natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Izmantojot aktīvu vecumdienu pieeju, līdz šim lielākā uzmanība ir veltīta vecāku darbinieku nodarbinātības iespējām, kā rezultātā galvenokārt tiek veiktas pensiju un sociālā nodrošinājuma jomas reformas, kuru galvenais mērķis ir noteikt aizvien vēlāku oficiālās pensionēšanās vecumu.
The approach to active ageing has so far extensively focussed on senior worker employability, resulting in a dominant role played by pensions and social security reforms, with the main aim of postponing the age of retirements by law.
Tomēr pasākumu lielākās daļas pamatā dominē ar vīriešu nodarbinātību un pensionēšanos saistīti jautājumi, un šajos pasākumos nav nepārprotami ņemta vērā integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai.
However, most measures are based on the dominant male trajectory of work and retirement and are not explicitly gender mainstreamed.
Tā kā sieviešu nodarbinātība ir saistīta ar atkārtotiem profesionālās darbības pārtraukumiem, nepilnas slodzes darbu, zemu samaksu un darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem, pienākot vēlākam dzīves posmam, viņas var tikt diskriminētas daudzos veidos.
Thus, while repeated career breaks, part-time work, low pay and the gender pay gap characterise women’s employment, in old age they may be the object of multiple discrimination.
Piemēram, darba tirgū sievietes bieži vien tiek uzskatītas par „vecām” daudz agrākā vecumā nekā tas ir vīriešu gadījumā, savukārt aprūpes pienākumi var radīt šķēršļus vecāku sieviešu nodarbinātībai.
For example, in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men, while care burdens can produce high barrier to the employment of older women.
Tāpēc jāizstrādā sistemātiska un visaptveroša pieeja aktīva darba tirgus politikai, tostarp īpaši veselības un drošības pasākumi darbavietās, nepārprotami izmantojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai.
So a systematic and comprehensive approach to active labour market policies including special health and safety measures at workplaces with an explicit gender mainstreaming strategy is yet to be developed.
Lai labāk saprastu situāciju un problēmas, kā arī prognozētu tendences, ir jāvāc un jāanalizē salīdzināmi, dzimumam un vecumam specifiski dati.
For a better understanding of the situation and challenges as well as to predict the trends, comparable gender and age-specific data need to be collected and analysed.
Lai gan pensionēšanās ir galvenais iemesls, kādēļ darba tirgū nepiedalās gados vecāki vīrieši, attiecībā uz gados vecākām sievietēm aina ir daudzveidīgāka.
Although retirement is the main reason for older men to be outside the labour market, the picture is more mixed for older women.
Personīgi vai ģimenes pienākumi viņām ir svarīgāka motivācija nekā pensionēšanās.
For them personal or family responsibilities are a more important reason for the non-participation than retirement.
Krietni lielāka vecāku cilvēku aktīva līdzdalība būtu panākama, pārtraucot obligātas pensionēšanās praksi, ar atbalsta pasākumiem atvieglojot aprūpi, jo īpaši vecākām sievietēm, un novēršot tos negatīvos priekšstatus par izredzēm darba tirgū, kas piemīt daļai vecāku darba ņēmēju.
Terminating the practice of compulsory retirement, providing greater care support facilities, in particular for older women and addressing the negative perceptions of certain older workers about their labour market prospects could result in significant increases in the active participation of older people.
Būtu jāapsver iespēja radīt attiecīgas darba iespējas un piemērotus darba un nodarbinātības apstākļus, kas gados vecākus darbiniekus motivētu strādāt ilgāk.
It should be considered to create appropriate employment opportunities and the right working and employment conditions to encourage older workers to remain in work for longer.
Interesanti, ka valstīs ar augstu sieviešu nodarbinātības līmeni ir arī augstāks dzimstības līmenis, kas vedina domāt — lai augsts būtu sieviešu nodarbinātības līmenis un relatīvi augsts būtu dzimstības līmenis, iespējams, izšķirīgi ir panākt, lai sievietes darbu varētu apmierinoši apvienot ar ģimenes dzīvi.
Interesting fact is that countries with high levels of female employment also have higher fertility rates, suggesting that achieving a satisfactory work–life balance for women may be crucial to both higher female employment and a relatively high fertility rate.
Nepilnas slodzes darbs uzskatāms par labu veidu, kā nodrošināt pakāpenisku pāreju no darba uz pensiju, taču 55–64 gadu vecuma grupā nepilna laika darbu strādā tikai apmēram 11 % vīriešu un 38 % sieviešu.
