natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādēļ var būt noderīgi pievērst uzmanību Līgumam, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, pievienotā 2. protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 8. pantam, kuram atbilstoši: „Eiropas Savienības [Kopienu] Tiesas kompetencē ir izlemt lietas, kas attiecas uz subsidiaritātes principa pārkāpumu kādā Eiropas leģislatīvajā aktā un ko dalībvalstis ierosinājušas saskaņā ar Konstitūcijas III‑365. pantā paredzētajiem noteikumiem, vai ko dalībvalstis sava valsts parlamenta vai tā palātas vārdā nodevušas Eiropas Savienības [Kopienu] Tiesai saskaņā ar savu tiesību sistēmu.”
In this connection it would be useful to note Article 8 of Protocol No 2 on the application of the principles of subsidiarity and proportionality, annexed to the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, according to which: ‘The Court of Justice of the European Union shall have jurisdiction in actions on grounds of infringement of the principle of subsidiarity by a legislative act, brought in accordance with the rules laid down in Article 230 of the Treaty on the Functioning of the European Union by Member States, or notified by them in accordance with their legal order on behalf of their national Parliament or a chamber thereof’.
Ja Kopienu tiesību sistēma atzīst valstu parlamentu tiesības vērsties Tiesā subsidiaritātes principa pārkāpuma gadījumā, būtu neloģiski neatzīt Eiropas Parlamenta tiesības vērsties tiesā vai katrā ziņā piedalīties procesos, kas uzsākti valstu tiesās un attiecas uz tā prerogatīvām.
Since the Community legal order recognises the right of national parliaments to take action before the Court of Justice should the principle of subsidiarity be infringed, it would be illogical not to accept, conversely, the European Parliament’s right to take legal action, or in any case to take part in proceedings which concern its own prerogatives before the national courts.
Ja valstu tiesību sistēmas neatzīst šādas Eiropas Parlamenta tiesības, varētu pamatoti šaubīties par „atklātas un lojālas sadarbības principa”, kas ierakstīts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantā, efektīvu piemērošanu.
Where national legal orders were not to recognise this right of the European Parliament, serious doubts would arise as to compliance with and enforcement of the ‘principle of sincere and loyal cooperation’ enshrined in Article 10 of the Treaty establishing the European Community.
Ja Kopienas likumdevējs tomēr uzskata, ka šajā sakarā nav jāpieņem tiesību akti, nevar neņemt vērā lēmumu, ar kuru Tiesa noteikusi, ka „dalībvalstīm jāparedz pārsūdzēšanas un procedūru sistēma, kas ļauj nodrošināt tiesību uz efektīvu tiesisko aizsardzību ievērošanu”
Should, however, the Community legislator not consider it necessary to adopt legislative measures in this regard, it cannot ignore the decision in which the Court of Justice ruled that ‘it is for the Member States to establish a system of legal remedies and procedures which ensure respect for the right to effective judicial protection’.
EKT C‑50/00 P, Unión de Pequenos Agricultores /Padome, 2002. .
CJEC C-50/00P, Unión de Pequeños Agricultores v. Council, 2002.
Ņemot vērā šo judikatūru un, vispārīgi runājot, atklātas un lojālas sadarbības principu, kas ierakstīts EK līguma 10. pantā, referents uzskata, ka valstu tiesību sistēmās kopumā un it īpaši valstu tiesās jāatļauj Eiropas Parlamenta dalība visos procesos, kur runa ir par tam atzītām prerogatīvām.
In the light of that judgment and, more generally, of the principle of sincere and loyal cooperation enshrined in Article 10 of the EC Treaty, your rapporteur considers that the national legal orders in general, and national judges in particular, are required to accept the participation of the European Parliament in all court proceedings in which Parliament’s legally recognised prerogatives are in question.
