon Treaty provides for the formal involvement of national parliaments in monitoring the application of the principle of subsidiarity,
F. tā kā tiesību aktu labāka izstrāde bija prioritārs jautājums iepriekšējai Komisijai un tam vajadzētu būt arī galvenajam tās jaunā sastāva uzdevumam;
F. whereas better lawmaking was a matter of priority for the previous Commission and should also be a task of primary importance for the new Commission,
G. tā kā labāks likumdošanas process Eiropas Savienībā ietver vairākus aspektus, piemēram, ietekmes novērtēšanu, lai samazinātu administratīvo slogu un vienkāršotu un saskaņotu spēkā esošos leģislatīvos aktus;
G. whereas better regulation in the Union covers a range of matters, such as carrying out impact assessments, reducing administrative burdens and simplifying and codifying existing legislation,
H. tā kā ļoti svarīgi ir leģislatīvo aktu priekšlikumus (tostarp ietekmes novērtējumus) sagatavot, konsultējoties ar visām ieinteresētajām personām, jo īpaši sociālajiem partneriem;
H. whereas consultations with all interested parties, in particular social partners, are of fundamental importance in the preparation of draft legislation (including impact assessments),
I. tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu Parlamentam ir iespēja prasīt, lai Komisija iesniedz piemērotu priekšlikumu par jautājumiem, saistībā ar kuriem, pēc Parlamenta domām, ir nepieciešams Savienības līmeņa tiesību akts Līgumu īstenošanai;
I. whereas, under Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Parliament may request the Commission to submit any appropriate proposal on matters on which it considers that a Union act is required for the purpose of implementing the Treaties,
J. tā kā kopš 2005. gada darbojas programma Eiropas Savienības leģislatīvo aktu radītā administratīvā sloga samazināšanai un programmas mērķis ir līdz 2012. gadam šo slogu samazināt par 25 %;
J. whereas a programme aimed at reducing the administrative burdens arising from European Union legislation has been in place since 2005 and seeks to reduce those burdens by 25% by 2012,
K. tā kā viena no galvenajām sastāvdaļām šajā programmā ir administratīvo izdevumu sākotnējais novērtējums, pamatojoties uz tā saukto standarta izmaksu modeli;
K. whereas one of the key elements of the programme is the baseline measurement of administrative costs based on a standard cost model,
L. tā kā spēkā esošo leģislatīvo aktu vienkāršošanai un saskaņošanai izmantotā pārstrādāšana un kodifikācija nodrošina skaidrāku priekšstatu par veicamām izmaiņām un to atbilstību;
L. whereas the use of recasting and codification to simplify and codify existing legislation ensures greater clarity and consistency as regards the changes made,
M. tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis pareizi un laikus īstenotu Eiropas Savienības direktīvas, jo aizvien vēl problēma ir leģislatīvo aktu „uzlabošana”, proti, tādu pienākumu noteikšana, kuri pārsniedz Eiropas tiesību aktu prasības;
M. whereas correct and timely implementation by Member States is of crucial importance as regards European Union directives, as is the ongoing problem of the ‘gold-plating’ of legislation, i.e. the inclusion of obligations going beyond the requirements of European law,
N. tā kā ar Lisabonas līgumu ir aizstāta komitoloģijas sistēma, nosakot jaunu dalījumu deleģētos aktos un īstenošanas aktos;
N. whereas the Lisbon Treaty has replaced the comitology system by a new distinction between delegated and implementing acts,
O. tā kā ar Lisabonas līgumu ir ieviesta ES pilsoņu iniciatīva — jauns instruments, kas ļauj pilsoņiem ietekmēt Eiropas Savienības tiesību aktu izstrādāšanu;
O. whereas the Lisbon Treaty has introduced a European citizens’ initiative, which is a new instrument allowing citizens to influence European Union law,
P. tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā kā vienas no pilsoņu tiesībām ir minētas tiesības uz labu pārvaldību, ko var nodrošināt, tikai pamatojoties uz pārredzamiem un pilsoņiem saprotamiem tiesību aktiem,
P. whereas the citizens’ rights set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union include the right to good administration, which cannot be achieved without clear laws that the general public can understand,
Vispārējas piezīmes
Basic c omments
3. uzsver, ka saskaņā ar minēto protokolu visos leģislatīvo aktu projektos jāiekļauj argumenti, kas ļauj secināt, ka mērķi labāk var sasniegt ar ES rīcību, un tas jāpamato ar kvalitatīviem un, kad vien iespējams, kvantitatīviem rādītājiem;
