natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· vienotu un pilnībā strādājošu iekšējo tirgu;
· a consolidated and fully operational single internal market
· līdzvērtīgus konkurences apstākļus tirdzniecības attiecībās ar trešām valstīm,
· a level playing field in trade relations with third countries
ir vienīgais veids, kā palielināt ilgtspēju un Eiropas rūpniecības konkurētspēju, tādējādi saglabājot tās vadošo pozīciju pasaulē;
is the only means of increasing the sustainability and competitiveness of European industry and thus maintaining its global leadership,
G. tā kā Eiropas rūpniecības vadošo pozīciju pasaulē aizvien vairāk apdraud rūpniecības attīstība jaunajās tirgus ekonomikas valstīs, un tā kā tādi svarīgākie konkurenti kā ASV, Japāna un Ķīna īsteno stingru un aktīvu rūpniecības politiku, kuru atbalsta ar ievērojamiem ieguldījumiem pašos modernākajos izstrādājumos un pakalpojumos, un tāpēc ir ļoti svarīgi saglabāt un attīstīt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, saglabāt tās vadošo nozīmi ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā Eiropā;
G. whereas European industry’s global leadership is increasingly being challenged by the expanding industrial base in emerging countries, and the major competitors such as the USA, Japan and China are pursuing a strong and active industrial policy supported by broad investment in leading edge products and services, and for this reason it is extremely important to maintain and develop the competitiveness of European industry, to maintain its role as a driver of sustainable growth and employment in Europe,
H. tā kā rūpniecības progresu iespējams atbalstīt, apvienojot piemērotus pamatnosacījumus, gudru, tālredzīgu un mērķtiecīgu regulējumu un tirgus stimulāciju, kas pamatotos uz precīzām prognozēm par tirgus attīstību, kā arī atbalstot pasaules mēroga virzību uz videi nekaitīgiem, ilgtspējīgiem un inovatīviem ražošanas, sadales un patēriņa veidiem;
H. whereas it is possible to support industrial progress through a combination of the appropriate framework conditions, smart, forward-looking and targeted regulation and market stimulation, based on accurate expectations for market developments and supporting the global trends towards clean, sustainable and innovative forms of production, distribution, and consumption,
I. tā kā vispārējā atbalsta politika attiecībā uz ieguldījumiem rūpniecībā un pakalpojumu nozarēs būtu jāizvirza par ES makroekonomikas prioritāti, jo īpaši krīzes laikos, piemēram, pašlaik, kad ieguldījumi (it īpaši kompetences, nevis produktivitātes palielināšanā) ir pirmais izdevumu veids, kas tiek samazināts; tā kā dalībvalstīm, ES, reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir pašām jānosaka publisko ieguldījumu mērķi (piemēram, kāda daļa no kopējiem publiskiem izdevumiem būtu jāatvēl ieguldījumiem), tajā skaitā ieguldījumi taupības plānos;
I. whereas a general policy of support for investment in industry and services should be the EU’s macro-economic priority, particularly at a time of crisis, such as now, when investment (in particular in capacity as opposed to productivity) is the first type of expenditure to be cut; whereas the Member States, the EU and regional and local authorities should set themselves public investment targets (i.e. what proportion of total public spending should be taken up by investment), including in austerity plans,
J. tā kā vērienīgas ES rūpniecības politikas pamatā jābūt spēcīgam iekšējam tirgum, turklāt gan Eiropas Savienībā, gan saistībā ar tā ārējo dimensiju; tā kā šajā sakarībā visiem rūpniecības politikas instrumentiem (piemēram, pētniecības un izstrādes politikai, reģionālajai politikai, konkurences politikai, regulējuma konverģencei un tirdzniecības politikai) jābūt piemērojamiem, izmantojot globalizācijas radītās iespējas un risinot ar to saistītos uzdevumus;
