natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kopā ar Vācijas Federālo revīzijas palātu un Beļģijas Revīzijas palātu mēs publicējām ziņojumu par krāpšanos ar PVN maksāšanu Kopienā.
Jointly with the Bundesrechnungshof and the Belgian Cour des Comptes we published a report on intra-Community VAT fraud.
Šīs revīzijas laikā tika atklātas vairākas jomas, kurās sadarbību starp atbildīgajām valsts iestādēm varētu uzlabot.
The latter audit uncovered several areas where collaboration between the responsible national authorities needs to be improved.
Atbildot uz šo revīziju, Nīderlandes valdība piekrita palielināt par 35 cilvēkiem darbinieku skaitu dienestā, kas atbildīgs par krāpšanās ar PVN maksāšanu novēršanu.
In response to this audit the Dutch government agreed to add 35 extra staff to the service responsible for combating cross-border VAT fraud.
Ir stiprināta arī sadarbība ar Eiropas Revīzijas palātu.
Cooperation with the European Court of Auditors has also been strengthened.
NRP un ERP ir noslēgušas savstarpējas saprašanās memorandu par saskaņotas revīzijas veikšanu 2010. gadā.
The NCA and the ECA have concluded a Memorandum of Understanding to carry out a coordinated audit in 2010.
Revīzijas uzdevums ir noteikt izdevumu likumību un pareizību un novērtēt galvenās uzraudzības un kontroles sistēmas kopējās lauksaimniecības politikas jomā, uz ko Nīderlandē attiecas dalītā pārvaldība.
The audit concerns the legality and regularity of expenditure and an assessment of the main supervisory and control systems in the area of the Common Agricultural Policy under shared management in the Netherlands.
Nīderlandei izmaksāto KLP maksājumu kopējā summa 2009. gadā bija 1,2 miljardi euro.
Total CAP payments effected in the Netherlands in 2009 amounted to € 1.2 billion.
Saskaņotā revīzija ļaus ERP iekļaut tās ticamības deklarācijas revīzijā galīgos rezultātus saistībā ar secinājumiem par izdevumiem KLP jomā.
The coordinated audit will enable the ECA to incorporate the final results into the conclusions on CAP expenditure in its Statement of Assurance audit.
NRP varēs izmantot šos rezultātus savā ziņojumā par Nīderlandes kā ES dalībvalsts deklarāciju.
The NCA will be able to use the results in its report on the Dutch EU Member State Declaration.
Regulāras viedokļu apmaiņas starp dalībvalstu parlamentu deputātiem, Eiropas Parlamenta deputātiem, Eiropas Revīzijas palātas locekļiem un ES dalībvalstu valsts augstāko revīzijas iestāžu locekļiem ļautu noteikt sadarbībā veikto revīziju prioritāros jautājumus.
Regular exchanges of view between members of national parliaments, members of the European Parliament, the European Court of Auditors and national Supreme Audit Institutions in EU Member States would facilitate the identification of priority subjects for collaborative audits.
Šādiem dialogiem vajadzētu mudināt dalībniekus mācīties no citu partneru pieredzes.
Such regular dialogues would also encourage participants to learn from the experience of other partners.
Pēc analoģijas ar jaunā Līguma noteikumu, kas prasa, lai Revīzijas palāta nosūtīt savu gada pārskatu dalībvalstu parlamentiem, un ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu ir iekļauta atsauce uz īpašajiem ziņojumiem, Revīzijas palāta varētu nolemt nosūtīt dalībvalstu parlamentiem arī savus īpašos ziņojumu.
By analogy with the new Treaty provision requiring the Court to forward its annual report to the national Parliaments, and taking into account the fact that the European Parliament’s discharge resolution includes references to the special reports, the Court could decide to transmit its special reports to the national Parliaments as well.
Vai Jūs atsauktu savu kandidatūru, ja Parlamenta atzinums par Jūsu iecelšanu par Revīzijas palātas locekli būtu negatīvs?
Would you withdraw your candidacy if Parliament ’ s opinion on your appointment as member of the Court were unfavourable?
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 539/2001 listing the third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders of Member States and those whose nationals are exempt from that requirement
Ārlietu komitejas atzinums ........................................................................................8
OPINION of the Committee on Foreign Affairs ...................................................8
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0256 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0256 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0134/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 77(2)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0134/2010 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu ( A7-0256/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0256/2010 ),
Eiropas Savienība pauž stingru atbalstu vīzu režīma atcelšanai attiecībā uz visām Rietumbalkānu valstīm.
