natgillin/translations-raw huggingface dataset:
M. tā kā sievietes ir devušas nozīmīgu ieguldījumu vietējo pašvaldību un kopienu attīstībā, tomēr viņu līdzdalība attiecīgajā lēmumu pieņemšanas procesā ir neatbilstīga;
M. whereas the significant contribution made by women to local and community development is inadequately reflected in their participation in the relevant decision-making processes,
N. tā kā galvenokārt sievietes uzņemas brīvprātīgu darbu ģimenē un saistībā ar ģimeni, un ģimene ir sabiedrības pamatdaļa;
N. whereas women mostly volunteer for voluntary work within and in relation to their families, and the family is the fundamental societal unit,
O. tā kā lauku apvidus it īpaši ietekmē iedzīvotāju novecošanās, zems iedzīvotāju blīvums un dažos rajonos iedzīvotāju skaita samazināšanās;
O. whereas rural areas are particularly affected by ageing populations, low population density and, in some areas, depopulation,
P. tā kā ekonomiski aktīva vecuma sieviešu darbaspēka aizplūšanas dēļ laukos pārmērīgi palielinās vīriešu īpatsvars, negatīvi ietekmējot kopienu dzīves kvalitāti un demogrāfiskās tendences;
P. whereas the out-migration of females in economically active age groups continues to result in a degree of “masculinisation” of the rural population, with negative consequences for the quality of life of the community and demographic trends,
Q. tā kā lauku apvidos it īpaši sievietes daudz laika velta, lai aizvestu bērnus un citus ģimenes locekļus pie ārsta, uz skolu un sporta nodarbībām, un tā kā jauniešiem ir nelabvēlīgi apstākļi, jo trūkst vietējā sabiedriskā transporta pakalpojumu, un tāpēc ir mazāk arodmācību vai darba iespēju;
Q. whereas women in rural areas, in particular, spend a lot of time driving their children and other family members to doctors, schools and sports and whereas young people are disadvantaged by the lack of local public transport services and therefore have fewer opportunities to find vocational training or work,
R. ņemot vērā, ka laukos — jo īpaši sievietēm — ir lielāki šķēršļi piekļuvei informācijas un sakaru tehnoloģijām;
R. having regard to the greater obstacles to access to information and communication technologies in the countryside, especially for women,
S. tā kā lauku apvidi piedāvā reālas iespējas jaunu nozaru izaugsmei, kā arī amatniecībai un lauku atpūtas un tūrisma pakalpojumiem, kurus galvenokārt sniedz sievietes un kuri ir nozīmīgs faktors to rajonu izaugsmei, kur ir skaista daba, bet ekonomika nav attīstīta;
S. whereas rural areas offer real opportunities in term of their potential for growth in new sectors and the provision of rural amenities , craft activities and tourism, which are mostly run by women and are a significant economic factor for underdeveloped, but scenically interesting, areas,
T. tā kā budžeta plānošanā vairāk uzmanības jāpievērš dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, lai īstenotu lauku attīstības programmu efektīvu pārvaldību un it sevišķi lai labāk novirzītu finansējumu sieviešu īpašajām vajadzībām šajos rajonos;
T. whereas more consideration should be given to gender budgeting with a view to effective governance of rural development programmes and, in particular, better targeting of funding at the specific needs of women in such areas,
U. tā kā nevienlīdzības izskaušana un vienādu iespēju veicināšana vīriešiem un sievietēm ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 pamatmērķi,
U. whereas the elimination of inequalities and the promotion of equal opportunities for men and women are prime objectives of Council Regulation (EC) No 1260/1999,
2. aicina Komisiju uzlabot statistikas datus un informāciju, kas attiecas uz šo jautājumu, un analizēt modeļus, galvenos cēloņus un sekas darbaspēka aizplūšanai no Eiropas Savienības lauku apvidiem; aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, kuru mērķis ir ierobežot sieviešu, jo īpaši izglītotu sieviešu, aizplūšanu no lauku apvidiem;
Calls on the Commission to improve statistical data and information as regards this phenomenon and to analyse the patterns of, main reasons for and consequences of the out-migration from rural areas in the EU; calls on the Member States to develop strategies aimed at curbing the out-migration of women in rural areas, especially those who are highly educated;
