natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pārtikas avots var būt vai nu intervences uzkrājumi, vai tirgus.
Food may be sourced either from intervention stocks or from the market.
Tirgu turpmāk izmantotu ne tikai gadījumos, kad uz laiku nav pieejami intervences uzkrājumi.
The latter would no longer be limited to situations of temporary unavailability of intervention stocks.
Taču priekšroka tiks dota piemērotu intervences uzkrājumu izmantošanai, ja tie būs pieejami.
However, priority will be given to the use of suitable intervention stocks where these are available.
- Izdalāmo pārtikas produktu lielāka dažādība .
- Wider variety of foods to be distributed .
Lai uzlabotu uzturvielu sabalansētību programmā paredzētajā pārtikā, izdalāmie produkti vairs neaprobežosies tikai ar tiem, uz kuriem attiecas intervence.
In order to improve the nutritional balance of the food provided by the programme, the products distributed would no longer be limited to those for which intervention applies.
Pārtiku izvēlētos dalībvalstu iestādes, pamatojoties uz uzturvielu rādītājiem, un to izdalītu, sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības partneriem.
The food would be chosen by Member State authorities on the basis of nutritional criteria and distributed in cooperation with civil society partners.
- Ilgtermiņa perspektīva .
- Long-term perspective .
Pārtikas izdalīšanas darbībām ir vajadzīga ilgtermiņa plānošana un rūpīga sagatavošanās no valstu iestāžu un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības partneru puses.
Food distribution activities require long-term planning and careful preparation by the national authorities and civil society partners concerned.
Lai palielinātu Kopienas pārtikas izdalīšanas plāna efektivitāti, tas tiktu izveidots uz trim gadiem.
In order to enhance its efficiency, the Community food distribution plan would be established for three years.
Palīdzības summas otrajā un trešajā gadā būtu tikai orientējošas un pēc tam būtu jāapstiprina budžeta lēmējinstitūcijai.
The amounts of aid for the second and third years would only be indicative and would have to be subsequently confirmed by the budgetary authority.
- Skaidrākas prioritātes .
- Clearer priorities .
Dalībvalstis savus lūgumus pēc palīdzības pamatotu ar valstu pārtikas izdalīšanas programmām, kurās noteikti šo valstu mērķi un prioritātes attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām.
Member States would base their aid requests on national food distribution programmes, setting out their objectives and priorities for food distribution to the most deprived.
Līdzfinansēšanas ieviešana būtu shēmas kohēzijas mēroga pamatā, nodrošinātu pienācīgu plānošanu un pastiprinātu sinerģijas.
The introduction of co-financing would underpin the cohesion dimension of the scheme, ensure proper planning and reinforce synergies.
Lai palīdzētu veicināt atvēlētā Kopienas finansējuma vienmērīgu ieviešanu un nepārtrauktu turpināšanu augstā līmenī, Kopienas līdzfinansējuma likmes kohēzijas dalībvalstīs 2010./2012. gada plānā būtu 75 % un 85 %.
To help make for a smooth introduction and a continued high take-up of the Community funding made available, Community co-financing rates would be 75% and 85% in Cohesion Member States for the 2010/12 plan.
Pēc tam 2013.–2015. gada plānā Kopienas līdzfinansējuma likmes būtu attiecīgi 50 % un 75 %.
Subsequently, as of the 2013/15 plan, the Community co-financing rates would be, respectively 50% and 75%.
- Pastiprināta uzraudzība un ziņojumu sniegšana .
- Reinforcing monitoring and reporting .
Tiktu palielināti pienākumi sniegt ziņojumus dažādos līmeņos un ietvertu Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.
Reporting obligations at various levels would be increased and include a report from the Commission to the European Parliament and the Council by 31 December 2012, at the latest.
