natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents ir pārliecināts, ka šā uzdevuma veikšanai ir nepieciešami 3 līmeņu pasākumi: ir jānovērš iespējas uzņemties pārmērīgu risku šajā nozarē, jāsamazina darbinieku pārmērīgas peļņas gūšanas iespējas un jārada lielāki attiecīgie šķēršļi darbiniekiem.
To face this challenge, the rapporteur is convinced of the need of a mix of measures on 3 levels: the sector itself has to be prevented from taking so many risks, the employee upside has to be limited and the employee downside has to be increased.
Tādēļ referents atzinīgi vērtē G20 valstu ierosinātās un Larosière ziņojuma iniciatīvas, kā arī Eiropas Komisijas ierosinātās iniciatīvas, kas izklāstītas tās divos ieteikumos (Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumā par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē (C(2009)3159) un Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumā, ar ko papildina Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK attiecībā uz biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru atlīdzību (C(2009)3177), kuros Eiropas Komisija ir sniegusi savu viedokli par vadītāju atlīdzības politiku finanšu iestādēs un biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās.
Therefore, the rapporteur welcomes the initiatives proposed by the G 20, the Larosière report and by the European Commission taken up in its two recommendations, (Commission Recommendation of 30 April 2009 on remuneration policies in the financial services sector (C(2009) 3159), and the Commission Recommendation of 30 April 2009 complementing Recommendations 2004/913/EC and 2005/162/EC as regards the regime for the remuneration of directors of listed companies (C(2009) 3177), in which the European Commission has given its views on remuneration policy of directors in financial institutions and in stock exchange listed companies.
Attiecībā uz vadītāju atlīdzības struktūru ieteikumā dalībvalstis tiek aicinātas:
On structure of directors' remuneration, the Recommendation invites Member States to:
– noteikt griestus (ne vairāk kā direktoru divu gadu atalgojuma nemainīgā daļa) atlaišanas pabalstam („zelta izpletnis”) un aizliegt atlaišanas pabalsta izmaksu neatbilstošu darba rezultātu gadījumā;
- set a limit (2 years maximum of fixed component of directors' pay) on severance pay (golden parachutes) and to ban severance pay in case of failure;
– prasīt nodrošināt līdzsvaru starp fiksēto un mainīgo atlīdzību un atlīdzības mainīgo daļu saistīt ar iepriekš noteiktiem un novērtējamiem izpildes kritērijiem, lai uzlabotu darba rezultātu un atlīdzības savstarpējo saikni;
- require a balance between fixed and variable pay and link variable pay to predetermined and measurable performance criteria to strengthen the link between performance and pay;
– veicināt sabiedrību stabilitāti ilgtermiņā, nodrošinot līdzsvaru starp vadītāju atlīdzības ilgtermiņa un īstermiņa darbības izpildes kritērijiem, atlīdzības mainīgās daļas izmaksas atlikšanu, minimālo galīgo tiesību iegūšanas periodu (vismaz trīs gadi) attiecībā uz akciju opcijām un akcijām, noteiktas akciju daļas saglabāšanu līdz darba attiecību beigām;
- promote the long term sustainability of companies through a balance between long and short term performance criteria of directors' remuneration, deferment of variable pay, a minimum vesting period for stock options and shares (at least three years); retention of part of shares until the end of employment;
– ļaut sabiedrībām atprasīt to atlīdzības mainīgo daļu, kas piešķirta, pamatojoties uz datiem, kuri vēlāk izrādījušies acīmredzami nepareizi (atgūšanas tiesības).
- allow companies to reclaim variable pay paid on the basis of data, which proved to be manifestly misstated ('clawback').
