natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar Natura 2000 tiesību aktiem īstenotie pasākumi ir paredzēti, lai „saglabātu vai atjaunotu to dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras sugu labvēlīgu aizsardzības statusu, kas ir Kopienā nozīmīgas”, vienlaikus ņemot vērā „ekonomiskās, sociālās un kultūras prasības, kā arī reģionālās un vietējās īpatnības”
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
Neraugoties uz pašreizējo ieinteresētību par dzīvotņu saglabāšanu un sugu aizsardzību, iespējams, būtu vērts apdomāt jautājumu par lielākas uzmanības pievēršanu tādu elastīgu ekosistēmu veidošanai, kuras tiek galā ar spriedzi un nodrošina vērtīgus ekosistēmu pakalpojumus.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
Kā jau ierasts Eiropas vides politikā, šīs direktīvas nodrošina nepieciešamo elastību, lai pielāgotu īstenošanas pasākumus vietējiem apstākļiem, un tas ir pareizi darīts, ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus.
As is customary in European environment policy, these directives afford the necessary flexibility to tailor implementing measures to local circumstances – rightly so, given the subsidiarity and proportionality principles.
Noteikti ir jārīkojas, lai panāktu, ka atšķirības dalībvalstīs nekļūst tik krasas, ka tās varētu negatīvi ietekmē šo direktīvu efektivitāti.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
Jāpiemin, ka dalībvalstīs joprojām ir krasi atšķirīgi viedokļi par to, cik ātri minētās direktīvas jāīsteno un kā tās jāinterpretē, piemēram, attiecībā uz piesardzības principu, kad runa ir par pašreizējām darbībām un ārēju ietekmi.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
Tā kā lauksaimnieki apstrādā aptuveni pusi no Eiropas lauksaimniecības zemes, viņiem ir īpaša loma bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un šajā procesā viņi saskaras ar šādu problēmu — pasaulē pieaugot apdzīvotībai un palielinoties iedzīvotāju skaitam, ir jāpalielinās arī lauksaimnieciskajai ražošanai, turklāt vienlaikus lauksaimniecības nozarē ir jānodrošina, lai tiktu aizsargāta dzīves kvalitāte laukos un bioloģiskā daudzveidība.
As farmers manage about half of the European landmass, they play a special role in safeguarding biodiversity, facing a major challenge in the process: because world population and affluence are increasing, global agricultural production must increase, too, while the farming sector must ensure that there is quality of life in the countryside and that biodiversity is safeguarded.
Turpmāk sekmīgi īstenojot lauksaimniecības politiku, šiem trim elementiem jābūt papildinošiem, nevis pretrunīgiem.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
Atbilstīgi tam, kāda bieži vien ir nozares pieeja jautājumam par bioloģisko daudzveidību, arī Eiropas budžeta līdzekļi, kas paredzēti ar bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām saistītu pasākumu finansēšanai, ir ārkārtīgi fragmentāri.
As a result inter alia of what is often a sector-based approach to biodiversity, European budget financing of biodiversity and ecosystem measures is highly fragmented, too.
ES finanšu instrumentu videi ( LIFE ) izveidoja 1992. gadā, lai atbalstītu Savienības vides politikas īstenošanu, un, lai gan šis finansējums veido nelielu daļu no Kopienas kopējiem izdevumiem, tam tradicionāli ir bijusi nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas finansēšanā ES.
The EU Financial Instrument for the Environment (LIFE), established in 1992 to support the implementation of the Union’s environmental policy, has traditionally played a major role in funding biodiversity conservation within the EU, although this constitutes a small proportion of total Community expenditure.
Citus finanšu līdzekļus nodrošina:
Other paths for funding flows:
- kopējā lauksaimniecības politika, galvenokārt, agrovides pasākumi, kas ir viens no lielākajiem ES bioloģiskās daudzveidības atbalsta elementiem (to finansē no ELFLA);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
- kopējā zivsaimniecības politika , izmantojot jūras vides aizsardzības pasākumus (EZF);
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
- reģionālā attīstība un kohēzija (izmantojot struktūrfondus un Kohēzijas fondu);
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
- pētniecības politika (7. pamatprogramma).
- research policy (7th framework programme)
No vienas puses, fragmentētam finansējumam var būt pozitīva ietekme, jo ir iespējas izmantot vairākus finansējuma avotus.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
Tomēr, no otras puses, tā kā ir nosacījums par obligātu līdzfinansējumu un tā kā, piemēram, attiecībā uz lauku politiku un struktūrpolitiku ir iespējams īstenot sev tīkamāko pieeju, šos līdzekļus bioloģiskās daudzveidības jautājuma risināšanai faktiski izmanto tikai tās dalībvalstis, kas izdara šo apzināto izvēli.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
Arī šajā jomā 27 dalībvalstu vidū ir krasas atšķirības.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Ja nenotiks apspriešanās par jauno daudzgadu finanšu shēmu pēc 2013. gada, papildus valsts finansējuma avotiem (subsīdijām) vajadzēs rast citus finansēšanas mehānismus, turklāt lielas grūtības radīs ārējo izmaksu iekļaušana produktu galīgajā cenā.