Eiropas Parlamenta nostāja
Position of the European Parliament
Savā 2006. gada 4. aprīļa deklarācijā par apstiprinātu labdarības organizāciju apgādi, lai īstenotu vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem paredzēto Eiropas pārtikas palīdzības programmu, Eiropas Parlaments pauda bažas par Eiropas pārtikas palīdzības programmas vistrūcīgākajām personām nākotni un, apstiprinot to, ka ir jāapmierina vistrūcīgako personu pārtikas vajadzības, aicināja Komisiju un Padomi nodrošināt Eiropas pārtikas palīdzības programmai pastāvīgu atbalstu.
In its declaration of 4 April 2006 on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived, the European Parliament expressed its concern about the future of the European food aid programme for the most deprived and, in acknowledgement of the need to meet their food requirements, called on the Commission and the Council to put the European food aid programme on a permanent footing.
Pavisam nesen, 2008. gada 22. maijā, Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par pārtikas cenu pieaugumu ES un jaunattīstības valstīs, kurā tas uzsver, ka tiesībām uz pārtiku ir fundamentāls raksturs un ka vienmēr ir jāuzlabo jebkura cilvēka piekļuve pietiekamam pārtikas daudzumam, lai nodrošinātu aktīvu un veselīgu dzīvi.
More recently, on 22 May 2008, the European Parliament adopted a resolution on rising food prices in the EU and the developing countries, in which it stresses the fundamental nature of the right to food and the need to improve access for all people at all times to enough food for an active, healthy life.
Referents atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atzīst ES pārtikas palīdzības (izdalīšanas) programmas nozīmi.
The draftsman welcomes the fact that the European Commission recognises the importance of an EU food aid assistance (distribution) programme.
Ar gandarījumu tiek pieņemts arī Eiropas Komisijas priekšlikums attiecībā uz to produktu sortimenta palielināšanu, kas tiek piegādāti programmas ietvaros.
He also welcomes the Commission's proposal to improve the structure for selecting products supplied under the programme.
Tas noteikti ļaus labāk nodrošināt vajadzības.
This will certainly make it possible to meet existing needs more effectively.
Ņemot vērā ievērojamo intervences iepirkumu ierobežojumu, pārtikai, kas paredzēta palīdzībai vistrūcīgākajiem, ir jānāk no tirgus iepirkumiem.
With regard to the need to considerably reduce intervention buying, food earmarked for assistance to the most deprived must also come from market purchases.
Tas tomēr nemaina faktu, ka programmu jāturpina veidot, pamatojoties uz krājumiem, kas nāk no intervences lauksaimniecības tirgū.
However, this does not alter the fact that the bulk of the programme must still come from reserves deriving from intervention in the agricultural markets.
Referents uzskata, ka pārtikas izdalīšanas programmai starp vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem arī turpmāk jābūt kopējās lauksaimniecības programmas sastāvdaļai, neskatoties uz to, ka šīs programmas realizācijas rezultātā samazinās intervences uzkrājumu produktu izmantošana.
The rapporteur believes that the food distribution programme for the most deprived should continue to be an element of the Common Agricultural Policy, even if there is reduced reliance on products obtained from intervention buying.
No vienas puses, KLP ietekmē pārtikas tirgu, nodrošinot atbilstošus pārtikas produktus, bet, no otras puses, ietekmējot to cenu līmeni.
The CAP affects the food market on the one hand by ensuring appropriate supplies of food products and, on the other, by influencing price levels.
Cenu izmaiņas visvairāk ietekmē personas ar viszemākajiem ienākumiem, bet pārtikas izdales programma starp vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem ir efektīvs līdzeklis, kā KLP var ietekmēt š iedzīvotāju situācijas uzlabošanos.
Persons with the lowest incomes are particularly vulnerable to price fluctuations and the EU food distribution programme is an effective tool for influencing the CAP in such a way as to improve the situation of such people.
Vienlaicīgi iekšējā pieprasījuma veicināšana, realizējot programmu, samazina nepieciešamību ieviest atbalsta pasākumus Kopienas lauksaimniecības tirgū (piem., intervences iepirkumi, privātā glabātava, eksporta kompensācija).
