natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā kohēzijas politikas ietvaros teritoriālās sadarbības mērķis palīdz „veidot vēl ciešāku Eiropas tautu savienību”, ierobežojot šķēršļus starp teritorijām un reģioniem;
G. whereas the ‘Territorial Cooperation’ objective, one of the components of cohesion policy, contributes to ‘ever closer union among the peoples of Europe’ by reducing the barriers between territories and regions,
H. tā kā pie ES ārējām robežām teritoriālās sadarbības mērķis ir viens no pirmspievienošanās procesa un kaimiņattiecību politikas īstenošanas aspektiem un tā kā līdz ar to ir jāuzlabo attiecīgo Kopienas pasākumu saskaņošana;
H. whereas, at the EU’s external borders, the territorial cooperation objective is one aspect of the pre-accession process and of the implementation of neighbourhood policy, and whereas, consequently, coordination of the relevant Community arrangements must be improved,
I. tā kā teritoriālā sadarbība, t. i., sadarbība starp dažādu reģionu iedzīvotājiem, ir pastāvīgs izziņas process, kas rada vienotu piederības un kopīgas nākotnes sajūtu;
I. whereas territorial cooperation, i.e. cooperation between the inhabitants of different regions, is an ongoing learning process which creates a feeling of community and of having a shared future,
J. tā kā teritoriālās sadarbības prioritāšu priekšplānā ir jābūt pilsoņiem un tāpēc būtu jāiestājas par vietai pielāgotu pieeju;
J. whereas citizens must be placed at the centre of the priorities of territorial cooperation, and therefore a place-based approach should be advocated,
K. tā kā teritoriālās sadarbības pastiprināšana ir atkarīga no panākumiem integrācijas un koordinācijas jomā Eiropā visās nozarēs, kas veicina Eiropas integrāciju un teritoriālo kohēziju, un tā kā teritoriālā sadarbība pati par sevi ir Eiropas integrācijas eksperimentāla laboratorija;
K. whereas closer territorial cooperation is dependent on progress made with European integration and coordination in all fields that contributes to European integration and territorial cohesion, and whereas territorial cooperation in itself is a testbed for European integration,
L. tā kā pierobežas reģionos tiek veikts tikai neliels skaits ieguldījumu Eiropas transporta tīklos ( TEN ), lai gan steidzami jāpaplašina tieši pārrobežu saskarpunkti, un tā kā pārrobežu infrastruktūras šķēršļu novēršanā tas saskata klasisko Eiropas pievienoto vērtību;
L. whereas only few investments take place in trans-European transport networks (TEN) in border regions, although it is precisely at the cross-border interfaces that modernisation is urgently required, and where it sees an instance of classic European added value in the removal of cross-border infrastructure barriers,
M. tā kā struktūrfondu pamatregula un Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir ievērojami palielinājusi teritoriālās sadarbības nozīmi;
M. whereas the basic regulation governing the Structural Funds and the entry into force of the Lisbon Treaty have considerably increased the importance accorded to territorial cooperation,
N. tā kā programmas INTERREG III 2000.–2006. gada plānošanas periodam īstenošanas novērtējums pārliecinoši apliecina šā mērķa pievienoto vērtību Eiropas projektā;
N. whereas the ex-post evaluation of the INTERREG III programmes for the 2000-2006 programming period offers conclusive proof of the added value of this objective for the European project,
Stiprināt „teritoriālās sadarbības” mērķi
Strengthening the ‘territorial cooperation’ objective
3. uzsver, ka teritoriālās sadarbības mērķis, pamatojoties uz ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, skar visus ES reģionus tādējādi, ka tas palīdz veicināt saskanīgu Savienības attīstību kopumā;
Stresses that the objective of territorial cooperation, based on the principle of economic, social and territorial cohesion, concerns all the EU's regions in that it helps to promote the harmonious development of the Union as a whole;
