natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas līmenī dopinga lietošanas apkarošanai ir jāietver pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt attiecīgo tiesību aktu ievērošanu un veselības un profilaktisko aspektu.
At European level, the fight against doping must take into account both a law-enforcement and a health and prevention dimension.
Dopinga apkarošanas jomā mums ir jāatbalsta Komisijas ieteikumi, kura uzskata, ka nelikumīgu dopinga vielu tirdzniecība ir jāpielīdzina nelikumīgu narkotisko vielu tirdzniecībai.
In the fight against doping we must support the Commission's recommendation that the trade in illicit doping substances should be treated in the same manner as trade in illicit drugs.
No otras puses, dalībvalstīm ir jaunajiem sportistiem jānodrošina plašāka informācija un izglītošana attiecībā uz dopinga vielām un recepšu zālēm, kurās var būt šādas vielas, kā arī par to ietekmi uz veselību.
In addition, Member States must ensure that young sportsmen and -women are better informed and educated about doping substances, prescription medicines which may contain them and their health implications.
Visbeidzot, īpaša uzmanība ir jāpievērš sieviešu lomai sportā.
Finally, special attention must be given to the role of women in sport.
Dzimumu vienlīdzības jautājumi ir jāiekļauj visos ar sportu saistītajos pasākumos, nosakot, ka ir īpaši jāuzsver sporta pieejamība imigrantēm un etnisko minoritāšu pārstāvēm, ar lēmumu pieņemšanu saistīto sporta amatu pieejamība sievietēm un plašāks atpsoguļojums par sievietēm sportā plašsaziņas līdzekļos.
The gender dimension must be integrated in all sports-related activities, with a specific focus on access to sport for immigrant women and women from ethnic minorities, women's access to decision-making positions in sport and media coverage of women in sport.
Turklāt sievietēm ir svarīga loma attiecībā uz visu sporta aktivitāšu pieejamību personām ar invaliditāti.
Furthermore, women make a very important contribution in ensuring the access of persons with disabilities to all athletic activities.
Dalībvalstīm ir jāaizsargā mazāk aizsargātās grupas, piemēram, personas ar invaliditāti, un ir jāatvieglo sporta aktivitāšu pieejamība šādām grupām, nodrošinot, ka tiek izveidota atbilstoša infrastruktūra.
Vulnerable groups, such as persons with disabilities, should be protected and their access to sports activities facilitated by means of the creation of suitable infrastructures by Member States.
B. Sporta ekonomiskais aspekts
B. The economic dimension and sport
Sports ir nozare, kas strauji attīstās un var veicināt Lisabonas mērķu īstenošanu izaugsmes un darbavietu izveides jomā.
Sport is a fast-growing sector which can contribute to the Lisbon objectives on growth and job creation.
Kādā pētījumā, par kura rezultātiem tika ziņots 2006. gadā Austrijas prezidentūras laikā, bija norādīts, ka sports 2004. gadā bija radījis pievienoto vērtību 407 miljardu eiro jeb 3,7 % apmērā no Eiropas Savienības iekšējā kopprodukta un radījis 15 miljonus darbavietu jeb nodrošinājis darbu 5,4 % no darbaspēka.
According to a study presented during the Austrian Presidency in 2006, sport generated value-added of 407 billion euros in 2004, accounting for 3.7% of EU GDP and employment for 15 million people or 5.4% of the labour force.
Tomēr tas, ka nav skaidras sporta jēdziena definīcijas visās 27 dalībvalstīs, ir radījis arī vakuumu finanšu ziņā.
However, the lack of a clear definition of the term sport in the 27 Member States has created an economic vacuum.
Dalībvalstis nav nolēmušas, vai sportam ir vai nav vispārējas nozīmes pakalpojumu statuss, kas tam nodrošinātu noteiktas ekonomiskas priekšrocības, piemēram, nodokļu atvieglojumus.
For instance, Member States have not clearly defined the term sport, nor have they established whether or not it is a service of general interest so as to justify economic benefits, for example tax relief.
Tāpēc tādas Eiropas statistikas metodes izstrāde, kura ļautu noteikt sporta ekonomisko ietekmi un kurai būtu jākļūst par valstu statistikas pamatu, varētu ilgākā laikposmā palīdzēt izveidot Eiropas sporta satelītkontu.
