natgillin/translations-raw huggingface dataset:
59. uzsver, ka jāsamazina birokrātiskais slogs privātu uzņēmumu līdzfinansētiem ieguldījumu projektiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, kas paātrina un atvieglo ieguldīšanu;
Stresses the need to reduce the bureaucratic burden on investment projects co-financed by private companies; calls on the Commission and the Member States, therefore, to take measures that accelerate and facilitate investments;
- pastiprināti likvidēt pakalpojumu sniegšanas brīvību ierobežojošos šķēršļus, kā paredzēts Pakalpojumu direktīvā
- intensify the elimination of barriers to the freedom to provide services, as provided for in the Services Directive
- uzlabot Pasta pakalpojumu direktīvas īstenošanu
- enhance the implementation of the Postal Services Directive
- pilnveidot enerģētikas iekšējo tirgu,
- complete the internal market for energy;
- steidzami palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā,
- urgently enhance investment in R&D;
- steidzami pabeigt ES patentu režīma izveidi,
- urgently finalise the EU patent regime;
- likvidēt visus atlikušos šķēršļus, kas traucē darba ņēmēju pārvietošanās brīvību;
- remove any remaining obstacles to the freedom of movement for workers;
Eiropas ekonomikas instrumenti — Eiropas Savienība kopīgā darbā
European e conomic i nstruments : the European Union acting in unison
Ekonomikas koordinācija
Economic coordination
64. aicina atbilstīgās puses — Parlamentu, Padomi, Komisiju un sociālos partnerus ES un dalībvalstu līmenī — kopīgi strādāt, pamatojoties uz ieteikumiem, kas tiks sniegti Eiropadomes pavasara sanāksmē 2009. gada martā:
Calls upon all relevant parties - Parliament, Council, the Commission and the social partners at EU and national level - to work together on the basis of the following suggestions during the Spring European Council in March 2009:
- savstarpēji vairāk stiprināt stabilitātes politiku un uz izaugsmi orientētu makroekonomikas politiku, padarot stabilitātes politiku un ieguldījumus par kopēju un savstarpēji atbalstāmu jautājumu;
- the development of mutual reinforcement of stability , and growth-oriented macro-economic policies by making stability policy and investment a matter of common and mutually supportive concern;
- izveidot dalībvalstīm saistošu sistēmu, saskaņā ar kuru tās pirms nozīmīgu ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanas apspriestos savā starpā un ar Komisiju, pamatojoties uz kopēju izpratni par problēmām, prioritātēm un nepieciešamiem un piemērotiem korektīviem pasākumiem;
- the establishment of a binding framework for Member States within which they consult each other and the Commission before taking major economic policy decisions, based on a common understanding of problems, priorities and the remedial measures which are necessary and appropriate;
- pieņemt tālejošus un atsevišķām valstīm pielāgotus atveseļošanas plānus un atjaunotas stabilitātes un konverģences programmas, pārskatīt dalībvalstu budžetus, lai reaģētu uz jaunākajām ekonomikas prognozēm, kā arī uzņemties saistības tos steidzami īstenot;
- the adoption of ambitious and tailored national recovery plans, updated stability and convergence programmes and a review of national budgets to react to the latest economic forecasts, as well as a commitment to their urgent implementation;
- izstrādāt saskanīgu ES stratēģiju īstermiņa un ilgtermiņa pasākumiem, kuru pamatā būtu kopējas prioritātes un mērķi;
- the formulation of a coherent EU strategy of short and long-term measures, based on common priorities and targets;
- stiprināt euro zonas ekonomikas pārvaldību atbilstīgi ieteikumiem, kas pausti Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcijā par EMU@10;
- the strengthening of the economic governance of the euro area in line with the recommendations set out in Parliament's resolution of 18 November 2008 on the EMU@10;
Eiropas Investīciju banka
E uropean Investment B ank
ES budžets
EU Budget
68. uzsver, ka šā iemesla dēļ Komisijas ierosinātā ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanai var vajadzēt krietni daudz laika, un mudina visas attiecīgās iestādes pēc iespējas ātrāk pieņemt nepieciešamos lēmumus, ņemot vērā ļoti grūto ekonomisko situāciju, kādā pašreiz atrodas Eiropas Savienība;