At the same time, it will stimulate internal demand through a programme to reduce reliance on support instruments in the Community's agricultural markets, (e.g. intervention purchases, private storage, export refunds).
Referents piekrīt Komisijas viedoklim par skaidru prioritāšu noteikšanu un ilgtermiņa plānošanu.
The draftsman shares the opinion of the Commission on setting clear priorities and long-term planning.
Programmas realizācijas pagarināšana līdz trim gadiem ietekmēs pieejamo līdzekļu izlietošanas efektivitātes uzlabošanos.
Extending the programme for three years will help to make the expenditure of available resources more effective.
Turklāt tas uzlabos pārtikas piegāžu nepārtrauktību, jo īpaši vislielākās nepieciešamības laikā, t.i., rudenī un ziemā.
In addition, it will ensure constant supplies of food, particularly during the periods of greatest need, namely autumn and winter.
Tomēr referents atzīmē, ka sakarā ar faktu, ka budžeta līdzekļi ir nodrošināti un ierobežoti tikai 2007.–2013. gada finanšu plānu periodam, ir nepieciešams agrāks novērtēšanas laiks.
Notes however that due to the fact that budgetary means are only secured and restricted to the 2007-2013 financial perspectives period an earlier moment for evaluating is necessary.
Tādēļ referents piedāvā novērtēšanas laiku pirms lēmumu pieņemšanas par jaunajiem finanšu plāniem pēc 2013. gada.
Therefore proposes to have the reporting moment before the decisions on the new financial perspectives after 2013.
Turklāt referents nepiekrīt ierosinātajām līdzfinansējuma procentu likmēm.
Furthermore the draftsman disagrees with the proposed co-financing percentages.
Programmas līdzfinansējuma prasības ieviešana var novest pie dažu valstu dalības ierobežošanas vai izslēgšanas no programmas.
Introducing a requirement for co-financing the programme might prompt some Member States to limit their participation in the programme or withdraw from it.
Jo īpaši tas skartu tās valstis, kurās ienākumi uz katru iedzīvotāju ir zemi un kurās ir ar budžetu saistītas finansiālas problēmas.
This is particularly true of Member States with low per capita incomes and whose budgets are experiencing financial difficulties.
Tas ir vēl svarīgāk laikā, kad pasaulē ir finansiālā krīze, kas redzams arī Eiropas ekonomikā.
This is particularly relevant at present when there is a worldwide financial crisis whose effects are being felt evident in the European economy.
Tādēļ referents ierosina pārtikas palīdzības atbalsta programmām nodrošināt pilnu ES finansējumu.
Therefore the draftsman proposes to have a full EU financing for the food aid assistance programmes.
Eiropā valdošās ekonomikas krīzes dēļ to cilvēku skaits, kas dzīvo zem nabadzības robežas, nākamo dažu gadu laikā pieaugs; pašreizējais skaits jau veido 16 % no kopējā iedzīvotāju skaita (80 miljonu).
Because of the economic crisis that Europe is undergoing, the number of people living below the poverty line is set to rise in the next few years; the present figure already stands at 16% of the total population (80 million).
Ņemot vērā krīzi, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt nepārtrauktību Kopienas atbalsta programmai, kas palīdz piegādāt pārtiku vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem.
Given that the scenario is one of crisis, it is therefore vital to provide continuity in the Community aid programme serving to supply food to the most needy.
Tomēr intervences uzkrājumu pakāpeniska izbeigšanās arī atceļ pasākumu, kas līdz šim ir izrādījies ļoti noderīgs veids, kā nodrošināt pārtiku vistrūcīgākajiem Kopienas iedzīvotājiem, tajā pašā laikā garantējot Eiropas ražotājiem nemainīgas cenas.
However, the fact of phasing out intervention stocks also does away with an arrangement that has to date proved a very useful way of supplying food to the most deprived persons in the Community while guaranteeing stable prices for European producers.
