natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a) paredzot tiešu finansējumu vai piedaloties vienā vai vairākos divpusējos un/vai daudzpusējos fondos, kuru vienīgais mērķis ir finansēt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas politiku un pasākumus valstīs, kas nav I pielikuma līgumslēdzējas puses;
a) Direct funding or participation in one or more bilateral and/or multilateral funds which have as their sole purpose the financing of greenhouse gas reduction policies and measures in non-Annex I P arties ;
b) samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas no mežu iznīcināšanas un degradācijas, kā noteikts starptautiskajā nolīgumā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām.
b) Contributions to reduced greenhouse gas emissions from deforestation and forest degradation, as defined under an international agreement on climate change under the UNFCCC .
Dalībvalstis nodrošina, ka to politika attiecībā uz emisiju samazināšanas finansēšanu valstīs, kas nav I pielikuma līgumslēdzējas puses, veicina projektu vienlīdzīgu ģeogrāfisko izplatību.
Member States shall ensure that their policies for financing emission reductions in non-Annex I P arties enhance the equitable geographical distribution of projects.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes Ceturtajā novērtējuma ziņojumā secināts, ka, lai globālā sasilšana nepārsniegtu 2 °C, jaunattīstības valstīm ir jāīsteno netradicionāls uzņēmējdarbības modelis.
The IPCC 4AR concludes that to limit the global warming below 2 o C also a significant deviation from business as usual path in the developing countries is needed.
Palīdzība jaunattīstības valstīm pielāgoties klimata pārmaiņu negatīvajām sekām
Helping developing countries adapt to the negative consequences of climate change
Pēc starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām noslēgšanas Kopienai kopš 2013. gada sākuma būs saistoši nodrošināt uz dotācijām pamatotu finansiālu palīdzību jaunattīstības valstīm, jo īpaši kopienām un valstīm, ko visvairāk apdraud klimata pārmaiņas, lai sniegtu tām atbalstu attiecībā uz pielāgošanos un riska samazināšanu.
Upon the conclusion of an international agreement on climate change, the Community shall, as from the beginning of 2013, make a binding commitment to provide grant-based financial assistance for developing countries, in particular for communities and countries most at risk from climate change, with the aim of supporting them in their adaptation and risk reduction.
Šiem ieguldījumiem vajadzētu papildināt ieguldījumus, kas minēti 4. pantā.
These investments should be in addition to those mentioned under Article 4.
Palīdzība, kas minēta 1. punktā, pieaugs katru gadu lineāri un 2020. gadā sasniegs vismaz EUR 10 miljardus.
The assistance mentioned under paragraph 1 shall increase annually in a linear manner and reach at least EUR 10 billion in 2020.
Palīdzībai 2013. gadam vajadzētu būt vismaz EUR 5 miljardiem.
The assistance effort for 2013 should be at least EUR 5 billion.
Palīdzību vajadzētu virzīt uz ES un/vai starptautiskajiem pielāgošanas fondiem, tostarp Pasaules klimata pārmaiņu aliansi un nākamajiem starptautiskajiem pielāgošanas fondiem, ko atbalstīs ar starptautisku nolīgumu.
Assistance should be channelled to EU and/or international funds for adaptation, including the Global Climate Change Alliance (GCCA) and future international funds for adaptation supported by an international agreement.
Pielāgošanas palīdzībai vajadzētu papildināt pašreizējās palīdzības plūsmas, taču būt integrētai galvenajā attīstības palīdzībā.
Assistance for adaptation should be additional to current aid flows but integrated into mainstream development aid.
Dalībvalstis var izmantot ieņēmumus no izsolēm, īstenojot Direktīvu 2003/87/EK ar grozījumiem, lai ievērotu šā panta saistības.
Member States may use the revenues from auctioning under the implementation of Directive 2003/87/EC as amended for the purpose of meeting the obligations of this article.
Rūpnieciski attīstītās valstis ir lielā mērā atbildīgas par klimata pārmaiņu negatīvajām sekām, kas skar jaunattīstības valstis.
Industrialized countries are to a large extent responsible for the negative impacts of climate change affecting developing countries.
Eiropas Savienībai tādēļ ir pienākums maksāt par šo kaitējumu.
The EU therefore has an obligation to pay for these damages.
Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā , kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu.
Member States shall, in their annual reports submitted pursuant to Article 3 of Decision 280/2004/EC, report their annual emissions resulting from the implementation of Article 3 and the use of credits in accordance with Article 4.
Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, par kredītu izmantošanu un ģeogrāfisko izplatību saskaņā ar 4. pantu , kā arī par ārējo pielāgojumu un 4.a pantā minēto Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistību īstenošanu un ģeogrāfisko izplatību .
Member States shall, in their annual reports submitted pursuant to Article 3 of Decision 280/2004/EC, report their annual emissions resulting from the implementation of Article 3 , the use and geographical distribution of credits in accordance with Article 4 and the implementation and geographical distribution of external adaptation and the Community emission reduction commitment pursuant to Article 4a .
Šajos ziņojumos ir jāiekļauj divu gadu prognozes par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ar plānotajiem pasākumiem visās galvenajās nozarēs, lai sasniegtu 2020., 2035. un 2050. gada emisiju samazināšanas mērķus .
These reports shall include two-yearly projected emissions reductions for the measures planned in all major sectors in order to achieve the 2020, 2035 and 2050 reduction targets.
1.a Dalībvalstis ziņo līdz nākamā gada 31. augustam par savām ikgadējām siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK.
Member States shall report on their annual greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC by 31 August of the following year.
Komisija pārbauda un publicē šos ziņojumus divu mēnešu laikā pēc šā datuma.
The Commission shall verify and publish these reports within two months after that date.
Neatbilstības gadījumā piemēro 5.a panta noteikumus.
In the event of non-compliance the provisions of Article 5a shall apply.
Komisija savā ziņojumā, kas tiek iesniegts saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 5. panta 1. punktu, dod novērtējumu, vai panāktais progress ir pietiekams šajā lēmumā noteikto saistību izpildei.
The Commission shall in its report submitted pursuant to Article 5(1) of Decision 280/2004/EC evaluate whether progress is sufficient to fulfill the commitments under this Decision.
Šajā novērtējumā ņem vērā progresu, kas panākts Kopienas politikas un pasākumu jomā, kā arī informāciju no dalībvalstīm saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu un 5. pantu.
The evaluation shall take into account progress in Community policies and measures and information from Member States in accordance with Article 3 and Article 5 of Decision 280/2004/EC.
Sākot ar ziņojumu par emisijām, kas attiecas uz 2013. gadu, reizi divos gados šajā novērtējumā tiek iekļauts arī Kopienas un tās dalībvalstu plānotais progress virzībā uz šajā lēmumā noteikto saistību izpildi.
Every two years, starting with the emissions reported for the year 2013, the evaluation shall also include the projected progress of the Community and its Member States towards fulfilling their commitments under this Decision.
Dalībvalstis iesniedz atjauninātu ziņojumu par savu plānoto progresu līdz 2016. gada jūlijam.
Member States shall submit an update of their projected progress before 1 July 2016.
Dalībvalstis iesniedz atjauninātu ziņojumu par savu plānoto progresu līdz 2016. gada jūlijam un pēc tam ik pēc diviem gadiem .
Member States shall submit an update of their projected progress before 1 July 2016 and for every two subsequent years .
Komisija novērtē ES nozaru politikas ietekmi uz Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisiju un emisijas samazināšanas iespējas šajā politikā.
The Commission shall assess the impact of EU sectoral policies on the Community's greenhouse gas emissions and the emissions reduction potential relating to these policies.
Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka šī politika pienācīgi sekmē 2020. un 2050. gada emisijas samazināšanas mērķus.
The Commission shall make proposals, as appropriate, to ensure that such policies contribute adequately to achieving the 2020 and 2050 reduction targets.
– ikvienas dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisiju limits līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeņiem; kā arī
- each Member State's greenhouse gas emission limits by 2020 compared to 1990 greenhouse gas emission levels; and
2.c Komisija pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina vai groza Lēmumu 280/2004/EK, Lēmumu 2005/166/EK un Komisijas Regulu (EK) Nr. 2216/2004, pamatojoties uz šā lēmuma īstenošanā gūto pieredzi.
The Commission shall review and, where appropriate, update or amend Decision 280/2004/EC, Decision 2005/166/EC and Commission Regulation (EC) No 2216/2004 in light of the experience drawn from the implementation of this Decision.
Ziņojumā jo īpaši iekļauj:
In particular, the report shall include:
a) rezultātus Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 5. punktā minētajai pārbaudei par to, vai ir vajadzīga direktīva par „baltajām apliecībām”.
a ) the results of the examination referred to in Article 4(5) of Directive 2006/32/EC on whether a directive on white certificates is appropriate.