Stresses that, as a result, there is a risk that the implementation of the Recovery Plan as proposed by the Commission will take a considerable time and urges all the institutions concerned to adopt the necessary decisions as quickly as possible, given the very difficult current economic situation of the European Union;
73. gaida, ka Komisija paskaidros savus nodomus attiecībā uz turpmākajām darbībām, it īpaši attiecībā uz iespējamo ES budžeta ieguldījumu šo instrumentu stiprināšanai; aicina Komisiju norādīt abām budžeta lēmējiestādēm, cik lielā mērā jaunajiem instrumentiem, kas nodoti EIB rīcībā turpmāko iniciatīvu īstenošanai, būs nepieciešams ieguldījums no ES budžeta; norāda arī, ka EIB un ERAB uzticēto uzdevumu skaita palielināšanās rada svarīgus jautājumus par finansēto projektu demokrātisko kontroli, kad ir iesaistīti līdzekļi no ES budžeta;
Expects the Commission to clarify its intentions regarding the future actions, in particular regarding a possible contribution from the EU budget to reinforcing these instruments; calls on the Commission to indicate to the two branches of the budgetary authority the extent to which new instruments made available to the EIB for future initiatives will require intervention from the EU budget; further notes that the increase in the tasks conferred on the EIB and the EBRD poses significant questions with regard to the democratic scrutiny of the projects being financed, when funds from the EU budget are at stake;
76. aicina Komisiju pastāvīgi informēt budžeta lēmējinstitūciju un precizēt, vai saskaņā ar fondu finanšu pārvaldības sistēmu gaidāmie maksājumi atbildīs maksājumu grafikam, ko 2009. gadam paredzējusi budžeta lēmējinstitūcija, proti, vai maksājumi, par kuriem vienojušies Parlaments un Padome, būs pietiekami, lai finansētu pašreizējās vai turpmākās iniciatīvas;
Asks the Commission to keep the budgetary authority informed and clarify whether anticipating payments in the framework of the financial management of the Funds will be in line with the schedule of payments foreseen for 2009 by the budgetary authority, namely if the level of payments agreed by Parliament and the Council will be enough to finance current or future initiatives;
79. aicina Komisiju, iesniedzot konkrēto to projektu sarakstu, kuriem pieprasīts ES budžeta finansējums, un saskaņā ar Eiropadomes 2008. gada 12. decembra pieprasījumu ņemt vērā, ka jāpalielina ES ekonomikas konkurētspēja ilgtermiņa perspektīvā, sekmējot jau apstiprināto un ieplānoto projektu attīstību;
Asks the Commission when presenting the list of specific projects applying for EU budget financing, and as requested by the December 2008 European Council, to take into account the need to increase the competitiveness of the EU economy with a long-term perspective, advancing infrastructure projects already decided and planned;
80. uzstājīgi mudina Eiropas Savienību uzņemties vadošu lomu starptautiskos forumos, it īpaši Finanšu stabilitātes forumā un Starptautiskajā Valūtas fondā, kā arī turpmākajās G 20 sanāksmēs; uzskata, ka ļoti svarīgi ir stiprināt valūtas zonu un finanšu tirgu daudzpusēju uzraudzību; atgādina, ka brīvu globāla mēroga kapitāla plūsmu laikā konverģence ir pamatprincips patiesi līdzvērtīgiem konkurences apstākļiem un visaptverošai normatīvai un uzraudzības sistēmai;
Strongly encourages the European Union to play a leading role in international fora, notably in the Financial Stability Forum (FSF) and International Monetary Fund (IMF), and at the coming meetings of the G20; considers it especially important to strengthen the multilateral surveillance of currency areas and financial markets; recalls that, in times of free global capital flows, convergence is at the heart of a true level playing field and of a comprehensive regulatory and supervisory framework;
83. aicina Padomi un Komisiju pastiprināt konsultācijas un veicināt sadarbības attiecības ar Eiropas Savienības tirdzniecības partneriem, it sevišķi ar ASV jauno administrāciju;
C alls on the Council and the Commission to intensify consultation and foster cooperative relations with the European Union's commercial partners, and, in particular, with the newly appointed US administration;
Šā ziņojuma tapšanas laikā visas prognozes liecina, ka Eiropas ekonomikas izaugsmes rādītāji 2008. gadā būs svārstījušies ap 0 % un vidējā termiņā saglabāsies ar mīnusa zīmi — saskaņā ar jaunākajām aplēsēm 2009. gadā izaugsmes rādītāji samazināsies līdz mīnus vienam procentam vai vēl vairāk.
