natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Precīzi kritēriji, pēc kuriem atkritumus klasificē attiecīgajā klasē, ir atkarīgi no īpašās situācijas valstī attiecībā uz atkritumu raksturu un faktiski pieejamajām vai iespējamajām to noglabāšanas iespējām.
The precise criteria according to which waste is assigned to a particular waste class will depend on the specific situation in the State in relation to the nature of the waste and the disposal options available or under consideration.
Lai veicinātu saziņu un informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā un lai nodrošinātu pārredzamību, valsts programmā ir detalizēti jāapraksta klasifikācijas sistēma.
To facilitate communication and exchanges of information between Member States , and to provide for transparency, a classification scheme should be described in detail in the national programme.
Radioaktīvo atkritumu klasifikācija ir saistīta ar to apsaimniekošanas drošības aspektiem.
Classification of radioactive waste is related to safety aspects of their management.
Šajā kontekstā tā nodrošina saistību starp atkritumu īpašībām un reglamentācijas iestādes vai atkritumu apsaimniekošanas iekārtas ekspluatētāja izvirzītajiem drošības mērķiem.
In this context it provides a link between the waste characteristics and safety objectives that have been set up by a regulatory body or the operator of a waste management facility.
Šādu klasifikācijas sistēmu izmanto atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju izstrādei un valsts programmu veidošanai, tādējādi tā šajās programmās būtu jāapraksta un jāpublisko.
Such a classification system serves in devising waste management strategies and establishing national programmes and as such should be detailed and published in the programmes.
(29) Zemas un vidējas radioaktivitātes līmeņa atkritumus ar īsu pussabrukšanas periodu parasti noglabā zem zemes virsmas.
(29) The typical disposal concept for short lived low and intermediate level waste is near surface disposal.
Pēc 30 gadu ilgiem pētījumiem vispārpieņemts , ka , dziļa ģeoloģiskā noglabāšana ir visdrošākais un ilgtspējīgākais augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas noglabāšanas paņēmiens.
Following 30 years of research, it is broadly accepted at the technical level that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option as the end point of the management of high level waste and spent fuel considered as waste .
Tāpēc jāveic pasākumi virzībai uz šādas noglabāšanas ieviešanu .
Thus moving towards implementation of disposal should be pursued.
(29) Atkarībā no noglabāšanas koncepcijas zemas un vidējas radioaktivitātes līmeņa atkritumus ar īsu pussabrukšanas periodu noglabā vai nu zem zemes virsmas (būvēs, sekli aprokot vai aprokot dažus desmitus metru zem zemes virsmas), vai arī izmanto modernāku noglabāšanu ģeoloģiskās glabātuvēs 70 līdz 100 metrus zem zemes .
(29) Disposal concepts for short lived low and intermediate level waste vary from near surface disposal (in buildings, shallow burial or burial down to a few tens of metres below the surface) to state-of-the-art disposal in geologic repositories 70 to 100 m etres underground .
Gandrīz visus ilglaicīgi radioaktīvos zemas un vidējas radioaktivitātes atkritumus uzglabā.
Nearly all the long-lived short and intermediate radioactive waste is stored.
Pēc 30 gadu ilgiem pētījumiem ir zinātniski pierādīta dziļas ģeoloģiskas noglabāšanas pamatotība , apstiprinot, ka tas varētu būt drošs un ekonomisks augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu noglabāšanas paņēmiens.
Following 30 years of research, the feasibility of deep geological disposal has been demonstrated at scientific level, and this could represent a safe and economic option as the end point of the management of high level radioactive waste.
Ar pasākumiem, kurus veic saistībā ar „Radioaktīvo atkritumu ģeoloģiskās noglabāšanas tehnoloģiju ieviešanas platformu” (IGD-TP), var veicināt pieeju zināšanām un tehnoloģijām šajā jomā.
The activities conducted under the ‘ Implementing Geological Disposal of Radioactive Waste Technology Platform ’ (IGD-TP) could facilitate access to expertise and technology in this respect.
Tiek aplūkoti arī daudzi citi paņēmieni, piemēram, mākslīgi izveidotas glabātuves uz zemes vai tuvu zemes virsmai, noglabāšana sausās glabātuvēs klintīs vai dziļos urbumos (3000–5000 m dziļumā), tiek pētīts arī atgriezeniskums un atgūstamība.