As a result, the development of a European statistical method for measuring the economic impact of sport as a basis for national statistical accounts for sport could lead in time to a European satellite account for sport.
Šāda metode mums palīdzētu noteikt dažādās nozares, uz kurām sportam ir ekonomiska ietekme, piemēram, tūrisms, būvniecība un nodarbinātība.
This might help us understand the various sectors on which sport has an economic impact, such as, for example, tourism, the construction industry and employment.
Attiecībā uz sporta organizāciju finansēšanu jānorāda, ka tām ir daudzi ienākumu avoti, piemēram, to biedru iemaksas un biļešu tirdzniecība, reklāma un mecenātu darbība, audiovizuālās tiesības, ienākumu sadale sporta federācijās, atvasināto produktu laišana tirgū, valsts atbalsts u. c.
Sport organisations have many sources of income, including club fees and ticket sales, advertising and sponsorship, media rights, re-distribution of income within the sport federations, merchandising, public support, etc.
Taču ievērojamu ieņēmumu avots ir arī azartspēles, jo īpaši attiecībā uz amatieru sportu.
However, gambling and lotteries are also an important source of revenue, mainly for amateur sport.
Tādēļ ir svarīgi šajā jomā saglabāt valsts monopolu, lai tādējādi varētu nodrošināt, ka sports un kultūra var saņemt finansējumu.
It is therefore important that the state monopoly be maintained in this sector in order to ensure the funding of sport and culture.
Vēl viens ekonomisks uzdevums, kas mums ir jāizskata, attiecas uz bezpeļņas sporta organizācijām un uz šo organizāciju sniegto pakalpojumu galvenajām iezīmēm.
Another economic challenge which we should evaluate concerns non-profit sport organisations and the principal characteristics of the services provided by such organisations.
Komisija ir apņēmusies sadarbībā ar dalībvalstīm noteikt šo organizāciju galvenās problēmas, jo cilvēki ar sportu arvien vairāk nodarbojas individuāli, nevis kolektīvi kādā organizētā struktūrā, un šī iemesla dēļ samazinās brīvprātīgo skaits amatieru sporta klubos.
The Commission has undertaken, jointly with the Member States, to define the basic challenges facing non-profit support organisations, given that there is a growing tendency to practice sport individually, rather than collectively and in an organised structure, which is resulting in a declining volunteer base for amateur sport clubs.
C. Sporta organizācija
C. The organisation of sport
Politiskajās debatēs par sportu Eiropā ievērojamu nozīmi bieži vien piešķir „Eiropas sporta modelim”.
The political debate on sport in Europe often attributes considerable importance to the so-called 'European Sport Model'.
Ekonomiskās un sociālās izmaiņas, kas ir kopīgas lielākajai daļai dalībvalstu, piemēram, pieaugošā komercializācija, ar valsts finansējumu saistītās grūtības, ar sportu nodarbojošos personu skaita pieaugums un brīvprātīgo skaita stagnācija, ir radījušas jaunas problēmas attiecībā uz sporta organizāciju Eiropā.
Economic and social developments that are common to the majority of the Member States (increasing commercialism, challenges to public spending, increasing numbers of participants and stagnation in the number of voluntary workers) have resulted in new challenges for the organisation of sport in Europe.
Eiropas sporta īpašās iezīmes var aplūkot divos aspektos: a) sporta aktivitāšu un tām piemērojamo noteikumu iezīmes un b) sporta struktūru iezīmes (sporta organizāciju autonomija un dažādība, sporta organizācija uz nacionālās bāzes un vienota federācija katrā sporta nozarē u. c.).
The specificity of European sport can be approached through two prisms: (a) the specificity of sporting activities and of sporting rules; and (b) the specificity of the sport structure, including notably the autonomy and diversity of sport organisations, the organisation of sport on a national basis and the principle of a single federation per sport, etc.
Sporta un sacensību organizācija valsts līmenī ir saistīta ar Eiropas sporta koncepcijas vēsturisko un kultūras kontekstu, un tā atbilst Eiropas pilsoņu vēlmēm.
The organisation of sport and of competitions on a national basis is part of the historical and cultural background of the European approach to sport, and corresponds to the wishes of European citizens.