Attiecībā uz vadītāju atalgojumu noteikšanu ieteikumā dalībvalstis tiek aicinātas:
On the process of determining Directors' remuneration, the Recommendation invites Member States to:
– paplašināt dažas pašreizējā ieteikumā iekļautās izpaušanas prasības, lai atalgojuma politika kļūtu akcionāriem pārskatāmāka;
- extend certain disclosure requirements contained in the existing Recommendation to improve shareholder oversight of remuneration policies;
– nodrošināt, ka akcionāri, jo īpaši iestādēs apvienoti ieguldītāji, attiecīgā gadījumā apmeklē kopsapulces un apzinīgi izmanto savas balsstiesības attiecībā uz vadītāju atalgojumu;
- ensure that shareholders, in particular institutional investors, attend general meetings where appropriate and make considered use of their votes regarding directors´ remuneration;
– nodrošināt, ka personas bez izpildpilnvarām nesaņem akciju opcijas kā daļu no sava atalgojuma, lai novērstu interešu konfliktu;
- provide that non-executives should not receive share options as part of their remuneration to avoid conflict of interests;
– palielināt atalgojuma komitejas nozīmi un uzlabot tās darbību, nosakot jaunus principus šādās jomās:
- strengthen the role and operation of the remuneration committee through new principles on
i) atalgojuma komiteju struktūra;
(i) the composition of remuneration committees;
ii) atalgojuma komitejas locekļu pienākums piedalīties kopsapulcē, kurā tiek apspriesti atalgojuma politikas jautājumi, lai sniegtu akcionāriem paskaidrojumus;
(ii) the obligation for the members of the remuneration committee to be present at the general meeting where the remuneration policy is discussed in order to provide explanations to shareholders;
iii) atalgojuma konsultantu konfliktu novēršana.
(iii) avoiding conflicts of remuneration consultants.
Tomēr minētie priekšlikumi ir tikai pirmais piesardzīgais solis.
However, these proposals are only a first cautious step.
Prakse liecina, ka ieteikumiem ir visai neliela ietekme uz atalgojuma politiku finanšu nozarē un biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās.
Practice demonstrated indeed the rather limited impact of recommendations on the remuneration policy in the financial sector and in listed companies.
Tādēļ, pēc referenta domām, lai panāktu īstenas pārmaiņas, mums ir jāveic vēl vairāk.
Therefore, in order to make a real change, the rapporteur is convinced we should go further.
Referents prasa Eiropas Komisijai ieviest stingrus un saistošus atalgojuma politikas principus finanšu nozarē, kā to jau atzinīgi novērtēja referents ziņojumam par Kapitāla prasību direktīvu, un procedūru to biržas sarakstā iekļauto sabiedrību publiskai atklāšanai un nosodīšanai, kuras neievēro minētos principus; turklāt viņš prasa Eiropas Komisijai veikt ietekmes novērtējumu / pētījumu par iespējām ieviest Eiropas prēmiju nodokli, kā arī Eiropas banku nodokli.
The rapporteur request the European Commission to set up strong binding principles on remuneration policies in the financial sector as supported by the rapporteur on the CRD and a name and shame procedure for listed companies not respecting these principles; requests the European Commission further to make an impact assessment/ study on the feasibility of setting up a European bonus tax as well as a European banking tax;
Lai spertu šādu nākamo soli, ir tieši jāpievēršas Finanšu stabilitātes padomes izstrādātajiem principiem, kas paredz kompensācijas efektīvu pārvaldību, kompensācijas efektīvu pielāgošanu, ņemot vērā piesardzīga riska uzņemšanos, līdzsvarotu atalgojuma paketes struktūru un, visbeidzot, efektīvu kontrolējošo uzraudzību un akcionāru iesaistīšanos.
To make such a following step, focus should be concretely put on the principles developed by the FSB being, an effective governance of compensation, an effective alignment of compensation with prudent risk-taking; a balanced structure of the remuneration package; and finally an effective supervisory oversight and engagement by stakeholders.
Lai nodrošinātu kompensācijas paketes īstenu pārvaldību, lielāku uzmanību vajadzētu veltīt atalgojuma komitejas struktūrai un tam, lai šai komitejai tiktu piešķirta lielāka nozīme attiecībā uz atalgojuma politikas noteikšanu un tās ierosināšanu uzraudzītājam.