Various other options are also under investigation , such as engineered storage facilities on or near-surface, dry-rock disposition or disposal in deep bore-holes (3000 to 5000 metr es deep), including possible reversibility and retrievability.
Tāpēc jāturpina pētīt visi šie paņēmieni .
Thus , further research into all the options should be pursued.
(29a) Ņemot vērā pētījumus par radioaktīvo atkritumu noglabāšanu, izmantojot transmutāciju vai citus paņēmienus to radioaktivitātes mazināšanai un pussabrukšanas perioda saīsināšanai, būtu jāapsver arī iespēja izmantot radioaktīvo atkritumu ilgstošāku glabāšanu dziļos ģeoloģiskos veidojumos ar iespēju tos no turienes izņemt.
(29a) In view of the research into the disposal of radioactive waste by transmutation or other means of reducing its radioactivity and half-life, longer-term reversible storage of radioactive waste in deep geological formations should also be considered .
(30) Katra dalībvalsts atbild par savas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu , tajā tomēr jāievēro attiecīgie SAEA noteiktie drošības pamatprincipi.
(30) Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA.
Visām dalībvalstīm ir pienākums pret nākamajām paaudzēm ne tikai attiecībā uz esošajiem lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu krājumiem, bet arī radioaktīvajiem atkritumiem, kas radīsies pēc esošo kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas.
It is an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of the existing spent fuel and radioactive waste, as well as those expected from decommissioning of existing nuclear installations.
(30) Lai gan katra dalībvalsts atbild par savas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas politiku , tajā tomēr ne tikai jāievēro attiecīgie SAEA noteiktie drošības pamatprincipi , bet arī jānosaka augstākie drošības standarti, kas paredz izmantot mūsdienīgu regulatīvo un ekspluatācijas praksi un labāko pieejamo tehnoloģiju (LPT) .
(30) Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should not only respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA but should also impose the highest safety standards reflect ing state - of - the - art practices at regulatory and operational level and Best Available Technology (BAT) .
Visām dalībvalstīm ir ētisks pienākums pret nākamajām paaudzēm ne tikai attiecībā uz iepriekš izveidotajiem un esošajiem lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu krājumiem, bet arī radioaktīvajiem atkritumiem, kas radīsies pēc esošo kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas.
It is an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of the historical and existing spent fuel and radioactive waste, as well as those expected from decommissioning of existing nuclear installations.
Tādēļ dalībvalstīm ir jāizstrādā ekspluatācijas izbeigšanas politika, kas nodrošina, ka iekārtas iespējami īsā laikā pēc to slēgšanas tiek demontētas visdrošākajā veidā.
Member States should therefore establish a decommissioning policy which guarantees the dismantling of facilities in the safest manner as early as possible after their closure.
(31) Lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai apsaimniekošanai katrai dalībvalstij jāizveido valsts sistēma, kurā noteikta politiskā apņemšanās un pakāpeniska lēmumu pieņemšana, ko īsteno ar piemērotiem tiesību aktiem, noteikumiem un organizāciju, kurā ir precīzi noteikti pienākumi.
(31) For the responsible management of spent fuel and radioactive waste, each Member State should establish a national framework which assures political commitments and stepwise decision making implemented through adequate legislation, regulation and organisation with a clear allocation of responsibilities.
(31) Lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai apsaimniekošanai katrai dalībvalstij jāizveido valsts sistēma, kurā noteikta politiskā apņemšanās un pakāpeniska lēmumu pieņemšana, ievērojot Orhūsas konvenciju, un ko īsteno ar piemērotiem tiesību aktiem, noteikumiem un organizāciju, kurā ir precīzi noteikti pienākumi.
(31) For the responsible management of spent fuel and radioactive waste, each Member State should establish a national framework which guarantees political commitments and stepwise decision making in keeping with the Aarhus Convention, implemented through adequate legislation, regulation and organisation with a clear allocation of responsibilities.
Eiropas Savienība kā 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem līgumslēdzēja puse ir apņēmusies ievērot šīs starptautiskās konvencijas principus un īstenojusi to ar 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē.