10. aicina dalībvalstis un Komisiju ņemt vērā būtisku partneru — parasti sieviešu — grupu, kas palīdz lauku saimniecībā un mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un kam daudzās dalībvalstīs nav juridiska statusa, un tāpēc rodas īpašas finansiālas un juridiskas problēmas saistībā ar maternitātes atvaļinājumu un slimības atvaļinājumu, pensiju tiesību iegūšanu un piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, kā arī šķiršanās gadījumos;
Calls on the Member States and the Commission to take account of the substantial group of - usually female - partners assisting with farming and in small and medium- sized enterprises (SMEs), who, in many Member States, suffer from a lack of legal status, which leads to specific financial and legal problems in relation to the right to maternity and sick leave, the acquisition of pension rights and access to social security as well as in the event of divorce;
17. aicina Komisiju, pārskatot lauku attīstības programmas, uzmanīgi uzraudzīt, kā dzimumu līdztiesības aspekts tiek integrēts lauku attīstības programmās, ko iesniegušas dalībvalstis;
Calls on the Commission, in the framework of the revision of rural development programmes, to closely monitor the integration of the gender perspective into the rural development programmes submitted by the Member States;
20. aicina ES iestādes, dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes veicināt zināšanu apmaiņas forumu vai līdzīgu pasākumu organizēšanu kā valsts, tā starptautiskā mērogā, īpaši ņemot vērā sieviešu stāvokli laukos;
Calls on the EU institutions, the Member States and regional and local authorities to encourage the holding of forums for the exchange of knowledge or similar activities, both nationally and internationally, specifically regarding the situation of women in the countryside;
24. pauž dziļu nožēlu arī par to, ka Komisija vēl nav veikusi praktisku darbību, atbildot uz Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām par līdzstrādājošām personām, kas iesaistītas pašnodarbinātībā, un kurās iekļauta prasība:
Deeply regrets, moreover, the fact that the Commission has yet to make any practical response to Parliament's previous resolutions on the situation of spouses assisting persons engaged in self-employed activities, which included calls for:
– obligāti reģistrēt līdzstrādājošus dzīvesbiedrus, lai tie vairs nebūtu „neredzamie” darba ņēmēji;
- compulsory registration of assisting spouses so that they are no longer invisible workers;
– paredzēt dalībvalstīm pienākumu veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu līdzstrādājošiem dzīvesbiedriem piekļuvi veselības apdrošināšanai, pensijas nodrošinājumam, maternitātes pabalstam, kā arī aizstāšanas pakalpojumiem un invaliditātes pabalstiem;
- the obligation on Member States to take the necessary measures to ensure that assisting spouses are able to take out insurance cover for health care, retirement pension, maternity benefit and replacement services and disability benefits;
Sieviešu dzīve lauku apvidos rada daudz dažādu iespēju un problēmu.
The life of women in rural areas creates a multiplicity of opportunities and problems.
Lauku apvidu attīstību nevar balstīt tikai uz lauksaimniecību vienu pašu, ir nepieciešama dažādošana gan lauksaimniecības sektorā, gan arī ārpus tā, lai sekmētu noturīgu ilgtspējīgu lauku attīstību.
Development of rural areas can not be based on agriculture alone, diversification both within and beyond the agricultural sector are indispensable in order to promote viable sustainable rural development.
Galīgā deklarācija „ Planting seeds for rural futures – building a policy that can deliver our ambitions ”, Eiropas Lauku attīstības konference, 2003. gada 12. novembris, Zalcburga.
Final declaration "Planting seeds for rural futures - building a policy that can deliver our ambitions", The European Conference on Rural Development, 12 -12 November 2003, Salzburg.
Saskaņā ar Eiropas Komisijas aprēķiniem lauku apvidi Eiropas Savienībā veido 92 % tās teritorijas un 56 % iedzīvotāju kopskaita.
