natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tāpat tika uzsākta sabiedriska apspriešana par Europeana turpmāko attīstību.
A public consultation was also launched on the further development of Europeana.
Cita starpā tika apspriests veids, kā privāto sektoru iesaistīt Europeana turpmākajā attīstībā, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību, un kā caur Europeana padarīt meklējamu ar autortiesībām aizsargātu saturu.
It dealt amongst other things with the way in which the private sector can be involved in the further development of Europeana through public private partnerships, and how in-copyright content can be made searchable through Europeana.
Eiropas Parlaments 2007. gada 27. septembra rezolūcijā „i2010: ceļā uz Eiropas digitālo bibliotēku” pauda stingru atbalstu ierosinājumam, ka Eiropas digitālā bibliotēka jāveido kā kopējs, daudzvalodu piekļuves punkts Eiropas kultūras mantojumam.
In its resolution of 27 September 2007 on "i2010: towards a European digital library", the European Parliament expressed its strong support for the idea of establishing a European digital library in the form of a common, multilingual access point to European cultural heritage.
Šobrīd, kad Europeana jau kļūst par realitāti, tai ir nepieciešams Eiropas Parlamenta politisks atbalsts, jo šā projekta izturība un kvalitāte ir atkarīga no ilgtspējīga finansēšanas un pārvaldības modeļa izveides, no risinājumiem ar autortiesībām aizsargātu materiālu masveida digitalizācijai, kā arī no informētības palielināšanas par šādu centienu nozīmi dalībvalstu vidū.
Now, at a time when Europeana is becoming a reality, it needs clear political backing from the European Parliament, since the staying-power and quality of this project depend on creating a sustainable financing and governance model, on finding solutions for mass-digitizing copyrighted materials, and on raising awareness about the importance of such an endeavour among the Member States.
Galvenās problēmas saistībā ar saturu
Main issues concerning content
Kultūras produktu, arī grāmatu digitalizācija ir intensīvs un dārgs pasākums, kura īstenošanai nepieciešama cieša sadarbība starp tiesību subjektiem, kultūras iestādēm un IKT uzņēmumiem, kā arī starp publisko un privāto sektoru.
The digitisation of cultural products, including books, is an extensive and expensive undertaking that requires close cooperation between rights-holders, cultural institutions and ICT companies, as well as between the public and private sectors.
Dalībvalstis un to kultūras iestādes saskaņā ar attiecīgām kultūras un/vai informācijas politikas nostādnēm nosaka digitalizējamā un Europeana vietnē ievietojamā saturu izvēli.
The selection of content to be digitised and brought into Europeana is determined by the Member States and their cultural institutions, in line with their cultural and/or information policies.
Dažādu dalībvalstu ieguldījums Europeana pēc priekšmetu skaita un materiāla tipiem ir ļoti nevienmērīgs .
The contribution by different Member States to Europeana is very uneven , both in terms of number of objects and types of material.
Europeana vietnē ir pieejami tikai 5 % no visām digitālajām grāmatām.
Only 5% of all digital books are available in Europeana.
Gandrīz puse no šīm grāmatām nāk no Francijas.
Almost half of these come from France.
Pārējās valstis, kas devušas lielu ieguldījumu, ir Vācija (16 %), Nīderlande (8 %) un Apvienotā Karaliste (8 %).
Other big contributing countries are Germany (16%), the Netherlands (8%), and the United Kingdom (8%).
No visām pārējām valstīm katra ir devusi 5 % vai mazāk.
All other countries provide 5% or less each.
Tā kā masveida digitalizācija tiek uzsākta citās pasaules daļās, nopietnāk jāķeras pie uzdevuma veikt Eiropas kultūras mantojuma mēroga digitalizāciju.
With mass digitisation taking off in other parts of the world, it becomes urgent to engage more seriously with the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
Vajadzētu pievērst īpašu uzmanību darbiem, kas ir trausli un kuru drīzumā varētu vairs nebūt, te cita starpā jāmin audiovizuālie materiāli.