As a party to the Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters, the European Union has undertaken to abide by the principles of this international convention and has incorporated them in Directive 2003/35/EC of 26 May 2003 providing for public participation in respect of the drawing up of certain plans and programmes relating to the environment.
(32a) Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir pieejams pietiekams finansējums lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un glabāšanai.
(32a) Member States should ensure that sufficient funding is available for the management and storage of spent fuel and radioactive waste.
32.a apsvērums (jauns)
Recital 32 b (new)
(32b) Jāpiešķir papildu finansējums projektiem enerģētikas jomā, tostarp projektiem, kas saistīti ar kodolspēkstaciju ekspluatācijas iespējamu izbeigšanu nākotnē un attiecīgi arī atkritumu apsaimniekošanas projektiem.
( 32b ) F urther funds need to be allocated for energy projects, including the possibility of future decommissioning projects and , consequently, waste management projects.
(33) Politisku lēmumu transponēšanai precīzos noteikumos, nodrošinot, lai laikus tiktu īstenoti vajadzīgie pasākumi visos lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas posmos no to rašanās līdz noglabāšanai, ir jāizveido valsts programmas.
(33) A national programme should be established to ensure the transposition of the political decisions into clear provisions for the timely implementation of all steps of spent fuel and radioactive waste management from generation to disposal.
Tajās jāiekļauj visi pasākumi, kuri attiecas uz radioaktīvo atkritumu transportēšanu, pirmapstrādi, pārstrādāšanu, kondicionēšanu, glabāšanu un noglabāšanu.
This should include all activities that relate to handling, pre-treatment, treatment, conditioning, storage, and disposal of radioactive waste.
Valsts programma var būt atsauces dokumenta vai dokumentu kopuma veidā.
The national programme may be a reference document or a set of documents.
Tajās jāiekļauj visi pasākumi, kuri attiecas uz radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas transportēšanu, pirmapstrādi, pārstrādāšanu, kondicionēšanu, glabāšanu un noglabāšanu , un tām ir jābūt saskaņā ar Orhūsas konvencijas principiem .
This should include all activities that relate to handling, pre-treatment, treatment, conditioning, storage, and disposal of radioactive waste and spent fuel , and should comply with the principles laid down in the Aarhus Convention .
(34a) Visā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas ķēdē neatkarīgi no strādājošo darbības veida vai statusa viņiem jābūt aizsargātiem un nodrošinātiem pret risku atbilstoši veselības un drošības tiesību aktiem un jebkurā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas instrumentā jāņem vērā ilgtermiņa ietekme uz strādājošo veselību un drošību.
(34a) Throughout the entire chain of spent fuel and radioactive waste management, workers need to be protected and covered by health and safety legislation, regardless of their activity or status , and the long - term effects on the health and safety of workers need to be considered in any management instrument for spent fuel and radioactive waste.
Eiropas Savienības un tās dalībvalstu tiesību akti par drošību un veselības aizsardzību darba vietā attiecas arī tiem strādājošajiem, kuri ir iesaistīti lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanā, un šo tiesību aktu neievērošanas gadījumā nekavējoties jāpiemēro bargas soda sankcijas.
European Union legislation, and that of Member States , relating to health and safety at work also applies to workers involved in the management of spent fuel and radioactive waste , and non-compliance with such legislation must entail immediate and severe sanctions.
(35) Būtisks faktors lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanā ir pārredzamība.
(35) Transparency is important in the management of spent fuel and radioactive waste.
Tā jānodrošina, nosakot prasību sniegt pareizu informāciju, kas ir publiski pieejama, un visām ieinteresētajām pusēm nodrošinot iespējas iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesā.
It should be provided by requiring effective public information and opportunities for all concerned stakeholders to participate in the decision-making processes.
(35) Būtisks faktors lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanā ir pārredzamība , un izšķiroši svarīgi ir, lai sabiedrība uzticētos principiem, kas regulē glabātavu drošību un atkritumu apsaimniekošanu .
(35) Transparency is important in the management of spent fuel and radioactive waste , and it is crucial that there be public confidence in the principles govern ing the safety of repositories and in waste management programmes .