J. whereas an ambitious EU industrial policy must be based on a strong internal market, both within EU borders and in its external dimension; whereas, in this connection, all industrial policy instruments (such as R&D policy, regional policy, competition policy, regulatory convergence and trade policy) must be brought to bear in addressing the opportunities and challenges of globalisation,
K. tā kā deindustrializācija Eiropā ir vispāratzīts fakts, kas apdraud tās stāvokli tehnoloģiju un ekonomikas jomā, ņemot vērā arvien pieaugošo globalizāciju un spēcīgo konkurenci ar valstīm, kas strauji attīstās;
K. whereas de-industrialisation is an established fact in Europe that puts our technological and economic position at risk, given increasing globalisation and intense competition from rapidly developing countries,
L. tā kā ir krasi jāsamazina birokrātijas slogs uzņēmumiem un jāvienkāršo likumdošanas un normatīvā vide atbilstīgi labāka likumdošanas procesa principiem;
L. whereas the red tape faced by businesses needs to be drastically reduced and their legislative and regulatory environment needs to be simplified in line with better lawmaking principles,
M. tā kā pasaulē pastāvīgi palielinās pieprasījums pēc izejvielām un resursiem, izraisot bažas par iespējamiem piegāžu traucējumiem;
M. whereas world-wide demand for raw materials and resources has been increasing steadily, leading to worries over possible disruptions of supply,
N. tā kā saskaņā ar Vācijas statistikas biroja datiem līdz pat 45 % no ražošanas vienības izmaksām veido materiālu izmaksas, un tā kā saprātīga izejvielu izmantošana un lietderīga enerģijas izmantošana tādējādi ir ļoti svarīga Eiropas rūpniecībai;
N. whereas, according to the German statistical office, up to 45% of the cost of a product unit is made up of the cost of materials, and whereas intelligent use of raw materials and efficient use of energy are thus crucially important for European industry,
O. tā kā ES tirgus daļa ir samazinājusies, turklāt pat neraugoties uz dažu dalībvalstu sasniegumiem; tā kā ES pārstāvniecība modernāko tehnoloģiju nozarē ir nepietiekama, it īpaši jauno informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā (13 % no pievienotās vērtības ASV salīdzinājumā ar 5 % ES); tā kā darba ražīgums ES ražojošajā rūpniecībā samazinās;
O. whereas, despite the performance of some Member States, the EU has lost market share; whereas the EU’s presence in the high-technology sector is not what it should be, in particular as regards NICTs (13% of added value in the United States, as against 5% in the EU); whereas productivity is slowing down in the EU’s manufacturing industry,
P. tā kā ražojošā rūpniecība ir galvenais ražīguma pieauguma avots gan pašā rūpniecībā, gan pārējās tautsaimniecības nozarēs, un tā kā inovācijas rūpniecības jomā ir viens no galvenajiem jaunu pakalpojumu attīstības un tādējādi arī ilgtermiņa izaugsmes veicinātājiem, jo īpaši ņemot vērā ES demogrāfiskās tendences;
P. whereas the manufacturing industry is the main source of productivity gains, both within the industry itself and in the other economic sectors, and whereas industrial innovation is one of the main catalysts for the development of new services and, thereby, for long-term growth, particularly in view of EU demographic trends,
Q. tā kā rūpniecība veido būtisku ES tautsaimniecības daļu, proti, tā nodrošina 37 % no Eiropas Savienības IKP (kopā ar saistītiem pakalpojumiem), 80 % no izdevumiem pētniecības un izstrādes jomā un 75 % no eksporta apjoma;
Q. whereas industry forms an essential part of the EU economy, accounting for 37% of the EU’s GDP (when taken together with the related services), 80% of R&D spending and 75% of exports,
R. tā kā ES tradicionālās rūpniecības nozares ir svarīgas, un tā kā to pieredze ir jāizmanto lietderīgi;
R. whereas the EU’s traditional industries are important, and whereas their expertise needs to be put to good use,
S. tā kā Eiropas starptautiskie konkurenti, piemēram, ASV un Āzijas valstis, ir pieņēmušas aktīvu rūpniecības politiku, kuras pamatā ir liela apjoma ieguldījumi pētniecībā un izstrādē svarīgākajās nozarēs;
