natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā, ka naftas piegādes un pārstrādes jaudas pašlaik atpaliek no pieprasījuma pieauguma, saglabāsies saspringta tirgus situācija.
Given that supply and refinery capacities are currently unable to keep pace with the rise in demand, the market situation will remain tense.
Šiem faktoriem jābūt atspoguļotiem saskaņotas un reālistiskas Eiropas enerģētikas politikas izstrādē.
These factors must be reflected in the elaboration of a coherent and realistic European energy policy.
Šīs politikas ietvaros ir jānosaka ES reaģēšanas spējas iespējamas pēkšņas piegādes krīzes gadījumos.
Part of this policy must be the capacity of the EU to react to any potential sudden supply crises.
Svarīgs nodrošinājums pret negaidītiem piegādes pārtraukumiem ir naftas uzkrājumi.
Stocks provide an important cushion against unanticipated interruptions of supply.
Sliktākajā gadījumā valstij ir jāiztukšo savi uzkrājumi, lai izvairītos no pilnīga fiziska naftas trūkuma, kas novestu pie dažu vai visu valsts ekonomikas nozaru slēgšanas un apdraudētu tās militārās spējas.
In the worst case scenario, a country could be forced to draw down its stocks to avoid an outright physical shortage of oil, which would shut down some or all sectors of the economy and compromise its military capability.
Šajā nozīmē uzkrājumu nodrošināšana ir tieši saistīta ar dalībvalstu drošības un ekonomikas pamatinteresēm, kas ir būtiskas visai ES.
In this sense, stock holding is a matter of basic national security and fundamental economic interest relevant to the whole EU.
ES jau sešdesmito gadu beigās un septiņdesmito gadu sākumā ieviesa tiesisko regulējumu rīcībai ilgtermiņa un īstermiņa naftas piegādes pārtraukumu gadījumos:
The EU has put in place already at in the late sixties and early seventies a legal framework for dealing with long and short-term shortages of oil supply:
- Padomes 2006. gada 24. jūlija Direktīva 2006/67/EK, ar ko dalībvalstīm uzliek pienākumu uzturēt jēlnaftas un/vai naftas produktu obligātas rezerves
- Council Directive 2006/67/EC of 24 July 2006 imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
- Padomes 1968. gada 20. decembra Lēmums 68/416/EEK par atsevišķu nolīgumu slēgšanu un īstenošanu starp valdībām attiecībā uz dalībvalstu pienākumu uzturēt minimālos jēlnaftas un/vai naftas produktu krājumus
- Council Decision 68/416/EEC of 20 December 1968 on the conclusion and implementation of individual agreements between Governments relating to the obligation of Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
- Padomes 1973. gada 24. jūlija Direktīva 73/238/EEK par pasākumiem, kas veicami, lai mazinātu sekas, ko rada jēlnaftas un naftas produktu apgādes grūtības
- Council Directive 73/238/EEC of 24 July 1973 on measures to mitigate the effects of difficulties in the supply of crude oil and petroleum products
Ierosinātā direktīva aizstās visus trīs iepriekšminētos tiesību aktus.
The proposed Directive would replace all the above three pieces of legislation.
Problēmas analīze
Problem analysis
Pēdējos gados naftas piegādes pārtraukumu risks ir pieaudzis vairāku iemeslu dēļ, piemēram, visā pasaulē pieaugošais pieprasījums, ražošanas jaudas ir gandrīz vienā līmenī ar pieprasījumu, arvien vairāk naftas resursu koncentrējas nedaudzās (bieži vien politiski nestabilās) Tuvo Austrumu valstīs, kā arī ģeopolitisko konfliktu izplatīšanās, kuros tiek izmantoti energoresursi.
In recent years the risk of oil supply disruptions has grown for a number of reasons, such as increasing global demand, production capacity close to demand, increasing concentration of oil resources in a handful of (often politically unstable) countries, mainly in the Middle East, as well as proliferation of geopolitical conflicts involving energy.
Šo globālo tendenču dēļ savienojumā ar izsīkstošajiem ES iekšējiem naftas resursiem ES naftas krājumu uzturēšanas sistēmas uzlabošana kļūst par vēl svarīgāku jautājumu.