Part-time work is seen as a good way of achieving a gradual transition from work to retirement, but only about 11% of men and 38% of women aged 55–64 years work part time.
Tādējādi šķiet, ka joprojām tipiski ir pāriet no pilnas nodarbinātības uz pilnu pensionēšanos.
Thus, the typical transition still seems to be from full-time employment to full-time retirement.
Sievietes — aprūpes nodrošinātājas
Woman as care-givers
Vecākas sievietes sabiedrībā sniedz būtisku ieguldījumu dažādā veidā — viņas palīdz ne vien bērniem un mazbērniem, bet arī vecākiem, viņas ir galvenās aprūpes nodrošinātājas un strādā brīvprātīgu darbu, tomēr aprūpētāju loma, ko veic gados vecāki cilvēki, nav pietiekami atzīta.
Older women represent an important contribution to the society in a variety of ways: they offer help to their children and grandchildren but also parents, they are the primary care-givers and work as volunteers, however the caring role of older people is not sufficiently appreciated.
Ilglaicīgas aprūpes jautājums īpaši jutīgs ir dzimumu griezumā, jo lielākajā daļā Eiropas valstu aprūpi gan saņem (paredzama garāka mūža ilguma dēļ), gan sniedz (parasti kā neapmaksātu un neformālu aprūpi, kas bieži vien ietekmē viņu dzīves kvalitāti) galvenokārt sievietes.
The issue of long-term care is particularly sensitive to a gender approach, because in most European countries women are the majority of both the beneficiaries (due to their generally longer life expectancy) and the care suppliers (usually supplying unpaid, informal care which often impacts on their quality of life).
Gados vecāku cilvēku un invalīdu aprūpētāji galvenokārt ir sievietes, un tādas parādības kā iedzīvotāju novecošanās dēļ sievietēm aprūpes slogs arvien palielinās, ietekmējot arī viņu dzīves kvalitāti.
The majority of carers for the elderly and the disabled are women and due to the phenomenon of the ageing population the care burden that women have to bear is constantly increasing, impacting also on their quality of life.
Eiropā arvien lielākai iedzīvotāju daļai ir vajadzīga palīdzība ikdienā, ko ļoti bieži brīvprātīgi sniedz sievietes.
In Europe a growing share of the population needs assistance in daily living, which is very often provided by women on a voluntary basis.
Dažkārt vajadzība ilgstoši sniegt palīdzību aprūpētājam liek atstāt darbu.
Sometimes the need of continuous assistance may induce the carer to leave work.
Tā kā aprūpētāja lomu ģimenē galvenokārt pilda par 50 gadiem vecākas sievietes, kuru nodarbinātības līmenis joprojām neatbilst ES mērķvērtībām, lai uzlabotu viņu nodarbinātības izredzes, būs vajadzīgas jaunas politikas nostādnes un resursi, kas sievietēm dotu iespēju apvienot darbu un ģimenes dzīvi un ģimenēs veicinātu paaudžu solidaritāti.
As family carers are mainly women over 50, whose employment rates still fall short of EU targets, improving their employment options will require new policies and resources to enable them to reconcile work and family life and promote intergenerational solidarity within families
Bieži vien un arvien biežāk sievietes vientuļu vecu cilvēku vidū ir pārsvarā, jo pieaug šķiršanās gadījumu skaits un vīriešiem ir īsāks paredzamais mūža ilgums.
Women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and shorter life-expectancy of men.
Atraitnes un vientuļas vecas sievietes caurmērā vairāk apdraud nabadzība, izolācija un sociālā atstumtība.
Widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion.
Pēc ESAO datiem neformālās aprūpes sniedzējus var sadalīt trīs kategorijās.
According to the OECD, informal care-givers can be divided into three categories.
Pirmajā kategorijā ietilpst radinieki, draugi vai brīvprātīgie, kas par savu iesaisti nesaņem nekādu kompensāciju.
The first includes relatives, friends or volunteers that do not receive any form of compensation for their engagement.
Otrā kategorija ir neformālie aprūpētāji, kas naudas pabalstus/kompensācijas saņem naudas pabalstu programmās un patērētāju izvēles programmās.
The second category includes informal care-givers that receive cash benefits/allowance as part of cash benefit programmes and consumer-choice programmes.
Parasti tie ir radinieki vai draugi.
They are usually relatives or friends.
Pēdējā kategorija ir nepaziņoti/nelegāli neformālās aprūpes sniedzēji.
The last category includes undeclared/illegal informal care-givers.
Tie ir aprūpētāji, kas saņem kaut kāda veida maksājumus no aprūpes saņēmējiem, taču bez jebkāda darba līguma.