S. whereas our international competitors, such as the United States and the Asian nations, have adopted proactive industrial policies based on large-scale investment in R&D in key sectors,
Jauna pieeja ilgtspējīgai rūpniecības politikai
A n ew approach to a sustainable industrial policy
5. aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt vērienīgu, ekoloģiski efektīvu un videi nekaitīgu ES rūpniecības stratēģiju, lai ES teritorijā atjaunotu ražošanas potenciālu un radītu labi apmaksātas darba vietas kvalificētiem darba ņēmējiem;
Calls on the Commission and on the Member States to develop an ambitious, eco-efficient and green EU industrial Strategy in order to recreate manufacturing capacity across the EU territory and to generate highly qualified and well paid jobs within the EU;
9. aicina valsts iestādes samazināt birokrātiju, novērst formalitāšu dublēšanos un palielināt pārredzamību attiecībā uz lietu izskatīšanas termiņiem;
Calls on public authorities to cut back on red tape, prevent duplication of formalities and increase transparency with regard to time-frames for the resolution of proceedings;
12. uzsver, cik nozīmīgas Eiropas rūpniecības izmaksu struktūrā ir tādas nozares kā enerģētika un transports; uzskata, ka arī turpmāk jāuzlabo šo nozaru konkurētspēja, izmantojot privatizāciju; ņemot to vērā, pauž pārliecību, ka ir jāierobežo valsts finansējums uzņēmumiem, kas darbojas liberalizētā tirgū, un jāveic pasākumi, lai pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecinātu uz visiem transporta veidiem;
Emphasises how important sectors like energy and transport are within the cost structure of European industry; takes the view that the competitiveness of these sectors needs to be further improved via privatisation; with this in mind, is convinced of the need to restrict the level of public funding in companies operating in liberalised markets and to take steps with a view to the freedom to provide services in all modes of transport;
14. uzskata, ka ES rūpniecības stratēģijā jānosaka stratēģiski svarīgākās ieguldījumu jomas, un aicina Komisiju un dalībvalstis atspoguļot šīs prioritātes nākamajā finanšu plānā, gada budžetos un ES politikas virzienos;
Takes the view that the EU’s industrial strategy should identify strategic fields to invest in and calls on the Commission and the Member States to reflect these priorities in the future financial perspective, in the annual budgets and in EU policies;
20. aicina Komisiju ietekmes novērtēšanas procesā („konkurētspējas pārbaude”) un ex-ante / ex-post novērtējumā („derīguma pārbaude”) vairāk pievērsties konkurētspējas aspektiem un visos Komisijas dienestos pēc iespējas ātrāk ieviest šo būtisko lietpratīgas regulēšanas daļu;
Calls on the Commission to focus more on competitiveness aspects during the impact assessment process (‘Competitiveness Proofing’) and in ex-ante/ex-post evaluation (‘Fitness Checks’), and to implement this essential part of smart regulation as fast as possible across all Commission services;
· izmantojot jaunus kvalitātes un efektivitātes standartus;
· new standards of quality and effectiveness,
· saīsinot laiku jauno produktu nonākšanai tirgū, panākot to ar mūsdienīgu IKT analīzes, izstrādes, ražošanas un uzturēšanas instrumentu, metožu un procesu palīdzību;
· shortening the time-to-market for new products with the help of advanced ICT analytical, design, manufacturing and maintenance tools, methods and processes,
· veicinot MVU un aprīkojuma nozares attīstību piegādes ķēdē;
· facilitating the development of SMEs and the equipment sector within the supply chain,
· apņēmīgi cenšoties panākt sinerģiju starp civilo un militāro pētniecību;
· making more determined efforts to match the synergies between civil and military research;
24. aicina Komisiju kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi izstrādāt jaunu sistēmu, kas ļautu dažādu dalībvalstu uzņēmumiem efektīvāk strādāt kopā un mudinātu tos šādi rīkoties, nosakot un sasniedzot to rūpniecības prioritātes; uzskata, ka tas stiprinās Eiropā ražoto produktu konkurētspēju un uzlabos iespējas reaģēt uz mainīgajiem pasaules tirgus nosacījumiem;