Šajā ziņojumā jo īpaši paredz iespējas izveidot obligātu visā Kopienā piemērojamu „balto apliecību” tirdzniecības sistēmu;
I n particular this report shall set out the potential for a mandatory, Community-wide white certificates trading scheme;
b) detalizētus priekšlikumus samazināt dzīvojamo ēku un komercēku radītās emisijas, paaugstinot celtniecības izstrādājumu un būvniecības standartus, lai nodrošinātu, ka visas jaunās dzīvojamās ēkas un tirdzniecības telpas līdz 2020. gadam nerada oglekļa dioksīda emisijas;
b ) detailed proposals for reducing emissions from homes and commercial buildings by means of enhanced product and building standards, with the aim of ensuring that all new homes and commercial premises are 'zero carbon' by 2020;
Savlaicīga ziņošana ir svarīga, lai Komisija varētu novērtēt, vai dalībvalstis ir ievērojušas savus mērķus, kā arī veikt nepieciešamos pasākumus saistību nepildīšanas gadījumā.
Timely reporting is essential for the Commission to be able to evaluate whether Member States are in compliance with their targets and to introduce the necessary measures in case of non-compliance.
Atbilstības mehānisms
Compliance Mechanism
Ja dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK, saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu pārsniedz ikgadējo siltumnīcefekta gāzu emisiju limitu, šī dalībvalsts par pārsniegto emisiju daudzumu maksā soda naudu, kas līdzvērtīga apjomam, kurš noteikts Direktīvas 2003/87/EK 16. pantā.
Where the greenhouse gas emissions of a Member State from sources not covered under Directive 2003/87/EC exceed the annual greenhouse gas emission limit pursuant to Article 3 of this Decision, that Member State shall pay an excess emissions penalty equivalent to the amount determined in Article 16 of Directive 2003/87/EC.
Soda naudu par pārsniegtajām emisijām iemaksā Kopienas fondā, ar ko Eiropas Savienībā veicina un pastiprina atjaunojamo enerģijas avotu pētniecību, ražošanu un izmantošanu, kā arī palielina energoefektivitāti un energotaupību.
The excess emissions penalty shall be paid to a Community fund dedicated to enhancing and strengthening the research, development and use of renewable energy and increased energy efficiency and conservation in the European Union.
Papildus 1. punktam daudzumu, kas pārsniedz oglekļa dioksīda ekvivalenta limitu, kas izteikts tonnās, atskaita no dalībvalsts nākamajā izsolē paredzēto kvotu skaita saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu.
In addition to paragraph 1, the total by which the limit in tonnes of carbon dioxide equivalent is exceeded shall be deducted from the subsequent quantity of allowances auctioned by th at Member State pursuant to Article 10(2) of Directive 2003/87/EC.
Lai saglabātu ES emisiju tirdzniecības sistēmu (ETS) neizmainītā stāvoklī, šīs kvotas izsola Komisija un izsoles ieņēmumus ieskaita 1. punktā minētajā fondā.
In order to keep the EU Emissions Trading Scheme (ETS) cap intact, these allowances shall be auctioned by the Commission and the revenues shall go into the fund referred to in paragraph 1.
Komisija izstrādā mehānismu, lai līdz soda naudas apmaksai emisiju apjoma pārsniegšanas gadījumā ieturētu izsolēm paredzētās kvotas no attiecīgajai dalībvalstij piešķirtā kvotu daudzuma saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 9.a un 10. pantu.
The Commission shall establish a mechanism for withholding allowances for auctioning from the respective Member State ’s amount of allowances under Article 9a and 10 of Directive 2003/87/EC until the excess emissions penalty for non-compliance is received.
Lai saglabātu ES emisiju tirdzniecības sistēmu (ETS) neizmainītā stāvoklī, šīs kvotas izsola Komisija.
In order to keep the EU Emissions Trading Scheme (ETS) cap intact, these allowances shall be auctioned by the Commission.
Komisija nodrošina arī mehānismu, lai atdotu ieņēmumus no ieturēto kvotu izsoles pēc tam, kad minētā dalībvalsts ir samaksājusi soda naudu.
The Commission shall also provide for a mechanism to liberate the revenues from the auctioning from the withheld allowances after the Member State in question has paid its penalty payment .
Komisija pieņem pasākumus, lai izveidotu 1. punktā minēto Kopienas fondu un 3. punktā minētos mehānismus.
The Commission shall adopt measures to establish the Community fund referred to in paragraph 1 and the mechanisms referred to in paragraph 3.
Šos pasākumus, lai grozītu nebūtiskus šā lēmuma elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
Those measures, designed to amend non-essential elements of this Decision by supplementing it, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2).
Stingrs un efektīvs atbilstības mehānisms ir ļoti būtisks, jo īpaši, ja tiek atļauta tirdzniecība starp dalībvalstīm.