Without anticipating the debate on the new post-2013 multiannual financial framework, other funding mechanisms in addition to public sources of financing (subsidies) will have to be found, a significant challenge being to incorporate external costs into final product prices.
Turpmākās iniciatīvas
Future initiatives
Šogad, Starptautiskajā Bioloģiskās daudzveidības gadā, ir jau ierosinātas vai vēl tiks ierosinātas jaunas iniciatīvas, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ekosistēmu pasliktināšanos.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
Šogad no 18. līdz 29. oktobrim Nagojā, Japānā, notiks Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences desmitā sanāksme ( COP 10 ).
From 18-29 October, the tenth meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the Convention on Biological Diversity (CBD) will be held in Nagoya, Japan.
Komisija šā gada 19. janvārī Eiropas līmenī publiskoja paziņojumu „ES redzējuma un mērķu iespējamības bioloģiskās daudzveidības jomā laikposmam pēc 2010. gada”, un pašlaik šis paziņojums ir nodots publiskai apspriešanai.
At the European level the European Commission presented its communication ‘Options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010’ on 19 January, which is currently the subject of public consultation.
Komisijas ieteiktie 4 politikas rīcības varianti ir šādi:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) līdz 2020. gadam ievērojami jāsamazina bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanās temps ES;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) līdz 2020. gadam jāaptur bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanās ES;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) līdz 2020. gadam jāaptur bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanās ES, un tie jāatjauno, ciktāl tas iespējams;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) līdz 2020. gadam jāaptur bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanās ES, un tie jāatjauno, ciktāl tas iespējams, kā arī jāpasteidzina ES ieguldījums, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos pasaulē.
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
Paredzams, ka šis paziņojums un sabiedriskās apspriešanas iznākums sekmēs priekšlikuma par jaunas ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas, tostarp likumdošanas priekšlikumu, publicēšanu līdz šā gada beigām.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
Turklāt Eiropas Vides padome šā gada 15. marta sanāksmē piekrita jaunam pamatmērķim — līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanos ES un atjaunot tos, ciktāl reāli iespējams, un vienlaikus palielināt ES ieguldījumu, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos pasaulē.
Furthermore, the March 15 European Environment Council agreed to a new headline target to ‘halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.’
Šajā patstāvīgajā ziņojumā ir mēģināts atspoguļot Eiropas Parlamenta prioritātes cīņā par bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un ekosistēmu pasliktināšanās turpmāku nepieļaušanu.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
Atzinumu sagatavoja: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
Zivsaimniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata, ka ir svarīgi aizsargāt jūras bioloģisko daudzveidību, jo tā palielina šīs ekosistēmas noturību, tādējādi palīdzot arī mazināt klimata pārmaiņu ietekmi;
Considers that the protection of marine biodiversity is essential, since it leads to increased ecosystem resilience, and thus inter alia helps to alleviate climate change impacts;
5. aicina Komisiju pieņemt aizsargājamo jūras teritoriju ( MPA ) tīkla modeli, ar ko būtu iespējams saskaņot vides saglabāšanas pasākumus un ilgtspējīgas zvejas praksi; aicina Komisiju arī regulāri ziņot par to, kā dalībvalstis īsteno Dzīvotņu direktīvu un Savvaļas putnu direktīvu, jo īpaši par to, kā tiek veidots Natura 2000 tīkls jūras vidē, jo pagaidām mazāk nekā 10 % no visām aizsargājamajām teritorijām ir jūras teritorijas, kā arī ziņot par to, kā dalībvalstis ievēro ziņošanas un uzraudzības saistības;
Calls on the Commission to adopt a model network of marine protected areas (MPAs) making it possible to reconcile preserving the environment and practising sustainable fishing; asks it to report regularly on the progress made by Member States in implementing the Habitats and Wild Birds Directives, in particular the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment, since currently less than 10% of protected areas are marine sites, as well as on the reporting and monitoring obligations of the Member States;
17. uzsver, ka ir nepieciešama turpmāka rīcība integrētas piekrastes zonas apsaimniekošanas (IPZA) un jūras teritoriālās plānošanas jomā, jo tās varētu būt ekosistēmas līdzdalības pieejas svarīgi elementi, nodrošinot jūras un piejūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī ievērojot dabas procesus un ekosistēmu nestspēju;
Stresses the need for further action in the field of Integrated Coastal Zone Management (ICZM) and Maritime Spatial Planning as these could be important elements of a participatory ecosystem approach, ensuring the conservation and sustainable management of marine and coastal resources and respecting natural processes and ecosystem carrying capacity;