Calls on the Commission to develop, together with the European Parliament and the Council, a new framework that will permit and encourage companies from different Member States to work together more effectively in setting and achieving their industrial priorities; believes that this will strengthen the competitiveness of European-made products and improve responses to changing global market conditions;
30. uzsver, ka Eiropas mēroga struktūras un infrastruktūra, kuru mērķis ir apvienot avotus un resursus, varētu radīt Eiropas rūpniecības modeli, kas spētu konkurēt pasaules tirgū;
Stresses that pan-European structures and infrastructures that aim at joining sources and resources could launch a pan-European industrial model capable of competing on the global market;
31. aicina piešķirt vērienīgu finansējumu rūpniecības politikai un infrastruktūras objektiem (it īpaši pētniecības, enerģētikas, telekomunikāciju un transporta (TEN) infrastruktūrai) — „sabiedriskajiem pakalpojumiem”, kas veido uzņēmējdarbības vidi; šajā sakarībā uzskata, ka ir svarīgi izlaist ES obligācijas (eiroobligācijas vai projektu obligācijas), lai dotu iespēju Savienībai finansēt inovācijas, infrastruktūru un rūpniecības nozaru atjaunošanu;
Calls for ambitious funding for industrial policy and for infrastructure facilities (in particular research and energy, telecommunications and transport (TEN) infrastructure) – the ‘public utilities’ that make up the corporate environment; considers it essential, to this end, for EU bonds (Eurobonds or project bond) to be issued with a view to enabling the Union to fund innovation, infrastructure and reindustrialisation;
· būt vērstām uz inovāciju visaptverošu definīciju, kura attiektos uz izstrādājumiem un ražošanas sistēmām, pakalpojumiem, procesiem, apmācību, organizāciju, kvalitāti, vadību, izplatīšanu un aizsardzību;
· must be based on a comprehensive definition of innovation which embraces products and producing systems, services, training, processes, organisation, quality, management, dissemination and protection,
· ņemt vērā trešajās valstīs īstenoto politiku un veikt atbilstošas korekcijas atsevišķās Eiropas iekšpolitikas jomās, piemēram, tajās, kas regulē valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijām;
· must take account of policies implemented in third countries and make suitable adjustments to some of our internal policies, such as those governing state aids for research, development and innovation,
· īpaši attiekties uz produktu un pakalpojumu izstrādi, ražošanu un sastāvu visā izgatavošanas procesa un pievienotās vērtības ķēdē, nodrošinot atbalstu līdz posmam pirms produkta laišanas tirgū;
· must, in particular, cover the design, production and composition of products and services along the whole chain of processes and added value, through the provision of support right up to the product pre-marketing stages,
· būt neitrālam no tehnoloģiju viedokļa;
· must be technology-neutral,
· par svarīgāko mērķi izvirzīt labvēlīgas vides nodrošināšanu uzņēmumiem, lai tie varētu ieguldīt pētniecībā un izstrādē un inovācijās, izmantojot efektīvas finanšu sistēmas un ciešāku sadarbību starp nozarē iesaistītajiem, starp dažādām nozarēm un vērtību radīšanas ķēdēs, pētniecības institūtos un augstskolās;
· must first aim at providing a favourable environment for companies to invest in R&D and innovation through efficient financing schemes and greater cooperation between actors inside and between different industries and within the value chains, research institutes and universities,
· būt vērstam uz ražošanas nozīmi inovācijas fāzē; ja visa rūpnieciskā ražošana tiek pārvietota uz citām pasaules daļām, zināšanu radīšanas process Eiropā zaudēs pamatu un arī tiks pārvietots, jo teorētiski radītās idejas nevarēs uzreiz pārbaudīt praksē;