In order to get a real governance of the compensation package, more attention should be paid to the composition of the remuneration committee and a stronger role should be given to this committee in determining the remuneration policy and proposing it to the supervisor.
Minēto vajadzētu īstenot ciešā sadarbībā ar riska pārvaldītājiem un pēc konsultēšanās ar akcionāriem.
This should be done in close cooperation with the risk managers and after receiving the advice of the shareholders.
Pēc referenta domām, vajadzētu skaidri norādīt, ka sabiedrību vadītāji bez izpildpilnvarām saņem tikai fiksētu atalgojumu.
In the opinion of rapporteur it should be clear that non executive directors only get paid a fixed remuneration.
Turklāt referents uzskata, ka ietekmīgam neatkarīgam regulatoram ir jāuzrauga un iepriekš jāapstiprina darbības riska shēma.
Further, the rapporteur is of the opinion that, the operational risk scheme has to be supervised and pre -approved by a strong independent regulator.
Referents arī pilnībā atbalsta pieeju, kas pausta ziņojuma projektā par priekšlikumu Kapitāla prasību direktīvai, proti, palielināt kapitāla prasības lielāka riska uzņemšanās gadījumā.
Further, the rapporteur fully supports the approach taken in draft report on the proposal of the capital requirement directive to increase the capital requirements in case higher risks are taken.
Lai noteiktu kompensācijas mainīgās daļas lielumu, ir jāņem vērā ar kvalitāti saistīti izpildes kritēriji; tādēļ viņš ierosina ņemt vērā „uzņēmumu darbības rezultātu sociālo pievienoto vērtību” kā vienu no būtiskajiem kritērijiem un attiecīgā gadījumā — „ilgtspējības” kritēriju; ņemot vērā, ka atalgojuma mainīgā daļa ir atkarīga no riska, to vajadzētu noteikt atkarībā no iepriekš skaidri definētu ilgtermiņa mērķu izpildes; referents arī uzskata, ka šie principi ir jāattiecina arī uz visu to personu atalgojumu, kuru profesionālā darbība materiālā ziņā ietekmē uzņēmuma riska profilu.
Quality linked elements should be taken into consideration in order to determine the level of the variable compensation; he proposes therefore to take into consideration 'social added value of companies performance' as one essential criterion, as well as sustainable criteria when applicable; given its risk sensitivity, the amount of a variable remuneration should be determined according to the achievement of long term objectives, which should be clearly defined in advance; the rapporteur is further the opinion all this principles should be applied to the remuneration of everybody whose professional activities have a material impact on the risk profile of the company they work for.
Atbilstoši šiem principiem un lai ierobežotu darbinieku iespēju netaisnīgi gūt labumu, referents uzskata, ka vajadzētu noteikt prēmijas maksimālo apjomu, proti, personas prēmija nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējā gada atalgojuma.
In line with these principles and to limit the employee upside, the rapporteur is of the opinion a cap should be put on the bonus, namely in particular an individual's bonus must not make up more than 50% of their total annual remuneration.
Referents uzsver to, ka peļņa un zaudējumi tiek apzināti dažādos laika posmos un arī kompensācijas mainīgos maksājumus vajadzētu attiecīgi atlikt, ņemot vērā pietiekami ilgu laiku; tās daļas lielumu, kuras izmaksāšanas termiņu vajadzētu pagarināt, un pagarinātā termiņa ilgumu vajadzētu noteikt atbilstīgi ekonomikas attīstības ciklam, uzņēmējdarbības veidam, to ietekmējošajam riskam un attiecīgo darbinieku darbībai.
The rapporteur underlines the fact that profits and losses are realized over different periods of time, and variable compensation payments should be deferred accordingly over a sufficient period; the size of the deferred proportion and the length of the deferral period should be established in accordance with the business cycle, the nature of the business, its risks and the activities of the member of staff in question.