6. uzskata ― ja ir jāsaglabā nošķīrums starp pārrobežu sadaļu (A sadaļa), kas atbilst pierobežas iedzīvotāju dzīves telpas vajadzībām, un starpvalstu sadaļu (B sadaļa), tostarp tā dēvēto makroreģionālo līmeni, kas ļauj sadarboties plašākās stratēģiskās jomās, abi komponenti labāk jāsaskaņo;
Considers that, if a distinction should continue to be made between the cross-border component (component A), which meets the local needs of cross-border population catchment areas, and the transnational component (component B), including the so-called macroregional scale, which facilitates cooperation over wider strategic areas, better coordination between the two components is needed;
8. tomēr uzskata, ka šādu reģionu iekļaušana un to atvērtība ģeogrāfiskajiem apgabaliem ārpus ES nav un nevar būt vienkārši to ģeogrāfiskā tāluma jautājums, jo vēsturisko, lingvistisko un kultūras saišu bagātība, kas tos saista ar dažādām pasaules daļām, piešķir tiem īpašu nozīmi attiecībā uz šādu attiecību padziļināšanu, uzlabojot ES klātbūtni pasaules mērogā;
Considers, nonetheless, that the integration of such regions with and their opening up to geographical areas outside the EU is not and cannot be simply a function of their geographical remoteness, as the wealth of historical, linguistic and cultural bonds linking them to various parts of the world gives them a key role to play in the deepening of such relations, to the benefit of the EU's global presence;
11. atkārtoti apstiprina starpreģionu sadarbības (C sadaļa) nozīmi, taču pauž nožēlu par tās vajadzībām piešķirto līdzekļu trūkumu; tādēļ ierosina atkārtoti pārskatīt ES līdzfinansējuma līmeni šajā sadaļā, pievēršot uzmanību arī tā spējai darboties kā stimulam tiem reģionu dalībniekiem, uz kuriem attiecas „konkurētspējas un nodarbinātības mērķis”, lai palielinātu C sadaļā esošo projektu skaitu, un prasa paplašināt sadarbības tematiskās jomas, lai ietvertu darbības programmu pārvaldību un vadību, kā arī teritoriālo attīstību;
Stresses once again the importance of interregional cooperation (component C), but deplores the lack of funds allocated to it; suggests, therefore, a reconsideration of the EU cofinancing rate limit of this component, devoting attention also to its capacity to act as an incentive, for participants from the regions covered by the ‘competitiveness and employment’ objective in order to raise the number of projects in this component C, and calls for the thematic areas of cooperation to be widened to encompass governance and management of operational programmes as well as territorial development;
37. panta 6. punkta b) apakšpunkts ; tādēļ norāda, ka 3. mērķa „starpreģionu” sadaļai jāattiecas arī uz šādu projektu saskaņošanu un darbību, zinātības apkopošanu un labas prakses apmaiņu;
Article 37(6)(b) ; advocates, therefore, that the ‘interregional’ component of Objective 3 should also cover the coordination and running of such projects, the pooling of know-how and the exchange of good practices;
16. aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot līdzekli vietējo un reģionu padomnieku iesaistīšanai šajos Eiropas pieredzes un labas prakses apmaiņas tīklos kā pirmo soli, lai īstenotu projektu Erasmus vietēja un reģionāla līmeņa vēlētām amatpersonām;
Invites the Commission to look into ways of involving local and regional councillors in these Europe-wide networks for the exchange of experiences and good practices, as a first step to implement the Erasmus project for local and regional elected representatives;
18. uzskata, ka „teritoriālās sadarbības” mērķis ir jāsaskaņo ar „konverģences” un „konkurētspējas un nodarbinātības” mērķiem; aicina programmu veidošanu saskaņot labāk, nekā tas bijis līdz šim; ierosina, lai reģionālās darbības programmām būtu iespējas interesēties par pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu projektiem, kuri uz tām attiecas, un piedalīties tajos, nosakot teritoriālu pieeju finansējuma piešķiršanai iepriekš noteiktiem prioritāriem projektiem, piemēram, pieslēgšanai Eiropas tīkliem pierobežas reģionos, apspriežoties ar saviem programmu partneriem, saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principiem, kas ļaus labāk izmantot teritoriālās sadarbības iespējas ar pārrobežu attiecībām, kas izveidojušās starp privātajiem un valsts dalībniekiem;