· must focus on the role that production plays in the innovation phase; if all industrial production is relocated to other parts of the world, knowledge production will lose its base in Europe and also relocate because ideas produced on the drawing board cannot be tested immediately in practice,
· veicināt jaunradi un darba ņēmēju rosinātas inovācijas valsts un privātajās organizācijās;
· must promote creativity and employee-driven innovation within public and private organisations;
38. norāda, ka pētniecības un izstrādes potenciāla pieaugošās atšķirības starp reģioniem ir problēma, kas jārisina ne tikai ar kohēzijas politikas palīdzību, bet arī attiecīgi veidojot pētniecības un inovāciju politiku; šajā sakarībā papildus pētniecības finansēšanai aicina darbības programmu ietvaros finansējumu pārvietot, lai atbalstītu inovācijas un uzlabotu pētniecības izmantošanu tirgus risinājumiem, kas kalpo sabiedrībai;
Points out that the increase in regional disparities in terms of research and development potential is a challenge that has to be addressed not only in the framework of cohesion policy but also through research and innovation policy; in this respect, calls, in addition to research funding, for a reallocation of funding within the same operational programmes in order to support innovation and to enhance the deployment of research into marketed solutions for society;
45. pauž bažas par to, ka uzņēmumi maz izmanto struktūrfondus inovatīvu projektu finansēšanai; uzskata, ka pārvaldības iestādēm jācenšas labāk informēt uzņēmumus par darbības programmām un sniegt šiem uzņēmumiem visu nepieciešamo palīdzību projektu īstenošanā;
Is concerned about firms’ limited uptake of structural funding for the purpose of financing innovative projects; takes the view that managing authorities should focus on raising firms’ awareness of the operational programmes and providing them with whatever help they need to launch their projects;
· jābūt balstītiem uz publiskā un privātā sektora partnerību, sadalot risku starp privātajiem un publiskiem ieguldītājiem;
· be based on public-private partnerships that share the risks between private and public investors,
· jānodrošina publisko ieguldījumu pēc iespējas iedarbīgāks sviras efekts, tādējādi veicinot būtiskus privātā sektora ieguldījumus;
· ensure that public investment has the best possible leverage effect, thus generating substantial private investment,
· jāņem vērā tādu inovatīvu MVU īpašās vajadzības, kuriem nav vajadzīgā kapitāla vai aktīvu, lai piesaistītu līdzekļus aizņēmumu veidā;
· take account of the specific needs of innovative SMEs, which do not have the equity or assets required in order to raise funds through loans,
· jāveicina Eiropas pētījumu rezultātu komerciāla izmantošana, kā arī tehnoloģiju nodošana MVU;
· foster the commercialisation of European research findings, as well as technology transfers to SMEs ,and
· jāatbalsta Eiropas Investīciju bankas darbība,
· support action by the European Investment Bank,
un tie jāīsteno ar šādiem instrumentiem:
and must take the form of the following instruments:
· Eiropas inovāciju finansēšanas fondu, kura uzdevums būtu ieguldīt uzņēmējdarbības uzsākšanas un attīstības posmā, izmantojot riska kapitālu;
· a European Innovation Financing Fund (EIFF), the role of which would be to invest in the start-up and development phases, on a risk-capital basis,
· Eiropas patentu fondu, lai veicinātu tehnoloģiju nodošanu starp pētniecības centriem un uzņēmumiem, it īpaši inovatīviem MVU;
· a European patents fund to facilitate technology transfers between research centres and businesses, in particular innovative SMEs,
· aizdevumiem ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā tirgū pieejamajiem aizdevumiem;
· loans on more favourable terms than those obtainable on the market;
49. aicina Komisiju radīt labvēlīgu vidi uzņēmumiem darbības uzsākšanas un attīstības posmā, izmantojot šim nolūkam paredzētos pakalpojumus, kas ļauj jaunajiem uzņēmējiem pārvarēt šķēršļus, kas parasti kavē sākt jaunas ražošanas darbības (ar infrastruktūru saistīti šķēršļi, informācijas pieejamība, pakalpojumu izmaksas, intelektuālā īpašuma pārvaldība);