Stresses that all draft legislation must include reasons for concluding that the objective can be better achieved by EU action, substantiated by qualitative and, wherever possible, quantitative indicators, in accordance with the above-mentioned protocol;
7. atzīmē Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas dalību diskusijās par labāku likumdošanas procesu un administratīvā sloga samazināšanu, kā arī cer uz auglīgu sadarbību šajā jomā;
Notes the participation of the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions in discussions on better regulation and the reduction of administrative burdens, and hopes to see fruitful cooperation in this area;
10. uzsver, ka leģislatīvo aktu vienkāršošanas process nedrīkst pazemināt standartus, kas noteikti spēkā esošajos leģislatīvajos aktos, un ka tāpēc šajā procesā jāapspriežas ar visām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem;
Stresses that the process of simplifying legislation must not lead to a lowering of the standards laid down in current legislation, which is why consultations with all interested parties, including social partners, must be an integral part of the process;
13. uzsver, ka Komisijai ir galvenā atbildība par ietekmes novērtējuma veikšanu; aicina pilnveidot pasākumus, ar kuriem garantē veiktās analīzes neatkarību un uzticamību; tajā pašā laikā apņemas arī turpmāk novērtēt ietekmi visiem būtiskajiem grozījumiem, kurus EP izdara Komisijas priekšlikumos;
Underlines the Commission’s basic responsibility to carry out impact assessments; calls for the development of mechanisms to guarantee the independence and credibility of the analyses carried out; at the same time undertakes to continue to assess the impact of any significant amendments it makes to Commission proposals;
18. īpaši uzsver, ka jāizvērtē leģislatīvo aktu sociālā ietekme, tostarp ietekme uz Eiropas darba tirgu un dzīves standartiem; no jauna uzsver, ka rūpīgi jāizvērtē, kā leģislatīvie akti ietekmē uzņēmumus;
Stresses, in particular, the need to examine the social effects of legislative proposals, including their impact on the European labour market and living standards; underlines once again the necessity to examine carefully the impact of legislation on businesses;
21. uzskata, ka objektīvi ietekmes novērtējumi ir ārkārtīgi svarīgs līdzeklis Komisijas priekšlikumu novērtēšanai, un tāpēc aicina rūpīgi apsvērt risinājumu, ja ietekmes novērtēšanu veic neatkarīga iestāde, kam tomēr jāatskaitās Parlamenta priekšā;
Believes that objective impact assessments are an extremely important tool for assessing Commission proposals and calls, therefore, for scrutiny of the conduct of impact assessments by an independent body, which should, however, be accountable to Parliament;
23. atzinīgi vērtē Komisijas jaunās pamatnostādnes par ietekmes novērtēšanu un jo īpaši tajās ietvertos jautājumus par subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu; cer, ka jaunās pamatnostādnes palīdzēs būtiski uzlabot ietekmes novērtēšanu un tādējādi uzlabos likumdošanas priekšlikumu kvalitāti;
Welcomes the Commission’s new guidelines on carrying out impact assessments and, in particular, the inclusion therein of a set of questions concerning the principles of subsidiarity and proportionality; hopes that the new guidelines will lead to a significant improvement in the carrying-out of impact assessments and a subsequent improvement in the quality of legislative proposals;
25. mudina Komisiju precizēt „lietpratīgas regulēšanas” programmu, kas izklāstīta priekšsēdētāja J. M. Barroso politiskajās pamatnostādnēs, jo īpaši sakarā ar biežāku ex-post novērtēšanu, kā arī iekļaut šajā programmā kvantitatīvos rādītājus, sevišķi tos, kas saistīti ar nodomu samazināt birokrātisko slogu;
Calls on the Commission to clarify the ‘smart regulation’ agenda outlined in President Barroso’s political guidelines, in particular with reference to stepping up efforts regarding ex-post assessments, and also to include on that agenda quantitative indicators, particularly those connected with the intention to reduce bureaucratic burdens;
29. atzinīgi vērtē rezultātus, ko līdz šim guvusi Komisija, gatavojot priekšlikumus, kuri, tiklīdz būs pieņemti, dos iespēju līdz 2012. gadam samazināt administratīvo slogu pat par 33 %, kas pārsniedz iepriekšējo apņemšanos samazināt to par 25 %; atzīmē, ka tādējādi ietaupījumi var sasniegt EUR 40 miljardus