Believes that the mainstreaming of the ‘territorial cooperation’ objective with the ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ objectives is needed; calls for the programming to be better coordinated than it has been before; suggests that regional operational programmes should have the option to take an interest and participate in the cross-border , transnational and interregional projects that concern them by defining a territorial approach to the allocation of funding, for the benefit of priority projects, like the connection to the trans-European networks in border regions, identified in advance and in consultation with their partners in the programmes, in accordance with the principles of multi-level governance and partnership, which will allow better exploitation of the potential of territorial cooperation thanks to the relations developed among private and public actors across borders;
Pieņemt teritoriālu pieeju citu ES politikas virzienu īstenošanā
Adopting a territorial approach in implementing other EU polic ie s
24. prasa Komisijai rūpīgi pārbaudīt pirmo īstenoto makroreģionālo stratēģiju rezultātus; uzskata, ka šis process ir izraisījis lielu interesi, un tas būtu jāizmanto, gūstot atziņas par turpmāku jaunu makroreģionālo stratēģiju īstenošanu;
Asks the Commission to conduct an in-depth study of the results of the first macro-regional strategies implemented; believes that the process has met with a level of interest that should be built on, with lessons being learnt for the implementation of future new macro-regional strategies;
28. ir pārliecināts, ka 3. mērķa starpvalstu sadaļa var palīdzēt uzlabot sadarbību starp makroreģionālajām stratēģijām, vairāk iesaistot reģionālās un vietējās iestādes un pilsonisko sabiedrību praktisko iniciatīvu īstenošanā;
Is convinced that the transnational component of Objective 3 can help to improve cooperation in the context of macro-regional strategies by involving regional and local authorities and civil society more closely in the implementation of practical initiatives;
31. aicina Komisiju, ievērojot Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta īpašo raksturu, nodot atbildību par tā pārvaldi Komisijas Reģionālās attīstības ĢD, vienlaikus ņemot vērā ārējo attiecību aspektus; norāda, ka pašreizējā formā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments nenodrošina atbilstošu pamatu, lai ņemtu vērā pārrobežu sadarbības īpatnības; uzskata, ka būtu jāapsver tā nošķiršana no ārējo attiecību vadības vismaz tajos gadījumos, ja trešās valstis, kas piedalās sadarbībā pie ārējām robežām, arī finansē sadarbību;
Calls on the Commission, in view of the special nature of the European Neighbourhood and Partnership Instrument, to transfer responsibility for managing it to the Commission’s DG Regional Development, albeit taking into account external relations aspects; notes that, in its present form, ENPI does not provide an adequate basis for taking account of the specific features of cross-border cooperation; believes that consideration should be given to separating it from the administration of external relations at least in those cases in which third countries participating in external border cooperation also fund the cooperation;
34. norāda, ka nosacījumi EKPI pārrobežu sadarbībai nav pietiekami tā pienācīgai attīstībai; tādēļ šajā sakarībā atbalsta efektīvāku sadarbību starp dažādiem attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem; ir pārliecināts par galēju nepieciešamību atkārtoti integrēt EKPI pārrobežu sadarbības programmas kohēzijas politikas teritoriālās sadarbības mērķī;
States that the conditions for cross-border cooperation in the ENPI are not sufficient for its appropriate development; advocates, therefore, more effective coordination between the various Commission directorates-general concerned; is convinced of the ultimate necessity to reintegrate the ENPI cross-border cooperation programmes into the Territorial Cooperation Objective of cohesion policy;