Konstitucionālo jautājumu komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Constitutional Affairs (*)
Konstitucionālo jautājumu komiteja,
The Committee on Constitutional Affairs,
A. tā kā saskaņā ar Reglamenta 47. pantu tā ir iesaistīta Juridiskās komitejas ziņojuma izstrādāšanā par Parlamenta prerogatīvu aizsardzību dalībvalstu tiesās,
A. whereas it has been associated pursuant to Rule 47 of the Rules of Procedure with the report of the Committee on Legal Affairs on defending Parliament's prerogatives vis-à-vis the national courts,
B. tā kā šī iesaistīšanās attiecas uz jautājumiem par iestāžu savstarpējām attiecībām un Parlamenta Reglamentu, ciktāl tie saskaņā ar Reglamenta VI pielikuma XVIII daļu ir Konstitucionālo jautājumu komitejas kompetencē,
B. whereas the scope of this association is such that it covers questions concerning interinstitutional relations and Parliament's Rules of Procedure, inasmuch as those matters come within the responsibility of the Committee on Constitutional Affairs under Part XVIII of Annex VI to the Rules of Procedure,
aicina par jautājumu atbildīgo Juridisko komiteju saskaņā ar Reglamenta 47. panta ceturto ievilkumu, neveicot balsošanu, rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus grozījumus:
calls on the Committee on Legal Affairs, as the committee responsible, to incorporate pursuant to Rule 47, fourth indent, of the Rules of Procedure, without a vote, the following amendments in its motion for a resolution:
Priekšlikuma 1. punkts būtu jāgroza šādi:
Paragraph 1 should be amended to read as follows:
„aicina Komisiju ņemt vērā iespējamos Eiropas Parlamenta lūgumus uzsākt pienākumu neizpildes procedūru pret valsti par kādas Parlamenta prerogatīvas pārkāpumu un lūdz Komisiju rakstiski un izsmeļoši informēt par iemesliem, ja Komisija izlemj neveikt atbilstīgus pasākumus;”
"Calls on the Commission to take account of possible requests by the European Parliament to activate the infringement procedure against a State accused of having breached a parliamentary prerogative and requests to be informed by the Commission, in writing and in full detail, of the reasons for any decision by the Commission not to take the action requested;"
Priekšlikuma 3. punkts būtu jāgroza šādi:
Paragraph 3 should be amended to read as follows:
„ierosina, lai tiktu padziļināti izpētīts, vai var izveidot tiesisku mehānismu, kas līdzinātos EK līguma 300. panta 6. punktā paredzētajam mehānismam, ņemot vērā gadījumus, ja tiek nopietni apdraudētas Eiropas Parlamenta prerogatīvas, lai tas varētu lūgt Eiropas Kopienu Tiesu spriest par dalībvalsts tiesību akta atbilstību Kopienu primārajām tiesībām, nepārkāpjot Komisijas ekskluzīvās tiesības uzsākt vai neuzsākt pārkāpuma procedūru pret valsti, kas, iespējams, izdarījusi pārkāpumu;”
“Suggests that an in-depth examination be carried out as to whether a legal mechanism similar to that laid down in Article 300(6) of the EC Treaty could be developed to cater for cases in which the prerogatives of the European Parliament are seriously under threat, allowing Parliament to ask the Court of Justice for an opinion on the compatibility of a certain act of national law with primary Community law, without prejudice to the exclusive power of the Commission to decide whether or not to initiate infringement proceedings against the State which may have committed an infringement;”
Priekšlikuma 4. punkts būtu jāsvītro;
Paragraph 4 should be deleted;
Priekšlikuma 6. punkts būtu jāgroza šādi:
Paragraph 6 should be amended to read as follows:
„aicina Komisiju ierosināt attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments pilnīgi un efektīvi var juridiski aizsargāt savas prerogatīvas;”
“Calls on the Commission to propose the appropriate legislative measures in order to ensure the full effectiveness of the legal defence by Parliament of its prerogatives;”