At the time of writing this report, Europe's economic growth is widely forecast to hover around 0% in 2008 and to remain negative over the medium term, with recent estimates for 2009 at a level of -1 percent or below.
Pašlaik mēs piedzīvojam vienu no smagākajām ekonomiskajām krīzēm Eiropas Kopienas vēsturē un pirmo kopš eiro ieviešanas.
We are in the midst of one of the most severe recessions ever faced by the European Community and the first since the onset of the Euro.
Tikpat grūti klājas mūsu tirdzniecības partneriem.
Our trading partners are going through similar tough economic times.
Iepriekšējās pasaules ekonomikas krīzes, jo īpaši 20. gadsimta 70. gadu naftas cenu satricinājumus, izraisīja vispārēji reāli pasaules ekonomikas satricinājumi.
Previous worldwide recessions, notably the oil price shocks of the '70s, were triggered by a common, real shock to the global economy.
No visām agrākajām krīzēm pašreizējā lejupslīde atšķiras ar to, ka vispārēja finanšu un kredītu tirgus krīze vispirms ir skārusi attīstītās valstis un tad arvien vairāk izplatījusies jaunattīstības un topošajās tirgus ekonomikas valstīs; pašlaik tā ir pāraugusi vispārējā sistēmas krīzē.
The present downturn, by contrast, is the first where a common financial and credit impact had a contagion effect, first to developed economies, but increasingly to developing and emerging economies; it has become a crisis of the system.
Finanšu pakalpojumu nozare pēdējos gados ir bijusi viens no lielākajiem izaugsmes avotiem.
The financial services industry has, in recent years, been a major source of growth.
Tomēr tirgū tika ieviesti arvien sarežģītāki finanšu produkti, kas ļāva gūt lielu īstermiņa peļņu un spekulēt tirgū, kas nebija pietiekami gatavs pārvarēt šādiem produktiem piemītošus riskus.
However, increasingly sophisticated financial products generating high short-term returns and market speculation were introduced in an insufficiently prepared market to deal with its inherent risks.
Pienācīga šo risku nenovērtēšana nesa sev līdzi plašus zaudējumus un radīja sistēmiskas sekas visā globālajā finanšu sistēmā — apturot uzņēmumu un iedzīvotāju kreditēšanu un spiežot valdības visā Eiropā glābt finanšu nozari no bankrota.
The downgrading of such risks brought large-scale losses and triggered a systemic effect throughout the global financial system, bringing credit to businesses and citizens to a halt and forcing governments to rescue the financial sector throughout Europe.
Finanšu krīzes neredzēti smagā ietekme uz izaugsmi un nodarbinātību ir pietiekami nopietna, lai Eiropa un tās lielākie tirdzniecības partneri (jo īpaši ASV un Ķīna) pieņemtu apjomīgus ekonomikas atveseļošanas plānus.
The ensuing extraordinary negative effects on growth and employment are serious enough to warrant a sizeable economic recovery plan in Europe as well as in other major trading partners (USA and China in particular).
Eiropas Parlaments augstu vērtē Eiropas Komisijas pašreizējo ekonomikas atveseļošanas pasākumu iniciatīvu un pārliecinoši aicina to apstiprināt, ievērojot Parlamenta atzinumu.
The European Parliament commends the European Commission on the present recovery package initiative and strongly calls for its endorsement taking in due consideration the opinion of the Parliament.
Pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes mācības
Learning from the roots of the present economic and financial crisis
Pašreizējā ekonomikas lejupslīde pierāda, ka finanšu tirgus destabilizācija var atstāt ievērojamu un nelabvēlīgu ietekmi uz reālo ekonomiku.