According to the estimates of the European Commission, rural areas in the European Union represent 92 % of the territory and 56 % of the population.
Tie ir pārsteidzoši atšķirīgi sociālās un ekonomiskās struktūras, kā arī ģeogrāfijas un kultūras ziņā.
They are strikingly varied in terms of social and economic structure, geography and culture.
Lauku reģioni piedāvā lieliskas iespējas saistībā ar jauno nozaru izaugsmes potenciālu, lauku atpūtas piedāvājumu un tūrisma iespējām, pievilcību šeit apmesties uz dzīvi un strādāt, ar savu lomu dabas resursu un vērtīgu ainavu saglabāšanā, vietām ar bagātu vēsturi un arhitektūras pieminekļu drupām, kā arī ar aizsargātām teritorijām, tādām kā reģionālie vai nacionālie parki.
Rural areas offer real opportunities in terms of their potential for growth in new sectors, the provision of rural amenities and tourism, their attractiveness as a place to live and work, their role as a reservoir of natural resources and highly valued landscapes, their settlements with a rich history and architectural remains, and protected areas such as regional or national parks.
Globalizācijas procesiem ir atšķirīga ietekme uz dažādiem lauku apvidiem, un tie izraisa lauksaimniecības sektora pārstrukturēšanu un panīkumu, pakalpojumu sektora palielināšanos un tehnoloģijas pieaugošu lomu.
The processes of globalisation have different affects on various rural areas, leading to restructuring and decline of the agriculture sector, the growth of services sector and increased emphasis of technology.
Šīs ekonomiskās un sociālās izmaiņas skar sievietes.
These undergoing economic and social changes affect women.
Lauku apvidu sievietes nav homogēna grupa, tādēļ šīs izmaiņas ietekmē sievietes dažādi.
Rural women are not homogenous group; therefore, these changes affect women in various ways.
Viņu konkrētā situācija ir atkarīga no dažādiem faktoriem: sieviešu vajadzības un intereses atšķiras, tāpat kā atšķiras iespējas un problēmas, ar kurām šīs sievietes saskaras.
Their particular situation depends on variety of factors: women's needs and interests differ as differ the opportunities and challenge they face.
2006. gada 20. februārī Eiropadome pieņēma lauku attīstības stratēģiskās pamatnostādnes.
On 20 February 2006 the European Council has adopted Strategic guidelines for rural development.
Sieviešu pilnīga iesaistīšana un sieviešu ieguldījums vietējo kopienu atdzīvināšanā, jaunu uzņēmumu izveidošana, cilvēkresursu palielināšana ir izšķiroši faktori, lai sasniegtu pamatnostādnēs izvirzītās prioritātes, jo īpaši attiecībā uz dzīves kvalitātes uzlabošanu lauku reģionos, lauku ekonomikas dažādošanas veicināšanu, kā arī lauku reģionu konkurētspējas palielināšanu.
Full involvement of women and women’s contribution to revitalising the local communities, establishing new businesses, maximising human resources are crucial in meeting the priorities set out in the Guidelines, especially in improving the quality of life in rural areas, encouraging diversification of the rural economy, improving competitiveness of rural areas.
Turklāt lauku attīstības ilgtspējai ir būtiski nodrošināt, lai sievietēm un vīriešiem būtu vienlīdzīgas iespējas.
Moreover, ensuring that women and men have equal opportunities is essential for sustainability of rural development
Saskaņā ar mērķiem, ko izvirzīja Lisabonas Eiropadome 2000. gadā, līdz 2010. gadam Eiropas Savienībai jākļūst par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas demonstrē ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, sniedz jaunas un labākas darba vietas, kā arī lielāku sociālo saliedētību.
According to the objectives set out at the Lisbon European Council in 2000, by 2010 European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth together with a quantitative and qualitative improvement in employment and greater social cohesion.
Lisabonas mērķu nodarbinātības jomā sasniegšanai būs vajadzīga dalībvalstu centienu tālāka uzlabošana, jo īpaši attiecībā uz sieviešu piekļuvi darba tirgum.