Pārredzamība jānodrošina, nosakot prasību sniegt pareizu informāciju, kas ir publiski pieejama, un visām ieinteresētajām pusēm , vietējām un reģionālajām pašvaldībām un sabiedrībai nodrošinot iespējas iesaistīties lēmumu pieņemšanas procesā.
It should be provided by ensuring effective public information and opportunities for all concerned stakeholders , local and regional authorities and the public to participate in the decision-making processes.
(36) Lēmumu pieņemšanu varētu sekmēt un paātrināt dalībvalstu sadarbībā un starptautiskā sadarbībā daloties pieredzē un nodrošinot piekļuvi tehnoloģijām.
(36) Cooperation between Member States and at an international level could facilitate and accelerate decision-making through access to expertise and technology.
(36) Lēmumu pieņemšanu varētu sekmēt un paātrināt dalībvalstu sadarbībā un starptautiskā sadarbībā daloties kvalitatīvā pieredzē un nodrošinot piekļuvi tehnoloģijām un labākajai praksei .
(36) Cooperation between Member States and at an international level could facilitate and accelerate decision-making through access to high - quality expertise and technology , as well as best practices .
(37) Dažas dalībvalstis uzskata, ka savstarpēji izdevīgs risinājums varētu būt lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtu, arī noglabāšanas iekārtu, kopīga izmantošana uz nolīguma pamata starp attiecīgajām dalībvalstīm .
(37) Some Member States consider that the sharing of facilities for spent fuel and radioactive waste management, including disposal facilities, is a potentially beneficial option when based on an agreement between Member States concerned .
(37) Dažas dalībvalstis uzskata, ka savstarpēji izdevīgs , drošs un rentabls risinājums varētu būt lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtu, arī noglabāšanas iekārtu, kopīga izmantošana uz nolīguma pamata starp iesaistītajām valstīm .
(37) Some Member States consider that the sharing of facilities for spent fuel and radioactive waste management, including disposal facilities, is a potentially beneficial, safe and cost-effective option when based on an agreement between countries involved .
Šai sakarībā ir svarīgi netraucēt gadījumos, kad puses izmanto īpašus pasākumus, piemēram, iepriekš spēkā esošus nolīgumus par pētniecības reaktoru lietoto kodoldegvielu.
In this connection, it is important not to hamper specific arrangements such as pre-existing agreements on spent fuel derived from research reactors.
Šajā direktīvā vajadzētu pienācīgi definēt vajadzīgos nosacījumus, kas jānodrošina pirms šādu kopīgu projektu sākšanas.
This Directive should properly define the necessary conditions to be met before such joint projects are launched .
(39) Pamatojoties uz drošības analīzi un diferencēto pieeju, jāpieņem lēmumi par noglabāšanas iekārtas attīstīšanu, ekspluatāciju un slēgšanu, kā arī jāidentificē neskaidrās jomas, kurām jāpievērš uzmanība, lai labāk izprastu aspektus, kuriem ir ietekme uz noglabāšanas sistēmu drošību, tostarp dabīgās (ģeoloģiskās) un mākslīgi izveidotās barjeras, kā arī to sagaidāmā attīstība pēc noteikta laika.
(39) The safety case and the graded approach should provide a basis for decisions related to the development, operation and closure of a disposal facility and should allow the identification of areas of uncertainty on which attention needs to be focused to further improve the understanding of those aspects influencing the safety of the disposal system, including natural (geological) and engineered barriers, and its expected development over the time.
Drošības analīzē jāiekļauj drošības novērtējuma rezultāti, kā arī informācija par drošības novērtējuma drošumu un ticamību, kā arī tajā izteiktajiem pieņēmumiem.
The safety case should include the findings of the safety assessment and information on the robustness and reliability of the safety assessment and the assumptions made therein.
Tāpēc tajā jābūt apkopotiem argumentiem un liecībām par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtas vai ar to apsaimniekošanu saistītās darbības drošību.
It should therefore provide the collection of arguments and evidence in support of the safety of a facility or activity related to the management of spent fuel and radioactive waste.
Tāpēc drošības pierādījumu pamatā jābūt apkopotiem argumentiem un liecībām par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtas vai ar to apsaimniekošanu saistītās darbības drošību.
The demonstration of safety will therefore be based on the collection of arguments and evidence in support of the safety of a facility or activity related to the management of spent fuel and radioactive waste.