The present economic downturn is evidence that financial market disruptions have significant and negative spill-over effects on the real economy.
Jāšaubās, vai kāds novērotājs, tirgus dalībnieks vai likumdošanas iestāde var apgalvot, ka būtu prognozējuši šīs krīzes apmērus.
No observer, market actor or legislative body can credibly claim to have anticipated the dimension of this crisis.
To, cik dziļi un plaši tā no finanšu sistēmas izplatīsies reālajā ekonomikā, nevarēja paredzēt neviens.
The depth and breadth of the contagion effects through the financial system and into the real economy were impossible to envisage.
Tomēr tas nenozīmē, ka iepriekš nebija darīts nekas, lai apzinātu un novērstu pašreizējās finanšu regulējuma un uzraudzības struktūras trūkumus.
However, this does not preclude the fact that shortcomings of the present financial regulation and supervision architecture had previously been identified and addressed.
Kā zināms, Eiropas Savienības pašreizējā finanšu uzraudzības struktūra smeļas iedvesmu secinājumos, ko 2001. gadā pieņēma Alexander Lamfalussy vadītā Viedo komiteja Eiropas vērtspapīru tirgu regulēšanai.
The present architecture of financial supervision in the European Union draws its inspiration, as it is known, from the conclusions of the 2001 Committee of Wise Men on the Regulation of European Securities Markets, chaired by Alexander Lamfalussy.
Tolaik tika uzsvērts, ka ,,..lielāka [finanšu tirgu] efektivitāte ne vienmēr iet roku rokā ar lielāku stabilitāti”.
At that time, it was highlighted that "... greater [financial markets'] efficiency does not necessarily go hand in hand with enhanced stability".
Pēdējie mēneši ir bijuši šīs svarīgās atskārsmes uzskatāma ilustrācija.
This key insight has been illustrated over the past months.
Lai gan finanšu integrācijas process Eiropas Savienībā ir ritējis salīdzinoši gludi, Eiropas Parlaments tomēr ir pievērsies vairākiem konkrētiem finanšu regulējuma trūkumiem, aplūkojot tos savos ziņojumos: 1) par tāda tiesiskā regulējuma izstrādi, kurā būtu paredzēta uzraudzītāju kolēģiju izveide un precīzi noteikumi attiecībā uz uzdevumu deleģēšanu, informācijas apmaiņu un ar kvalificētu balsu vairākumu pieņemamiem lēmumiem; 2) par trīs Lamfalussy 3. līmeņa komiteju nostiprināšanu, precizējot to statusu, kas ļauj tām sekmēt uzraudzības konverģenci un kļūt par svarīgu ECB partneri finanšu stabilitātes uzraudzībā; 3) par noteikumu izstrādi finanšu stabilitātes uzraudzībai ES līmenī, aptverot ES uzraudzītājus un centrālās bankas; 4) par pārbaudēm konkurences situācijas un iespējamu interešu konfliktu noskaidrošanai kredītnovērtējuma tirgū un ieguldījumu banku darbībā; 5) par riska ieguldījumu fondu un privātā kapitāla vērtspapīru fondu nozares tiesisko regulējumu.
In effect, although the process of financial integration in the European Union has taken place in a relatively smooth way, several financial regulation shortcomings were specifically addressed in European Parliament reports, namely on: 1) the establishment of a regulatory framework providing for the creation of colleges of supervisors, with precise rules regarding delegation of tasks, exchange of information and decisions to be taken under qualified majority vote; 2) the strengthening of the 3 Lamfalussy Level 3 committees with the adoption of a clear status granting them a role as promoters of supervisory convergence and a key partner to the ECB in terms of financial stability monitoring; 3) the creation of arrangements for financial stability oversight at EU level including EU supervisors and central banks; 4) an examination of the competitive situation and possible conflicts of interest in the market for credit ratings and in investment banking; and 5) the framework for regulation of the hedge funds and private equity industries.
Referente aicina pēc iespējas drīzāk pieņemt un transponēt pašreizējo finanšu tirgus regulējuma paketi, tostarp pārskatītu Kapitāla prasību direktīvu, apdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas režīmu, kā arī priekšlikumu par kredītvērtējuma aģentūrām.