Saskaņā ar Komisijas ierosināto jauno programmu pārtika vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem ir jāpiegādā, veicot iepirkumus tieši tirgū.
Under the Commission’s proposed new programme, food is to be supplied to the most needy primarily in the form of purchases made directly on the market.
Lai gan tam ir priekšrocība, ka tiek paplašināts izdalīšanai pieejamo produktu klāsts, tādējādi palīdzot vistrūcīgākajiem iedzīvotājiem ievērot līdzsvarotāku uzturu, tam tomēr ir daži trūkumi.
Although this has the advantage of widening the range of products available for distribution, thus helping those who are most deprived to eat a more balanced diet, it does entail some drawbacks.
It īpaši tas nekādā veidā nepalīdz sargāt Kopienas preferenci, neraugoties uz to, ka dalībvalstu zemniekiem ir galvenā loma kopējā lauksaimniecības politikā un tie ir ekonomikas dzinējspēks daudzos lauku apvidos.
In particular, it does nothing to safeguard Community preference, in spite of the fact that farmers in the Member States are the protagonists of the common agricultural policy and the driving force of the economy in many rural areas.
Viena lieta, kas jāpatur prātā, ir tas, ka jaunā shēma ietilpst KLP, un tā būs jāpietuvina maksimāli tuvu šīs politikas principiem, papildus ņemot vērā to, ka Eiropas zemniekiem un lopkopjiem ir galvenā loma lauku attīstībā.
One point to bear in mind is that the new scheme falls under the CAP and will accordingly need to be kept as closely in line as possible with the principles of that policy, taking into account in addition that European farmers and stockbreeders play a central role in rural development.
Otrkārt, Komisijas priekšlikums pirmoreiz ievieš Eiropas programmā obligātu līdzfinansējumu, tādējādi radot risku, ka dažas dalībvalstis varētu nespēt to nodrošināt pilnībā.
Secondly, the Commission proposal is for the first time introducing mandatory co-financing into the European programme, thus posing the risk that some Member States might not be able to meet the full cost.
Viena alternatīva priekšlikumam un veids, kā novērst kavēšanos ar programmas sākšanu līdzfinansējuma dēļ, varētu būt ierobežot dalībvalstu iemaksu apjomu, lai palielināmie izdevumi veidotu ne vairāk kā 40 % no Kopienas piešķirtajiem līdzekļiem; tikpat liels procents ir nākamajā gadā nepieciešamajam papildu budžetam.
One alternative to the proposal, and a way to prevent the launch of the programme being impeded on account of co-financing, might be to limit the scope of Member States’ contributions so that the expenditure to be topped up would account for no more than 40% of the Community allocation, a percentage equivalent to the additional budget needed for next year.
Tas vismaz nodrošinātu, ka būtu iespējams turpināt iepriekšējos pasākumus.
This would at least ensure that earlier measures could continue.
Komisija cenšas palielināt 2009. gada budžetu šai shēmai par 200 miljoniem eiro, kopumā paaugstinot to līdz 500 miljoniem eiro, kam pieskaitītu vēl dalībvalstu iemaksas.
The Commission is seeking an increase of €200 m in the budget for the scheme in 2009, raising the total to €500 m, to which national contributions would be added.
Programmas līdzfinansēšana ir aspekts, kas visvairāk uztrauc labdarības organizācijas, kuras tiek aicinātas izdalīt pārtiku, jo šīs organizācijas baidās, ka tas var radīt šķērsli agrāk iesākto pasākumu nepārtrauktībai.
Co-financing of the programme is the most worrying aspect for the charities called upon to distribute food, since they fear that it might pose an obstacle to the continuity of measures begun in the past.
Turklāt nākamo dažu gadu laikā var pieaugt izmaksas, jo pārtikas cenām ir tendence paaugstināties.
Furthermore, the cost could increase over the next few years as a result of the upward trend in food prices.