A apsvērums būtu jāgroza šādi:
Recital A should be amended to read as follows:
„A. tā kā ar Eiropas Parlamenta īpašo raksturu saistītās problēmas bieži rada šķēršļus tā prerogatīvu aizsardzībai dalībvalstu tiesās;”
“A. whereas the European Parliament is often impeded, in proceedings before national courts, in protecting its prerogatives because of problems that are peculiar to its special nature;”
Jāiekļauj šāds jauns A.a apsvērums:
A new recital Aa should be inserted, as follows:
„A.a tā kā Parlaments ne tikai respektē Komisijas iniciatīvas tiesības, bet arī patur savas tiesības lūgt Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar EK līguma 192. pantu;”
“Aa. whereas Parliament respects the right of initiative of the Commission but upholds its own right under Article 192 of the EC Treaty to request the Commission to submit legislative proposals,”
B apsvērums būtu jāgroza šādi:
Recital B should be amended to read as follows:
„B. tā kā šajā sakarā Eiropas Parlamenta rīcībā ir vairākas pārsūdzības iespējas, kas paredzētas Līgumā un garantē tā prerogatīvu aizsardzību attiecībā pret citām Kopienas iestādēm, piemēram, rīcība saistībā ar bezdarbību (EK līguma 232. pants) un rīcība saistībā ar Kopienas tiesību aktu pasludināšanu par spēkā neesošu (EK līguma 230. pants);”
“B. whereas in this regard the European Parliament has at its disposal a range of remedies under the Treaty which ensure that the aforementioned prerogatives are protected vis-à-vis the other Community institutions, such as actions for failure to act (Article 232 of the EC Treaty) and actions for the annulment of Community acts (Article 230 of the EC Treaty),”
Jāiekļauj šāds jauns B.a apsvērums:
A new recital Ba should be inserted, as follows:
„B.a tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru dalībvalsts ir atbildīga par no Līgumiem izrietošo saistību neizpildi gan gadījumos, kad šo saistību nepildīšanu izraisījusi valsts iestādes darbība vai bezdarbība, gan gadījumos, kad to izraisījusi tādas iestādes darbība vai bezdarbība, kura saskaņā ar likumu ir neatkarīga 1 ;
"Ba. whereas, under the case-law of the Court of Justice, a Member State incurs liability for failure to fulfil its obligations under the Treaties, whatever the agency of that State whose action or inaction has caused the failure, even in the case of a constitutionally independent institution 1 ,
1 1970. gada 18. novembra spriedums lietā 8/70 Komisija/Itālija, Recueil , 961. lpp.).”
1 Judgment of 18 November 1970 in Case 8/70 Commission v Italy [1970] ECR 961.”
C apsvērums būtu jāgroza šādi:
Recital C should be amended to read as follows:
„C. tā kā Eiropas Parlamentam tomēr nav tādu pašu tiešu instrumentu, ar ko efektīvi aizstāvēt savas prerogatīvas dalībvalstu tiesās, it īpaši gadījumos, ja dalībvalsts tiesas spriedums Kopienas tiesību jomā ir pretējs šīm prerogatīvām, jo Eiropas Parlaments nevar tieši vērsties Eiropas Kopienu Tiesā, lai aizstāvētu savus lēmumus;”
“C. whereas, however, the European Parliament does not have the same direct instruments with which to defend its prerogatives effectively in the event of a judgment of a national court in the field of Community law which runs counter to those prerogatives, since it is unable directly to bring an action before the Court of Justice to defend its decisions,”
D apsvērums būtu jāgroza šādi:
Recital D should be amended to read as follows:
„D. tā kā Eiropas Parlamentam nav pilnvaru atbilstoši EK līguma 226. pantam tieši ierosināt pārkāpuma procedūru pret kādu dalībvalsti, jo šādi tas var rīkoties tikai ar Komisijas starpniecību;”
“D. whereas the European Parliament is not empowered to directly initiate infringement proceedings against a Member State under Article 226 of the EC Treaty, since it can do so only through the Commission,”