Piemēram, svarīga nozīme ir nacionālajām sporta komandām – ne vien no identitātes viedokļa, bet arī lai nodrošinātu solidaritāti ar masu sportu.
In particular, national teams play an essential role not only in terms of identity, but also to secure solidarity with grassroots sport.
Turklāt Eiropas Savienība atzīst sporta organizāciju un reprezentatīvu sporta struktūru, piemēram, sporta līgu, autonomiju.
Furthermore, the EU acknowledges the autonomy of sporting organisations and representative structures, such as the bodies organising professional championships.
Taču, lai nodrošinātu, ka šādu organizāciju darbība tiek labāk un efektīvāk koordinēta, ir jāpastāv obligātam regulējumam Eiropas līmenī.
However, there must be minimum regulation at European level to ensure better and more effective coordination.
Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi piekrišanu, ka brīvas aprites principam tiek noteikti limitēti un proporcionāli ierobežojumi, jo īpaši attiecībā uz a) tiesībām atlasīt nacionālos sportistus sacensībām starp nacionālajām komandām, b) nepieciešamību ierobežot sacensību dalībniekus no trešām valstīm un c) termiņu noteikšanu spēlētāju pārcelšanai komandas sporta veidos.
The Commission has stated its acceptance of limited and proportionate restrictions to the principle of free movement in particular as regards (a) the right to select national athletes for national team competitions; (b) the need to limit the number of participants from third countries in a competition; (c) the setting of deadlines for transfers of players in team sports.
Tas, ka ir izveidojies īsts Eiropas spēlētāju un sportistu tirgus, kā arī algu pieaugums noteiktos sporta veidos ir izraisījis spēlētāju aģentu darbības pieaugumu, un šo aģentu pakalpojumus izmanto arī sarunām par līgumiem un līgumu parakstīšanai.
The development of a truly European market for players and the rise in the level of players’ salaries in some sports has resulted in an increase in the activities of players’ agents whose services are used to negotiate and sign contracts.
Taču sporta ievērojamā internacionalizācija šajā nozarē ir padarījusi korupciju par pārrobežu parādību, un Eiropas mēroga korupcijas problēmas ir jārisina Kopienas līmenī.
However, the high degree of internationalisation of this specific sector has given corruption in sport a cross-border dimension, and problems of corruption with a European dimension need to be tackled at European level.
Plašsaziņas līdzekļi
The media
Parlaments iesaka dalībvalstīm vienoties par kopīgu praksi izplatīšanas tiesību cesijas jomā, lai lielie klubi nebūtu vienīgie, kas no tā gūst labumu, un atzīst lielo nozīmi attiecībā uz ienākumu taisnīgu sadali starp klubiem, tostarp arī vismazākajiem, kā arī starp profesionālo sportu un amatieru sportu.
The European Parliament recommends that Member States adopt a common practice as regards the sale of media rights so as to ensure that big clubs are not the only ones to benefit and recognises the importance of an equitable redistribution of income between sport clubs, including the smallest ones, and between professional and amateur sport.
Turklāt izplatīšanas tiesību centralizētai pārdošanai var būt svarīga nozīme attiecībā uz ienākumu sadali, un tā var kļūt par instrumentu, kas varētu palīdzēt panākt lielāku solidaritāti sportā.
Furthermore, collective selling can be important for the redistribution of income and can thus be a tool for achieving greater solidarity within sports.