Special attention should be paid to those works which are fragile and might cease to exist very soon and, among those, audiovisual materials.
Sākotnējais mērķis bija orientēties uz potenciālu, ko piedāvā ar autortiesībām neaizsargāts teksta materiāls.
The initial aim was to concentrate on the potential provided by out-of-copyright text material.
Juridisku apsvērumu dēļ Europeana vietnē nav iekļautas vairs neizdodamas grāmatas (apmēram 90 % no nacionālo bibliotēku satura), kā arī nezināmu autoru darbi (pēc provizoriskiem datiem 10–20 % no nacionālajām ar autortiesībām aizsargātām kolekcijām), kuru autorus nav iespējams konstatēt.
For legal reasons, Europeana includes neither out-of-print books ( some 90% of the content of national libraries) nor orphan works ( estimated at 10% to 20% of national in-copyright collections), whose authors cannot be identified.
Tai pat laikā ir skaidrs, ka jāmeklē risinājumi, kā iekļaut ar autortiesībām aizsargātu materiālu.
At the same time it is clear that solutions should be found on how to include in-copyright material.
Tas ir jo īpaši svarīgi, lai izvairītos no „20. gadsimta melnā cauruma” — situācijas, kad tīmeklī ir pieejams apjomīgs kultūras materiāls, kas radīts līdz 1900. gadam, taču tikai nedaudz materiāla ir pieejams no nesenākas pagātnes.
This is especially important in order to avoid a ‘20th century black hole’ - a situation in which much cultural material from before 1900 is accessible on the web, but very little material is available from the more recent past.
Tam nepieciešama cieša sadarbība starp kultūras iestādēm un tiesību subjektiem, pilnībā ievērojot tiesību aktus par autortiesībām.
This requires close collaboration between cultural institutions and right holders, in full respect of copyright legislation.
Īpaši akūta problēma pastāv nezināmu autoru darbu jomā, t. i., šiem darbiem ir neiespējami vai ļoti grūti izsekot tiesību subjektus.
A particularly acute problem exists in the area of orphan works , i.e. works for which it is impossible or very difficult to trace the rightful holders.
Pēc Komisijas 2006. gada ieteikuma par digitalizāciju un saglabāšanu ciparu formātā lielākā daļa dalībvalstu nav panākušas ievērojamu progresu.
Most Member States have made little progress after the Commission issued its 2006 Recommendation on digitisation and digital preservation.
Jautājums par nezināmu autoru darbiem ir piesaistījis pastiprinātu uzmanību saistībā ar Google grāmatu meklēšanas rīku lietas atrisināšanu Amerikas Savienotajās Valstīs, kas attiecas uz daudziem no šiem darbiem.
The issue of orphan works has attracted increasing attention as a result of the Google Book Search legal case settlement in the United States of America which concerns many of these works.
( Google grāmatas ir komerciāls projekts, ko izstrādājis viens no nozīmīgākajiem dalībniekiem interneta pakalpojumu tirgū.
(Google Books is a commercial project developed by one of the most important players in the Internet services market.
Projekts ļauj lietotājiem skatīt tiešsaistē neaizsargātas grāmatas vai ar autortiesībām aizsargātu grāmatu izvilkumus, veicot meklēšanu ar atslēgvārdu.)
It allows users to view online public domain books or snippets of in-copyright books after having conducted a keyword-based search.)
Šis atrisinājums ietver vienošanos starp Google un Amerikas Izdevēju apvienību ( Association of American Publishers ) un Rakstnieku apvienību ( Authors’ Guild ), lai rastu izlīgumu prasībā par autortiesību pārkāpšanu.
This settlement is an agreement between Google and the Association of American Publishers and the Authors’ Guild to settle a legal action for breach of copyright.