They are care-givers who receive some form of payments by care recipients but without any form of employment contract.
Lai neapmaksātas aprūpes sniegšana un tādējādi aiziešana no darba tirgus neietekmētu gados vecāku sieviešu tiesības uz pensiju, var apsvērt vairākas iespējas.
In order to avoid penalisation of older women in their pension entitlement for providing unpaid care and thus leaving the labour market, several options could be considered.
Tā kā neformālajai aprūpei daudzās sabiedrībās ir liela nozīme un aprūpētāji galvenokārt ir sievietes, pasākumi neformālo aprūpētāju atbalstam var dzimumu aspektā labvēlīgi ietekmēt sieviešu iekļaušanu darba tirgū un darba tirgus un aprūpes pienākumu apvienojuma veicināšanu.
Given the relevance of informal care in many societies and women’s predominance as care-givers, measures supporting informal carers may exert a positive gender impact in terms of women’s labour inclusion and reconciliation between market work and caring responsibilities.
Atbalsts neformālās aprūpes sniedzējiem var būt informācija un mācības, nodokļu priekšrocības un maksājumi, uzņēmumu noteikumi vai privātu organizāciju iniciatīvas, kas sekmē darba un aprūpes apvienošanu.
Support for informal care-givers may include information and training, tax benefits and payments, regulations of businesses or initiatives by private organisations to facilitate combining work and care-giving.
Politikas iniciatīvās, kas atbalsta gan vienlīdzīgu ilglaicīgas aprūpes pieejamību, gan neformālo aprūpētāju darbu, ietilpst: aprūpes atvaļinājums, pensiju kredīti, pabalsti un kompensācijas naudā un natūrā un elastīgs darba laiks.
The policy initiatives supporting both an equitable access to LTC and the work of informal care-givers include: care leave, pension credits, in-kind and in-cash benefits and allowances, and flexible working time.
Ilglaicīgas aprūpes pakalpojumu nodrošināšana var palīdzēt sievietēm saglabāt darbu un dzimumu griezumā var būtiski ietekmēt gan aprūpētāja, gan aprūpes saņēmēja dzīves kvalitāti un sociālo integrāciju.
The provision of long-term care service may support women in retaining their work and may exert a relevant gender impact in terms of quality of life and social inclusion, both for the carer and for the recipient of the care.
Turklāt dažās dalībvalstīs bērna kopšanas atvaļinājumu var izmantot vecvecāki.
Furthermore, in a few Member States, parental leave is extended to grandparents.
Tomēr šādas iniciatīvas joprojām ir izņēmums.
However, such initiatives are still exceptional.
Gados vecāku sieviešu veselības jautājumi
Health issues of older women
Ir slimības, kuru iespējamība sievietēm ir augstāka nekā vīriešiem.
There are diseases that more probably effect women than men.
Tādēļ lietderīgi būtu izmantot atšķirīgu pieeju atkarībā no dzimuma.
Therefore a gender specific approach should help.
Vairākās jomās atbalsts dzimumdiferencētai izpētei sniegtu lielus ieguvumus, un šādas izpētes rezultāti būtu ieguvums sieviešu veselības jomā.
There are a number of areas which would greatly benefit from stimulation of gender specific research and where the outcome would benefit women’s health.
Gados vecākas sievietes ir īpaši pakļautas ar vecumu saistītām slimībām, konkrētāk, krūts vēzim, atmiņas traucējumiem (piem., demence un Alcheimera slimība), osteoporozei un reimatiskajam artrītam.
Ageing women are particularly vulnerable to age-related diseases, especially breast cancer, memory disorders, (e.g. dementia and Alzheimer’s), osteoporosis and rheumatoid arthritis.
Pēc PVO datiem 40 % visu sieviešu vecumā pēc 50 gadiem piedzīvos osteoporotisku lūzumu.
According to the WHO 40% of all women over 50 will suffer an osteoporotic fracture.
Turklāt ar sirds asinsvadu slimībām saistītas komplikācijas diabēta vai augsta asinsspiediena gadījumā ir vairāk izplatītas sievietēm nekā vīriešiem.
Furthermore, complication related to coronary vascular diseases in the presence of diabetes or hypertensions is more common in women than in men.
Izšķirīga nozīme ir profilaksei.
Prevention is of crucial importance.
Dzimumdiferencētas skrīninga programmas dažās dalībvalstīs jau ir pieejamas, taču ne visās.
In some Member States gender specific screening programmes are already available, but not in all.