These current global trends coupled with diminishing EU internal oil resources make it even more important to improve the EU oil stock holding system.
Pašreizējās sistēmas analīze atklāj tās vājumu, kas var kavēt tās atbilstošu darbību gadījumā, ja naftas piegāde tiek reāli pārtraukta.
Analysis of the current system reveals weaknesses which might prevent it from functioning suitably in case of an actual supply disruption:
Dažādas uzkrājumu īpašumtiesību formas
Diverse forms of ownership of stocks
Pašreiz dalībvalstis var brīvi noteikt kārtību, saskaņā ar kuru uzkrājumi tiek uzturēti.
At present Member States are free to choose their stockholding arrangements.
Tas atspoguļo valstu atšķirības ģeogrāfijas, infrastruktūras, naftas pārstrādes jaudu pārklājuma un piegādes situācijas kontekstā.
This reflects the national differences in terms of geography, infrastructure, refining coverage and supply situation.
Naftas uzkrājumus drīkst uzturēt uzņēmumi un/vai valdības un/vai dienesti.
Oil stocks can be held by companies and/or by governments and/or agencies.
Saskaņā ar Komisijas pārskatu 62 % no ES krājumiem uztur uzņēmumi, 35 % — dienesti, bet 3 % — valdības.
According to a Commission survey, 62% of EU stocks are held by companies, 35% by agencies and 3% by government.
Daudz uzkrājumu atrodas privātpersonu rīcībā, kuras darbojas valstu valdību vārdā.
Many stocks are held in private hands on behalf of the government.
Tomēr naftas uzkrājumus, kurus uztur uzņēmumi, var izmantot, lai gūtu spekulatīvu peļņu.
Nevertheless, Oil stocks held by companies may be used for speculative gains.
Kad reālās cenas krītas, uzņēmumi nav ieinteresēti uzturēt krājumus spekulatīvos nolūkos, jo krītošās cenu tendences dēļ krājumu uzturēšana nes zaudējumus.
When real prices are falling, it discourages stockholding for speculative purposes since a falling price trend implies negative profit from holding stocks.
Referents uzskata, ka situāciju varētu uzlabot noteiktu ierobežojumu vai labāku reglamentējošo normu piemērošana kritiskām situācijām paredzētiem krājumiem, kas atrodas uzņēmumu īpašumā.
The rapporteur believes that certain restrictions or better regulatory norms to be put on the company-owned emergency stocks would improve the situation.
ES sistēma ļauj arī valstij uzturēt uzkrājumus citas dalībvalsts teritorijā, ar nosacījumu, ka ir noslēgts divpusējs starpvaldību nolīgums.
The EU system also allows a country to hold stocks on another member’s territory provided a bilateral intergovernmental agreement exists.
Piemēram, Dānija, Īrija un Zviedrija 2007. gadā, noslēdzot vairākas divpusējas vienošanās, daļu no saviem uzkrājumiem uzturēja Apvienotajā Karalistē.
For example, in 2007, Denmark, Ireland and Sweden all held some of their stocks in the UK under a series of bilateral deals.
Ir arī aprēķināts, ka aptuveni 11 % no kritiskām situācijām paredzēto krājumu tiek uzturēti, izmantojot deleģējuma vienošanās, kad krājumi pieder vienai valstij, bet uzturēti tiek citā.
It is also estimated that around 11% of emergency stocks are held through “ticket” arrangements where by the stocks are owned and physically stored by another country.
Nav šaubu par to, ka visu valstu sistēmām ir jāgarantē, ka krājumi, kas tiek uzturēti kritiskām situācijām, būs pilnībā pieejami un vajadzības gadījumā tos varēs efektīvi izmantot.
There are doubts whether all national systems could guarantee that the stocks held for emergencies would be fully available and could be effectively mobilised as needed.
Iedzīvošanās risks
Risk of free-riding
Krājumu uzturēšanai ir nepieciešami līdzekļi — ne tikai investīcijām infrastruktūrā, bet arī, lai uzturētu objektus.
Holding stocks costs money, not least investment in infrastructure, but also to maintain the facilities.
