natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Treškārt, pašā priekšlikumā 5. apsvērumā ir atsauce uz virkni pasākumu, ko pieņem „lai nodrošinātu to, ka dažus lauksaimniecības produktus Savienībā ieved tikai saskaņā ar vienotu kārtību, kas nodrošina gan iedzīvotāju veselības aizsardzību”.
Thirdly, the proposal itself refers in recital 5 to a series of measures " adopted to ensure that certain agricultural products are only introduced into the Union according to the common arrangements which safeguard the health of population ".
Starp minētajiem pasākumiem ir Padomes regulas (EEK) Nr. 1707/86
The measures referred to include Council Regulations (EEC) No 1707/86
Šī regula ir saistīta ar EEK līgumu; taču tajā nav atsauces ne uz vienu konkrētu pantu šajā līgumā. , (EEK) Nr. 3020/86
This regulation refers to the EEC Treaty; however, it does not refer to any particular article thereof. , (EEC) No 3020/86
Šī regula ir saistīta ar EEK līgumu; taču tajā nav atsauces ne uz vienu konkrētu pantu šajā līgumā. un (EEK) Nr. 3955/87.
This regulation refers to the EEC Treaty; however, it does not refer to any particular article thereof. , (EEC) No 3955/87.
Šie tiesību akti apliecina, ka juridiskai reakcijai uz kodolavāriju nebūt nav jābalstās uz tiesību aktu, kura juridiskais pamats ir Euratom līgums.
These legal acts confirm that a legal response to a nuclear accident does not necessarily call for an act based on the EAEC.
Visbeidzot, LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts patiešām varētu kļūt par piemērotu juridisko pamatu šim priekšlikumam.
Finally, Article 168(4)(b) TFEU could indeed provide an adequate legal basis for the proposal.
Šajā pantā noteikts, ka pasākumiem, kurus pieņem, pamatojoties uz to, ir jābūt tādiem, „kuru tiešais mērķis ir sabiedrības veselības aizsardzība” , kas neapšaubāmi tā arī ir aplūkojamajā priekšlikumā, ar kuru „nosaka maksimālos pieļaujamos pārtikas un lopbarības piesārņojuma līmeņus”
This article requires that the measures adopted on its basis should " have as their direct objective the protection of public health ", which is undoubtedly true in the case of the present proposal, which " lays down maximum permitted levels of (...) contamination of foodstuffs and of feedingstuffs "
Papildu arguments 6. panta nostājas atbalstam ir tāds, ka tajā ir noteikts, ka tirgū drīkst laist tikai tādu pārtiku un lopbarību, kas atbilst regulā noteiktajiem maksimālajiem pieļaujamajiem līmeņiem.
One additional argument in support of this position is Article 6, which prescribes that only foodstuffs and feedingstuffs in compliance with the maximum permitted levels laid down in the regulation are to be placed on the market.
Priekšlikuma mērķis uzsvērts tā 1. panta 2. punktā iekļautajā pārtikas un lopbarības definīcijā (attiecīgi, „pārtikas produkti” nozīmē cilvēku patēriņam paredzētus gatavus vai sagatavojamus produktus un „lopbarība” nozīmē produktus, kas paredzēti tikai dzīvnieku barībai ).
The definition of foodstuffs and feedingstuffs laid down in Article 1(2) of the proposal (" products which are intended for human consumption either immediately or after processing " and " products which are intended only for animal nutrition", respectively) underlines the purpose of the proposal.
Turpmāk iekļauts to tiesību aktu saraksts, kas pieņemti saskaņā ar LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu:
Below is a list of some legal acts adopted under Article 168(4)(b) TFEU:
· Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula)
· Regulation (EC) No 1069/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 laying down health rules as regards animal by-products and derived products not intended for human consumption and repealing Regulation (EC) No 1774/2002 (animal by-products Regulation)
· Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības
· Regulation (EC) No 183/2005 of the European Parliament and of the Council of 12 January 2005 laying down requirements for feed hygiene
· Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK
· Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council of 23 February 2005 on maximum residue levels of pesticides in or on food and feed of plant and animal origin and amending Council Directive 91/414/EEC
· Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālas kontroles organizēšanu
· Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 laying down specific rules for the organisation of official controls on products of animal origin intended for human consumption
Tādēļ no iepriekš minētā izriet, ka priekšlikumu varētu uzskatīt par pasākumu fitosanitārijas un/vai veterinārijas jomā, kura tiešais mērķis ir sabiedrības veselības aizsardzība.