E apsvērums būtu jāgroza šādi:
Recital E should be amended to read as follows:
„E. tā kā piemērotu instrumentu trūkums savu lēmumu aizsardzībai var ierobežot Eiropas Parlamenta kā politiskas un likumdošanas struktūras efektivitāti;”
“E. whereas the lack of appropriate instruments with which to defend its own decisions effectively can hamper the effectiveness of the European Parliament as a political and legislative body,”
G apsvērums būtu jāgroza šādi:
Recital G should be amended to read as follows:
„G. tā kā, lai novērstu iepriekš minētās problēmas, būtu jāpastiprina pasākumi, kas ļauj aizstāvēt Parlamenta prerogatīvas saistībā ar ES tiesisko regulējumu, turklāt nevis grozot EK līgumu, bet gan uzlabojot sadarbību ar Komisiju un/vai ar mērķi mudināt Komisiju nepieciešamības gadījumā veikt darbības saskaņā ar Līguma 226. pantu, vai arī izmantojot mehānismus, kas paredz lietas izskatīšanu tiesā, un izveidojušos Eiropas Kopienu Tiesas praksi;”
“G. whereas, in order to circumvent the above-mentioned problems, the measures to protect parliamentary prerogatives within the European legal framework should be strengthened, not by amending the EC Treaty but rather by enhancing the collaboration with the Commission and/or with the aim of encouraging the Commission whenever necessary to bring actions under Article 226 of the Treaty, or by using the judicial review mechanisms and practices established by the Court of Justice,”;
ir pret 4. grozījumu Juridiskās komitejas ziņojumam, jo tajā skarto jautājumu jau aplūko ziņojumā, ko pēc Juridiskās komitejas oficiāla lūguma gatavo Konstitucionālo jautājumu komiteja.
is opposed to amendment 4 tabled to the report of the Committee on Legal Affairs, because that amendment addresses a matter which is already under consideration in a report to be drawn up by the Committee on Constitutional Affairs in response to a formal request by the Committee on Legal Affairs.
Saskaņā ar tiesiskās sadarbības principu starp Komisiju un Parlamentu nepieciešams, lai jebkurš lēmums attiecībā uz Parlamenta pieprasījumiem tiktu pieņemts koleģiāli.
The principle of legal cooperation between the Commission and the Parliament requires that any decision concerning a request by Parliament is taken by the college.
Tikai pēc tam, kad šāds lēmums ir pieņemts koleģiāli, īstenojot tās kā starptautiskas organizācijas pilnvaras, tās lēmuma paziņošanu Parlamentam var deleģēt.
Once this decision is taken the college, within its power of internal organisation, can delegate the task of notifying its decision to Parliament.
Pašreiz parlamentam jāizvairās no iespējamiem pārpratumiem attiecībā uz tā nodomu sakarā ar jauniem pieprasīt grozīt ES primāros tiesību aktus.
At present the Parliament should avoid any possible misunderstandings concerning its intention in relation to new requests to amend EU primary law.
Grūtības, kas izklāstītas ziņojuma projektā, neattaisno Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja to prerogatīvu apšaubīšanu, kas paredz, ka viņš pārstāv Parlamentu tiesvedībā esošajās lietās.
The difficulties described in the draft report do not justify calling into question the prerogative of the President of the European Parliament to represent Parliament in legal matters.
Komisija nevar pieņemt tiesību aktus; tā var šos aktus tikai ierosināt, ja uzskata to par vajadzīgu.
The Commission cannot adopt legislative measures; it can only propose them if it considers them appropriate.
Parlamentu nevar uzskatīt par „galveno starptautisko likumdošanas iestādi Eiropā”, jo šīs pilnvaras tas īsteno kopā ar Padomi.
Parliament can not be regarded as the "the main transnational legislative institution in Europe" as it shares this quality with the Council.
Parlamentu savdabība ir šķērslis, kas attiecas tikai uz tā spēju iesaistīties lietās valstu tiesās.