Piemēram, ir aprēķināts, ka ASV stratēģiskajām naftas rezervēm, kas tiek uzturētas sāls dobumos, nepieciešamās investīciju izmaksas infrastruktūrai ir aptuveni 6 USD uz vienu barelu
For instance it has been estimated that the US Strategic Petroleum Reserve held in salt caverns, requires an investment cost in infrastructure of some $6 per barrel
„ KĀ NAFTAS DROŠĪBAS REZERVES ATBILST VISPĀRĒJAI SITUĀCIJAI NAFTAS NOZARĒ ” , profesors Paul Stevens . .
"HOW EMERGENCY OIL STOCKS FIT THE GENERAL OIL CHALLENGE", by Professor Paul Stevens. .
Atbrīvojot naftas krājumus, ieguvējas, acīmredzot, būs visas naftas patērētājvalstis, jo naftas tirgus ir globāls.
The release of oil stocks is likely to have benefits for all oil consuming countries, since the oil market is global.
Pieņemot, ka ieguvumi ir kopēji, bet izmaksas ir jāsedz tai valstij, kura uztur naftas krājumus, pastāv iedzīvošanās risks: tās dalībvalstis, kurām, iespējams, ir mazāk drošas sistēmas, var paļauties uz tām valstīm, kurām ir stabila kārtība.
Given that the benefits are collective, but the costs occur for the oil stocking country, there is a risk of free-riding: Member States with possibly less reliable systems can count on countries with sound arrangements.
Tomēr šādi tiek kompromitēta ES kopējā gatavība reaģēt uz kritiskām situācijām.
This however compromises the emergency preparedness of the EU as a whole.
Lai nodrošinātu, ka ES naftas krājumu sistēma piegāžu pārtraukuma gadījumā funkcionētu, referents uzskata, ka ir būtiski, lai Komisijai būtu pilnvaras pārbaudīt tās pareizu ieviešanu un uzlikt dalībvalstīm par pienākumu ievērot ES tiesību aktus.
In order to guarantee that the EU oil stock system functions in case of a supply disruption, the rapporteur believes that it is essential that the Commission has power to check its correct implementation and to oblige Member States to comply with the EU legislation.
Saderība ar SEA metodoloģiju
Compatibility with IEA methodology
Starptautiskā Enerģētikas aģentūra (SEA), kas izveidota 1974. gadā, vada līdzīgu sistēmu.
The International Energy Agency (IEA), established in 1974, operates a parallel system.
Lai gan kopumā ES un SEA pienākumu izpildīšanai attiecībā uz krājumu uzturēšanu var izmantot vienus un tos pašu krājumus, aprēķinu metodoloģiju un pārskatu veidošanas atšķirības uzliek papildu administratīvo slogu uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī SEA dalībvalstis.
Although, in general, the same stocks can be used for complying with the EU and IEA stockholding obligations, the differences in calculation methodology and reporting impose an additional administrative burden on EU Member States which are also members of the IEA.
Kritisko situāciju procedūru skaidrošana
Clarification of procedures for emergency situations
ES trūkst saskaņotu iesaistīšanās procedūru, kā dēļ tūlītēja lēmumu pieņemšana un efektīva rīcība, kam krīzes situācijās ir izšķiroša nozīme, praksē kļūst ļoti grūti realizējama.
The EU lacks coordinated intervention procedures, rendering prompt decision making and effective actions, which are crucial in a crisis, very difficult in practice.
ES nepastāv ne skaidri noteikumi attiecībā uz atbrīvošanu, ne arī patiesi skaidrs lēmumu pieņemšanas process ES līmenī.
The EU has no clear rules for release nor indeed is there any clear decision process at an EU level.
Būtībā lēmumu pieņemšana paliek dalībvalstu ziņā un kritisku situāciju gadījumā Komisijas loma caur dalībvalstīm aprobežojas ar konsultāciju sniegšanu.
In effect the decision remains with national governments and in the event of an emergency, the Commission’s role via Member States is confined to consultation.
Kaut arī noteiktu kritēriju kopums, kas varētu izraisīt kritiskām situācijām paredzēto naftas krājumu atbrīvošanu, radītu pārredzamību un nodrošinātu tūlītēju reakciju, šādai sistēmai, iespējams, trūks elastīguma, lai atbilstoši reaģētu uz dažādu veidu piegāžu ierobežojumiem.