Your draftswoman calls on the current package of financial markets regulation, comprising the revision of the Capital Requirements Directive, the solvency regime for insurance undertakings, as well as the proposal on rating agencies, to be concluded and transposed as soon as possible.
Starp šo kopīgo pūliņu steidzamākajiem īstermiņa mērķiem jābūt kreditēšanas (pietiekamas, izmaksu ziņā pieņemamas un saprātīgas piekļuves kredītnosacījumiem) atjaunošanai ģimenēm un uzņēmumiem (jo īpaši MVU, jo tie ir Eiropas ekonomikas stūrakmens).
Over the short term, reactivation of the lending process (sufficient, affordable and reasonable access to credit conditions) to families and business (SMEs in particular, as they form the cornerstone of Europe’s economy) must be among the most urgent targets of this joint effort.
Šis mērķis kopā ar pasākumiem iedzīvotāju uzkrājumu aizsardzībai attaisno valsts finansējuma iesaistīšanu glābšanas plānos, izmantojot rekapitalizāciju un depozītu garantiju shēmas.
Such purpose, together with the safeguard of citizens' savings, has been the justification to engage public funds in rescue plans through recapitalisation and deposit guarantee schemes.
Eiropas Parlaments vēlreiz pārliecinoši uzsver nepieciešamību steidzami nodrošināt kredītu kanāla efektīvu un ātru atjaunošanu.
The European Parliament strongly restates that an effective and rapid re-establishment of the credit channel must be urgently secured.
Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna pamatprincipi
Outline of the European Economic Recovery Plan
Dažas provizoriskas piezīmes par saskaņotā atveseļošanas plāna saturu:
Turning to the content of the agreed recovery plan, some preliminary observations are due:
· Pirmkārt, jāatzīmē, ka plānā trūkst skaidru mērķu attiecībā uz ilgtspējīgu darbavietu radīšanu un saglabāšanu.
· The first observation relates to the absence of clear targets, namely in terms of sustainable job creation / maintenance.
Šajā ārkārtas situācijā jādomā arī par neaizsargātāko iedzīvotāju grupu, tautsaimniecības nozaru un reģionu aizsardzību pret krīzes graujošo ietekmi.
Safeguarding the most vulnerable citizens, economic sectors and regions from the destructive impact of the crisis is also required in this emergency situation.
Tieši šādiem mērķiem vajadzētu būt izšķirošajam faktoram, nosakot jebkura ekonomikas atveseļošanas plāna apjomu, turklāt šāds plāns nav iedomājams bez uzraudzības instrumentiem, kas ļautu veikt korekcijas un nepieciešamības gadījumā stiprināt pieņemto politiku un pašlaik pieņemtos instrumentus.
Such targets should be determinant to define the scope of any Economic Recovery Plan, requiring also the establishment of monitoring instruments capable of inducing corrections and eventual reinforcement of the adopted policies and instruments now adopted.
Referente uzskata, ka pašlaik vairāk nekā jebkad agrāk ir svarīgi nodrošināt saskaņotu Eiropas nostāju, lai neizrādītos, ka atbilde uz krīzi nav nekas vairāk par dalībvalstu finanšu stabilitātes vai ekonomikas atveseļošanas plānu vienkāršu kopumu, kas draud ar iespējamiem konfliktiem un izmaksām, kuri savukārt varētu nelabvēlīgi ietekmēt vienoto tirgu, Ekonomikas un monetāro savienību un vājināt Eiropas pozīcijas globālajā arēnā.
Your draftswoman is of the opinion that a coordinated European position is now, more than ever, crucial to prevent the response to the crisis from becoming a sum of national plans for financial stability or economic recovery, with potential conflicts and costs, undermining the Single Market, Economic and Monetary Union and weakening Europe as a global actor.
Ņemot vērā, ka dalībvalstis šīs krīzes pārvarēšanai izmanto pavisam atšķirīgus instrumentu kopumus un iejaukšanās pasākumus, atveseļošanas plānā jāparedz spēcīga Kopienas papildu dimensija.