20. aicina ES nodrošināt, ka Eiropas un pasaules līmenī tiek aizsargāts taisnīgums; turklāt uzsver, ka jāaizsargā un jāpaplašina princips „maksā piesārņotājs”, kā arī jāpiemēro pilnīgas izmaksu segšanas princips;
Calls on the EU to ensure that equity is safeguarded at the European and global level; further stresses the need to safeguard and extend the application of the ‘polluter pays’ principle as well as the full-cost recovery principle;
Lūgumrakstu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
4. mudina Eiropas Komisiju pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā 2010. gada laikā nākt klajā ar paziņojumu par Natura 2000 turpmāko finansēšanu, lai šo aspektu varētu izskatīt kopā ar jauno bioloģiskās daudzveidības stratēģiju līdz 2020. gadam;
Urges the European Commission to publish the Communication that it has announced on the future financing of Natura 2000 as soon as possible and in any event during 2010 so that this aspect can be examined together with the new biodiversity strategy until 2020;
8. atbalsta Eiropas Vides aģentūras secinājumus, ka „ar ES Dzīvotņu direktīvu aizsargāto sugu un dzīvotņu saglabātības stāvoklis rada bažas” un ka „nevajadzētu veltīt visu uzmanību tikai bioloģiskās daudzveidības salu saglabāšanai, zaudējot dabu citviet”, jo tie atbilst viedoklim, ko Eiropas Savienības pilsoņi bieži vien pauž Eiropas Parlamentam sūtītajos lūgumrakstos;
Supports the findings of the European Environment Agency when it states that ‘the conservation status of species and habitats protected under the EU Habitats Directive is a cause for concern’ and that we should not ‘focus all our efforts in preserving islands of biodiversity, while losing nature everywhere else’, as this reflects the views very often expressed by European citizens in their petitions to the European Parliament;
10. kritizē acīmredzami pieaugošo tendenci, kad dalībvalstu politiskās iestādes nesniedz attiecīgā projekta skartajiem vietējiem iedzīvotājiem informāciju par tā ietekmi uz vidi, kas ir pretrunā ES tiesību aktos iekļautajai Orhūsas konvencijai;
Criticises the apparently increasing tendency of political authorities in the Member States to withhold access to information on the environmental impact of projects from the local citizens concerned, which is contrary to the Aarhus Convention as incorporated into EU law;
13. uzskata, ka dalībvalstu politiskajām iestādēm biežāk būtu jāuzņemas pienākums pierādīt, kā, lemjot par infrastruktūru attīstību, tās plāno saglabāt vidi un bioloģisko daudzveidību, nevis pilsoņiem ar lūgumrakstiem jālūdz aizsargāt savas direktīvās paredzētās tiesības;
Considers that the onus should be placed on the political authorities in Member States to demonstrate how they intend to preserve the environment and its biodiversity when entertaining the idea of new infrastructure developments, rather than on citizens who, through their petitions, appeal for their rights under the directives to be protected;
15. pirmām kārtām ir pilnīgi un efektīvi jāīsteno spēkā esošie Eiropas Savienības tiesību akti vides aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības jomā un skaidri jāapņemas īstenot tās mērķus; uzskata, ka daži uzlabojumi ir vajadzīgi, tomēr ir būtiski koncentrēt uzmanību uz īstenošanu un efektīvāku uzraudzību.
Considers that the priority must be the full and effective implementation of current European legislation on the environment and biodiversity and a clear commitment to its objectives; takes the view that if, as we have seen, some improvements must be made, it is essential to concentrate our efforts on enforcement and on making monitoring more effective.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo atbalstu Moldovas Republikai
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
EIROPAS PARLAMENTA NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ.................................................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
PASKAIDROJUMA RAKSTS.................................................................................................11
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................11
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0302 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0144/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A7-0242/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0242/2010 ),
EIROPAS PARLAMENTA NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING
* Grozījumi — jauns vai grozīts teksts ir izcelts treknrakstā un slīprakstā, svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums
Decision of the European Parliament and of the Council
par makrofinansiālo atbalstu Moldovas Republikai
providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 212 thereof,
rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure,
OV L ,
OJ L
(1) Moldovas Republikas un Eiropas Savienības attiecības attīstās, pamatojoties uz Eiropas kaimiņattiecību politiku.
(1) Relations between the Republic of Moldova and the European Union are developing within the framework of the European Neighbourhood Policy.