While a fixed set of criteria, which would trigger the release of emergency oil stocks, would create transparency and ensure a prompt reaction, such a system might lack flexibility to react appropriately to different types of supply constrains.
Daudz piemērotāks varētu būt ad hoc lēmums, kuru pieņemtu neatkarīga institūcija atbilstoši situācijai.
An ad hoc decision adapted to the circumstances by an independent body might be more suitable.
Tomēr tiesību aktos par naftas krājumu atbrīvošanu ir jāparedz efektīvs lēmumu pieņemšanas mehānisms.
Nevertheless, the legislation must provide an effective mechanism for decision-making on the release of oil stocks.
Šajā kontekstā pašreizējos tiesību aktos ir jāizskaidro ES sistēmas loma attiecībā uz SEA un tās procedūrām.
In this context, the role of the EU system vis-à-vis the IEA and its procedures need to be clarified in the current legislation.
Naftas tirgu pārredzamības nodrošināšana
Ensuring transparency of oil markets
Pastāv nopietnas bažas par datu drošību, kā arī pārskatu periodiskumu.
There are serious concerns about the reliability of data as well of reporting frequency.
Lai palielinātu tirgus pārredzamību, ir nepieciešami precīzi un savlaicīgi dati.
Accurate and timely data is needed, in order to increase market transparency.
Klientiem ir jābūt pārliecinātiem, ka viņi par iegūto naftu maksā taisnīgu cenu.
Consumers must be assured that they are paying a just price at the pumps.
Pamatojoties uz neprecīziem datiem, var tikt pieņemti nepareizi lēmumi un cenas var kļūt nepastāvīgākas.
Incorrect data could lead to wrong decisions and increase price volatility.
Komisija sūdzas par to, ka dalībvalstis pārskatus iesniedz reti un ar nokavēšanos.
The Commission complains about infrequent and lagging behind reporting by Member States.
Tajā pašā laikā pastāv nopietnas šaubas par to, cik daudz no pārskatos uzrādītajiem krājumiem ir faktiski pieejami lietošanai kritiskās situācijās un cik daudz būs nepieciešami sistēmai operatīviem nolūkiem, un tāpēc nebūs pieejami patēriņam.
At the same time there are serious doubts as to how much of the “reported” stocks are actually available for use in an emergency and how many would be required for operational purposes for the system and therefore not available for consumption.
Komisija ierosina, ka dalībvalstīm pārskatus vajadzētu sniegt nevis reizi mēnesī, bet gan reizi nedēļā.
The Commission proposes that Member States should report on a weekly basis instead on monthly one.
Tādējādi ES sistēma tiktu saskaņota ar ASV praksi.
This would bring the EU system in line with US practise.
Tomēr naftas kompānijas, kā arī dažas dalībvalstis baidās no papildu administratīvā sloga un apgalvo, ka naftas krājumu publicēšana katru nedēļu palielinās nenoteiktību tirgos, jo iknedēļas pārskati par krājumiem ir vēl neprecīzāki.
However, oil companies as well as some Member States fear an additional administrative burden and claim that publishing oil stocks on a weekly basis will increase uncertainty for the markets, since weekly reports on stocks are even more inaccurate.
ASV pieredze liecina, ka pēc precīzāku ikmēneša datu iesniegšanas atklājas, ka iknedēļas dati bieži vien ir tikai retrospektīvi labojumi.
American experience shows that weekly data are often retro-active corrections when more accurate monthly data are presented.
Galvenā nozīme ir datu kvalitātei, nevis to daudzumam.
The quality of data should take priority over quantity.
Sistēmas uzlabošanas politiskās iespējas
Policy options for improving the system
Pēc Komisijas pieprasījuma tika veikts politisko alternatīvu ietekmes izvērtējums, sistemātiski pārbaudot ietekmi uz sagatavotību kritiskām situācijām, t. i., ES spēju atrast risinājumu iespējama naftas piegādes pārtraukuma gadījumā, kā arī tikt galā ar finansiālo un administratīvo slogu, ar ko saskaras dalībvalstis, nozare un Komisija.
On the request of the Commission an impact assessment of the policy options has been performed, systematically checking the effects on the emergency preparedness, i.e. the capacity of the EU to cope with a possible oil supply disruption, as well as financial and administrative burden faced by Member States, the industry and the Commission.