Given that different Member States display a completely different set of instruments and intervention capabilities to tackle this crisis, a strong Community complementary dimension should be visible in the recovery plan.
Tomēr Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā piedāvātais Kopienas ieguldījums ir tikai EUR 30 mljrd., jeb nedaudz vairāk par 0,2 % no Eiropas IKP.
In fact, the proposed Community dimension of the European Economic Recovery Plan amounts only to 30 billion Euros, which is little over 0,2% of European GDP.
Pārējie EUR 170 mljrd. jāmobilizē dalībvalstīm, kas nozīmē asimetriskas krīzes apkarošanas iespējas.
The remaining 170 billion Euros are left to Member States and hence to asymmetric capacities to combat the crisis.
Nedrīkst aizmirst, ka viens no līgumos iekļautajiem Eiropas Savienības pamatprincipiem ir sociālā un teritoriālā kohēzija.
It cannot be forgotten that social and territorial cohesion is enshrined in the Treaties as a cornerstone principle of the Union.
Dziļas krīzes apstākļos šis solidaritātes princips iegūst jaunu politisku svaru, jo krīze liek veikt savlaicīgus pasākumus konkrētā līmenī; lai palielinātu kohēziju, ES jāveicina jauni un aptverošāki pasākumi.
This solidarity principle gains renewed political relevance in times of a deep crisis requiring timely responses at the concrete level; new and more encompassing measures promoted by the EU are needed to foster higher cohesion.
Lai atveseļošanas plāns tiešām būtu visas Kopienas atveseļošanas plāns, izšķiroša nozīme ir abu dimensiju — gan dalībvalstu plānu sadarbības, gan Kopienas aspekta — uzlabošanai un nostiprināšanai.
It is crucial that, for the sake of a truly Community Recovery Plan, the twin dimensions of improved cooperation between national plans and the reinforcement of the Community level are enhanced.
· Atveseļošanas pasākumus dalībvalstu līmenī ierobežo Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumi.
· The recovery efforts at each country level are bounded by the provisions of the Stability and Growth Pact.
Pārskatītais Stabilitātes un izaugsmes pakts paredz iespēju īslaicīgi novirzīties no 3 % sliekšņa, ,,.. ja [šādu vajadzību] izraisa kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un tie ievērojami ietekmē vispārīgo valsts finansiālo stāvokli”
The revised Stability and Growth Pact foresees the possibility of a temporary deviation from the 3% threshold "... when resulting from an unusual event outside the control of the Member State concerned and which has a major impact on the financial position of the general government"
Regulas (EK) Nr. 1056/2005 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta novēršanas procedūras īstenošanu, 2. panta 1. rindkopa . .
Article 2, indent 1 of Regulation 1056/2005 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure. .
Diemžēl šķiet, ka šis nosacījums ir pilnā mērā izpildīts.
Unfortunately, this condition seems clearly fulfilled.
Komisijai noteikti būtu jāsniedz papildu skaidrojumi par šā ,,elastīguma” interpretāciju, lai dalībvalstis varētu pārorientēt valsts tēriņus un nodokļu struktūras saskaņā ar Lisabonas prioritātēm ar noteikumu, ka, veicinot ilgtspējīgu izaugsmi, tās vidējā termiņā palīdzēs konsolidēt savas publiskās finanses.
It is important that further clarification of the interpretation of this "flexibility" is provided by the Commission, allowing for Member States to redirect public expenditure and tax structures according to the Lisbon priorities provided that by fostering sustainable growth, they will contribute to consolidating their public finances in the medium term.
Turklāt būtu ļoti vēlams uzlabot koordināciju un saskaņu starp tādiem instrumentiem kā Lisabonas stratēģijas dalībvalstu rīcības plāni, dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmas, ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un struktūrfondu izmantošanas valsts pamatprogrammas, kas ļauj dažādām dalībvalstu stratēģijām saplūst Eiropas vispārējas izaugsmes programmā.
Furthermore, improved coordination and coherence is welcomed among instruments such as the Lisbon Agenda National Action Plans, National Stability and Convergence Programmes, the Broad Economic Policy Guidelines and the national reference programmes for the use of structural funds, allowing for different national strategies to converge to a European global growth programme.