Dažās dalībvalstīs krūts vēža profilakses programmas 50–69 gadus vecām sievietēm valsts veselības aprūpes shēmā ir bez maksas.
Breast cancer prevention programmes are in some Member States free of charge for women aged 50-69 and part of the statutory health scheme.
Turklāt dažās dalībvalstīs šīs vecuma grupas sievietes reizi divos gados saņem personīgu rakstisku uzaicinājumu uz skrīningu — mammogrāfisku izmeklēšanu.
What’s more, in some Member States, women from this age group are personally invited in writing for mammographic screening every two years.
Lielākā daļa politikas nostādņu un programmu nav dzimumdiferencētas, to tiešā mērķauditorija nav gados vecākas sievietes, bet gan tās ir orientētas uz vispārīgāku „mazaizsargāto grupu” sociālo integrāciju.
Most policies and programmes are gender-blind, they do not explicitly target older women but rather aim at the social inclusion of more generic ‘vulnerable groups’.
Vairāku veidu diskriminācija skar gados vecākas sievietes, kas, ja pieder mazāk aizsargātām grupām, tiek diskriminētas ne vien vecuma, dzimuma un veselības stāvokļa dēļ, bet arī citos aspektos.
Multiple discrimination affects older women who are not only discriminated on the basis of their age, gender and health status, but, if belonging to vulnerable groups, also on other counts.
Turklāt pašreizējā ekonomikas krīze būtiski ietekmē vecākas sievietes, kuras jau ir pakļautas diskriminācijai saistībā ar veselības stāvokli vai invaliditāti, un — pašreizēju vai gaidāmu budžeta samazinājumu dēļ — arī viņām pieejamos pamatpakalpojumus, jo īpaši veselības aprūpes un ilglaicīgas aprūpes pakalpojumus.
Moreover, the current economic crisis has significant consequences on older women already suffering discrimination for matters of health or disability, and on their access to basic services, especially health care and long-term care services, due to current or future budget cuts.
Visbeidzot, stabilāku ekonomikas un sociālās jomas politiku var palīdzēt veidot iedzīvotāju novecošanās procesa pienācīga pārvaldība un nenovēršamās izmaiņas sabiedrībā.
Finally, proper management of the population’s ageing process and the inevitable changes in society may contribute to sounder economic and social policy.
Ir jāmaina valdošā politiskā retorika par iedzīvotāju novecošanos, ko uzskata par sociālu un ekonomisku slogu sabiedrībai.
It is necessary to overcome the dominant political rhetoric on population ageing seen as a social and economic burden for society.
Izšķiroši svarīgi ir dzimuma un vecuma aspektus integrēt visās aktīvu vecumdienu stratēģijās visos pārvaldības līmeņos.
It is crucial to integrate a gender and age dimension into all active ageing strategies at all governance level.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing technical requirements for credit transfers and direct debits in euros and amending Regulation (EC) No 924/2009
Referente: Sari Essayah
Rapporteur: Sari Essayah
PE 462.701v01-00
PE 462.701v03-00
ATZINUMS Sniegusi Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja 60
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 61
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0775 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0775 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0434/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0434/2010 ),
OV C 155, 25.5.2011., 1. lpp. ,
OJ C 155, 25.5.2011, p.1. ,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A7-0292/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0292/2011 ),
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing technical requirements for credit transfers and direct debits in euros and amending Regulation (EC) No 924/2009
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI , ar ko nosaka tehniskās un uzņēmējdarbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing technical and business requirements for credit transfers and direct debits in euro and amending Regulation (EC) No 924/2009
(1) Lai iekšējais tirgus pareizi darbotos, ir jārada integrēts elektronisko maksājumu euro tirgus, kurā pēc būtības netiktu šķiroti iekšzemes un pārrobežu maksājumi.
(1) The creation of an integrated market for electronic payments in euros , with no basic distinction between national and cross-border payments is necessary for the proper functioning of the Internal Market .
Tālab vienotās euro maksājumu telpas projekts (turpmāk „ SEPA ”) tiecas izstrādāt kopīgus Savienības mēroga maksāšanas līdzekļus , kas aizstātu pašreizējos iekšzemes maksāšanas līdzekļus .
To this end, the Single Euro Payments Area (hereinafter ‘ SEPA ’ ) project aims to develop common Union-wide payment instruments to replace current national payment instruments .
Atklātu kopīgu maksāšanas standartu, noteikumu un prakses ieviešanas un integrētas maksājumu apstrādes rezultātā SEPA būtu jānodrošina Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem droši, lietotājdraudzīgi un uzticami maksājumu pakalpojumi par konkurences noteiktām cenām.