Eiropas Kopiena un Moldovas Republika 2005. gadā vienojās par Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, nosakot vidēja termiņa prioritātes ES un Moldovas Republikas attiecībās.
In 2005, the Community and the Republic of Moldova agreed on a European Neighbourhood Policy Action Plan identifying medium-term priorities in EU-Republic of Moldova relations.
To divpusējās attiecības turpmāk veicinās arī nesen aizsāktā Austrumu partnerība.
The framework of their bilateral relations is further enhanced by the recently launched Eastern Partnership.
2010. gada janvārī Eiropas Savienība un Moldovas Republika uzsāka sarunas par asociācijas nolīgumu, un gaidāms, ka tas aizstās spēkā esošo partnerības un sadarbības nolīgumu.
In January 2010 the European Union and the Republic of Moldova started negotiating an Association Agreement that is expected to replace the existing Partnership and Cooperation Agreement.
(2) Moldovas Republikas ekonomiku ir smagi skārusi starptautiskā finanšu krīze, kuras rezultātā strauji samazinās ražošana, pasliktinās fiskālais stāvoklis un pieaug vajadzība pēc ārējā finansējuma.
(2) The economy of the Republic of Moldova has been severely affected by the international financial crisis with dramatically declining output, a deteriorating fiscal position and rising external financing needs.
(3) Moldovas Republikas ekonomikas stabilizācijai un atveseļošanai piešķirta Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) finanšu palīdzība.
(3) Economic stabilisation and recovery in the Republic of Moldova are supported by financial assistance of the International Monetary Fund (IMF).
SVF vienošanos par finansējumu Moldovas Republikai apstiprināja 2010. gada 29. janvārī.
The IMF financing arrangement for the Republic of Moldova was approved on 29 January 2010.
(4) Moldovas Republika ir lūgusi Savienības makrofinansiālo atbalstu, ņemot vērā ekonomiskās situācijas un perspektīvas pasliktināšanos.
(4) The Republic of Moldova has requested Union macro-financial assistance in view of the deteriorating economic situation and outlook.
(5) Ņemot vērā, ka Moldovas Republikas 2010.–2011. gada maksājumu bilancē joprojām ir finansējuma iztrūkums, makrofinansiālo atbalstu uzskata par piemērotu atbildi uz Moldovas Republikas lūgumu atbalstīt ekonomikas stabilizāciju saistībā ar pašreizējo SVF programmu.
(5) Given that a residual financing gap in 2010-2011 remains in the Republic of Moldova's balance of payments, macro-financial assistance is considered an appropriate response to the Republic of Moldova's request to support economic stabilisation in conjunction with the current IMF programme.
Paredzams, ka šis makrofinansiālais atbalsts atvieglos arī valsts budžeta ārējā finansējuma vajadzības.
This macro-financial assistance is also expected to contribute to alleviating the external financing needs of the State budget.
(6) Savienības makrofinansiālajam atbalstam būtu ne tikai jāpapildina SVF un Pasaules Bankas piedāvātās programmas un piešķirtie resursi, bet arī jānodrošina Savienības līdzdalības pievienotā vērtība.
(6) The Union macro-financial assistance should not merely supplement programmes and resources from the IMF and the World Bank, but should ensure the added value of Union involvement.
(7) Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālais atbalsts juridiski un pēc būtības saskan ar pasākumiem, kas veikti dažādās jomās saistībā ar Savienības ārējo darbību un citām atbilstīgām politikām.
(7) The Commission should ensure that the Union macro-financial assistance is legally and substantially in line with the measures taken within the different areas of external action and other relevant Union policies.
(8) Ar Savienības makrofinansiālā atbalsta konkrētajiem mērķiem būtu jāstiprina efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība.
(8) The specific objectives of the Union macro-financial assistance should strengthen efficiency, transparency and accountability.
Komisijai būtu regulāri jāuzrauga šo mērķu īstenošana.
These objectives should be regularly monitored by the Commission.
(9) Ar makrofinansiālā atbalsta piešķiršanu saistītajiem nosacījumiem būtu jāatspoguļo galvenie principi un mērķi Savienības politikā attiecībā uz Moldovas Republiku.
(9) The conditions underlying the provision of the Union macro-financial assistance should reflect key principles and objectives of Union policy towards the Republic of Moldova.
(10) Lai efektīvi aizsargātu Savienības finansiālās intereses saistībā ar šo makrofinansiālo atbalstu, ir nepieciešams, ka Moldovas Republika veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar šo atbalstu.
(10) In order to ensure efficient protection of the Union's financial interests linked to this macro-financial assistance, it is necessary that the Republic of Moldova adopt appropriate measures relating to the prevention of, and the fight against, fraud, corruption and any other irregularities linked to this assistance.