The European Union is a strong supporter of the abolishment of the visa regime for all the countries of the Western Balkans.
Tautu atkalapvienošanās process mūsu kontinentā būs pabeigts tikai tad, kad visi Eiropas iedzīvotāji spēs brīvi ceļot uz Eiropas Savienību.
The process of reuniting people of our continent will not be finished as long as all the Europeans won't be able to freely travel to the European Union.
Vīzu režīms pārāk ilgi ir izolējis Rietumbalkānu valstu iedzīvotājus.
The visa regime has isolated the citizens of Western Balkan countries for too long.
Vīzu režīma atcelšana Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei un Serbijai 2009. gada decembrī bija nozīmīgs solis ceļā uz šo valstu integrāciju Eiropā un pierādīja, ka tās ir spējīgas īstenot nepieciešamās reformas.
The abolition of visas for citizens of the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro and Serbia in December 2009 was an important step towards their European integration and proved that the countries of the region are capable of delivering the necessary reforms.
Bezvīzu režīmam ir liela ietekme uz cilvēku dzīvi, jo tas stiprina savstarpējos kontaktus un palīdz īstenot ideju par brīvu pārvietošanos, kas ir viena no Eiropas pamattiesībām.
A visa-free regime has a great importance in people's lives as it strengthens people to people's contacts and brings about the realisation of the idea of free movement as one of the fundamental rights in Europe.
Jādara viss iespējamais, lai Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas pilsoņi pēc iespējas drīz varētu ceļot uz ES bez vīzām.
Every effort should now be made to deliver visa-free travel for Bosnia and Herzegovina and Albania as soon as possible.
Mums ir jāapzinās, ka pēc Dienvidslāvijas sašķelšanās, pēc nežēlīgiem kariem, kas sadalīja šo reģionu, atstāja dziļas rētas cilvēku prātos un sirdīs un padarīja simtiem tūkstošu cilvēku par bēgļiem un migrantiem, kuri atstāja šo reģionu, mēs redzam, kā veidojas jauna paaudze, kas ir šķirta no saliedējošās un pārticīgās Eiropas Savienības.
We should bear in mind that after the break up of Yugoslavia, after cruel wars brutally divided the region and left very deep wounds in peoples' minds and hearts and hundreds of thousands of refugees and migrants fled the region, we witness the growth of a young generation, which is cut off from the unifying and prosperous Union.
Vai mēs patiešām gribam neielaist savus tuvākos kaimiņus, valstis, kas dara visu iespējamo, lai mums izpatiktu?
Do we really want to keep the door shut to our close neighbours, to the countries which try their best to please us?
Mums nav jāpieņem lēmums par to, vai nodrošināt ar darbu vai izsniegt uzturēšanās atļaujas, mēs lemjam par nākamā ES pilsoņa pamattiesībām brīvi ceļot Eiropas Savienībā.
We are not deciding about granting jobs or residential rights, we are deciding about the basic right of a future EU citizen to freely travel to the Union.
Bosnija un Hercegovina un Albānija ir panākušas ievērojamu progresu pēdējo mēnešu laikā, pēc tam, kad Eiropas Komisija pagājušā gada jūlijā pieņēma lēmumu par to, ka šīs valstis neatbilst vīzu režīma atcelšanas kritērijiem.
Bosnia and Herzegovina and Albania have made an important progress in the last few months after the European Commission last July decided they do not qualify for visa liberalisation.
Priviliģējot tikai dažas tautas, vienmēr pastāv risks destabilizēt šo reģionu un radīt vēl lielāku politisko un etnisko sadrumstalotību.
By prizing only some nations, there is always a risk to destabilise the region and cut the political and ethnical puzzles in even smaller pieces.
Tādēļ ir svarīgi nezaudēt pārāk daudz laika.
Therefore, it is necessary not to lose too much time.
Šo valstu valdības pēdējo mēnešu laikā smagi strādāja, tādēļ tās varēja izlabot pieļautās kļūdas, novērst kavējumus un sasniegt tikpat augstu kvalitāti ka kaimiņu valstīs.
Their governments worked hard in the last few months, so they could repair their own mistakes and delays and deliver the same quality as their neighbouring countries.