It follows therefore that the proposal could be considered as being a measure in the phytosanitary and/or veterinary field which has as its direct objective the protection of public health.
IV — Secinājums un ieteikums
IV - Conclusion and recommendation
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi, jāsecina, ka pirms LESD 168. panta stāšanās spēkā, kas notika 1992. gadā, Tiesa uzskatīja, ka Euratom līguma 31. pants ir piemērots juridiskais pamats regulai, ko ierosināts pārskatīt, taču tas nav spēcīgs arguments, lai atteiktos no 168. panta 4. punkta b) apakšpunkta izmantošanas, jo tolaik šā panta vēl nebija un to nebija iespējams izmantot par juridisko pamatu pasākumiem, kas skar sabiedrības veselību.
In light of the foregoing analysis it should be concluded that the fact that before the introduction of Article 168 TFEU in 1992 the Court considered Article 31 EAEC to be the appropriate legal basis for the regulation which it is proposed to recast is not a strong argument for ruling out recourse to Article 168 (4)(b) - which did not exist at the time and which concerns the protection of public health - as the legal basis.
Juridisko lietu komiteja 2010. gada 22. novembra sanāksmē vienbalsīgi
At its meeting of 22 November 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, by unanimity
Galīgajā balsojumā piedalījās: Klaus-Heiner Lehne (priekšsēdētājs), Luigi Berlinguer (priekšsēdētaja vietnieks), Raffaele Baldassarre (priekšsēdētāja vietnieks), Evelyn Regner (priekšsēdētāja vietniece), Sebastian Valentin Bodu (priekšsēdētaja vietnieks), Eva Lichtenberger (referente), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström un Tadeusz Zwiefka . nolēma ierosināt par priekšlikuma juridisko pamatu izmantot LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Eva Lichtenberger (rapporteur), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka. , to recommend that the proposal be based on Article 168)(4)(b) TFEU.
par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ženēvas nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm
on the draft Council decision on the conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and of an Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States of America
Referente: Francesca Balzani
Rapporteur: Francesca Balzani
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07782/2010),
– having regard to the draft Council decision (07782/2010),
– ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu, kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7‑0148/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 207(4), first subparagraph and Article 218(6), second subparagraph, point (a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0148/2010 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A7‑0002/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A7-0002/2011 ),
Banānu tirdzniecība
Trade in bananas
Banāni ir ceturtais nozīmīgākais kultūraugs pasaulē pēc rīsiem, kviešiem un kukurūzas, un tie sniedz ievērojamu ieguldījumu nodrošinātībā ar pārtiku.
Bananas are the world’s fourth most important crop, after rice, wheat and maize, and make a major contribution to food security.
Tikai ierobežots skaits banānu ražotājvalstu ir iesaistītas banānu starptautiskā tirdzniecībā.
Only a limited number of banana producing countries are involved in the international trade in bananas.
Banānu tirdzniecību kontrolē neliels skaits uzņēmumu, proti, tikai pieci lielākie daudznacionālie uzņēmumi kontrolē vairāk nekā 80 % starptautiskās banānu tirdzniecības.
Control of the banana trade is concentrated in the hands of a limited number of companies, with just five major multinationals controlling more than 80% of all internationally traded bananas.
Tomēr pēdējo gadu laikā banānu nozares daudznacionālo uzņēmumu ietekmi mazina lielveikalu ietekme dažos ES galvenajos tirgos, jo īpaši Apvienotajā Karalistē.
In recent years, however, the power of the banana multinationals has been eclipsed by the power of the supermarkets in some key EU markets, notably the UK.
2008. gadā ES patērētāji nopirka vairāk nekā 5,4 miljonus tonnu banānu.
In 2008, EU consumers bought more than 5.4 million tonnes of bananas.
ES importēja gandrīz 90% no tajā patērētājiem banāniem (72,5 % no Latīņamerikas, 17 % no Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm).
The EU imported almost 90% of the bananas it consumed (72.5% from Latin America, 17% from African, Caribbean and Pacific (ACP) countries).
Piecas ES dalībvalstis piegādāja atlikušos 11 %: Kipra, Francija (Gvadelupas un Martinikas aizjūras departamenti), Grieķija, Portugāle (Madeira un valsts kontinentālā daļa) un Spānija (Kanāriju salas).
Five EU countries supplied the remaining 11%: Cyprus; France (the overseas departments of Guadeloupe and Martinique); Greece; Portugal (Madeira and the mainland); and Spain (the Canary Islands).
Ar banāniem saistītā strīda atrisināšana
Resolution of the banana dispute
ES, grupa Latīņamerikas valstu un ASV 2009. gada 15. decembrī panāca vienošanos par banānu importam noteiktajiem ES tarifiem, tādējādi izbeidzot vienu no ilgākajiem un asākajiem strīdiem daudzpusējās tirdzniecības sistēmas nesenajā vēsturē.
On 15 December 2009, the EU, a group of Latin American countries and the United States reached an agreement on the EU’s tariffs on banana imports, bringing to a close one of the most protracted and bitter disputes in the multilateral trading system’s recent history.
ES banānu importa politika ir bijusi par iemeslu gandrīz desmit gadus ilgušam strīdam Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), ES nostājoties pret vairākām Latīņamerikas banānu ražotājvalstīm un ASV.
EU banana import policies had been the subject of a decade-long row at the WTO, putting the EU against several Latin American banana producers and the US.
Pascal Lamy atzinīgi novērtēja to, ka ir atrisināts „viens no tehniski vissarežģītākajiem, politiski visjutīgākajiem un tirdzniecībai visnozīmīgākajiem juridiskajiem strīdiem, kāds jebkad risināts PTO”.
Pascal Lamy warmly welcomed the end of “one of the most technically complex, politically sensitive and commercially meaningful legal disputes ever brought to the WTO.”
Jautājums bija par Eiropas Savienības piešķirto režīmu no ĀKK valstīm importētajiem banāniem, kas bija labvēlīgāks nekā Latīņamerikas valstīs ražotajiem banāniem piešķirtais režīms.
At issue was the treatment the EU gave to the import of bananas from the ACP countries in preference to bananas from Latin America.
Daudzas Latīņamerikas valstis, tostarp dažas lielākās banānu eksportētājvalstis, ilgu laiku uzstāja, ka ar šo importa režīmu tās tiek nelikumīgā veidā diskriminētas par labu ĀKK valstīm un tiek pārkāpti PTO noteikumi par kvantitatīvajiem ierobežojumiem.
Many Latin American countries, which include some of the world’s biggest banana exporters, long insisted that this import regime illegally discriminated in favour of bananas from ACP countries and violated WTO rules on quantitative restrictions.
Strīds beidzās strīdu izšķiršanas paneļiem, Apelācijas institūcijai un speciālajiem šķīrējtiesnešiem pieņemot vairākus juridiskus nolēmumus, un ES bija spiesta pārskatīt tās politiku.
The dispute resulted in multiple legal rulings by dispute panels, the Appellate Body and special arbitrators and the EU had to revise its policies.
Nolīguma trīs galvenās sastāvdaļas ir šādas:
The agreement consists of three basic components:
- saskaņots tarifu samazinājumu saraksts banānu eksportētājvalstīm, uz kurām attiecas vislielākās labvēlības režīms;
- an agreed schedule of tariff reductions for most-favoured nation (MFN) banana exporters;
- vienošanās par to, kā plašākās PTO sarunās risināt jautājumu par „tropiskajiem produktiem” un produktiem, kurus ietekmē „preferenču pakāpeniska samazināšana”;
- agreement on how to deal with "tropical products" and products subject to "preference erosion" in the wider WTO negotiations;
- finanšu pakete EUR 190 miljonu apmērā, lai sniegtu atbalstu ĀKK banānu eksportētājvalstīm, kas pazīstama kā programma papildu pasākumiem banānu nozarē.
- a financial package, amounting to €190 million, of assistance to ACP banana exporters, to be known as the Banana Accompanying Measures (BAM) programme.
Ar banāniem saistītie strīdi ir destabilizējuši ražošanas un tirdzniecības vidi attiecīgajās valstīs.
The disputes on bananas have destabilised the climate for production and trade in the countries concerned.
Šī vienošanās pasaules banānu tirgu padarīs paredzamāku un stabilāku un tādējādi veicinās ieguldījumus un izaugsmi, kā arī ļaus pievērst pastiprinātu uzmanību plašākiem jautājumiem saistībā ar ražošanas apstākļiem banānu piegādes ķēdēs.
The deal will make the global market in bananas more predictable and stable, and thereby encourage investment and growth, and increased attention to wider production condition issues in the banana supply chains.
Tarifu samazinājumi
Tariff reductions
Atbilstoši vienošanās nosacījumiem ES pakāpeniski samazinās tās tarifus, kas noteikti no Latīņamerikas eksportētajiem banāniem, proti, pašreizējo līmeni EUR 176 par tonnu apmērā samazinot līdz EUR 114 par tonnu līdz 2017. gadam, kad tarifi sasniegs to galīgo līmeni 114 eiro par tonnu apmērā.
Under the terms of the deal, the EU will gradually cut its tariffs on Latin American banana exports from the current level of €176/t to €114/t by 2017, when it will reach its final level of €114/t.
Veicot pirmo samazinājumu (EUR 28 par tonnu), kuru ar atpakaļejošu spēku piemēroja no nolīguma parafēšanas dienas, proti, 2009. gada 15. decembra, tarifu samazināja līdz 148 eiro par tonnu.
A first cut of €28/t, which was applied retroactively as of 15 December 2009, the date of initialling of the Agreement, reduced the tariff to €148/t.
Pēc tam septiņu gadu garumā, sākot ar 2011. gada 1. janvāri, tarifu katra gada sākumā tarifu pakāpeniski samazinās (EUR 143, EUR 136, EUR 132, EUR 127, EUR 122, EUR 117 un EUR 114).
The tariff will then fall again at the start of each year for seven years in annual instalments (€143, €136, €132, €127, €122, €117, €114), starting on 1 January, 2011.
Ja Dohas sarunu kārtā netiks panākta nekāda vienošanās, ES iesaldēs šos samazinājumus līdz pat diviem gadiem.
Should there be no agreement in the Doha Round negotiations, then the EU will freeze its cuts for up to two years.
Ar šo vienošanos, kuras klauzulā noteikts, ka Latīņamerikas banānu eksportētājvalstis atsauks visas pret ES vērstās sūdzības, tiek pārtraukts vairākus gadu desmitus ildzis konflikts: „līdzko PTO apstiprinās ES jauno tarifu sarakstu, Latīņamerikas banānu piegādātājvalstis pārtrauks visus strīdus ar ES saistībā ar banāniem, kas ierosināti PTO, un atsauks visas prasības, ko tās iesniedza pret ES pēc jauno dalībvalstu pievienošanās Savienībai vai pēc tam, kad ES 2006. gadā mainīja tās banānu tarifus,” un necentīsies Dohas sarunu kārtā panākt papildu tarifu samazinājumus.
The agreement lays to rest decades of conflict, with a clause stating that Latin American banana exporters will drop all actions against the EU in the WTO: "once the WTO certifies the EU’s new tariff schedule, Latin American banana-supplying countries will drop all their disputes on bananas with the EU at the WTO, and any claims they made against the EU after new member countries joined the Union, or when the EU changed its banana tariff in 2006" and will not seek further tariff reductions on bananas in the Doha Round.
Uz banāniem no ĀKK valstīm vēl joprojām attieksies režīms, ar ko tām tiek piešķirta beznodokļu un bezkvotu pieeja ES tirgum, un šo režīmu reglamentēs atsevišķi tirdzniecības un attīstības nolīgumi, tomēr, samazinoties ES tarifiem, šīs valstis, iespējams, zaudēs tirgus daļu par labu efektīvākiem Latīņamerikas ražotājiem.
Bananas from ACP countries will continue to enjoy duty-free and quota-free access to the EU's market under separate trade and development agreements, but are likely to lose market share to more efficient Latin American producers as the EU tariff slides lower.
„Tropiskie produkti” un produkti, kurus ietekmē „preferenču pakāpeniska samazināšana”
"Tropical" and "Preference Erosion" products
Dohas attīstības programmas sarunās ES, ĀKK valstis un Latīņamerikas valstis vienojās arī par pieeju saistībā ar tā sauktajiem „tropiskajiem produktiem” un produktiem, kurus ietekmē „preferenču pakāpeniska samazināšana”.
In parallel, the EU, ACP and Latin American countries agreed on an approach on the so-called "tropical" and "preference erosion" products in the on-going DDA negotiations.
Uz „tropiskajiem produktiem” attieksies lielāki tarifu samazinājumi, savukārt tarifu samazinājumus saistībā ar ĀKK valstīm nozīmīgiem produktiem, kurus ietekmē „preferenču pakāpeniska samazināšana”, īstenos salīdzinoši ilgākā laikposmā.
"Tropical products" will be subject to deeper tariff cuts, while tariff cuts for "preference erosion" products of interest to ACP countries will be conducted over a relatively longer period.
Šī vienošanās ir galīgā ES apņemšanās saistībā ar tarifiem, un to piemēros banānu importam pēc Dohas sarunu kārtas.
The agreement is the EU's final commitment on the tariffs it will apply to banana imports following the Doha Round negotiations.
Banānu nozares atbalsta programma ĀKK valstīm
Banana support programme for the ACP
Kopš 1994. gada ES ir piešķīrusi ĀKK banānu eksportētājvalstīm vairāk nekā EUR 450 miljonus, lai tām palīdzētu pielāgoties pārmaiņām, ražot banānus konkurētspējīgākā veidā vai dažādot ekonomiku, pārorientējoties uz citām nozarēm.
Since 1994, the EU has provided more than €450m to ACP banana-exporting countries to help them adapt to changes, to produce bananas more competitively or to diversify their economies into other areas.
Papildus ES parastajam atbalstam galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis saņems no ES budžeta līdz pat EUR 190 miljoniem, lai tām palīdzētu pielāgoties jaunajam tarifam.
In addition to regular EU aid, the main ACP banana-exporting countries will receive up to €190 million from the EU budget to help them adjust to the new tariff.
Komisija kopā ar budžeta lēmējinstitūciju izpētīs iespēju palielināt šo summu par EUR 10 miljoniem, ja šie līdzekļi kļūs pieejami ikgadējā budžeta procedūrā.
The Commission will examine, together with the budgetary authority, the possibility of topping up this amount by €10 million if the corresponding credits become available in the annual budget procedures.
Atbalsta mērķis būs uzlabot konkurētspēju, dažādot ekonomiku un mazināt pielāgošanās sociālās sekas.
The aid will be aimed at improving competitiveness, economic diversification and mitigating the social consequences of adjustment.
Programma papildu pasākumiem banānu nozarē attieksies uz desmit ĀKK banānu eksportētājvalstīm (Belizu, Dominiku, Dominikānas Republiku, Ganu, Jamaiku, Kamerūnu, Kotdivuāru, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām un Surinamu), tostarp divām valstīm, kas nav tradicionālas eksportētājvalstis (Ganu un Dominikānas Republiku).
The Banana Accompanying Measures programme will apply to ten ACP banana exporters (Belize, Cameroon, Côte d’Ivoire, Dominica, Dominican Republic, Ghana, Jamaica, St Lucia, St Vincent & the Grenadines, and Suriname), including two non-traditional exporters (Ghana and Dominican Republic).
Papildus ierastajai uzmanības koncentrēšanai uz konkurētspēju un ekonomikas dažādošanu programma centīsies risināt plašākus jautājumus saistībā ar pielāgošanos nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un vides jomā.
In addition to the traditional focus on competitiveness and diversification, the programme will also seek to address broader employment, educational, health and environmental adjustment issues.
Programmas īstenošanai vajadzētu sākties 2011. gadā un turpināties arī visu 2013. gadu.
Implementation of the programme should begin in 2011 and run through 2013.
Ar programmas palīdzību atbalstītie pasākumi iekļaus atbalstu ieguldījumiem konkurētspējas uzlabošanā, atbalstu ekonomikas dažādošanas politikai un atbalstu plašākiem pielāgojumiem sociālajā, ekonomikas un vides jomā.
Measures supported under the programme will involve: support to investments in competitiveness improvements; support to economic diversification policies; support to broader social, economic and environmental adjustments.
Lēmumu par atbalstāmajiem pasākumiem kopīgi pieņems atbalstu saņemošās valsts valdība un Komisija.
The measures to be supported will be determined jointly by the beneficiary government and the Commission.
Līdzekļus valstīm piešķirs, pamatojoties uz trim kritērijiem:
Country allocations will be based on three criteria:
– banānu tirdzniecības apjoms ar ES;
- the volume of the banana trade with the EU;
– banānu eksporta uz ES nozīmīgums valsts ekonomikai;
- the importance of bananas exports to the EU to the country’s economy;
– valsts attīstības līmenis (piemēram, tautas attīstības indekss).
- the level of development of the country (such as its HDI rating).
Piešķīrums vienai atbalstu saņemošajai valstij ir vidēji EUR 5 miljoni gadā.
The allocation amounts to an average of €5 million per beneficiary country per annum.
ĀKK valstu bažas
ACP concerns
ĀKK tradicionālās banānu eksportētājvalstis ir paudušas bažas par nopietniem sociālajiem, ekonomiskajiem un politiskajiem traucējumiem, kurus varētu izraisīt nolīgumi banānu nozarē.
Traditional ACP banana exporters have been concerned about the serious social, economic and political dislocation that could result from the banana agreements.