The specific nature of Parliament is an obstacle only with regard to its possibility to act before national courts.
Eiropas Savienības līmenī šo iespēju robežas noteiktas, lai nodrošinātu pašreizējo institucionālo līdzsvaru.
At Union level the limits of these possibilities are a consequence of the present institutional balance.
par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos (Dzelzceļu drošības direktīva)
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2004/49/EC on safety on the Community's railways (Railway Safety Directive)
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16133/3/2007 – C6‑0129/2008 )
– having regard to the Council common position (16133/3/2007 – C6‑0129/2008 )
Pieņemtie teksti, 29.11.2007., P6_TA(2007)0557 . par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0784 ),
Texts adopted , 29.11.2007, P6_TA(2007)0557 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2006)0784 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6-0223/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0223/2008 ),
(4a) Lai nodrošinātu atbilstību spēkā esošajiem dzelzceļa nozares tiesību aktiem, šī direktīva nav attiecināma uz vēsturiskajiem, muzeju un tūristu dzelzceļiem.
(4a) In order to ensure consistency with existing railway legislation, heritage, museum and tourist railways are exempt from this Directive.
1. pants – -1.a punkts (jauns)
Article 1 – point -1 a (new)
Direktīva 2004/49/EK
Directive 2004/49/EC
2. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts un cb apakšpunkts (jauni)
Article 2 – paragraph 2 - points c a and c b (new)
-1a) papildina 2. panta 2. punktu ar šādiem apakšpunktiem:
(-1a) The following points shall be added to Article 2(2):
"ca) vēsturiskais ritošais sastāvs, ko izmanto valstu tīklos, ja tas atbilst valstu drošības noteikumiem un normatīvajiem aktiem;
"(ca) heritage rolling stock that runs on national networks providing that it complies with national safety rules and regulations;
cb) vēsturiskie, muzeju un tūristu dzelzceļi, kuri izmanto paši savu tīklu, tostarp ritošā sastāva darbnīcas, kuras pieder šādiem dzelzceļiem vai ir saistītas ar tiem, un arī personāls, kurš saistīts ar šādiem dzelzceļiem."
(cb) heritage, museum and tourist railways that operate on their own network, including workshops or rolling stock that are owned by or based on such a railway or staff who are based on that railway."
Lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā atbalstītajai nostājai par Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvu, skaidri jānosaka, ka direktīva neattiecas uz vēsturiskajiem un muzeju dzelzceļiem, ja vien tie atbilst valstu drošības noteikumiem vai arī izmanto paši savu tīklu.
In order to remain consistent with the Parliament's approved 1st reading position on the railway interoperability directive, it must be made clear that heritage and museum railways are exempt from this directive provided they comply with national safety rules or are operating on their own network.
1. pants – 5. punkta aa apakšpunkts (jauns)
Article 1 – point 5 – point a a (new)
7. pants – 3. punkts – 3.a daļa (jauns)
Article 7– paragraph 3 – subparagraph 3 a (new)
aa) 3. punktam pievieno šādu daļu:
(aa) in paragraph 3, the following subparagraph shall be added:
„Pirms izstrādā vai pārskata kopīgos drošības mērķus, izmaksu un ieguvumu analīzei ir jāparāda, ka kopīgo drošības mērķu izstrādes paredzamie rezultāti uzlabos satiksmes drošības līmeni un dzelzceļa sistēmas izmantošanas efektivitāti.”;
"Before drafting or revising CSTs, a cost-benefit analysis must demonstrate that the expected effects of the development of CSTs shall improve the level of transport safety and the optimum use of the railway system.";
Atkārtoti ieviests pirmajā lasījumā Parlamenta ierosinātais 14. grozījums attiecībā uz kopīgo drošības mērķu (CST) izstrādi.
The text restores the amendment 14 of Parliament's first reading regarding the development of the common safety targets (CSTs).