Es atbalstu Eiropas Komisijas maija priekšlikumu, lai grozītu Regulu (EK) Nr. 539/2001, kurā ņemts vērā pēdējos dažos mēnešos panāktais progress sarunās par vīzu režīma atcelšanu ar Albāniju un Bosniju un Hercegovinu, un ierosināts pārcelt šīs divas valstis no regulas I pielikuma (saraksts, kurā minēts to trešo valstu saraksts, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām) uz II pielikumu (saraksts, kurā minētas trešās valstis, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas).
I do support the May proposal of the European Commission for amending the Regulation (EC) No 539/2001, which takes into consideration the progress made in the visa liberalisation dialogues with Albania and Bosnia and Herzegovina during the last few months and proposes to transfer the two countries from Annex I (the list of third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders of Member States) to the Annex II (the list of those third countries whose nationals are exempt from that requirement).
Savā ziņojuma projektā es secināju, ka grozījumi nav nepieciešami, jo vēlos, lai šis process Eiropas Parlamentā notiktu raiti un bez aizķeršanās.
In my draft report, I do not see the need for any amendment as I wish the process in the European Parliament to continue smoothly and quickly.
Mums jāpārliecinās, ka, ņemot vērā saistības, ko Padome un Parlaments uzņēmās 2009. gada novembra kopīgajā paziņojumā par „priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 539/2001 attiecībā uz Albāniju un Bosniju un Hercegovinu izskatīt steidzamā kārtā”, Eiropas Parlaments veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas ātrāk izskatītu šo Komisijas priekšlikumu, un jācer, ka Padome arī stingri ievēros šo izvirzīto mērķi.
We have to make sure that the European Parliament will, in view of the commitment by the Council and the Parliament in their Joint Statement in November 2009 “to examine a proposal for amending Regulation (EC) No 539/2001 concerning Albania and Bosnia and Herzegovina as a matter of urgency”, take all the necessary steps to deal with the Commission proposal as quickly as possible and strongly hope that the Council is also committed to the same objective.
Apliecinājums tam, ka Eiropas Savienība jau tuvākajā nākotnē — līdz 2010. gada rudenim — noteiks bezvīzu režīmu ar abām šīm valstīm, jo īpaši ar Bosniju un Hercegovinu, samazinās risku, ka šajā reģionā varētu pieaugt etniskā un politiskā spriedze, stiprinās šā reģiona politisko un ekonomisko sadarbību un palielinās tā iedzīvotāju atbalstu ES un iecerēm integrēties Eiropā, paplašinās cilvēku apvāršņus un mazinās Eiropai naidīgu un ekstrēmistisku grupējumu ietekmi.
An assurance that the European Union will deliver visa free-travel to both countries, especially to Bosnia and Herzegovina, in the very near future – by early Autumn 2010 – will lower the risk of even greater ethnic and political instability, strengthen political and economic cooperation in the region and increase popular support for the EU and the prospect of European integration, widen people's horizons and stem the anti-European and extremist forces.
Nopietnas bažas joprojām rada Kosova.
Kosovo remains a serious concern.
Tā ir vienīgā Rietumbalkānu daļa, uz kuru vīzu atcelšanas process vispār netiek attiecināts, neparedzot pat sarunas.
It is the only part of the Western Balkans which is completely left out of the visa liberalisation process, not even a perspective of talks is envisaged.
Šo situāciju, protams, rada dalībvalstu atšķirīgais viedoklis par Kosovas neatkarības atzīšanu.
This is naturally caused by a division among the Member States towards recognising its independence.
Šīs problēmas politiskā sarežģītība ir saprotama, tomēr Kosovas iedzīvotājus tomēr nedrīkst atstāt “melnajā caurumā”, ko radījušas minētās nesaskaņas.
The political complexity of the problem is understandable but the people of Kosovo should not be left in a black hole created by those disagreements.
Es uzskatu, ka Parlamentam būtu jāizdara spiediens gan uz Komisiju, gan uz Padomi, lai pēc iespējas ātrāk iesaistītu Kosovu vīzu režīma atcelšanas procesā.
I believe that the Parliament should put pressure on both the Commission and the Council to find a way to engage Kosovo in visa liberalization process as soon as possible.
Tas veicinās vajadzīgās strukturālās reformas.
It will push forward necessary structural reforms.