Welcomes the results of the Commission’s work to date in drafting proposals which, once adopted, will enable administrative burdens to be reduced by as much as 33% by 2012, an improvement on the earlier commitment to a 25% reduction; notes that savings generated in this way could amount to more than EUR 40 billion
31. atzīmē, ka administratīvā sloga izvērtēšanas sākotnējā programma izrādījusies laba, taču dārga metode; mudina Komisiju apsvērt administratīvā sloga izvērtēšanas tādas alternatīvas metodes (piemēram, apspriešanos ar ieinteresētajām personām), kuras īpašos gadījumos ļautu ātri novērst šo slogu;
Notes that the baseline programme for the measurement of administrative burdens has proved to be a useful but costly method; encourages the Commission to consider alternative methods of measuring administrative burdens, such as consultation with interested parties, which would allow the prompt removal of burdens in specific cases;
38. atzīmē, ka, cenšoties nodrošināt sloga samazināšanas programmas panākumus, ir nepieciešama aktīva Komisijas sadarbība ar dalībvalstīm, lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas un tā sauktās leģislatīvo aktu „uzlabošanas”;
Points out that, to ensure that the programme to reduce burdens is successful, active cooperation between the Commission and the Member States is necessary in order to avoid discrepancies in interpretation and the ‘gold-plating’ of legislation;
Institucionālas un procesuālas piezīmes
Institutional and procedural comments
Sk. 5. iedaļu Trešajā progresa ziņojumā par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju” (COM(2009) 0017). ;
See section 5 of the third progress report on the strategy for simplifying the regulatory environment ( COM(2009)0017 ). ;
LESD 296. panta 3. punkts. nepārprotami ir aizliegts Parlamentam un Padomei pieņemt leģislatīvos aktus, kuri nav paredzēti Līguma noteikumos par attiecīgo jomu;
Article 296(3) TFEU. explicitly prohibits the adoption by Parliament and the Council of legislative acts not envisaged in the Treaty provisions for the area in question;
47. vienlaikus uzsver, ka ieteikuma tiesību instrumenti jālieto ar lielu piesardzību un ar pienācīgu pamatojumu, neskarot spēkā esošo leģislatīvo aktu juridisko noteiktību un skaidrību, un pēc apspriešanās ar Parlamentu, kā uzsvērts tā rezolūcijā par pārskatīto Pamatnolīgumu;
Stresses, at the same time, that soft law should be applied with the greatest of care and on a duly justified basis, without undermining legal certainty and the clarity of existing legislation, and after consultation of Parliament as underlined in its resolution on a revised Framework Agreement;
51. aicina Komisiju noteikt ne tikai termiņu oficiāli iesniegtas iniciatīvas izskatīšanai, bet arī termiņu, līdz kuram, ja iniciatīva ir pieņemama, Komisijai jāiesniedz likumdošanas priekšlikums;
Calls on the Commission to define not only its time limit for examining an officially submitted initiative, but also the time limit for it to bring forward a legislative proposal in the event of the initiative being admissible;
Ziņojums par tiesību aktu labāku izstrādi Eiropas Savienībā aptver daudzus jautājumus.
The report on better lawmaking in the European Union covers many issues.
Papildus subsidiaritātes principam un proporcionalitātes principam ir jāīsteno stratēģija kopumā, lai uzlabotu normatīvo vidi Eiropas mērogā.
In addition to the principles of subsidiarity and proportionality, the report deals with the strategy for better regulation at European level as a whole.
Šī programma tika uzsākta ar 2003. gada Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi un tika ierosināta vairākās divu iepriekšējo sasaukumu Parlamentu rezolūcijās.
The programme began with the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking of 2003 and has been the subject of many Parliament resolutions over the last two terms.
Stratēģija paredz ierosināto tiesību aktu sociālās, ekonomiskās ietekmes un ietekmes uz vidi prognozēšanu, administratīvā sloga samazināšanu un spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošanu un saskaņošanu.
The strategy covers, in particular, forecasts of the social, economic and environmental impact of proposed legislation, the reduction of administrative burdens and the simplification and codification of existing legislation.