Referents ierosina vismaz 50 % no atalgojuma mainīgās daļas izmaksāt, izmantojot akciju opciju, ja šie instrumenti nodrošina ilgtermiņa vērtības radīšanai un riska periodiem atbilstošus stimulus, tomēr izmaksām akcijās vai ar akcijām saistītos instrumentos vajadzētu piemērot pienācīgu akciju saglabāšanas politiku.
The rapporteur is in favour of at least 50% of the variable remuneration being paid under the form of chair options as long as these instruments create incentives aligned with long-term value creation and the time horizons of risk, while awards in shares or share-linked instruments should be subject to an appropriate share retention policy.
Turklāt referents ir pārliecināts, ka to finanšu iestāžu nodokļiem, kuru vadītājiem izmaksātās kompensācijas paketes pārsniedz noteikto summu, vajadzētu būt lielākiem; tādēļ aicina Eiropas Komisiju izvērtēt šo ierosinājumu; turklāt referents aicina Eiropas Komisiju noteikt finanšu iemaksas, kas finanšu iestādēm jāveic noteiktā apdrošināšanas fondā, lai novērstu jaunu finanšu krīzi.
The rapporteur is further convinced of the need to tax higher the financial institutions the directors of which are paid a compensation package above a certain level; invites therefore the European Commission to examine this suggestion; he invites the European Commission further to impose a financial fee to financial institutions to feed a kind of insurance fund to avoid new financial crisis.
Referents ir pārliecināts, ka ir rūpīgi jāsagatavo atalgojuma gada ziņojums, lai palielinātu atalgojuma politikas pārredzamību finanšu nozarē un biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās.
In order to increase the transparency on the remuneration policy in the financial sector and in listed companies, the rapporteur is convinced of the need of a strong annual remuneration report.
Šajā ziņojumā uzņēmumiem vajadzētu skaidri, izsmeļoši un laikus izklāstīt savus kompensācijas piešķiršanas principus, lai veicinātu visu ieinteresēto personu konstruktīvu iesaisti, un uzraudzības iestādēm jābūt piekļuvei visai informācijai, kas tām vajadzīga, lai novērtētu piemērojamo principu ievērošanu.
By this report firms should disclose clear, comprehensive and timely information about their compensation practices to facilitate the constructive engagement by all stakeholders, and that supervisory authorities should have access to all information they need to evaluate the conformance of practice to the Principles.
ATZINUMS Sniegusi Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs
B. tā kā Komisija 2009. gada 30. aprīlī iesniedza ieteikumus par atalgojuma politiku finanšu pakalpojumu nozarē un biržas sarakstā iekļautajās sabiedrībās un tā kā Padome un Parlaments pašlaik veic grozījumus kapitāla prasību direktīvās, lai cita starpā iekļautu noteikumus par atlīdzības politikas finanšu uzraudzību;
B. whereas the Commission presented recommendations on remuneration policies in the financial services sector and for listed companies on 30 April 2009, and whereas the Council and Parliament are currently amending the Capital Requirements Directives so as to incorporate, inter alia , financial supervision of remuneration policy,
C. tā kā saskaņotie principi un jau īstenotie pasākumi atalgojuma politikas jomā būtu pastāvīgi jāpārrauga un attiecīgā gadījumā jāpielāgo, lai visā Eiropā ieviestu vienādus nosacījumus un nodrošinātu Eiropas finanšu nozares konkurētspēju pasaulē,
C. whereas the agreed principles and measures already taken in respect of remuneration policy should be continually reviewed and, where necessary, adapted in order to create uniform conditions throughout Europe and secure the global competitiveness of the European finance industry,
2. mudina finanšu nozares uzraudzītājus izmantot Kompensācijas principu un standartu novērtēšanas metodoloģiju, ko 2010. gada janvārī ierosināja Bāzeles Banku uzraudzības komiteja;
Urges supervisors in the financial sector to implement the Compensation Principles and Standards Assessment Methodology proposed by the Basel Committee on Banking Supervision in January 2010;