Ritekļu tehniskā apkope
Maintenance of vehicles
Pirms katra ritekļa nodošanas ekspluatācijā vai izmantošanas tīklā tam nosaka par tā tehnisko apkopi atbildīgo struktūru un šo struktūru saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantu reģistrē VRR.
Before it is placed in service or used on the network, each vehicle shall have an entity in charge of maintenance assigned to it and this entity shall be registered in the NVR in accordance with Article 33 of the Railway Interoperability Directive.
Pirms katra ritekļa nodošanas ekspluatācijā vai izmantošanas tīklā tam nosaka par tā tehnisko apkopi atbildīgo struktūru un šo struktūru saskaņā ar Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības direktīvas 33. pantu reģistrē VRR.
Each vehicle, before it is placed in service or used on the network, shall have an entity in charge of maintenance assigned to it and this entity shall be registered in the NVR in accordance with Article 33 of the Railway Interoperability Directive.
Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai apsaimniekotājs.
A railway undertaking, an infrastructure manager or a keeper may be an entity in charge of maintenance.
Attiecīgās valsts drošības iestādes izņēmuma gadījumos un tikai to attiecīgos tīklos var pieņemt lēmumu veikt atkāpi no 1. punktā paredzētās prasības.
The relevant National Safety Authorities may, in exceptional cases and restricted to their respective networks, decide on derogations from the obligation provided for in paragraph 1.
Ikvienai par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai jābūt sertificētai saskaņā ar 6. punktu.
Each entity in charge of maintenance shall be certified pursuant to paragraph 6.
Neskarot 4. pantā minēto dzelzceļa pakalpojumu uzņēmumu un infrastruktūras apsaimniekotāju atbildību, struktūra, kas atbild par apsaimniekošanu, izmantojot apsaimniekošanas sistēmu, nodrošina ritekļu drošu darbību.
Without prejudice to the responsibility of the railway undertakings and infrastructure managers as provided for in Article 4, the entity in charge of maintenance shall ensure that vehicles are in a safe state of running by means of a system for maintenance.
Ja par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra ir Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, 3. punktā minēto sistēmu izveido, izmantojot 9. pantā izklāstīto drošības pārvaldes sistēmu.
Where the entity in charge of maintenance is a railway undertaking or an infrastructure manager the system referred to in paragraph 3 of this Article shall be established through the safety management system set out in Article 9.
Par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra apkopi veic vai nu pati, vai izmanto tehniskās apkopes darbnīcu pakalpojumus, ar kurām noslēgti attiecīgi līgumi.
The entity in charge of maintenance shall carry out the maintenance itself or make use of contracted maintenance workshops .
Ja par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra nav Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, to var sertificēt, ievērojot 6. punktu.
If the entity in charge of maintenance is not a railway undertaking or an infrastructure manager it may be certified pursuant to paragraph 6.
Pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, Komisija līdz …* pieņem pasākumu, ar ko izveido par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras sertifikāciju, jo īpaši saistībā ar šīs struktūras tehniskās apkopes sistēmu.
Based on a recommendation by the Agency, the Commission shall, by ..*.  , adopt a measure establishing certification of the entity in charge of maintenance with regard to its maintenance system.
Šo pasākumu, kas paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 27. panta 2.a punktā.
This measure, designed to amend non-essential elements of this Directive, by supplementing it, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 27(2a).
Minētajā pasākumā iekļauj sertifikācijas prasības par tehnisko apkopi atbildīgajai struktūrai, pamatojoties uz tās tehniskās apkopes sistēmas apstiprināšanu, sertifikāta formātu un derīguma termiņu, kā arī struktūru vai struktūras, kas ir atbildīgas par tā izdošanu, kā arī pārbaudes, kas vajadzīgas, lai sertifikācijas sistēma darbotos.
The measure shall include the requirements for the certification of the entity in charge of maintenance based on the approval of its maintenance system, the format and validity of the certificate and the body or bodies responsible for issuing it, and the controls necessary for the functioning of the certification system.