Calls on the Commission to create an environment favourable to enterprises at the start-up and spin-off phases, by means of dedicated services enabling young entrepreneurs to overcome the barriers which have traditionally stood in the way of embarking on new productive activities (infrastructural barriers, access to information, cost of services, management of intellectual property);
54. ierosina apsvērt arī citus finansējuma veidus inovatīvu tehnoloģiju attīstības atbalstam, apvienojot dažādas ieinteresētās personas dažādos līmeņos (Eiropas, dalībvalstu un vietējā līmenī), kā arī izmantojot dažādus instrumentus, tostarp publiskā un privātā sektora partnerību un riska kapitālu;
Suggests that thought also be given to other forms of funding to support the development of innovative technologies by bringing together various stakeholders at different levels (European, national and local), as well as to making use of a range of tools including public-private partnerships and risk capital;
· skaidras resursu definīcijas izstrāde, ņemot vērā visus to aspektus;
· drawing up a clear definition of resources in all their facets,
· precīzu rādītāju izstrāde, lai pārbaudītu resursu produktivitāti un nepieciešamības gadījumā turpinātu attīstīt attiecīgus standartus, vadlīnijas un jaunu pieeju pilnveidošanu pilotprojektos;
· developing clear cradle-to-cradle indicators for monitoring resource productivity and, if necessary, further developing corresponding standards, guidelines and prototype development of new approaches,
· to mērķu un instrumentu noteikšana, kuri veicinātu ES resursu produktivitāti, ilgmūžību un atkārtotu izmantošanu, otrreizēju pārstrādi un otrreizēju ražošanu un noslēgtu rūpnieciskās ražošanas sistēmu izstrādi;
· indentifying targets and instruments that would enhance the EU’s resource productivity, durability and reuse, recycling and remanufacturing and the development of closed-loop industrial production systems,
· atbalsts pētniecībai un izstrādei attiecībā uz produktu un to materiālu sastāva otrreizējas pārstrādājamības uzlabošanu un atbalsts pētniecībai un izstrādei attiecībā uz tādu slēgtu rūpniecisku procesu attīstīšanu, kuros ir minimāls materiālu atkritumu daudzums un iespējami nelielas enerģijas plūsmas;
· supporting R&D on improving recyclability of products and their material contents, and supporting R&D on developing closed industrial processes with minimum levels of wasted material and energy flows,
· jaunu pieeju attīstīšana pilotprojektos, piemēram, attiecībā uz resursu līgumu slēgšanu;
· prototype development of new approaches, such as resource contracting,
· paraugprakses risinājumu izplatīšana un resursu efektivitātes tīklu veicināšana, īpaši attiecībā uz piegādes ķēdēm un MVU, kā arī materiālu efektivitātes aģentūru atbalstīšana;
· disseminating best-practice solutions and promoting resource efficiency networks, in particular targeting supply chains and SMEs, and support materials efficiency agencies,
· standarta attīstīšana attiecībā uz MVU ērti lietojama uzņēmumu ilgtspējas ziņojuma veidlapas izstrādi, kurā tiktu atspoguļota uzņēmuma radītā kopējā vides ietekme un tādējādi sekmēta izmaksu samazināšanās un veicināta šā uzņēmuma konkurētspēja, un ar kuru tiktu apkopota, standartizēta un veicināta brīvprātīgas vides vadības sistēmu, piemēram, ISO 14 001 vai vides vadības un audita sistēmas (EMAS) , izmantošanas veicināšana;
· developing an SME-friendly standard form of business sustainability report which will analyse the ‘environmental rucksack’ – resulting in economies and making firms more competitive in consequence – and group together, standardise and promote the use of voluntary environmental management systems such as ISO 14001 or EMAS,
· valstu mēroga izejvielu iniciatīvu iekļaušana un ievērošana;
· incorporation of and respect for national raw material initiatives;