par Balto grāmatu par sportu
on the Commission White Paper on Sport
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. turklāt aicina atbilstoši novērtēt sporta lomu, ņemot vērā tā lielo nozīmi tādās jomās kā veselība, bērnu audzināšana, izglītība, sociālā integrācija un kultūra Eiropas sabiedrībā; šajā kontekstā jo īpaši norāda uz brīvprātīgo devumu šajā jomā un uz izcilo ieguldījumu, ko tas dod ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai;
Calls in addition for an appropriate assessment of the role of sport in the light of its fundamental importance in terms of health, childrearing, education, social integration and culture in European society; points in particular, in this context, to the voluntary input in this area and the outstanding contribution that this makes to economic and social cohesion;
12. konstatē, ka ES iestādēm, piemērojot Līguma noteikumus, nav juridiska pienākuma atzīt sporta specifiskumu un ka tā rezultātā šī specifiskuma jēdziens ir pakļauts mainīgiem tiesu lēmumiem;
Notes that the EU institutions have no legal obligation to recognise the specificity of sport when they apply the provisions of the Treaty, and that, as a consequence, the very notion of specificity remains vulnerable to the fluctuating decisions of the courts;
18. uzsver to, ka ir svarīgi finansēt fizisko aktivitāti skolās, jo tā ir būtiska visjaunāko bērnu psiholoģiskajai un fiziskajai augšanai, kā arī ir nozīmīgs veselības aprūpes instruments jauniem un ne tik jauniem cilvēkiem;
Emphasises the importance of funding physical activity in schools, which is fundamental to the psychological and physical growth of the youngest children, as well as being a major healthcare instrument for the young and less young;
Jan Andersson, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Elisabeth Morin, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Rovana Plumb, Bilyana Ilieva Raeva, Elisabeth Schroedter, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Gay Mitchell, John Purvis, Alexander Radwan, Eoin Ryan, Olle Schmidt, Peter Skinner, Ieke van den Burg, Cornelis Visser
Mihael Brejc, Gabriela Creţu, Petru Filip, Donata Gottardi, Rumiana Jeleva, Jamila Madeira, Csaba Sógor, Kyriacos Triantaphyllides
Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Janusz Onyszkiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Andreas Schwab, Donato Tommaso Veraldi, Kristian Vigenin
par Balto grāmatu par sportu
on White Paper on sport
- ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības
- having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
- ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju
- having regard to Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation
- ņemot vērā Parlamenta deklarāciju (2006. gada 14. marts) par rasisma izskaušanu futbolā
- having regard to its declaration of 14 March 2006 on tackling racism in football
Α. tā kā sportam ir būtiska nozīme sociālajā iekļaušanā, integrācijā un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanā, starpkultūru dialogā un brīvprātīgā darba veicināšanā un tam jābūt nediskriminējošam, kā arī bez rasisma, vardarbības, ksenofobijas un neiecietības izpausmēm,
Α. whereas sports play a crucial role in social inclusion, integration and equal opportunities, intercultural dialogue, and the promotion of voluntary work, and should be free of discrimination and of all manifestation of racism, violence, xenophobia and intolerance,
B. tā kā nedrīkst diskriminēt sportistus invalīdus salīdzinājumā ar veseliem sportistiem attiecībā uz sociālajām tiesībām saskaņā ar dalībvalstu tiesību sistēmām,
B. whereas disabled sportspeople must not suffer discrimination compared to their able-bodied counterparts as regards social entitlements under the Member States' legal systems,
6. aicina Komisiju nekavējoties uzsākt dialogu ar sporta organizācijām, kura mērķis ir panākt noteiktu vienošanos par to, lai uzlabotu jauniešu apmācību sportā un vietējo spēlētāju nodarbinātību;
Calls on the Commission to launch, without delay, a dialogue with sports organisations aimed at reaching a viable agreement on improving the training of young people in sport and the employment of home-grown players;
10. atzīst sporta sociālo un izglītības dimensiju un aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sportisti, kas to vēlas, pēc savas sporta karjeras beigām var iegūt profesionālo izglītību un apmācību, lai pēc tam savu pieredzi un zināšanas sniegtu jaunajiem sportistiem;
Recognises the social and educational dimension of sport and calls on Member States to take all the necessary measures to ensure that those athletes who wish to do so may, at the end of their sporting career, undergo vocational education and training with a view to offering their experience and knowledge to young sportspeople;
12. uzskata, ka ir svarīgi jau no mazotnes jaunos sportistus apmācīt gan sporta, gan akadēmiskajos mācību priekšmetos, jo tādā veidā nodrošinātu, ka profesionālie sportisti var atgriezties darba tirgū pēc sporta karjeras beigām;