Šis ziņojuma projekts attiecas gan uz Komisijas 15., gan 16. ziņojumu par tiesību aktu labāku izstrādi, kuri aptver 2007.–2008. gadu, uz „Trešo labāka regulējuma stratēģisko pārskatu” (2009. gada 28. janvāris, ar pielikumiem), uz 2009. gada 22. oktobra Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai, kā arī citiem dokumentiem, ko pieņēmušas dažādas iestādes, tostarp nesenajām Parlamenta rezolūcijām par tiesību aktu labāku izstrādi un Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzību.
This report refers to the Commission’s 15th and 16th reports on better lawmaking, covering 2007 and 2008, the Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union of 28 January 2009 and the annexes thereto), the Action Programme for Reducing Administrative Burdens of 22 October 2009, and other documents adopted by various institutions, including recent Parliament resolutions on better regulation and monitoring the application of EU law.
Šis ziņojums ir piemērots gadījums, lai atsauktos uz vairākiem svarīgiem institucionālajiem jautājumiem, kas saistīti ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā (2009. gada 1. decembrī), kuriem varētu būt ietekme uz likumdošanu nākotnē.
The report is also a timely opportunity to address several institutional issues arising from the entry into force of the Lisbon Treaty (on 1 December 2009) that will affect lawmaking in the future.
Svarīgākie šajā projektā apspriestie jautājumi
The most important issues raised in this draft are :
· Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi
· The principles of subsidiarity and proportionality
Šie principi ir pamata prasības attiecībā uz primārajiem tiesību aktiem, un to pareizai pielietošanai būtu jāveicina tiesību aktu lielāka atbilstība Eiropas pilsoņu cerībām.
These principles constitute the basic requirements of primary legislation and their correct application should help to ensure that European law meets citizens’ expectations.
No otras puses, šie tiesību akti ļauj dalībvalstīm īstenot savas likumdošanas pilnvaras, sadarbojoties dažādiem valdības līmeņiem un tādējādi uzlabojot juridisko noteiktību.
They also enable Member States to exercise their own legislative prerogatives in a spirit of cooperation at all levels of government, thereby increasing legal certainty.
Lisabonas līgums būtiski nostiprina valstu parlamentu lomu saistībā ar subsidiaritātes principu.
The Lisbon Treaty significantly strengthens the role of national parliaments as regards the principle of subsidiarity.
Tagad Komisija nosūta visus likumdošanas priekšlikumus valstu parlamentiem, taču pagaidām tikai daži parlamenti regulāri sniedz savus atzinumus.
The Commission already forwards all legislative proposals to parliaments, although, to date, only a few parliaments have regularly sent back their opinions.
Tuvākajā nākotnē valstu parlamenti būtu jāmudina sadarboties un izmantot jaunās iespējas.
In the near future, national parliaments should be encouraged to engage in cooperation and take advantage of the new opportunities.
· Ietekmes novērtējums
· Impact assessment s
Ietekmes novērtējums ir ļoti svarīga tiesību aktu pieņemšanas procesa daļa, un Parlaments ir atkārtoti vērsis uzmanību uz faktu, ka Komisijai šis novērtējums jāsagatavo ar vislielāko rūpību.
Impact assessments are an extremely important part of the legislative process and Parliament has repeatedly pointed out that the Commission should carry them out in a manner that ensures their utmost reliability.
Komisija, atbildot uz Parlamenta prasībām, 2006. gadā iecēla Ietekmes novērtējuma padomi, kas darbojas Komisijas ietvaros un tās priekšsēdētāja pakļautībā.
In 2006, in response to Parliament’s demands, the Commission set up the Impact Assessment Board, which is an internal Commission body that reports directly to the President.
Šī padome pārrauga ietekmes novērtējumu kvalitāti pirms tiesību akta projekta iesniegšanas oficiāla Komisijas priekšlikuma formā.
The Board checks the quality of impact assessments before the draft of a given act is presented as an official legislative proposal from the Commission.
Ņemot vērā padomes iepriekšējās darbības rezultātus, ir nepieciešams nodrošināt tās pilnīgu neatkarību un atbilstošus darba apstākļus.
In view of the results of the Board’s work so far, it is necessary to ensure full independence and appropriate working conditions.
Pašlaik padome sastāv no 5 locekļiem (vai viņu vietniekiem), kuri darbojas ar 15 dalībnieku atbalstu, un tas šķiet nepietiekami, ņemot vērā to, ka tā sniedz atzinumus par ietekmes novērtējumiem, kas nāk no visiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, aptverot visas tiesību jomas.