Achieving the Lisbon targets on employment will require a further improvement of efforts made by Member States, especially as regards the access of women to labour market.
Sievietēm ir izšķiroša loma lauku reģionu sociāli politiskajā, sociālajā, ekonomiskajā un vides attīstībā.
Women play crucial role in socio-political, social, economic, environmental development of rural areas.
Eiropas lauku reģioniem ir pilnībā jāizmanto savs potenciāls, lai neriskētu atpalikt no Lisabonas mērķu sasniegšanas, jo īpaši attālākajās un izteikti agrārās teritorijās.
Europe's rural areas must fully exploit their potential or risk falling behind in meeting the Lisbon targets, particularly in the remotest and most agricultural areas.
Neraugoties uz pilsētu teritoriju dominēšanu un uzmanību, ko metropoles saņem centrālās, vietējās, metropoļu un reģionālās valdības vēlēto pārstāvju, izpildvaras un lēmumu pieņēmēju izteikumos, kā arī plašsaziņas līdzekļos, sociālās un ekonomiskās dzīves lielākā daļa noris lauku apvidos.
Despite the dominance of urban areas and the attention metropolises get in the discourses of elected representatives, executives, decision-makers from central, local, metropolitan and regional government as well as the media, a bigger part of the social and economic life happens in rural areas.
Lai gan pilsētas neapšaubāmi dod savu ieguldījumu Lisabonas programmā izvirzīto mērķu sasniegšanā, lauku apvidu ilgtspējīga attīstība piedāvā iespējas, kas ir būtiskas ES ekonomikas izaugsmei.
Although cities undoubtedly contribute to the achievement of goals set out in the Lisbon agenda, sustainable development of rural areas offer opportunities that are vital for the growth of the EU economy.
Rādītāji atklāj, ka gan vīriešu, gan sieviešu nodarbinātības rādītāji lauku apvidos ir zemāki.
Indicators reveal that employment rates of both men and women are lower in rural areas.
Turklāt daudzās ES valstīs bezdarbs kopā ar nodarbinātības diversifikācijas trūkumu ir vairāk izplatīts attiecībā uz sievietēm nekā uz lauku reģionu vīriešiem.
Furthermore, in many EU countries unemployment combined with a lack of diversification in employment is more common for women than that of rural men.
Parasti sieviešu aktivitātes rādītāji ir zemāki lauku apvidos, jo sievietes, kas strādā saimniecībās, ne vienmēr ir uzskaitītas darba tirgū, un lauku apvidos apmaksāta darba iespēju ir mazāk salīdzinājumā ar teritorijām, kurās ir vairāk pilsētu.
Traditionally female activity rates are lower in rural areas as female working in farms are not always counted in the labour force and fewer paid employment opportunities exist compared with more urban areas.
Lauku apvidi piedzīvo pārmaiņas demogrāfiskajā, sociālajā un kultūras jomā.
Rural areas are experiencing demographic, social and cultural changes.
Demogrāfiskā novecošana, kura ir nopietna problēma visā Eiropā, ir īpaši redzama dažu dalībvalstu reģionos ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru.
Demographic ageing, being and important issue throughout the Europe, is especially evident in the predominantly rural areas of some Member States.
Sievietes dominē kā primārās aprūpes sniedzējas bērniem un citiem aprūpējamiem cilvēkiem.
Women dominate as the providers of the primary care for children and other dependent people.
Sievietes pielāgo darba laiku, lai izpildītu aprūpes pienākumus, līdz ar to viņas izjūt negatīvas īstermiņa un ilgtermiņa sekas attiecībā uz karjeru, ienākumiem un pensiju.
Women make working-time adjustments to fulfil caring obligations, and thus experience negative short-term and long-term consequences in terms of career, earnings and pensions.
Tas pats attiecas arī uz pilsētu teritorijām, taču tur ir labāka infrastruktūra, un braucieni parasti ir īsāki, jo viss ir vairāk centralizēts.
This also applies to urban areas as well, but there the infrastructure is better and usually the journeys are shorter, because everything is more centralised.