Eiropas Savienība ir politiski atbildīga par šā procesa īstenošanu.
The European Union has a political responsibility to carry out this process.
Paradoksāli, ka vairāk nekā 20 gadus pēc Berlīnes mūra krišanas, mums vēl joprojām ir „vīzu mūri” ar saviem tiešajiem kaimiņiem.
It's paradoxical that more than 20 years after the fall of the Berlin wall, we still have “visa walls” in our direct neighbourhood.
Vēl lielāks paradokss ir tas, ka nav pagājuši vēl 20 gadi, kopš cilvēki šajā reģionā varēja ceļot bez ierobežojumiem.
It's even greater paradox that people there could freely travel not even 20 years ago.
Ja mēs savā kontinentā vēlamies apvienot pilsoņus, tad jo īpaši jauniešiem jābūt iespējai brīvi ceļot.
If we want to unite our citizens in our continent, young people in particular need to be able to travel.
Viņiem jābūt iespējai apciemot draugus vai ģimeni ārzemēs un studēt.
They need to have the chance to visit their friends or family abroad and study.
Vīzu režīma atcelšanai ir svarīga psiholoģiska nozīme.
Visa liberalisation has an important psychological impact in the minds of people.
Un šeit mēs nerunājam par politiķiem, uzņēmējiem vai cilvēkiem, kuriem ir nauda.
And here we are not talking about politicians, businessmen or people with money.
Viņiem ir savi veidi, kā ceļot uz ārzemēm.
They have their ways to travel outside their countries.
Mēs uztraucamies par studentiem, cilvēkiem, kuri mūsdienās stāv garās rindās pie konsulātu durvīm.
We are concerned about students, people who still today queue in the long lines in front of the consulates.
Visas iesaistītās puses ir atbildīgas par to, lai pabeigtu vīzu režīma atcelšanas procesu Rietumbalkānu valstīm, jo tā tiešā ietekme uz pilsoņu dzīvi dos papildu ierosmi valsts un valdības iestādēm un politiķiem pastiprināt centienus nepieciešamo reformu īstenošanai ceļā uz pievienošanos ES.
All parties involved share the responsibility to finalise the visa liberalisation process for the Western Balkans as the direct impact it has on the quality of citizens' lives will help encourage state and government institutions and politicians in their efforts to pursue the necessary reforms on the road towards EU membership.
Eiropas Parlaments nepārtraukti ir aicinājis atcelt vīzu režīmu visām Rietumbalkānu valstīm.
The European Parliament has been consistently calling for the liberalisation of the visa regime for the Western Balkan countries.
Šis režīms nekad nav attaisnojis savu mērķi — neļaut noziedzīgajiem tīkliem izplatīties pāri valstu robežām; tomēr tas ir kaitējis vienkāršajiem Balkānu reģiona iedzīvotājiem, neļaujot tiem ar pašu acīm skatīt, ko nozīmē Eiropas Savienība, un veidot sociālos un profesionālos kontaktus ar saviem darījumu partneriem ES dalībvalstīs.
This regime has never succeeded in its aim of preventing the criminal networks from crossing the borders; it has however hurt the ordinary people from the Balkans, not allowing them to see with their own eyes what the European Union stands for and to develop social and professional contacts with their counterparts in the EU Member States.
Trīs valstu — Serbijas, Melnkalnes un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas — pilsoņiem 2009. gada 19. decembrī tika piešķirtas tiesības ieceļot ES bez vīzas.
On 19 December 2009 three countries - Serbia, Montenegro and the former Yugoslav Republic of Macedonia - were given visa-free access to the EU.
Albānija un Bosnija un Hercegovina šajā sākotnējā priekšlikumā netika iekļautas, bet pēdējā laikā tās ir ļoti daudz darījušas, lai izpildītu kritērijus, kas ļauj tām pretendēt uz vīzu režīma atcelšanu.
Albania and Bosnia and Herzegovina were not included in the initial proposal but they have recently made substantial efforts to fulfil the benchmarks in order to qualify for the same waiver.
Pašreizējā priekšlikumā attiecībā uz vīzu režīma atcelšanu abām šīm valstīm šis progress tiek atzīts, un šis priekšlikums ir nozīmīgs solis ceļā uz bezvīzu režīma noteikšanu visam Rietumbalkānu reģionam.