(40) Lai gan attiecīgajā valsts sistēmā jābūt ņemtiem vērā visiem ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem saistītajiem bīstamības faktoriem, šī direktīva neattiecas uz bīstamību, kura nav saistīta ar radioaktivitāti un uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību.
(40) While recognizing that all hazards associated with spent fuel and radioactive waste should be taken into account in the national framework, this Directive does not cover non radiological hazards, which fall under the Treaty on the Functioning of the European Union.
(40) Lai gan attiecīgajā valsts sistēmā jābūt ņemtiem vērā visiem ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem saistītajiem bīstamības faktoriem, šī direktīva neattiecas uz bīstamību, kura nav saistīta ar radioaktivitāti , kurai nav radioaktivitātes izraisītas sekas un uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību.
(40) While recognizing that all hazards associated with spent fuel and radioactive waste should be taken into account in the national framework, this Directive does not cover non radiological hazards with non-radiological consequences , which fall under the Treaty on the Functioning of the European Union.
(41) Lai saglabātu un veicinātu kompetenču un prasmju attīstīšanu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā, kas ir drošības augsta līmeņa nodrošināšanas būtisks priekšnosacījums, visu tajā iesaistīto pušu sadarbībā jāmācās no praktiskā darba pieredzes, zinātniskajiem pētījumiem, tehnoloģiju attīstības un tehniskās sadarbības.
(41) Maintaining and further developing competences and skills in the management of spent fuel and radioactive waste, as an essential element to ensure high levels of safety, should be based on a combination of learning through operational experience, scientific research and technological development, and technical cooperation between all actors.
(41) Lai saglabātu un veicinātu kompetenču un prasmju attīstīšanu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā, kas ir veselības un vides aizsardzības, drošības un pārredzamības augsta līmeņa nodrošināšanas būtisks priekšnosacījums, visu tajā iesaistīto pušu sadarbībā jāmācās no praktiskā darba pieredzes, zinātniskajiem pētījumiem, tehnoloģiju attīstības un tehniskās sadarbības.
(41) Maintaining and further developing competences and skills in the management of spent fuel and radioactive waste, as an essential element to ensure high levels of health and environment protection, safety and transparency , should be based on a combination of learning through operational experience, scientific research and technological development, and technical cooperation between all actors.
(42a) Šajā saistībā būtisku ieguldījumu šīs direktīvas vienotā īstenošanā varētu dot Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupa (ENSREG), veicinot apspriešanos, apmaiņu ar labu praksi un valstu regulatoru sadarbību.
(42a) In this respect, the European Nuclear Safety Regulators Group ( ENSREG ) could make a valuable contribution towards a uniform implementation of this D irective, thereby facilitating consultation, exchange of good practices and cooperation between national regulatory authorities.
Papildus starptautiskiem ekspertu vērtējumiem ir jāpiemin ENSREG nozīme direktīvas īstenošanā.
In addition to the international peer reviews, the role of ENSREG in the implementation of the Directive should be mentioned.
Sk. līdzīgu norādi (16. apsvērumu) Kodoldrošības direktīvā 2009/71/Euratom.
See similar reference in the Nuclear Safety Directive 2009/71/Euratom, Recital (16).
(42b) Šī direktīva varētu būt noderīgs līdzeklis, ko ņemt vērā, pārbaudot, vai projektos, kas saistībā ar Euratom finansiālo vai tehnisko palīdzību saņem Savienības finansējumu par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas iekārtām vai darbībām, ir paredzēti vajadzīgie pasākumi, kas nodrošina lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu.
(42b) This Directive could be a useful instrument to be taken into account when verifying that projects receiving Union funding in the context of Euratom financial or technical assistance for spent fuel and radioactive waste management facilities or activities include the measures needed to ensure that spent fuel and radioactive waste are safely managed.
(2) Ar to panāk, ka dalībvalstis paredz piemērotus valsts pasākumus lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas augsta drošības līmeņa nodrošināšanai, lai aizsargātu strādājošos un iedzīvotājus pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību.
(2) It ensures that Member States provide for appropriate national arrangements for a high level of safety in spent fuel and radioactive waste management to protect workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation.