natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. tā kā universālajam pakalpojumam ir jānodrošina visiem iedzīvotājiem pieeja pakalpojumiem, kas ir būtiski līdzdalībai sabiedrībā, gadījumā, ja tirgus spēki vien nebūs spējīgi to paveikt;
E. whereas universal service should provide all citizens with access to services essential for their participation in society, in the event that market forces alone are not able to do this,
F. tā kā platjoslas pārklājums 100% Eiropas pilsoņiem līdz 2013. gadam ir viens no Digitālās programmas galvenajiem darbības mērķiem; tomēr ņemot vērā, ka vietās, kur platjoslas savienojumi jau ir pieejami, tos pieslēdz vidēji 50 % no mājsaimniecībām;
F. whereas basic broadband coverage for 100% of EU citizens by 2013 is one of the Digital Agenda’s key performance targets; considering nevertheless that where broadband connections are already available the average take-up approximates to 50% of households,
G. tā kā vēl nav iespējams novērtēt labumu, kas sagaidāms no pārskatītās Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvas īstenošanas, jo transponēšanas termiņš ir 2011. gada 25. maijs un trīs gadu periods, kurš paredzēts pirms visu Direktīvas noteikumu precīzas un izsmeļošas īstenošanas novērtējuma veikšanas, ir tikko sācies;
G. whereas it is not yet possible to assess implementation of the revised Universal Services and Users’ Rights Directive given that the transposition deadline is 25 May 2011 and the three-year period required before an evaluation of the correct and comprehensive implementation of all provisions in the Directive has only just begun,
H. tā kā, kaut arī spēkā esošo tiesību aktu pašmērķis nav tikai sniegt pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, bet arī tiem jārada vairāk priekšrocību, kuras nodrošina jaunie pasākumi, turpinot dalībvalstu uzraudzību, un jāuzlabo informācijas kvalitāti, pabeigtību un uzskatāmību;
H. whereas although existing legislation delivers positive results for citizens this is not an end in itself and it is also necessary to maximise the benefits derived from new measures through continuous monitoring by Member States and efforts to improve the quality, completeness and visibility of information,
I. tā kā vienoto tirgu nekad nevar uzskatīt par pilnībā sakārtotu un tas pastāvīgi no jauna jāizvērtē, lai tajā būtu atspoguļotas sociālās aizsardzības garantijas, sabiedrības vajadzības, tehnoloģiskais progress, kā arī novatorisku risinājumu parādīšanās; tā kā turpmākiem pasākumiem izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai ir galvenā loma, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus un vienotais digitālais tirgus tiek īstenots un darbojas bez traucējumiem, sniedzot labumu iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem;
I. whereas the Single Market can never be truly considered as complete and should continually be reassessed to reflect social protection guarantees, societal needs, technological progress and the emergence of innovative solutions; whereas, furthermore, measures to promote growth and jobs are key to ensuring that the Single Market and the Single Digital Market are enabled and realised without delay, for the benefit of European citizens, consumers and businesses,
J. tā kā Eiropas likumdevēju redzējuma un izvirzīto mērķu virzītājspēks un līdzeklis ir centieni sasniegt progresu; tā kā priekšlikumos jauniem vai grozītiem tiesību aktiem jāņem vērā faktiskā pieredze un īstenošanas spēja; tā kā tiesību aktu pielāgojumiem jāsaņem nepārprotams politisks atbalsts, kurš turklāt tiek pamatots ar objektīvu izmaksu un ieguvumu, kā arī sociāli ekonomisko novērtējumu, kas ir noteicošais faktors;
J. whereas striving for progress constitutes the driving force and the delivery vehicle for the vision and objectives set by the European legislators; whereas proposals for new or amending legislation must take into account actual experiences and implementation capabilities; whereas legislative adaptations must benefit from clear political support underpinned, furthermore, by an objective cost-benefit and socio-economic evaluation as the decisive factor,
K. tā kā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numurs 112, kas izveidots 1991. gadā ar Padomes lēmumu par visiem ES pilsoņiem pieejamu ārkārtas dienestu darbību (ugunsdzēsības dienests, policija un medicīnas pakalpojumi) ir vienīgais neatliekamās palīdzības dienesta numurs, kuru var izmantot visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un tā kā vairumam Eiropas iedzīvotāju tas joprojām nav zināms un nav vērojams progress kopš 2000. gada,
K. whereas the European emergency number 112, created in 1991 by a Council decision to enable citizens to access all emergency services (such as fire, police and medical services), is the only emergency number that can be accessed in all the Member States of the European Union and whereas a large majority of Europeans are still unaware of it, with no progresses observed since 2000,