Tika noteiktas šādas četras politiskās alternatīvas:
The four policy options assessed were the following:
§ Nulles politiskā alternatīva : nekādas politiskas izmaiņas, kas acīmredzami nav saistītas ar papildu finansiālo un administratīvo slogu, bet nevar garantēt efektīvu ES mēroga sagatavotību kritiskām situācijām;
§ Policy Option 0: No policy change, which would obviously not entail additional financial or administrative burden but cannot guarantee an effective EU-wide emergency preparedness;
§ 1. politiskā alternatīva : kontroles un koordinācijas mehānismu pastiprināšana esošās sistēmas ietvaros;
§ Policy Option 1 : reinforcing control and coordination mechanisms within the existing system;
§ 2. politiskā alternatīva : centralizētas ES sistēmas izveidošana, kur kritiskām situācijām paredzētie krājumi obligāti atrodas valsts/sabiedrības īpašumā;
§ Policy Option 2 : establishing a centralised EU system with mandatory state/public ownership of emergency stocks;
§ 3. politiskā alternatīva : specializētu kritiskām situācijām paredzētu ES krājumu izveidošana, kas nozīmē, ka dalībvalstīm daļa no kritiskām situācijām paredzēto krājumu būtu obligāti jāuztur valdības vai aģentūras īpašumā esošu krājumu veidā, pārskatītas esošās sistēmas ietvaros.
§ Policy Option 3 : creating some dedicated EU emergency stocks, meaning requiring Member States to hold an obligatory portion of emergency stocks in the form of government or agency-owned stocks - within a revised version of the existing system.
Komisija dod priekšroku 3. politiskajai alternatīvai, tomēr neskatoties uz to nav politiski pieņemams dalībvalstīm likt veidot specializētus krājumus.
Policy option 3 is the preferred option for the Commission; however, it is not yet politically acceptable to oblige Member States to constitute dedicated stocks.
Tādējādi Komisijas priekšlikums tiek balstīts uz šo alternatīvu, tajā pašā laikā specializēto krājumu veidošana pašreiz ir atstāta dalībvalstu ziņā.
Consequently, the Commission proposal builds on this option, while leaving the constitution of dedicated stocks at the discretion of Member States for the moment.
Priekšlikumā ir paredzēta pārskatīšanas klauzula, lai ļautu Komisijai pēc kāda laika novērtēt, vai tās dalībvalstis, kuras neveido specializētos krājumus, izmanto pārliecinošus alternatīvus risinājumus.
The proposal foresees a review clause, in order to enable the Commission to assess after a period of time, whether Member States not constituting dedicated stocks are applying convincing alternative solutions.
Referenta ieteiktie uzlabojumi
Rapporteur's suggestions for improvement
Referents atbalsta 3. politisko alternatīvu: Specializēto krājumu izveidošana ilgākam laikposmam savienojumā ar aprēķinu bāzes maiņu SEA standartiem, komerciālo krājumu izmantošanas ierobežošana, „biļešu” metodes ierobežošana un lēmumu pieņemšanas sistēmas uzlabošana krīžu gadījumā ir pareizais ceļš, lai nodrošinātu, ka ES sistēma nākotnē spēs veiksmīgi risināt ar naftas piegādēm saistītās problēmas.
The rapporteur supports policy option 3: The creation of some dedicated stocks for longer period of time together with changing the calculation basis to IEA standards, restricting use of commercial stocks, limiting "ticketing" and improving the decision-making system in case of crises is the right way to ensure that the EU system can meet future oil challenges.
Kopumā būtu jāstiprina dalībvalstu loma attiecībā uz kritiskām situācijām paredzēto naftas krājumu uzturēšanu un pārvaldīšanu.
In general, the role of Member States in maintaining and managing oil stocks for emergency situations should be strengthened.