A strong and efficient compliance mechanism is crucial, especially if trade between Member States is allowed.
Iestāžu sadarbība
Cooperation between authorities
Tā kā Kopienas saistības uzliek pienākumus ne tikai dalībvalstu centrālajām valdībām, bet arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām un citiem vietējiem un reģionālajiem atbalsta forumiem un organizācijām, dalībvalstis nodrošina centrālo un vietējo iestāžu sadarbību dažādos līmeņos.
Since the commitment entered into by the Community imposes tasks not only on the central governments of Member States but also on their local and regional governments and on other local and regional advocacy forums and organisations, Member States shall ensure cooperation between their central authorities and local authorities at different levels.
5.c pants
Arti cle 5 c
Atjaunojamie enerģijas avoti
Renewable energy sources
Tā kā elektroenerģijas ražošanas palielināšana no atjaunojamiem enerģijas avotiem ir ārkārtīgi svarīga siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, dalībvalstis enerģijas ražošanu no atjaunojamiem enerģijas avotiem padara ekonomiski pievilcīgu, tādējādi mudinot tirgus dalībniekus palielināt elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem avotiem un sniedzot nozīmīgu ieguldījumu dalībvalstu saistību izpildē.
Since increasing electricity generation from renewable energy sources is a particularly important means of reducing greenhouse gas emissions, Member States shall make energy production from renewable sources economically attractive, thus encouraging market participants, by increasing electricity generation from renewable energy sources , to make a decisive contribution to Member States' compliance with their obligations.
5.d pants (jauns)
Article 5 d (new)
5.d pants
Article 5 d
Tirgus dalībnieku iesaistīšana
Involvement of market actors
Papildus dalībvalstīm, centrālajām valdībām un vietējām un reģionālajām organizācijām un iestādēm Kopienas saistību īstenošanā iesaistīs tirgus dalībniekus — arī mājsaimniecības un individuālos patērētājus — neatkarīgi no viņu radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeņa.
In addition to individual Member States, central governments and local and regional organisations and authorities, market actors – together with households and individual consumers – shall be involved in contributing to the implementation of the Community's commitment, irrespective of the level of greenhouse gas emissions which can be attributed to them.
5.e pants (jauns)
Article 5 e (new)
5.e pants
Article 5 e
Novatorisku tehnoloģiju finansēšana
Funding for innovative techniques
Dalībvalstis nodrošina finansējumu jaunu novatorisku tehnoloģiju izmantošanai, lai rūpniecībā iesaistītie dalībnieki varētu izveidot jaunas darbavietas, tādējādi uzlabojot konkurētspēju un veicinot Lisabonas stratēģijā izvirzīto mērķu sasniegšanu.
Member States shall ensure funding for the use of new, innovative techniques in order to enable industrial operators to create new jobs, thereby increasing competitiveness and promoting the achievement of the objectives set by the Lisbon Strategy.
Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju izmantot projektu kredītu papildu veidus vai citus mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar starptautisko nolīgumu, ja tas ir nepieciešams.
The Commission shall adopt measures to provide for the use by Member States of additional types of project credits or the use by Member States of other mechanisms created under the international agreement, as appropriate.
Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju izmantot projektu kredītu papildu veidus , kas nodrošina kvalitāti un papildināmību, kā arī veicina ilgtspējīgu attīstību, vai citus mehānismus, kuri izveidoti saskaņā ar starptautisko nolīgumu, ja tas ir nepieciešams.
The Commission shall adopt measures to provide for the use by Member States of additional types of project credits which ensure quality and additionality and contribute to sustainable development, or the use by Member States of other mechanisms created under the international agreement, as appropriate.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu , ņemot vērā tā 8. pantu .
Where reference is made to this paragraph, Articles 5a and 7 of Decision 1999/468/EC shall apply, having regard to Article 8 thereof.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu un 7. pantu , ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus .
Where reference is made to this paragraph, Articles 5a(1) to (4) and Article 7 of Decision 1999/468/EC shall apply, having regard to the provisions of Article 8 thereof.
Noteikumu saskaņošana ar standartu, kā atsaukties uz jauno regulatīvo kontroles procedūru.
Aligning the provision to a standard way of referring to the new regulatory procedure with scrutiny.
Komisija sagatavo ziņojumu, kurā novērtē šī lēmuma ieviešanu.
The Commission shall draw up a report evaluating the implementation of this Decision.
Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2016. gada 31. oktobrim kopā ar attiecīgiem priekšlikumiem.