L. tā kā Deklarāciju Nr. 100/2007 par iedzīvotāju agrīno brīdināšanu lielās ārkārtējās situācijās ir parakstījuši 432 deputāti,
L. whereas ‘Written Declaration 100/2007 on early warning for citizens in major emergencies’ was signed by 432 MEPs,
M. tā kā joprojām ir gan jānovērtē pakalpojumu kvalitāte, sastādot numuru 112, gan jāturpina to nodrošināt attiecībā uz telekomunikāciju, kā arī ārkārtas dienestu darbības un koordinācijas aspektiem, ko ietekmē daudz faktori, un tā kā nav veikts visaptverošs un detalizēts faktiskās 112 pakalpojumu īstenošanas situācijas novērtējums ES attiecībā uz iedzīvotāju pieredzēto, jo īpaši novērtējot pieejamību, savstarpējo izmantojamību un iejaukšanās laiku,
M. whereas efforts are still needed to assess and ensure the quality of service when dialling 112, both as regards the telecommunications and emergency services’ performance and the coordination aspects which depend on multiple factors, and whereas a comprehensive and detailed assessment of the real state of implementation of the 112 service in the EU as experienced by citizens, notably evaluating accessibility, interoperability and intervention times, has not been carried out,
N. tā kā vairākas nesen notikušās katastrofas pierādīja, ka ir nepieciešama iedzīvotāju agrīna brīdināšana un trauksmes izziņošana nenovēršamu vai paredzamu lielu ārkārtēju situāciju un katastrofu gadījumā, lai mazinātu ciešanas un zaudēto cilvēku dzīvību skaitu,
N. whereas several recent disasters have shown that alerting citizens and giving them early warning in the event of imminent or developing major emergencies and disasters is necessary if suffering and the loss of life are to be reduced,
Universālais pakalpojums un jauni sasniegumi
Universal service and the context of new developments
8. aicina efektīvi transponēt telekomunikāciju normatīvo bāzi, jo īpaši tīkla neitralitātes noteikumus, lai galalietotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un saturam un izmantot jebkuras lietotnes internetā;
Calls for effective transposition of the telecoms framework, in particular its net neutrality provisions, in such a way that end-users can access the services and content, and run the applications of their choice on the Internet;
10. uzskata, ka saistību noteikšana platjoslas pieejamībai automātiski nenodrošinās plašāku izmantošanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, lai veicinātu pieprasījumu un stimulētu izmantošanu, nevis tikai nodrošinātu savienojumu, turklāt uzskata, ka universālā pakalpojuma saistības, iespējams, vidēji ilgā termiņā varētu kļūt par papildu stimulu platjoslas attīstībai, taču vispārējie platjoslas mērķi ir jāsasniedz ar pienācīgi izstrādātām valstu programmām;
Considers that making broadband availability obligatory will not automatically result in higher take-up; calls therefore on the Commission and the Member States to reinforce measures to drive demand and stimulate take-up, rather than just ensuring a connection; considers furthermore that universal service obligations might eventually, possibly as a medium-term target, become an additional incentive in the development of broadband, but that properly designed national programmes should achieve universal broadband objectives;
13. aicina Komisiju, paralēli un sadarbojoties ar valsts regulatīvajām iestādēm (VRI), rūpīgi uzraudzīt tirgus, lai nodrošinātu, ka tās dalībvalstis, kuras jau var, vai vēlas nodrošināt UPS vairākās platjoslu tehnoloģijās un ātrumos, varētu to darīt, ja tirgus to nespēj nodrošināt, tomēr tādējādi neradot faktiskus tirgus kropļojumus;
Calls on the Commission, in parallel and in collaboration with the National Regulatory Authorities (NRAs), to monitor markets carefully to ensure that those Member States which are already able to, or wish to, provide USOs across the range of broadband technologies and speeds, are able to do so in cases of market failure without actually causing distortions in the market;
15. aicina Komisiju un dalībvalstis ar VRI atbalstu pārbaudīt vienādas noteikumu par UPS un lietotāju tiesībām piemērošanas iespējas, kas nodrošinātu piekļuvi neaizsargātākajām grupām, jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, ne tikai ieviešot īpašas termināla iekārtas un izdevīgus tarifus, bet arī sniedzot piekļuvi nepieciešamai informācijai, un nodrošinot patērētājam reālu izvēli pieejamo pakalpojumu un pēcpārdošanas pakalpojumu jomā;
Calls on the Commission and the Member States, with the contribution of the NRAs, to examine the options for an even application of USOs and users’ rights provisions which would assure accessibility for vulnerable groups, and especially for people with disabilities, not only through the introduction of special terminal equipment and affordable tariffs, but also through the availability of adequate information and a real choice for consumers of available services and after-sales services;
18. pauž nožēlu, ka izsaukumu numurs 112 vēl ne tuvu nav īstenojis visu potenciālu; tāpēc uzskata, ka vēl jāveic pamatpasākumi attiecībā uz šī izsaukumu numura atpazīstamību iedzīvotāju vidū, kā arī uz citiem ar tehnoloģiju un labāku koordināciju saistītiem jautājumiem;
Regrets however that the European 112 emergency number is far from having reached its full potential; considers accordingly that basic steps still need to be taken with regard to its recognition by citizens, along with other issues relevant to technology and better coordination;
20. mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis kopīgi pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētības līmeni par izsaukuma numuru 112 un tā izmantošanu, proti, attīstot mērķtiecīgu un tālejošu komunikācijas stratēģiju, kas risina jautājumus, kuri saistīti ar iedzīvotāju raizēm un šaubām par sistēmas darbību;
Urges the European Commission and the Member States to jointly intensify their efforts to increase public awareness of the existence and use of the 112 number , namely through the development of a targeted and far-reaching communication strategy which addresses the preoccupations and queries that citizens have with regard to the mechanics of the system;
23. aicina dalībvalstis izmantot labākās vietas informācijas izplatīšanai par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, no kurām informācija var nonākt ļoti daudzās mājsaimniecībās, jo īpaši ārstu prakses vietas un aptiekas, slimnīcas un klīnikas, izglītības iestādes, piemēram, skolas un universitātes, lidostas, ostas un dzelzceļa stacijas, ņemot vērā, ka izsaukumu numurs 112 ir īpaši noderīgs ceļotājiem, kā arī valstu ārkārtas dienestu informatīvos portālus;
Calls on Member States to make use of the best points for disseminating information on the 112 emergency number through which a great number of households can be easily informed, in particular doctors surgeries and pharmacies, hospitals and clinics, educational establishments such as schools and universities, and airports, ports and train stations, given that the 112 number is particularly useful to travellers, as well as the information portals of the national emergency services;
28. pieprasa dalībvalstīm un Komisijai veikt pasākumus, kas uzlabotu pieeju finansējumam un pētniecības projektu atbalstam, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo tehnoloģiju izstrādi zvanītāja atrašanās vietas noteikšanai, arī izmantojot VoIP, un tādēļ atbalsta nākamās paaudzes standartu un noteikumu izstrādi; prasa piešķirt IKTPAP līdzekļus, kas paredzēti ES 2009., 2010., un 2011. gada budžetā, novatorisku pakalpojumu, kurus var ieviest ar no tīkla neatkarīgām lietotnēm, pārbaudes un īstenošanas atbalstam (pamatojoties uz VoIP un IP pieeju izsaukumu numuram 112), paredzot nākamās paaudzes 112 sistēmas izveidi ES; aicina Komisiju izpētīt tādu nākamās paaudzes 112 lietotņu īstenošanu, kā teksti, video un sociālie tīkli, kā arī to, kā šīs pašlaik iedzīvotājiem pieejamās lietotnes var izmantot ārkārtas dienestu komunikācijā, lai uzlabotu 112 pieejamību kā arī ārkārtas palīdzības sniegšanu pēc iedzīvotāju iniciatīvas;
Requests that the Member States and the Commission roll out measures improving access to finance to support research projects so as to ensure that the best possible technologies for identifying caller location, including via VOIP, are developed and supports accordingly the development of next generation standards and regulations; asks for the ICT-PSP funds indicated in the EU Budget 2009, 2010 and 2011 to be allocated to support the testing and implementation of innovative services (based on VoIP and IP-access to 112) that could be initiated through network-independent applications in anticipation of the establishment of a Next Generation 112 system in the EU; calls on the Commission to examine also the implementation of Next Generation 112 applications such as texting, video and social networks and how such applications, which are currently available to citizens, can be implemented in emergency communications to improve access to 112 as well as to enhance citizen-initiated emergency response;
35. aicina Komisiju veikt pētījumu par izsaukumu numura 112 dienesta darbību patlaban un par sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, kuru mērķis ir dienesta uzlabošana, un par individuālajiem pasākumiem, ko līdz šim veikušas dalībvalstis; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt numura 112 darbību no balss zvaniem līdz SMS, lai teksts „112” izraisītu ārkārtas palīdzības sniegšanu;