Eiropas lauku apvidi ir dažādi, un to vidū ir daudzi vadoši reģioni.
Europe's rural areas are divers and include many leading regions.
Tomēr daži lauku apvidi, un it sevišķi tie, kuri ir visattālākie, neapdzīvotākie vai atkarīgi no lauksaimniecības, izjūt īpašas problēmas.
However, some rural areas, and in particular those which are most remote, depopulated or dependent on agriculture face particular challenges.
Tiem ir vajadzīgs atbalsts, lai izpildītu izaugsmes un ilgtspējas prasības turpmākajos gados.
They need support to meet the challenges of growth and sustainability in the coming years.
Šeit rodas dažādas problēmas: nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, zemāki nodarbinātības rādītāji un augstāki bezdarba rādītāji, zemāks ienākumu līmenis, nelīdzsvarots darba sadalījums vietējās mājsaimniecībās, grūtības apvienot darbu ar ģimenes dzīvi, nepietiekama tehniskā un sociālā infrastruktūra, kā arī nepietiekams dažādu pakalpojumu nodrošinājums, t. i., veselības aprūpes pakalpojumi, vietējais sabiedriskais transports, bērnu aprūpes iespējas un sociālie pakalpojumi gados vecākiem un slimiem cilvēkiem, terciārā sektora lēnāka attīstība, iemaņu un cilvēkkapitāla nepilnības, izglītības un apmācības iespēju trūkums, mazāks to mājsaimniecību procents, kurām ir pieeja „platjoslas” internetam, biznesa pakalpojumu, kas atbalstītu sieviešu projektus un uzņēmumus, trūkums, mazas ieguldījumu darbības, neliels skaits sieviešu, kas piedalās lēmumu pieņemšanas un plānošanas procesā utt.
Various problems tend to cumulate here: an unfavourable demographic situation, lower employment rates and higher unemployment rates, lower levels of income, unbalanced division of labour in the domestic household, difficulties in combining working and family lives, insufficient technical and social infrastructure, the provision of various services i.e. health care services, local public transport, child care facilities and social services for elderly and the sick; a slower development of the tertiary sector; weaknesses in skills and human capital; lack of education and training facilities; lower percentage of households who have access to 'broadband' internet; lack of business services supportive to women's projects and enterprises; low investment activities; small number of women in decision making and planning, etc.
Šodienas Eiropā nevienlīdzība ir novērojama ne tikai attiecībā uz lauku reģioniem un pilsētām, bet arī starp bagātākām un nabadzīgākām ES valstīm, kur nevienlīdzību skaidri atspoguļo dati dažādās jomās, radot iespēju noteikt jauno dalībvalstu vajadzību prioritātes.
In today's Europe the inequalities are observable not only on the rural-urban spectrum but also between the richer and poorer EU countries, where inequalities are clearly expressed in the data across a wide range of domains, making a case for prioritising the needs of the new Member States.
Lauku apvidos ir dažādas sieviešu grupas — vecas un jaunas sievietes, bezdarbnieces un ekonomiski aktīvas, sievietes lauksaimnieces, sievietes, kas dzīvo centrālos apgabalos, un sievietes, kas dzīvo atpalikušos apgabalos, — un tādējādi ir vajadzīgi atšķirīgi pasākumi atšķirīgām sieviešu grupām.
There are different women's groups in rural areas - old and young, unemployed and economically active, women farmers, women living in central and marginal areas - and thus, different activities for the different women's groups are needed.
Paplašinātās ES nabadzīgākajās valstīs lauku apvidi ir tie, kurus visvairāk skar nabadzība
In the poorer countries of the enlarged EU, it is the rural areas that deprivation in most marked
Pirmais pētījums par dzīves kvalitāti Eiropā — atšķirības starp pilsētām un laukiem. .
First European Quality of Life Survey: urban - rural differences. .