The Commission shall submit that report to the European Parliament and to the Council by 31 October 2016, accompanied by proposals as appropriate.
Ziņojumā novērtē arī to, kā šā lēmuma īstenošana ir ietekmējusi konkurenci valsts, ES un starptautiskā līmenī.
Th at report shall also evaluate how the implementation of this Decision h as affected competition at national, EU and international level.
Eiropadome 2007. gada martā vienojās par mērķiem klimata jomā Eiropas Savienībai.
In March 2007 the European Council agreed upon climate targets for the European Union.
Kā starptautiska nolīguma dalībniece ES ir apņēmusies sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju 30% samazinājumu 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
As a part of an international agreement the EU would commit to a 30 % reduction of greenhouse gas emissions by 2020, compared to 1990 levels.
Arī bez starptautiska nolīguma ES neatkarīgi sasniegtu vismaz 20% samazinājumu.
Even without an international agreement the EU would independently achieve at least a 20% reduction.
Šis priekšlikums ir daļa no tā dēvētās ES klimata paketes, kuru Komisija iesniegusi, lai īstenotu šos lēmumus.
This proposal is part of the so called EU climate package, which the Commission put forward to implement those decisions.
ES emisiju tirdzniecības sistēma (ETS) sedz aptuveni pusi no ES emisijām no 2013. līdz 2020. gadam.
The EU Emissions Trading System covers roughly half of the EU emissions from 2013 to 2020.
Pienākumu sadales lēmuma priekšlikums aptver citas nozares (piemēram, transportu, celtniecību, pakalpojumus, mazākas rūpnieciskas iekārtas, lauksaimniecību un atkritumu apsaimniekošanu) un kopā abi veido ES emisiju augšējo robežu.
The proposal for the Effort Sharing Decision covers the other sectors (such as transport, buildings, services, smaller industrial installations, agriculture and waste) and together the two form the EU emissions cap.
Samazināšanas mērķis
Reduction target
Šī Komisijas priekšlikuma pamatā ir vispārējais siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķis — par 20% līdz 2020. gadam, kas tiks palielināts līdz 30%, kad tiks noslēgts starptautiskais klimata nolīgums laikam pēc 2012. gada.
This proposal of the Commission is based on an overall greenhouse gas reduction target of 20 % by 2020, which will be tightened to 30 %, when an international post 2012 climate agreement is finalised.
Taču Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā secināts, ka, lai būtu 50% iespējamība ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 o C salīdzinājumā ar līmeni pirms industrializācijas, industrializētajām valstīm savas emisijas ir jāsamazina par 25–40% salīdzinājumā ar 1990. gadu.
However, the 4th Assessment Report of IPCC concludes that in order to have a 50 % probability to limit global warming below 2 o C compared to pre-industrial levels, industrialised countries need to reduce their emissions by 25-40% compared to 1990.
ANO Klimata konferencē Bali 2007. gada decembrī šo diapazonu skaidri atzina visas rūpnieciski attīstītās valstis, izņemot ASV.
This range was explicitly recognised by all industrialised countries apart from the US at the UN Climate Conference in Bali in December 2007.
Mērķis samazināt emisijas par 20% skaidri atrodas zem nepieciešamā mērķa līmeņa.
The 20 % reduction target falls clearly below the necessary ambition level.
Turklāt Eiropas Parlaments aicinājis (piemēram, 2006. gada 26. oktobrī) ES iekšējās politikas pamatam izmantot līdz 30% mērķi.
Furthermore, the European Parliament has called (e.g. 26.10.2006) for EU internal policies to be based on a -30% target.
Tāpēc referente ierosina, lai 30% samazināšanas mērķis, kas saskan ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) ieteikumu, tiktu ņemts par šī lēmuma sākumpunktu, un 20% samazinājums tiktu paturēts kā alternatīvs risinājums gadījumam, ja starptautiskais nolīgums vēl nebūs noslēgts.
Therefore the rapporteur proposes that the 30 % reduction target, which is in line with the advice of the IPCC, is taken as the starting point of this decision, and 20 % reduction is kept as a fallback option, in case an international agreement is delayed.
Šim nolūkam plānošanas un īstenošanas pasākumi ES dalībvalstīs no sākuma jāorientē uz 30% samazinājumu.
This would direct the planning and implementation measures in the EU member countries to the 30 % reduction from the beginning.
Nebūtu grūti vēlāk padarīt šo mērķi ne tik stingru, ja klimata nolīgums laikam pēc 2012. gada vēl nebūs noslēgts.
It would not be difficult to relax this target later, if the post 2012 climate agreement would not be in time.