Veicināt Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidi
Facilitating the establishment of European Groupings of Territorial Cooperation (EGTCs)
36. uzsver, ka ETSG var veicināt ne tikai teritoriālo kohēziju, bet arī sociālo kohēziju; norāda, ka ar šo instrumentu var vislabāk tuvināt dažādu kultūru un valodu kopienas, veicināt mierīgu līdzāspastāvēšanu daudzveidīgā Eiropā un padarīt Eiropas pievienoto vērtību redzamu pilsoņiem;
Highlights the fact that EGTCs can contribute not only to territorial cohesion but also to social cohesion: points out that this instrument has the best capacity to bring the different cultural and linguistic communities closer to each other, promote peaceful coexistence in a diverse Europe and make European added value visible to the citizen;
– precizētu ETSG statusu dalībvalstu tiesību sistēmās, lai panāktu atbilstošu tiesisko pielāgošanu šajā jomā;
– clarifying the status of EGTC under the legal systems of the Member States in order to achieve an appropriate legal alignment in this respect,
– atļautu ieinteresētajām personām dalībvalstī un trešā valstī izveidot ETSG;
– allowing EGTCs to be established by stakeholders based in a Member State and in a third country,
– pārformulētu 4. panta 3. punktu nolūkā nodrošināt, ka tiek stingri ievērots triju mēnešu termiņš ETSG izveides pieteikumu apstrādei;
– redrafting Article 4(3) to ensure stricter compliance with the three-month deadline for the processing of applications to set up an EGTC,
– vienkāršotu tiesību aktus, kas reglamentē personālu;
– simplifying the laws governing staffing,
40. atzinīgi vērtē Reģionu komitejas uzsākto Eiropas ETSG platformu, kuras mērķis ir veicināt pieredzes apmaiņu, labākās prakses apkopošanu un tehniskā atbalsta nodrošināšanu ETSG;
Welcomes the launch by the Committee of the Regions of the European EGTC Platform, which aims to facilitate the exchange of experiences, the pooling of best practices and the provision of technical support for EGTCs;
Vienkāršot īstenošanu
Simplifying implementation
Padarīt pamanāmāku teritoriālo sadarbību
Raising the profile of territorial cooperation
49. uzskata, ka ciešā kultūras un lingvistiskā saikne starp pierobežas reģioniem dažādās dalībvalstīs un vēstures mantojums ir jāizmanto kā līdzeklis pārrobežu sadarbības veicināšanai;
Considers that the close cultural and linguistic links between border regions in different Member States, a legacy of history, must be exploited in order to boost cross-border cooperation;
51 . aicina nodrošināt labāku saskaņotību starp pārvaldes iestādēm un jau esošajām pārrobežu iestādēm, piemēram, Eiroreģioniem, īstenojot pārrobežu programmas, lai garantētu projektu augstu kvalitāti, pārrredzamību un pieejamību cilvēkiem;
Calls for better coordination between managing authorities and already existing cross-border institutions like Euroregions during the implementation of cross-border programmes so as to guarantee for projects a high level of quality, transparency and closeness to the citizen;
Pēdējos piecos gados struktūrfondu pamatregula un Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir ievērojami palielinājusi teritoriālās sadarbības nozīmi.
Over the last five years, changes to the basic regulation governing the Structural Funds and the entry into force of the Lisbon Treaty have substantially enhanced the importance of territorial cooperation.
Aizstājot Kopienas iniciatīvu INTERREG , 2007.–2013. gada finanšu shēmā teritoriālās sadarbības mērķis ir noteikts par vienu no trim Eiropas Savienības kohēzijas politikas pīlāriem.
The multiannual financial framework for the period 2007-2013 turned the 'territorial cooperation' objective into one of the three pillars of the EU's cohesion policy, replacing the INTERREG Community initiative.
Līdz ar to „teritoriālā kohēzija” saskaņā ar Līguma 174. pantu ir kļuvusi par vienu no trim kohēzijas politikas sastāvdaļām līdzās ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai.
Since then, 'territorial cohesion' has become, under Article 174 of the Treaty, one of the three components of cohesion policy, alongside economic and social cohesion.