The current proposal to liberalise the visa regime for these countries acknowledges this progress and is an important step in extending the visa-free access to the whole region.
Šis process nedrīkst apstāties ar šo konkrēto priekšlikumu.
This process should not stop with the current proposal.
Arī Kosovas pilsoņiem nedrīkst ļaut justies izolētiem kā vienīgajiem Rietumbalkānu iedzīvotājiem, kuri nevar brīvi ceļot, un šai valstij ir jāpiešķir vīzu režīma atvieglojumi, un, galu galā, vīzu režīms ir jāatceļ.
Kosovo's citizens should not be left feeling isolated as the only peoples in the Western Balkans not being able to travel freely but visa facilitation and eventually visa liberalisation should also be extended to the country.
Tādēļ Komisijai ir jāsāk dialogs ar Kosovu, lai vīzu režīma atvieglojumus varētu piešķirt, tiklīdz šīs valsts iestādes būs izpildījušas visus kritērijus.
Therefore, the Commission should start the visa dialogue with Kosovo so that the visa facilitation can be granted as soon as the authorities fulfil all the benchmarks.
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju iesniegt ierosinājumu par šā Komisijas priekšlikuma apstiprināšanu.
The Committee on Foreign Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to propose approval of the Commission proposal.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council laying down a Scheme of control and enforcement applicable in the area covered by the Convention on future multilateral cooperation in the North-East Atlantic fisheries
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009/0151),
– having regard to the Commission proposal to the Parliament and the Council ( COM(2009)0151 ),
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0009/2009 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑00009/2009 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 43. panta 2. punktu,
– having regard to Article 294(3) and Article 43(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gara 17. marta atzinumu
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 17 March 2010
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7‑0000/2009),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A7-0260/2010 ),
3. prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;
Calls on the Commission to refer the matter to Parliament again if it intends to amend its proposal substantially or replace it with another text;
EIROPAS PARLAMENTA NOSTĀJA
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT
PIRMAJĀ LASĪJUMĀ
AT FIRST READING
* Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir iezīmēts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌. *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā
laying down a Scheme of control and enforcement applicable in the area covered by the Convention on future multilateral cooperation in the North-East Atlantic fisheries
2010. gada 17. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). ,
Opinion of 17 March 2010 (not yet published in the Official Journal). ,
Eiropas Parlamenta 2010. gada ... oktobra nostāja. ,
Position of the European Parliament of … October 2010. ,
(1) Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (turpmāk “ NEAFC konvencija”) apstiprināja ar Lēmumu 81/608/EEK
(1) The Convention on future multilateral cooperation in the North-East Atlantic fisheries, hereinafter referred to as the NEAFC Convention, was approved by Decision 81/608/EEC
(2) NEAFC konvencijā ir paredzēta atbilstīga daudzpusējas sadarbības sistēma zvejas resursu racionālai saglabāšanai un pārvaldībai Konvencijā noteiktajā apgabalā.
(2) The NEAFC Convention provides for an appropriate framework for multilateral cooperation on the rational conservation and management of fishery resources in the Area defined by the Convention.
(3) Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija gadskārtējā sanāksmē 2006. gada 15. novembrī pieņēma ieteikumu, izveidojot kontroles un noteikumu izpildes shēmu (turpmāk “shēma”), kas piemērojama zvejas kuģiem, kuri darbojas Konvencijas apgabala ūdeņos, kas nav līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā.
(3) The North-East Atlantic Fisheries Commission at its Annual Meeting on 15 November 2006 adopted a recommendation establishing a scheme of control and enforcement (hereinafter called "the Scheme") applicable to fishing vessels operating in areas beyond the limits of the national jurisdiction of the Contracting Parties in the Convention Area.
Shēmā izdarīja grozījumus ar vairākiem ieteikumiem, ko pieņēma gadskārtējās sanāksmēs 2007. un 2008. gada novembrī.
The Scheme was amended by several recommendations at the Annual Meetings in November 2007 and 2008.
(4) Šie ieteikumi stājās spēkā attiecīgi 2007. gada 1. maijā, 2008. gada 9. februārī un 2009. gada 6. un 8. janvārī saskaņā ar NEAFC konvencijas 12. un 15. pantu.
(4) Under Articles 12 and 15 of the NEAFC Convention, these recommendations came into force on 1 May 2007, on 9 February 2008 and 6 and 8 January 2009 respectively.