Calls on the Commission to carry out a study on the 112 emergency number services’ performances to date, on cooperation between the relevant bodies aimed at improving the service, and on the individual measures taken so far by the Member States; calls furthermore on the Commission to consider the possibility of extending the 112 service from voice calls to SMS so that texting ‘112’ triggers an emergency response;
37. aicina dalībvalstis un Komisiju, ņemot vērā, ka attiecīgās tehnoloģijas jau eksistē, veicināt „112 reversa sistēmas” izveidi, t.i.ES mēroga, universālu, daudzvalodu, pieejamu, vienkāršotu un efektīvu savstarpēji saistītu sistēmu iedzīvotāju brīdināšanai un trauksmes izziņošanai visa veida nenovēršamas vai iespējamas dabas vai cilvēku izraisītas ārkārtas situācijas vai katastrofas gadījumā; uzskata, ka šāda sistēma ir jāievieš, neskarot privātumu, un kopā ar piemērotām iedzīvotāju informēšanas un apmācību kampaņām;
Calls on the Member States and the Commission, given that the technology already exists, to promote the establishment of a ‘reverse 112 system’, i.e. an EU-wide, universal, multilingual, accessible, simplified and efficient interconnected system for warning and alerting citizens in case of imminent or developing natural and/or man-made major emergencies and disasters of any type; considers that such a system should be implemented without hindering privacy and in combination with appropriate information and training campaigns for citizens;
Ziņojuma mērķis
Objective of the report
Ziņojumā paredzēts novērtēt jaunākos sasniegumus attiecībā uz universālā pakalpojuma pamatkoncepciju, kā noteikts Universālā pakalpojuma direktīvā un jauno sasniegumu kontekstā, starp tiem arī vispārēju piekļuvi platjoslai, pieeju koordinēšanu un finansēšanu, ņemot vērā īpašās neaizsargātāko cilvēku un patērētāju ar invaliditāti vajadzības.
The report intends to assess recent developments related to the basic concept of Universal service as enshrined in the Universal service Directive and in the context of the new developments, including universal access to broadband, coordination of approaches and its financing, taking into account the specific needs of vulnerable people and disabled consumers.
Ziņojumā galvenā uzmanība tiek pievērsta arī vienota Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 ieviešanai, lai dotu iespēju iedzīvotājiem izsaukt ārkārtas palīdzības dienestu, izmantojot vienu izsaukumu numuru visā ES.
The report also focus on the single European emergency number 112 introduced to enable citizens to call the emergency services by using one and the same number from anywhere in the EU.
Universālā pakalpojuma direktīva
The Universal Service Directive
Telekomunikāciju nozares liberalizācija 90. gadu beigās notika vienlaikus ar universālā pakalpojuma noteikumu ieviešanu, kuri bija paredzēti kā drošības tīkls tajos gadījumos, kad tirgus nespēja sniegt pamatpakalpojumus.
Liberalisation of the telecoms sector in the late 1990s was accompanied by universal service rules to act as a safety net where the market alone did not deliver basic services.
Tās mērķis bija novērst sociālo atstumtību, nodrošinot lauku un tālāku reģionu iedzīvotājiem vai mājsaimniecībām ar zemu ienākumu līmeni piekļuvi pamata un svarīgiem telekomunikāciju pakalpojumiem par pieņemamu cenu.
The aim was to prevent social exclusion by ensuring that citizens in rural and remote areas or low-income households had affordable access to basic and essential telecoms services.
Direktīvā 2002/22/EK definē noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimālo kopumu, kas ir pieejams visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus un netraucējot konkurenci.
Directive 2002/22/EC defines the minimum set of services of specified quality to which end-users have access, at an affordable price in the light of specific national conditions, without distorting competition.
Šajā direktīvā arī noteiktas saistības attiecībā uz atsevišķu obligātu pakalpojumu sniegšanu.
The Directive also sets out obligations with regard to provision of certain mandatory services.
Spēkā esošajos ES noteikumos ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visi iedzīvotāji noteiktā vietā varētu pieslēgties publiskajam tālruņu tīklam un piekļūt publiskajiem tālruņu pakalpojumiem balss un datu pārraidei, izmantojot funkcionālu piekļuvi internetam.
Current EU rules require Member States to ensure that citizens must be able to connect to the public phone network at a fixed location and access public phone services for voice and data communications with functional access to the Internet.
Direktīvā ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai patērētājiem būtu piekļuve informācijas un uzziņu dienestu pakalpojumiem, publiskajiem maksas tālruņiem un īpašām ierīcēm cilvēkiem ar invaliditāti.
The Directive also requires Member States to ensure that consumers have access to directory enquiry services and directories, public payphones and special measures if they are disabled.