Teritoriālā kohēzija šobrīd ir nostiprināta kā viena no Eiropas Savienībās galvenajām prioritātēm.
'Territorial cohesion' is now firmly established as one of the European Union's main priorities.
Referente uzskata, ka teritoriālās sadarbības mērķis ir novērst fiziskos, administratīvos un reglamentējošos šķēršļus un mazināt „robežu ietekmi” starp teritorijām un reģioniem, lai tie varētu kopīgi risināt teritoriālos (pakalpojumi, infrastruktūra, pilsētu un lauku teritoriju plānošana), globālos (globalizācija, klimata pārmaiņas), ekonomikas un sociālos uzdevumus.
In your rapporteur's view, the aim of 'territorial cooperation' is to do away with physical, administrative and regulatory obstacles to cohesion and to reduce the 'border effect' between territories and regions in order to enable them to address their shared challenges together, whether those challenges are territorial (services, infrastructure, urban and regional planning), global (globalisation, climate change), economic or societal.
Teritoriālā sadarbība ir līdz šim nepietiekami izmantots konkurētspējas veicināšanas avots, kas var palīdzēt īstenot „vēl ciešākas Eiropas tautu savienību” mērķi.
'Territorial cooperation' represents a source of competitiveness which has not yet been properly exploited, one which can help us achieve the objective of 'an ever closer union among the peoples of Europe'.
Programmas INTERREG III 2000.–2006. gada plānošanas periodam īstenošanas novērtējumā ir pārliecinoši apliecināta šā mērķa pievienotā vērtība Eiropas projektā un sniegti vairāki veiksmīgi piemēri: īstenoti 1030 infrastruktūras projekti, izveidots vairāk nekā 18 000 km jaunu ceļu vai šo ceļu vajadzībām ir saņemts finansējums, tieši vai netieši radīts vai saglabāts 115 200 darbavietu un 5 800 jaundibinātu vai jau darbojošos uzņēmumu, izveidots gandrīz 12 000 sadarbības tīklu un struktūru, un vairāk nekā 544 000 personu (tostarp studentu) piedalījušies kursos, apmācībās, semināros, darbsemināros, sanāksmēs vai citos izglītojošos pasākumos
The INTERREG III ex-post evaluation report for the period 2000-2006 offers convincing evidence of the added value which that objective generates for the European integration process and gives some examples of its successes: 1030 infrastructure projects and more than 18 000 km of roads built or funded, 115 200 job opportunities created, 5800 start-ups and businesses directly or indirectly established or safeguarded, almost 12 000 cooperation networks and structures brought into being, and attendance by more than 544 000 persons (including students) at courses, training programmes, seminars, workshops, meetings or other educational activities
Kopienas iniciatīva INTERREG III (2000–2006), paveiktā novērtējums (Nr. 2008.CE.16.0.AT.016). .
INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex-Post Evaluation (No 2008.CE.16.0.AT.016). .
Stiprināt „teritoriālās sadarbības” mērķi
Strengthening the 'territorial cooperation' objective
Vērienīgs budžets
An ambitious budget
Referente uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūcijā par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada pausto nostāju, saskaņā ar Komisijas 5. ziņojumā par kohēzijas politiku pausto nostāju, saskaņā ar Reģionu komitejas ieteikumiem un Padomes par reģionālo attīstību atbildīgo ministru neformālās sanāksmes, kas notika Lježā 2011. gada 22. un 23. novembrī, secinājumiem ir būtiski jāpastiprina 3. mērķis.
In keeping with the position adopted by Parliament in its resolution of 7 October 2010 on the European Union's cohesion policy and regional policy after 2013, with the standpoint expressed by the Commission in the conclusions contained in the fifth report on cohesion policy, with the recommendations of the Committee of the Regions, and with the conclusions of the informal Council of Ministers for Regional Policy held in Liege on 22 and 23 November 2010, your rapporteur takes the view that 'Objective 3' must be substantially strengthened.
Pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā šim mērķim atvēlēti 8,5 miljardi euro (tikai 2,5 % no ES kopējiem strukturālajiem izdevumiem).
The current multiannual financial Framework allocates EUR 8.5 billion to that objective (a figure which represents only 2.5% of total EU structural spending).
Sarunās par iepriekšējo periodu Komisija prasīja 3. mērķim nodrošināt vismaz 5 % no kohēzijas politikas budžeta.
During the negotiations concerning the previous programming period, the Commission had called for Objective 3 to account for at least 5% of the cohesion policy budget.
Mērķis savu briedumu būs sasniedzis 2013. gadā.
In 2013, that objective will reach maturity.
Sadarbības pieprasījums ir ievērojams un vajadzības ir milzīgas.
The demand for cooperation is strong and the needs are immense.
Referente uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir jāatbalsta teritoriālās sadarbības ieinteresēto pušu ieceres, atkārtoti prasot piešķirt šim mērķim vismaz 7 % no kopējā kohēzijas politikas budžeta.
Your rapporteur takes the view that Parliament must support the ambitions of territorial cooperation stakeholders by urging once again that this objective should account for at least 7% of the overall cohesion policy budget.
Stabila struktūra
A stable architecture
Referente uzskata, ka ir jāsaglabā šā mērķa struktūra ar trim sadaļām, jo katrai no tām ir sava loģika un vērtība.
In your rapporteur's view, this objective must continue to be split into three components, each with its own logic and value.
Pārrobežu sadarbība (73 % no budžeta) nodrošina finansējumu vienotu stratēģiju īstenošanai reģioniem, kas atrodas pie dalībvalstu iekšējām (un dažkārt ārējām) robežām ne vairāk kā 150 km attālumā viens no otra.
Cross-border cooperation (73% of the budget) provides funding for the implementation of joint strategies for the regions which are situated along the Member States' internal (and sometimes external) borders and not at a distance of more than 150 km from each other.
Tās īstenošana ir „teritorializēta” NUTS 3 līmenī un atbilst pārrobežu reģionu vietējām vajadzībām.
Its implementation is 'territorialised' at NUTS 3 level and meets the local needs of cross-border regions.
Referente uzskata, ka debates par atbilstības pāreju uz NUTS 2 līmeni, ko prasīja dažas ieinteresētās puses, var apdraudēt šo pārrobežu sadarbības vietējo dimensiju.
Your rapporteur takes the view that a debate on a transfer of eligibility to NUTS 2 level, as called for by certain stakeholders, might undermine the local dimension to cross-border cooperation.
Tomēr atkarībā no projektu veida ERAF regulas 21. pantā sniegto iespēju izmantošana attiecībā uz vietu, kur notiek pārrobežu un starpvalstu sadarbība, nodrošina elastīgumu, kas būtu jāveicina.
However, depending on the nature of the projects concerned use of the scope offered by Article 21 of the ERDF Regulation as regards the location of cross-border and transnational cooperation activities offers a degree of flexibility which should be encouraged.
Šis pants ļauj pamatotos gadījumos apmaksāt izdevumus, kurus ar šo programmu nav paredzēts apmaksāt.
In duly substantiated cases, that article provides for the funding of expenditure incurred outside the area eligible under the programme.
Starpvalstu sadarbības mērķis (20 % no budžeta) plašākā mērogā ir veicināt vienā un tajā pašā ģeogrāfiskā zonā blakus esošu reģionu sadarbību ar mērķi īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes tādās jomās kā, piemēram, pētniecība un attīstība, informācijas sabiedrība, vide, augstākā izglītība, mobilitāte un pilsētu ilgtspējīga attīstība, kā arī reaģēšana uz dabas katastrofām.
Transnational cooperation (20% of the budget), which is carried out on a larger scale, seeks to promote cooperation between neighbouring regions belonging to the same geographical area with the aim of achieving the Union's strategic priorities in areas such as research and development, the information society, the environment, higher education, mobility, sustainable urban development and the management of natural disasters.