4. ierosina uzņēmumu sociālās atbildības mērķus iekļaut ilgtermiņa kritērijos atliktā mainīgā atalgojuma maksājumu pamatošanai; uzsver, ka atalgojuma mainīgā daļa ir jāaprēķina, ievērojot iepriekš noteiktus un izmērāmus kritērijus, kas balstīti uz korporatīvās atbildības ilgtspējības nodrošināšanu; uzsver, ka šāds atalgojums ir jānosaka, ņemot vērā tikai attiecīgās sabiedrības ilgtermiņa darbības rādītājus, tostarp darbības rezultātu sociālos un vides aspektus; turklāt aicina atlīdzības mainīgo elementu lielas daļas izmaksu atlikt uz vairākiem gadiem, lai ņemtu vērā arī ilgtermiņa risku;
Suggests including corporate social responsibility targets in the long-term criteria justifying the payment of deferred variable remuneration; stresses that variable remuneration should be calculated in accordance with pre-determined measurable criteria geared to securing corporate policy sustainability; insists that such remuneration must be determined exclusively by the longer-term performance – including social and environmental aspects of performance – of the company concerned; also calls for the payment of a large portion of variable remuneration to be deferred for several years to ensure that longer-term risks are also taken into account;
6. uzskata, ka ne tikai ētisku apsvērumu dēļ, bet arī sociālā taisnīguma un ekonomikas ilgtspējības nodrošināšanai lielākā un mazākā atalgojuma starpībai sabiedrībā vajadzētu būt samērīgai;
Is of the opinion, not only for ethical reasons but also in the interests of social justice and economic sustainability, that the difference between the highest and the lowest remuneration in a company should be reasonable;
8. aicina gan valsts, gan starptautiskā līmenī akcionāriem, darbiniekiem un trešām personām nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz vadītāju atalgojuma politiku un mudina Komisiju apsvērt iespējas standartizēt šādu informācijas regulāru publiskošanu;
Calls for complete transparency, at both national and international level, towards shareholders, employees and third parties, with regard to remuneration policies for directors and urges the Commission to explore the possibilities of standardising such regular disclosure;
13. uzskata, ka uz akcijām balstīts mainīgais atalgojums nenodrošina pienācīgus stimulus, jo akciju vērtība ir īpaši nestabila, un tādējādi pastāv risks, ka tiks veicinātas īstermiņa finanšu stratēģijas;
Considers that share-based variable remuneration is not an appropriate form of incentive because share prices are particularly volatile and there is a risk of encouraging short-term financial strategies;
16. atkārtoti uzsver nepieciešamību piemērot sankcijas par jebkāda veida diskrimināciju uzņēmumos, it īpaši atalgojuma politikas noteikšanā, karjeras izaugsmē un vadītāju pieņemšanā darbā;
16. the need to punish all forms of discrimination in companies, particularly in the determination of remuneration policies, in career development and in the process of recruiting directors;
par projektu Padomes lēmumam, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās
on the draft Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Union and Japan on mutual legal assistance in criminal matters
Referents: Salvatore Iacolino
Rapporteur: Salvatore Iacolino
– ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Japānu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās (15915/2009),
– having regard to the draft agreement between the European Union and Japan on mutual legal assistance in criminal matters (15915/2009),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu ( A7-0209/2010 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0209/2010 ),
Pamatinformācija par nolīgumu
Background to the Agreement
Pašreizējam laikam ir raksturīga globalizācija, kas izpaužas visās ikdienas dzīves jomās, arī noziedzībā.
The globalisation which characterises the times in which we live is apparent in all sectors of daily life, including crime.
Statistikas dati par savstarpējas tiesiskās palīdzības procedūrām, ko atsevišķas dalībvalstis un Japāna ir piemērojušas krimināllietās, liecina, ka, neraugoties uz normatīvā regulējuma trūkumu, Eiropas un Japānas tiesu iestādēm ir savstarpēji jāsadarbojas.