Dalībvalstīm jāuzdod vienam vai vairākiem uzņēmumiem garantēt rentablu universālo pakalpojumu valsts daļā vai visā valsts teritorijā.
Member states may designate one or more undertakings to guarantee a cost-effective provision of universal service in part or all the national territory.
Universālo pakalpojumu jāveic, izmantojot efektīvu, objektīvu, pārredzamu un nediskriminējošu mehānismu.
This designation must be carried out by an efficient, objective, transparent and non-discriminatory mechanism.
Lai finansētu universālā pakalpojuma saistības, dalībvalstis var lemt ieviest mehānismu, lai kompensētu uzņēmumiem noteikto pašizmaksu saskaņā ar valsts finansējuma pārredzamiem nosacījumiem un/vai sadalītu saistību pašizmaksu starp elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu sniedzējiem.
To financing the universal service obligations Member states can decide to introduce a mechanism to compensate the undertaking for the determined nest cost s under transparent conditions from public funds, or/and to share the net cost of the obligations between providers of electronic communications networks and services.
Komisija pārskata Universālā pakalpojuma direktīvas darbības jomu reizi trijos gados.
The Commission reviews the scope of the Universal Service Directive every 3 years.
Tās pārskatīšanas rezultātā, kas notika 2009. gadā un ko piemēros no 2011. gada 25. maija, cita starpā tika ieviests „interneta brīvības noteikums”, kurā paredzēts, ka visos pasākumos, ko dalībvalstis veic attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem un risinājumiem vai uz to izmantošanu ar telekomunikāciju tīklu palīdzību, jāievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības.
The 2009 revision, that will be applicable from 25 May 2011, introduced among other things a new "internet freedom provision" which provides that any measures taken by Member states regarding access to or use of services and applications through telecoms networks must respect the fundamental rights and freedoms of citizens.
Universālā pakalpojuma direktīvā tiek sniegts pamatojums, kurš jāņem vērā, veicot šīs direktīvas regulāru pārskatīšanu.
The Universal Service Directive gives us the reasoning according to which its regular revision is necessary.
Direktīvas V pielikumā īpaši norādīts, ka:
It specifically states, in its annex V, that:
”Izvērtējot, vai ir vajadzīga universālā pakalpojuma saistību darbības jomas maiņa vai pārdefinēšana, Komisijai jāņem vērā šādi elementi:
"In considering whether the scope of universal service obligations be changed or redefined the Commission is to take into consideration the following elements:
– vai patērētāju lielākā daļa izmanto, un vai viņiem ir pieejami īpaši pakalpojumi, un vai pieejamības trūkums mazākumam patērētāju vai tas, ka patērētāju mazākums nevar izmantot īpašos pakalpojumus, nerada sociālu atstumtību,
- the specific services available to and used by a majority of consumers and does the lack of availability or non-use by a minority of consumers result in social exclusion
– vai īpašu pakalpojumu pieejamība un izmantojums nerada vispārēju tīro ieguvumu visiem patērētājiem, tādu, ka valsts iejaukšanās ir pamatota apstākļos, kad sabiedrībai īpašie pakalpojumi nav nodrošināti parastos komerciālos apstākļos?”
- does the availability and use of specific services convey a general net benefit to all consumers such that public intervention is warranted in circumstances where the specific services are not provided to the public under normal commercial circumstances?
Sabiedriskā apspriešana par universālo pakalpojumu
Public consultation on Universal service
Eiropas Komisija 2010. gada martā uzsāka sabiedrisko apspriešanu par labāko pieeju, kas nodrošinātu pamata telekomunikāciju pakalpojumu pieejamību visiem ES iedzīvotājiem.
On March 2010, the European Commission launched a public consultation on what is the best approach to ensure that basic telecoms services are available for all EU citizens.
Apspriešanas mērķis bija arī novērtēt, vai spēkā esošie noteikumi un definīcijas jāatjaunina atbilstīgi digitālajam laikmetam un vai tās jāpaplašina, lai ietvertu platjoslu piekļuvi.
The consultation aimed also at assessing whether it is necessary to update to the digital age the current rules and definitions and, in particular, if they should be extended to cover broadband access.
Apspriešanas laikā tika vērtēts arī līdzsvars starp koordinētu visas ES reakciju un elastīgumu valstu līmenī un universālā pakalpojuma finansējumu (ieguldījums no telekomunikāciju nozares, lai nodrošinātu universālu platjoslas pārklājumu, vai valsts intervence).
The consultation also addressed the balance between a coordinated EU-wide response and the need for national flexibility, and the financing of the universal service (contribution from the telecoms sector to ensure universal broadband coverage, or public intervention).