The Board currently consists of five members (or their substitutes), with the equivalent of 15 support staff, which seems insufficient given that the Board examines impact assessments from all the Commission’s directorates-general and covers all areas of legislation.
Cita starpā, Ietekmes novērtējumu padomes atzinumu ietekmē Komisija 2009. gada janvārī pieņēma arī jaunas pamatnostādnes attiecībā uz sagatavoto novērtējumu.
In the light of, among other things, the opinion of the Impact Assessment Board, in January 2009 the Commission adopted new guidelines for preparing impact assessments.
Juridiskā komiteja uzskata, ka ir pamatoti šajā ziņojumā atsaukties uz minētajiem jautājumiem, lai gan tā ir izstrādājusi arī atsevišķu ziņojumu par ietekmes novērtējumu sagatavošanu.
The Committee on Legal Affairs considers it legitimate to refer to the above issues in this report, in spite of the fact that it is also drawing up a separate report on the preparation of impact assessments.
· Administratīvā sloga samazināšana
· Reducing administrative burdens
Ņemot vērā vērienīgo mērķi līdz 2012. gadam par 25 % samazināt administratīvās izmaksas, kuras rada ES tiesību akti, komiteja izskata gan šādu izmaksu vērtēšanas metodiku, gan ES iestāžu un dalībvalstu sadarbību izmaksu samazināšanā.
Bearing in mind the ambitious goal of reducing administrative costs arising from European law by 25% by 2012, the Committee refers both to the method for measuring such costs and to cooperation between the EU institutions and Member States as regards their reduction.
Īpaši svarīga šķiet informācija, ka, pamatojoties uz administratīvo izmaksu sākotnējo novērtēšanu, ir konstatēts, ka 72 ES leģislatīvie akti uzliek 486 informācijas sniegšanas pienākumus, kā rezultātā dalībvalstīs tika pieņemti vairāk nekā 10 tūkstoši īstenošanas tiesību aktu.
Of particular importance here is the fact that, on the basis of the baseline measurement of administrative costs, it is estimated that 72 EU legislative acts have imposed 486 information obligations, which have led to the adoption in the Member States of more than 10 000 implementing acts.
Turklāt tiek lēsts, ka 32 % ES administratīvā sloga ir radušies, atsevišķām dalībvalstīm nolemjot noteikt stingrākas prasības, nekā paredzēts ES leģislatīvajos aktos (pārmērīgi stingra īstenošana), kā arī dalībvalstu administratīvo procedūru neefektivitātes dēļ.
Furthermore, it is estimated that 32% of EU administrative burdens are the result of decisions by certain Member States to exceed the requirements of EU legislation (excessively rigorous implementation) and of the ineffectiveness of their administrative procedures.
Tas apliecina, ka dalībvalstīm ir nozīmīga loma, lai samazinātu administratīvo slogu, un ka Savienības tiesību aktu transponēšana ir rūpīgi un aktīvi jāuzrauga.
This demonstrates the importance of the role Member States have to play in reducing administrative burdens and the need for the transposition of Union law to be subject to thorough and active monitoring.
Runājot par nozaru plāniem, kurus Komisija izstrādāja 2009. gada oktobrī, lai samazinātu administratīvo slogu, šķiet, ka ir vēlams pieņemt atzinumus par atsevišķiem likumdošanas priekšlikumiem.
In connection with the sectoral plans drawn up by the Commission in October 2009 for the reduction of administrative burdens, it seems desirable to adopt opinions on individual legislative proposals.
Atzinīgi vērtējams ir darbs, ko veic Augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupa administratīvā sloga samazināšanai, kuras priekšsēdētājs Edmund Stoiber tika uzņemts Juridiskajā komitejā 2009. gada novembrī un 2010. gada jūnijā.
The role of the High Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens, the Chair of which, Edmund Stoiber, was a guest of the Committee on Legal Affairs in November 2009 and June 2010, is welcomed in this regard.
· Tiesību aktu vienkāršošana un saskaņošana
· Simplified and codified law
Šajā sakarā būtu jāņem vērā Komisijas Trešais progresa ziņojums par normatīvās vides vienkāršošanas stratēģiju, tostarp informācija par konkrētiem priekšlikumiem un grafiku Komisijas darbam.
In this context, the Commission’s Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union, which contains information on specific proposals and a schedule of the Commission’s work, should be examined.