Maintains that it is essential for young sportspeople to be fully trained from the outset in both sports and academic subjects, since this will ensure that professional sportspeople can re-enter the labour market at the end of their sporting careers;
16. iesaka starptautisko federāciju un valstu federāciju lēmējiestādēs pienācīgi pārstāvēt dažādu sportā iesaistīto personu (spēlētāju, treneru vai instruktoru, tiesnešu u.t.t.) konkrētās asociācijas;
Recommends that the specific associations for the different categories of persons involved in sport (players, trainers or coaches, referees, etc.) should all be appropriately represented in the decision-making bodies of international and national federations;
19. aicina dalībvalstis sadarboties ar fiziskās izglītības iestādēm, lai nodrošinātu visaptverošu kvalitatīvu izglītību un lai sportistiem sniegtu nepieciešamās zināšanas, tādējādi dodot viņiem iespēju mācīties otrā un trešā līmeņa izglītības iestādēs un radot iespēju iesaistīties darba tirgū;
Calls on Member States to cooperate with physical education academies with a view to providing comprehensive quality education so as to impart the necessary knowledge to sportspeople, thereby enabling them to study at secondary and tertiary-level educational establishments and to enter the labour market;
22. prasa Komisijai un dalībvalstīm, ņemot vērā subsidiaritātes principu, kā prioritāti pašreizējā budžetā un programmās atbalstīt un finansēt projektu priekšlikumus, kas saista sociālo integrāciju un sportu gan Eiropas, gan valstu līmenī; atbalsta Komisijas nodomu iekļaut sporta jomu dažādās rīcības programmās;
Asks the Commission and Member States, taking into account the principle of subsidiarity, to approve and fund project proposals linking social inclusion and sports as a priority within existing budgets and programmes both at European and at national levels; supports the intention of the Commission to mainstream sport in different action programmes;
28. atbalsta Komisijas ieteikumus dalībvalstīm izstrādāt stratēģijas valsts līmenī, kuras saskaņā ar izglītības programmām paredzētu palielināt un uzlabot bērnu un skolēnu fiziskās aktivitātes, sākot no mazotnes.
Supports the Commission's recommendations to the Member States to develop strategies at national level which, under the educational programmes, would seek to increase and enhance children's and schoolchildren's physical activity from a very early age;
30. piezīmē, ka Eiropas Profesionālo futbola līgu asociācija un FIFPro ir kopīgi pieprasījušas, lai Komisija oficiāli izveidotu sociālā dialoga komiteju profesionālā futbola sektorā; atzinīgi vērtē šo rīcību un mudina turpmāk stiprināt sociālo dialogu.
Notes the fact that the Association of European Professional Football Leagues and FIFPro, have jointly requested that the Commission formally establish a social dialogue committee in the professional football sector; welcomes that development and encourages the further strengthening of the social dialogue.
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts , Astrid Lulling, Gay Mitchell, John Purvis, Alexander Radwan, Eoin Ryan, Olle Schmidt, Peter Skinner, Ieke van den Burg, Cornelis Visser
Jan Andersson, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Elisabeth Morin, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Rovana Plumb, Bilyana Ilieva Raeva, Elisabeth Schroedter, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Janusz Onyszkiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Andreas Schwab, Donato Tommaso Veraldi, Kristian Vigenin
Mihael Brejc, Gabriela Creţu, Petru Filip, Donata Gottardi, Rumiana Jeleva, Jamila Madeira, Csaba Sógor, Kyriacos Triantaphyllides
par Balto grāmatu par sportu
on White paper on sport
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Kultūras un izglītības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. uzskata, ka tiesisko problēmu atkārtošanās saistībā ar sporta struktūrām un noteikumiem, kā arī dažu aģentu nelikumīgās metodes izraisa lielas bažas un ka lielāka juridiska noteiktība palīdzes visiem šīs jomas dalībniekiem labāk izmantot iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības; iesaka ieviest spēlētāju aģentu Eiropas sertifikāciju, kas dotu iespēju kontrolēt viņu darbību;
Notes that the recurrence of legal challenges to the structures and rules of sport and of illicit practices by certain agents has created great concern, while greater legal certainty would help all actors involved to make better use of the advantages that the internal market provides; recommends the introduction of European certification for players’ agents to enable them to be regulated;
9. uzskata, ka „ Supporters Direct ” iniciatīva šajā sakarā ir labākās prakses piemērs, un aicina Komisiju, dalībvalstis un sporta pārvaldes organizācijas veicināt tās izplatību;
Believes that the Supporters Direct initiative serves as an example of best practice in this respect and calls on the Commission, the Member States and the sports governing bodies to promote its dissemination;