Šo ASV atrisinājumu piemēro tikai Google komerciālai grāmatu izmantošanai Amerikas Savienotajās Valstīs.
The US settlement only applies to commercial exploitation of books by Google in the United States.
Tomēr tas var radīt plaisu zināšanās starp Eiropu un ASV, ja šā atrisinājuma rezultātā Eiropas autoru grāmatas ciparu formātā kļūst pieejamas tikai no ASV teritorijas.
Nevertheless, it may lead to the creation of a knowledge gap between the Europe and the USA if the digitised books of European authors become available only from the territory of the USA as a consequence of this settlement.
Google varētu nokļūt faktiskā monopola stāvoklī, palikdams par vienīgo avotu grāmatu atrašanā, izplatīšanā un pārdošanā.
Google could end up in de facto monopoly position as the sole source of ultimate power in book discovery, distribution and sales.
Komisijai tādēļ cieši jāraugās, kā attīstās situācija.
The Commission therefore needs to have a close look at how the situation develops.
Vajadzētu darīt visu iespējamo, lai izvairītos no jaunas digitālas pārdalīšanas un aizsargātu kopējās Eiropas ilgtermiņa intereses.
All necessary steps should be taken so as to avoid a new digital divide and to protect common long-term European interests.
Eiropas Savienības ceļš atšķiras no Google grāmatu pieejas, jo Europeana ir pakalpojums, kas pieejams visā pasaulē, un ar to ir paredzēts nodrošināt augstas kvalitātes saturu un tiesību aktu par autortiesībām pilnīgu ievērošanu.
The European way is different from the Google Books approach as Europeana is a service available worldwide, and strives for high-quality content and full respect for copyright legislation.
To vajadzētu paturēt prātā, meklējot risinājumus daudzajām problēmām, kas rodas saistībā ar tiesību aktiem par autortiesībām un kuras ES dalībvalstu vidū ievērojami atšķiras.
This should be kept in mind when looking for solutions to the manifold problems which arise around copyright legislations, which happen to differ widely amongst EU Member States.
Pašlaik iniciatīvas, piemēram, ARROW ( Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works ) projekts, kas ļauj jebkuram lietotājam pārbaudīt, vai darbs ir pieejams, vai tas vairs netiek izdots vai izplatīts, vai arī tas ir nezināma autora darbs, izmantojot Eiropas līmenī izstrādātu saskarni, kā arī iegūt informāciju par autortiesību subjektiem, ir ļoti noderīgi rīki, lai atvieglotu tiesību iegūšanu nezināmu autoru darbiem.
At the moment, initiatives such as ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works), a project which allows any user to verify whether a work is available, expired or orphan by using an interface developed at European level, and to obtain information on copyright holders, are very useful tools in facilitating the rights clearance for orphan works.
Pašreizējie digitalizācijas projekti Eiropā atklāj jaunu problēmu saistībā ar sabiedriskajā īpašumā esošiem materiāliem pēc formāta nomaiņas.
Ongoing digitisation projects in Europe show an emerging problem with public domain materials after the format shift.
Svarīgi, ka sabiedriskā īpašuma grāmatas analogajā pasaulē paliek sabiedriskajā īpašumā arī digitālajā pasaulē un ka tās ir pieejamas pēc iespējas plašākai auditorijai.
It is essential that books in the public domain in the analogue world, remain in the public domain in the digital world and that they can be enjoyed by the widest possible audience.
Eiropā pastāv plašs metožu diapazons, kas aktualizē tiesiska rakstura jautājumus par digitalizācijas radītām tiesībām.
There exists a wide range of approaches in Europe, which raise legal questions about rights created by digitisation.
Piemēram, sabiedriskajā īpašumā esošu darbu jomā problemātiska ir jauna tiesību slāņa pārņemšana, ko radītu digitalizācija, ekskluzīvu tiesību piešķiršana uzņēmumam, kas digitalizē sabiedriskā īpašuma darbus, kā arī teritoriāli ierobežojumi piekļuvei kultūras materiāliem, kādi var rasties digitalizācijas procesa laikā.