Saistībā ar šo politisko alternatīvu referents vēlas šajā priekšlikumā veikt dažus grozījumus ar mērķi:
In the spirit of this policy option, the rapporteur would like to introduce some amendments to the proposal with the aim of:
§ palielināt vispārējo naftas tirgus, jo īpaši pieejamo naftas krājumu, pārredzamību attiecībā uz to atrašanās vietu, daudzumu un īpašumtiesībām, ar nolūku veicināt kritisko situāciju novēršanas sistēmas drošību;
§ Strengthening transparency in general on the oil market and, in particular, of available oil stocks as regards their location, quantity and ownership with a view of fostering reliability of the emergency system;
par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko dalībvalstīm uzliek pienākumu uzturēt jēlnaftas un/vai naftas produktu obligātas rezerves
on the proposal for a Council Directive imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
Komisijas priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko dalībvalstīm uzliek par pienākumu uzturēt jēlnaftas un/vai naftas produktu obligātas rezerves, ir īpaši nozīmīgs dalībvalstu ekonomiskās stabilitātes saglabāšanai un sociālajai attīstībai krīžu un ārkārtas situāciju laikā.
The Commission proposal for a Council Directive imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products is of key importance for maintaining the economic stability and social development of the Member States during crises and emergencies.
Nepieciešams novērst pastāvošās sistēmas trūkumus un pārkāpumus, lai nodrošinātu jēlnaftas un naftas produktu rezervju ilgtermiņa drošību, pieejamību un stabilitāti energoapgādes pārtraukuma gadījumā.
It is necessary to overcome the weaknesses and infringements of the current system in order to guarantee the long-term security, accessibility, availability and reliability of stocks of crude oil and petroleum products in the event of energy supply disruption.
Nopietnā gāzes krīze, ar ko pašlaik saskaras atsevišķas dalībvalstis, kļūstot par konfliktu upuriem, vēl jo vairāk uzsver nepieciešamību uzturēt energoresursu obligātās rezerves.
The serious gas crisis which some Member States are now facing, in falling victim to conflicts, further underlines the need to maintain a minimum level of energy stocks.
Atzinuma sagatavotājs piekrīt Komisijas nostājai, bet vēlas izvirzīt apspriešanai konkrētus grozījumus Komisijas priekšlikumā.
Your rapporteur agrees with the approach adopted by the Commission, but wishes to table certain amendments to the Commission proposal.
Atzinuma sagatavotājs arī vēlētos uzsvērt, ka jēlnaftas un naftas produktu piegādes pārtraukums un/vai nepietiekamas rezerves izraisīs ievērojamu domino efektu un ietekmēs visas nozares.
Your rapporteur would like also to emphasise that the disruption to supplies of crude oil and petroleum products and/or insufficient stocks will have a marked domino effect and will affect all sectors.
Dalībvalstu atkarība no energoresursiem ir dažāda, kas arī kavē strauju un atbilstošu reakciju ārkārtas situācijās.
The level of energy‑dependence varies between Member States, which also impedes any rapid and adequate response in emergency situations.
Aprēķinot rezervju apjomus, jāņem vērā šis atkarības līmenis.
That level of dependence should therefore be factored into taken into consideration in the calculation of stock volumes.
Īpaši svarīgi veicināt un stimulēt alternatīvu energoresursu veidu izmantošanu, kas uzturētu rezerves krīžu laikā.
It is singularly important to promote and stimulate the use of alternative sources of energy, which would bolster stocks in times of crisis.
Statistikas kopsavilkumu iesniegšana reizi mēnesī novērsīs jebkādu administratīvā sloga palielināšanos.
The monthly provision of statistical summaries will prevent any increase in the administrative burden.
Jāatzīmē, ka visas Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (SEA) dalībvalstis nav ES dalībvalstis, un tāpēc sadarbība starp Komisiju un SEA ir ļoti nozīmīga, lai novērstu atšķirīgu attieksmi pret ES dalībvalstīm.
It must be noted that not all the member states of the International Energy Agency (IEA) are also members of the EU and that cooperation between the Commission and the IEA is therefore extremely important in order to prevent a differentiated approach being applied to EU Member States.
Dalībvalstu rīcībā būtu jābūt tiesībām izvēlēties, kuras no divām garantijām (90 neto importa dienas vai 70 patēriņa dienas) izmantot, aprēķinot obligātās rezerves.
The Member States should have the right to choose independently which of the two quantities (90 days of net imports or 70 days of consumption) to use when calculating the compulsory minimum stocks.