The statistics on legal cooperation procedures in criminal matters between the individual Member States and Japan show that despite the absence of a legal framework, the European and Japanese legal authorities are obliged to cooperate with each other.
Ņemot vērā, ka Eiropas Savienības dalībvalstu un Japānas divpusēju nolīgumu nav, un apzinoties saskaņota un atbilstīga normatīvā regulējuma priekšrocības, Padome 2009. gada februārī atļāva sākt sarunas, kuru mērķis ir noslēgt Eiropas Savienības un Japānas nolīgumu par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās.
In February 2009, noting the absence of bilateral treaties between the Member States of the European Union and Japan and realising the benefits of a harmonious and coherent legal framework, the Council authorised the opening of negotiations on the conclusion of an Agreement on legal assistance in criminal matters between the European Union and Japan.
Pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 24. un 38. pantu, Padome 2009. gada 30. novembra lēmumā deva atļauju parakstīt šo nolīgumu.
The Council authorised the signing of this Agreement by decision of 30 November 2009 on the basis of Articles 24 and 38 of the Treaty on European Union.
Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlaments tiek lūgts sniegt piekrišanu, kā tas paredzēts Līguma par Eiropas Savienības (LESD) 218. pantā.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament has been asked to give its consent, as provided for in Article 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Nolīguma darbības joma
Scope of the Agreement
Šāda veida nolīgumus veido pēc citu jau agrāk noslēgtu tiesiskās palīdzības nolīgumu parauga, un tajos īpaši paredz sadarbību attiecībā uz izmeklēšanas gaitu vai pierādījumu iegūšanu, kā arī citām darbībām, piemēram, paziņojumu iesniegšanu lūguma saņēmējā valstī.
The Agreement is modelled on other legal cooperation agreements previously concluded and concerns in particular cooperation in the conduct of enquiries or the acquisition of evidence, as well as other activities, such as the notification of communications in the requested country.
Svarīgākie ir nolīguma noteikumi par liecību vai pierādījumu uzklausīšanu, iespēju izmantot videokonferenci, par bankas kontu reģistru datu, dokumentu vai pārskatu iegūšanu vai personu atrašanās vietas noteikšanu vai viņu identificēšanu, kā arī par tādu materiālu izsniegšanu, kuri ir lūguma saņēmējas valsts likumdošanas, administratīvo vai tiesas iestāžu un vietējo iestāžu rīcībā.
The Agreement's most important provisions include taking testimony or statements, enabling hearings to be held by video-conference, obtaining records, documents or bank statements, locating or identifying persons, and the production of the items in the possession of the legislative, administrative or judicial authorities of the requested State or its local authorities.
Šajos nolīgumos ir reglamentētas arī tādas procedūras kā dokumentu izsniegšana un ieslodzītas personas informēšana, uzaicinot ierasties lūguma iesniedzējā valstī, kā arī šīs personas pagaidu pārsūtīšana, lai sniegtu liecību vai citiem ar pierādījumiem saistītiem mērķiem.
The Agreement also contains procedures for the notification of documents and information concerning invitations to appear in the requesting Member State and the temporary transfer of a person in custody for testimony or other evidentiary purposes.
Īpaši noteikumi attiecas uz palīdzību procesā, kas saistīts ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai nozieguma rīku iesaldēšanu vai izņemšanu un konfiskāciju.
There are specific provisions governing the freezing or seizure and confiscation of proceeds or instrumentalities.
Visbeidzot, nobeiguma klauzulā ir paredzēta iespēja sniegt jebkādu citu palīdzību, kas atļauta saskaņā ar lūguma saņēmējas valsts tiesību aktiem un par ko vienojusies attiecīgā dalībvalsts un Japāna.
Lastly, a final clause allows the parties to provide each other with any kind of assistance permitted by the laws of the requested State and agreed between a Member State and Japan.