Among problematic points for public domain material is, e.g., the assumption of a new layer of rights that would be created by digitization, the granting of exclusive rights on public domain works to the digitizing company, as well as territorial limitations to access cultural content which may accrue during the process of digitisation.
Finansēšanas jautājumi
Financing issues
Eiropas digitālās bibliotēkas finansēšanas modelis , kas izveidots no tikai Kopienas finansēta modeļa (līdz 2009. gadam izmantojot EDL-net projektu, ko līdzfinansēja no eContentplus programmas), ir modelis, kuru finansē ne tikai Komisija (no Konkurētspējas un inovāciju programmas), bet arī dalībvalstis, atsevišķas kultūras iestādes un sponsorējumi no privātā sektora (no 2009. gada līdz 2013. gada beigām).
The financing model for the European digital library has evolved from an exclusively Community-funded one (until 2009 through the EDL-net project co-funded by the e Content plus programme) to a model where financing does not come only from the Commission (through the Competitiveness and Innovation Programme) but also from the Member States, some cultural institutions, and from private sector sponsorship (from 2009 until the end of 2013).
Jāizstrādā jaunas finansēšanas metodes, lai rastu ilgtspējīgu finansēšanas modeli laikposmam pēc 2013. gada.
New methods of financing must be developed so as to find a sustainable financing model from 2013 onwards.
Viens no paredzētajiem risinājumiem ir pāriet no pašreizējās finansēšanas, pamatojoties uz projektiem, uz publiskā un privātā sektora partnerību un strukturētākiem sabiedrisko iestāžu ieguldījumiem.
One of the ways envisaged is to move away from the present project-based financing towards public-private partnerships and more structured contributions by public institutions.
Publiskā un privātā sektora partnerību var attīstīt dažādos veidos, piemēram, kā privātu sponsorēšanu, kā maksas iekasēšanu par Europeana ievietotajām saitēm uz citu organizāciju saturu, kuras gūst ienākumus no šī satura, arī kā ciešākas partnerības modeļus, kad privātā sektora uzņēmumi tiktu tieši iesaistīti Europeana ekspluatācijā un gūtu ienākumus no vietnes darbības.
Public private partnerships can be developed in various forms, such as private sponsoring, payment for the links provided by Europeana to the content of organisations that generate income from this content, as well as further-reaching partnership models, where the private sector would be directly involved in running Europeana and generating revenues to operate the site.
To vajadzētu vienmēr darīt, labi izprotot nosacījumus un kopējās pamatnostādnes.
This should be always done on the basis of well-understood conditions and common guidelines.
Publiskā finansējuma modeļos vajadzētu iekļaut gan lielāku dalībvalstu ieguldījumu, gan nepārtrauktu Kopienas ieguldījumu pēc 2013. gada.
Public funding models should include both an increased contribution by the Member States and a continuous Community contribution after 2013.
Nekavējoties vajadzētu risināt problēmas saistībā ar dārgo masveida digitalizācijas procesu saskaņā ar šobrīd aktuālo Lisabonas stratēģiju.
An immediate task would be to deal with the costly process of mass digitisation under the currently evolving Lisbon strategy.
Viens risinājums būtu nosegt digitalizācijas izmaksu daļu no Kopienas programmu nākamās paaudzes un ņemt to vērā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā.
One way forward would be to cover part of the costs of digitisation from the next generation of Community programmes and to take account of this in the next Multiannual Financial Framework.
Pašreizējā lejupslīde nevar būt par iemeslu, lai atņemtu finansējumu informācijas sabiedrībai, digitalizācijai u. tml.
The current recession cannot be a reason to cut funding for the information society, digitization, and the like.
Ir nepieciešama attiecīga kampaņa par turpmāko finansējumu, tostarp līdzekļu vākšanas konferences, lai palielinātu informētību par Europeana un sniegtu plašāku informāciju par darba kopējo apjomu un centieniem, kas vajadzīgi, lai panāktu ievērojamu progresu, veicot Eiropas kultūras mantojuma liela mēroga digitalizāciju.
A proper campaign for future funding is needed, including fund-raising conferences, in order to heighten awareness of Europeana and more broadly, of the sheer volume of work and effort needed to make significant progress in the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
par „ Europeana — nākamie soļi”
on Europeana - the next steps
Atzinumu sagatavoja: Ioan Enciu
Rapporteur: Ioan Enciu
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A . tā kā kultūras un izglītības informācijas pieejamībai ir jābūt prioritātei, lai uzlabotu izglītības un dzīves standartus;
A. whereas access to cultural and educational information must be a priority in order to improve educational and living standards,
B. tā kā liels skaits digitalizēto darbu, kas glabājas dažādās bibliotēkās, šobrīd nav sabiedrībai pieejami, jo to digitālie formāti nav savietojami, un tā kā, pateicoties bibliotēku personālam, šīs iestādes ir viskvalificētākās, lai veiktu darbu digitalizācijas procesa uzraudzību un vadību,
B. whereas large numbers of digitised works currently held by various libraries have not been made publicly available owing to incompatibilities between digital formats, and whereas, thanks to their staff, libraries are the institutions most qualified to supervise and manage the process of digitising works,
3. uzsver, ka personām ar invaliditāti jāgūst labums no digitālās tehnoloģijas un ir jābūt vienkāršāk pieejamai izglītībai un informācijai, un mudina dalībvalstis nodrošināt pilnīgu un brīvu piekļuvi Eiropas kolektīvajām zināšanām, izmantojot pieejamus formātus un pielāgotas tehnoloģijas, lai invalīdiem garantētu piekļuvi;
Stresses that people with disabilities should have the benefit of digital technology and enjoy easier access to education and information, and encourages the Member States to ensure full and free access to Europe’s collective knowledge through accessible formats and adapted technologies, in order to guarantee access for disabled persons;
7. aicina Komisiju ieviest standartprocedūras noteikumus darba publicēšanai un tā digitālās versijas nosūtīšanai uz dalībvalstu arhīviem tajā pašā laikā, kad darbs tiek drukāts, kā arī to, lai dalībvalstu arhīvi, pievienojot saturu Europeana datubāzei, konsekventi ievērotu autortiesības;
Asks the Commission to establish rules for a standard procedure for publishing a work and forwarding its digital version to the national archives at the same time as the work goes to the printers, with the national archives adding the content to the ‘Europeana’ database on a basis of strict respect for copyright;
9. uzskata, ka Europeana darbība ilgtermiņā būs atkarīga no tā, kā tiks izvēlēti ilgtspējīgi finansēšanas un pārvaldības modeļi, un uzsver, ka valsts ieguldījumam būtu jāveido būtiska tās finansējuma daļa, taču jāapsver un jāpilnveido arī tādas jaunās finansēšanas metodes kā, piemēram, valsts un privātā sektora partnerība;
Underlines that the long-term existence of ‘Europeana’ will be dependent upon choosing sustainable financing and governance models, and stresses that public contributions should constitute a substantial proportion of its financing, but that new methods of financing – such as public-private partnerships – must also be taken into consideration and developed;
16. ierosina, lai Komisija izzinātu iespējas izveidot Eiropas struktūru, kas koordinētu valstu iestāžu līdzdalību digitalizācijas procesa uzraudzībā, jautājumus par autortiesību maksājumiem autoriem un citus ar Europeana projektu saistītus jautājumus;
Recommends to the Commission that it research the possibility of establishing a European body to coordinate the involvement of national authorities in monitoring the digitisation process, copyright payments to authors and other issues relevant to the ‘Europeana’ project;
par „ Europeana — nākamie soļi”
on ‘Europeana – the next steps’
Atzinumu sagatavoja: Marielle Gallo
Rapporteur: Marielle Gallo
3. aicina Eiropas Komisiju veidot Eiropas nezināmu autoru darbu datu bāzi, kas dotu iespēju veikt informācijas apmaiņu par īpašumtiesībām un samazināt rūpīgas tiesību īpašnieku meklēšanas izmaksas;
Calls on the Commission to develop a European database of orphan works which would make it possible to exchange information on the ownership of rights and thereby reduce costs incurred in making diligent searches for rights-holders;
5. uzsver nepieciešamību pārdomāt to, kā mudināt kultūras iestādes pēc digitalizācijas plānu izveides noslēgt līgumus ar tiesību īpašniekiem par darbu pieejamību uz daudzteritoriāla pamata un kā, iesaistoties tiešsaistes grāmatu pārdevējiem, stiprināt konkurētspējīgas vides veidošanos, lai atvieglotu kultūras mantojuma izplatīšanu visā Eiropas teritorijā;
Stresses the need to consider ways of encouraging cultural institutions, once they have drafted a digitisation plan, to conclude agreements with rights-holders to make works accessible on a multiterritory basis and to foster the development of a competitive environment with the participation of online booksellers, thus helping to spread Europe’s cultural heritage throughout the continent;
7. uzsver, ka ir svarīgi Eiropas līmenī saskaņot pieeju noteikumiem, kuri attiecas uz publiskā un privātā sektora partnerībām, un ka ir nepieciešams padziļināti kopā ar privātajiem partneriem izskatīt partnerības līgumus digitalizācijas plānu sakarībā, īpaši ekskluzīvo tiesību klauzulu darbības ilgumu, bibliotēku pašu izmantoto digitālo datņu indeksāciju un referencēšanu ar meklētājprogrammu palīdzību, pakalpojuma nepārtrauktību, šādu līgumu atklātību un digitalizācijas kvalitāti;
Stresses the importance of a concerted approach at European level to the issue of the terms and conditions governing public-private partnerships and the need for an in-depth examination of partnership agreements with private stakeholders on digitisation plans, notably as regards the duration of exclusivity clauses, the indexing and referencing via search engine by libraries of digitised files held for their own use, service continuity, the non-confidential nature of such agreements and digitisation quality;
9. aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstu partnerības organizācijas virzītu informācijas kampaņas un līdzīgus izpratnes veidošanas pasākumus par Europeana;
Calls on the Commission to ensure that information campaigns and similar awareness-raising activities regarding Europeana are channelled through the relevant partnership organisations in the Member States;
par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku — kāda ir pareizā stratēģija?
on Agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Referents: Giancarlo Scotta'
Rapporteur: Giancarlo Scotta'
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. maija paziņojumu par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku ( COM(2009)0234 ),
– having regard to the communication from the Commission of 28 May 2009 on agricultural product quality policy ( COM(2009)0234 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 15. oktobra Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti — produktu standarti, lauksaimniecībai noteiktās prasības un kvalitātes shēmas ( COM(2008)0641 ),
– having regard to the Commission’s green paper of 15 October 2008 on agricultural product quality: product standards, farming requirements and quality schemes ( COM(2008)0641 ),
– ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par pārtikas kvalitātes nodrošināšanu, tostarp standartu saskaņošanu vai savstarpēju atzīšanu
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on ensuring food quality including harmonisation or mutual recognition of standards
– ņemot vērā 1998. gada 9. oktobra rezolūciju par lauksaimniecības produktu un lauksaimniecības pārtikas produktu kvalitātes politiku
– having regard to its resolution of 9 October 1998 on quality policy for agricultural products and agri-foodstuffs
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada oktobra darba dokumentu par pārtikas kvalitātes sertifikācijas shēmām,
– having regard to the Commission staff working document of October 2008 on food quality certification schemes,