As a result of the introduction of open, common payment standards, rules and practices, and through integrated payment processing, SEPA should provide Union citizens and businesses with secure, competitively priced, user-friendly, and reliable payment services in euros .
SEPA pabeigšanas rezultātā rastos labvēlīgi nosacījumi lielākai maksājumu pakalpojumu konkurencei un ar maksājumiem saistītu inovāciju netraucētai attīstībai un straujai īstenošanai visā Savienībā.
Completing SEPA should also create favourable conditions for increased competition in payment services and for the unhindered development and swift, Union-wide implementation of payments-related innovations.
Tādējādi lielāku apjomradītu ietaupījumu , paaugstinātas darbības efektivitātes un pastiprinātas konkurences rezultātā elektroniskajiem maksājumu pakalpojumiem euro būtu jārada pats sekmīgākais pamats vispārējam lejupējam cenu spiedienam .
Consequently, as a result of improved economies of scale, increased operating efficiency and strengthened competition , electronic payment services in euros should create a best-of-breed basis downward price pressure .
Tā sekām būtu jābūt īpaši nozīmīgām, it īpaši dalībvalstīs, kur maksājumi ir relatīvi dārgi.
The effects of this should be significant, in particular in Member States where payments are, comparatively speaking , relatively expensive.
Tādējādi pāreja uz SEPA notiktu bez vispārējiem cenu pieaugumiem maksājumu pakalpojumu lietotājiem vispār un konkrēti klientiem.
The transition to SEPA should therefore not be accompanied by overall price increases for payment service users in general and for consumers, in particular.
(1) Lai iekšējais tirgus pareizi darbotos, ir jārada integrēts elektronisko maksājumu euro tirgus, kurā netiktu šķiroti iekšzemes un pārrobežu maksājumi.
(1) The creation of an integrated market for electronic payments in euro , with no distinction between national and cross-border payments is necessary for the proper functioning of the i nternal m arket .
Tālab vienotās euro maksājumu telpas projekts (turpmāk „ SEPA ”) tiecas izstrādāt kopīgus Savienības mēroga maksājumu pakalpojumus , kas aizstātu pašreizējos iekšzemes maksājumu pakalpojumus .
To this end, the Single Euro Payments Area (hereinafter " SEPA " ) project aims to develop common Union-wide payment services to replace current national payment services .
Atklātu kopīgu maksāšanas standartu, noteikumu un prakses ieviešanas un integrētas maksājumu apstrādes rezultātā SEPA būtu jānodrošina Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem droši, lietotājdraudzīgi un uzticami maksājumu pakalpojumi par konkurences noteiktām cenām.
As a result of the introduction of open, common payment standards, rules and practices, and through integrated payment processing, SEPA should provide Union citizens and businesses with secure, competitively priced, user-friendly, and reliable payment services in euro .
SEPA izveide būtu jāpabeidz tā, lai atvieglotu jaunu dalībnieku iekļūšanu tirgū un jaunu produktu izstrādi, kā arī radītu labvēlīgus nosacījumus lielākai maksājumu pakalpojumu konkurencei un ar maksājumiem saistītu inovāciju netraucētai attīstībai un straujai īstenošanai visā Savienībā.
SEPA should be completed in a way that facilitates access for new market entrants and the development of new products, and creates favourable conditions for increased competition in payment services and for the unhindered development and swift, Union-wide implementation of payments-related innovations.
Tādējādi lielākam apjomradītam ietaupījumam , paaugstinātai darbības efektivitātei un pastiprinātai konkurencei būtu jārada visoptimālākais pamats euro veiktu elektronisko maksājumu pakalpojumu cenu samazinājumam .
Consequently, improved economies of scale, increased operating efficiency and strengthened competition should lead to downward price pressure in electronic payment services in euro on a best-of-breed basis.
Tā sekām būtu jābūt īpaši nozīmīgām, it īpaši dalībvalstīs, kurās salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm maksājumi ir relatīvi dārgi.
The effects of this should be significant, in particular in Member States where payments are, compared to other Member States , relatively expensive.
Tā vietā gadījumos, kad maksājumu pakalpojuma lietotājs ir patērētājs, būtu jāveicina augstākas maksas nepiemērošanas princips.
Instead, where the payment service user is a consumer , the principle of not levying higher charges should be encouraged .
Komisija tiek aicināta turpināt uzraudzīt cenu izmaiņas maksājumu sektorā, un tai būtu jāsniedz šo izmaiņu ikgadēja analīze.
The Commission is invited to continue to monitor price developments in the payment sector and should provide a n annual analysis there of.