Potenciāla problēma šajā sakarā ir iespēja, ka jauno dalībvalstu reģionus ar lielāku lauku iedzīvotāju īpatsvaru un attālākos reģionus uzskatīs par tādiem, kuros ir ierobežots attīstības potenciāls, un tie nesaņems savu ieguldījumu daļu; tas ir par spīti faktam, ka, kā liecina pierādījumi, tieši šie reģioni var būt tie, kuros cilvēki izjūt vislielāko atpalicību un viszemāko dzīves līmeni.
A potential problem here is the possibility that the more rural and remote regions of the new Member States will be seen as having limited growth potential and will not receive their share of investment; this is despite the fact that, as evidence suggests, it may be these very areas that people experience the highest levels of deprivation and the poorest quality of life.
Šāda situācija veicina to, ka daudzviet turpinās it īpaši jauna un augsti kvalificēta darbaspēka aizplūšana.
Such situation contributes to a continuing out-migration of especially young and well-trained persons in many places.
Tā kā vairums aizbraucēju ir sievietes, lauku apvidos un lauku ekonomikā tam ir negatīva ietekme uz sociālo dzīvi.
As majority among those who leave are women, there are negative effects on the social life of that rural area and rural economy.
Turklāt tas veicina to, ka pasliktinās daudzu „komunālo mājsaimniecību” stāvoklis.
Furthermore, it contributes the deterioration of the number of “communal households”.
Sociālās infrastruktūras institūcijas un sabiedriski nozīmīgi pakalpojumi ir jūtami vājināti.
The institutions of social infrastructure and services of public interests are heavily impaired.
Papildus iedzīvotāju zudumam šo reģionu vidēja līdz ilgtermiņa attīstību apdraud ievērojami zemāki dzimstības rādītāji.
Additionally to a loss of population, observable lower fertility rates endanger medium to long-term development of these regions.
Sievietēm lauku apvidos ir vajadzīga īpaša politiska uzmanība.
Women in rural areas need particular political attention.
Referente lūdz patiesu atbalstu vietējām iniciatīvām, kopienas darbībai un saskaņotai pieejai lauku attīstībai, kuras pievērš galveno uzmanību sieviešu interesēm.
Rapporteur asks for genuinely support for local initiatives, community action and an integrated approach to rural development, focused on women.
Dzimumu līdztiesības veicināšanai lauku nozarē jābūt būtiskai stratēģijai, ne tikai lai nodrošinātu vienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem, bet arī lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi.
Mainstreaming gender into the rural sector must be a key strategy not only for the promotion of equality between women and men, but also for sustainable economic growth.
Īpaši pasākumi ir izšķiroši, lai izvirzītu un atrisinātu steidzamākās problēmas un vajadzības, ar ko saskaras sievietes lauku apvidos.
Specific measures are crucial in order to target and address the urgent problems and needs faced by women in rural areas.
Referente uzsver, ka vispirms ir jāpanāk, lai sabiedrība apzinātos sieviešu grūtības lauku apvidos.
Rapporteur emphasizes that first of all the society's awareness of the disadvantages of women in rural areas has to be raised.
Turklāt referente aicina nodrošināt, lai dzimumu aspektu ņemtu vērā ES lauku attīstības politikas ietekmes novērtējumos, kā arī visos budžeta izstrādes procesos, kas ir saistīti ar lauku attīstības politikas īstenošanu.
Furthermore, rapporteur calls for the necessity to ensure that gender dimension is taken into account in the impact assessments of the EU rural development policies as well as into all budgetary processes linked to the implementation of rural development policies.
Vēl jo vairāk, lai izlīdzinātu nelīdzsvaroto situāciju, ir jābūt finansiālām iniciatīvām, kas mudinātu vietējās iestādes īstenot īpašus pasākumus.
Furthermore, to counterbalance an unbalanced situation there must be financial incentives to encourage local authorities to enforce specific measures.
Lauku sievietes visur ir mazākumā lēmumu pieņemšanas un plānošanas procesā.
Rural women everywhere are in a minority in decision-making and planning.
Sieviešu zemais līdzdalības līmenis lēmumu pieņemšanā nenovēršami noved pie neobjektivitātes attiecībā uz prioritātēm.
The low level of participation of women in decision-making inevitable leads to biases in the priorities and.