(1) Padomes 1987. gada 10. decembra Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām, ko pēc tam atcēla un iestrādāja Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, jau vairāk nekā divas desmitgades ir garantējusi drošu avotu pārtikas izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām un ir devusi labvēlīgu ieguldījumu ES reģionu kohēzijā, samazinot ekonomiskās un sociālās atšķirības starp reģioniem ar dažādu attīstības līmeni .
(1) Council Regulation (EEC) No 3730/87 of 10 December 1987 laying down the general rules for the supply of food from intervention stocks to designated organisations for distribution to the most deprived persons in the Community, subsequently repealed and integrated into Council Regulation (EC) No 1234/ 2007, has provided a reliable source of food for distribution to the most deprived persons of the Community for more than two decades and has positively contributed to the cohesion of EU regions by reducing economic and social disparities between regions which have different levels of development.
Gadu gaitā pārtikas izdalīšanas plāni, kas īstenoti saskaņā ar šo shēmu, ir sekmīgi palīdzējuši pildīt abus mērķus un, samazinot Kopienas vistrūcīgāko personu nedrošību par pārtiku, ir izrādījušies svarīgs līdzeklis, kas garantē pārtikas plašu pieejamību Kopienā, samazinot intervences uzkrājumus.
Over the years the food distribution plans implemented under the scheme have successfully underpinned the fulfilment of both objectives and, by reducing the food insecurity of the most deprived persons in the Community, have proven to be an essential tool contributing to guaranteeing broad availability of food within the Community while reducing the intervention stocks.
Jaunajai Eiropas pārtikas palīdzības shēmai vistrūcīgākajām personām ir jāturpina garantēt KLP mērķus un jāpalīdz sasniegt kohēzijas mērķus, nodrošinot līdzsvarotu, harmonisku ilgtspējīgu attīstību visos reģionos.
The new European food aid scheme for the most deprived persons has to continue guaranteeing the aims of the CAP and to help achieve cohesion objectives by ensuring balanced, harmonious sustainable development for all regions.
(4a) Lai nodrošinātu, ka jau īstenotie pasākumi tiek turpināti, un novērstu situāciju, kurā programmas līdzfinansēšana kavē programmas optimālu ieviešanu, pieņemtajiem finanšu noteikumiem jābūt vairāk vērstiem uz nepieciešamību novērst pārmērīgu finansējumu no dalībvalstu budžetiem.
(4a) To ensure the continuation of measures already taken, and to prevent co-financing of the programme from impeding its optimal implementation, the financial provisions adopted should be geared more closely to the need to avert an excessive drain on Member States’ budgets.
Lielākā daļa dalībvalstu aicina programmas izmaksas pilnībā segt no Kopienas budžeta.
Most Member States are calling for the full cost of the programme to be charged to the Community budget.
Referenta grozījumos ir ierosināts kompromiss.
The rapporteur’s amendment puts forward a compromise.
Taču KLP secīgu reformu un ražotāju cenu labvēlīgas attīstības rezultātā ir progresīvi samazinājušies intervences uzkrājumi un pieejamo produktu klāsts.
However, successive reforms of the CAP and favourable developments of producer prices have resulted in a progressive reduction in intervention stocks, as well as the range of products available.
(5) Pašreizējā pārtikas izdalīšanas shēma balstās uz produktu izdalīšanu no Kopienas intervences uzkrājumiem, ko pagaidām papildina, izdarot iepirkumus tirgū.
5) The current food distribution scheme relies on the distribution of products from Community intervention stocks supplemented, on a temporary basis, by purchases on the market.
Taču pasaules tirgū pieaugošā spriedze, pakāpeniskā ražošanas orientēšanas un uzkrāšanas instrumentu likvidēšana, ko izraisījušas vairākkārtējās KLP reformas, ir mazinājušas Eiropas Savienības pārtikas neatkarību kvantitātes un pieejamo pārtikas produktu daudzveidības ziņā, kā arī tās spēju nodrošināt vistrūcīgākās personas ar pārtikas precēm vai arī atbilstoši rīkoties pārtikas produktu vai starptautisko spekulatīvo darījumu krīzes apstākļos.
However, increasing strains in the world market for primary agricultural products and the phasing out of tools for the orientation of production and stocks applied under successive reforms of the CAP, have reduced the EU's food self-sufficiency in terms of the quantity and range of products available and its capacity to respond to the food needs of its most deprived citizens or to any food crises or international speculation .
KLP vairākkārtējo reformu rezultātā ir samazinājušās intervences iespējas, taču galvenais iemesls, kāpēc ir samazinājušies krājumi un pieejamo pārtikas produktu daudzveidība, ir pieprasījuma palielināšanās pasaules tirgū pēc lauksaimniecības pārtikas produktiem un cita veida lauksaimniecības produktiem, kā arī spekulatīvo darījumu pieaugums (sk. bada izraisīti nemieri).
Successive reforms of the CAP have led to a reduction in intervention tools, but the main causes of the reduction in stocks and the range of products available are the expansion in world demand for food and non-food agricultural products and increasing speculation (cf. food riots, etc.)
Līdz ar to arī tirgus iepirkumi būtu jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā, lai papildinātu intervences uzkrājumus, ja vēlamie intervences uzkrājumi nav pieejami .
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, where suitable intervention stocks are not available .
Līdz ar to arī tirgus iepirkumi būtu jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā, lai papildinātu intervences uzkrājumus, priekšroku dodot vietējiem, svaigiem pārtikas produktiem .
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, with preference given to locally produced fresh food products .
Pārtikas izplatīšanas shēmā īpaša uzmanība jāpievērš to pārtikas preču kvalitātei, kuras izplata vistrūcīgākajām personām.
The food distribution scheme should pay special attention to the quality of the food products distributed to the most deprived.
Tādēļ iesaka iegādāties veselīgus, svaigus pārtikas produktus vietējā tirgū.
Hence the call for purchases of healthy, fresh food products on the local markets.
Tādā veidā tiek veicināta pārtikas preču ilgtspējīga ražošana, pārstrāde, izplatīšana un patēriņš.
This contributes to the sustainable production, processing, distribution and consumption of food.
Pārtikas produktus iepērk tirgū tikai tad, ja nav pieejami pārtikas izplatīšanas shēmai piemērotas intervences rezerves.
Food products shall be purchased in the market only where intervention stocks suitable for the food distribution scheme are not available.
Produktus no intervences rezervēm dara pieejamus vai pārtikas produktus iepērk tirgū, priekšroku dodot vietējiem, svaigiem produktiem , lai tos varētu izdalīt Kopienas vistrūcīgākajām personām ar dalībvalstu nozīmēto organizāciju palīdzību.
Products in intervention stocks shall be made available or food products of Community origin shall be purchased on the market , with preference given to locally-produced fresh food products, so that food products may be distributed to the most deprived persons in the Community through organisations designated by Member States.
Regula EK Nr. 1234/2007
Regulation (EC) No 1234/2007
Shēmas finansēšanai Kopienas piešķirto līdzekļu apjoms, kas jāpapildina ar dalībvalstu iemaksām, nepārsniedz 40 %.
For the purposes of financing the scheme , the proportion of the Community allocation to be supplemented by contributions from Member States shall not exceed 40% .
Kopienas līdzfinansējuma likme pasākumiem, kuru kopējais līdzekļu apjoms ir ne lielāks par 40 % no Kopienas piešķirtajiem līdzekļiem, nepārsniedz:
The Community co-financing rate , for measures whose total funding accounts for not more than 40% of the Community allocation, shall not exceed:
par daudzvalodību — Eiropas priekšrocību un kopīgu apņemšanos
on Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment
– ņemot vērā EK līguma 149. un 151. pantu,
– having regard to Articles 149 and 151 of the EC Treaty,
– ņemot vērā UNESCO 2003. gada Konvenciju par cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu,
– having regard to the 2003 UNESCO Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage,