natgillin/translations-raw huggingface dataset:
240. sagaida, ka Komisija informēs tā atbildīgās komitejas par iepriekš minētā pētījuma rezultātiem un par plānošanas prognozēm, īpaši uzsverot sīkas ziņas par Berlaymont ēku;
240.Expects the Commission to keep its competent committees informed of the results of the above study and of the planning forecast, with special emphasis on details of the Berlaymont building;
241. aicina Komisiju to informēt par pasākumiem, ko tā veikusi saistībā ar Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 2/2007, īpaši attiecībā uz uzlabotu sadarbību, tostarp tādas kopējas īpašuma politikas formulēšanu, kura ietver ēkām paredzēta Kopienas instrumenta izveidi un ar to saistītās prasības finanšu un personāla jomā;
241.Invites the Commission to inform it of its follow-up to the ECA's Special Report No 2/2007, in particular as regards improved cooperation, including the formulation of a common property policy involving the creation of a Community instrument covering buildings and the financial and staffing arrangements relating thereto;
242. pieprasa, lai Komisija iekļauj darbinieku pārbaudes rezultātus un rezultātus saistībā ar paziņojumu par Komisijas dienestu izvietošanas politiku Briselē un Luksemburgā ( COM(2007)0501 ), attiecīgi pārskata tajā minētās vajadzības pēc nodrošinājuma ar telpām un līdz 2008. gada septembrim ziņo par veiktajiem pasākumiem;
242.Requests the Commission to integrate the results of staff screening and the results of its Communication on policy for the accommodation of commission services in Brussels and Luxembourg ( COM(2007)0501 ), to revise the space need set out therein accordingly and to report on the results of this exercise by September 2008;
243. ierosina ES konsolidētajos pārskatos iekļaut pozīciju apjomīgiem ēku uzturēšanas darbiem;
243.Suggests that there should be a provision in the EU's consolidated accounts for major building maintenance work;
244. atkārtoti pauž viedokli, ka jāveic izpēte par iespējām izveidot Eiropas nekustamā īpašuma pārvaldi, kas būtu atbildīga par ES iestāžu un struktūrvienību ēku celtniecību un uzturēšanu;
244.Reiterates the view that a study should be made of the feasibility of establishing a European property authority with responsibility for the construction and maintenance of the buildings of the EU institutions and bodies;
Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu
Part I: Special Report No 1/2007 concerning the implementation of the mid-term processes, Structural Funds 2000 - 2006
Struktūrfondu mērķis ir dalībvalstīs finansēt programmas ilgtspējīgas sociālekonomiskās un vides attīstības nodrošināšanai.
Structural Funds aim at financing sustainable socio-economic and environmental development programmes in the Member States.
Jo īpaši ar šiem pasākumiem un programmām jāatbalsta inovācija, pētniecība un attīstība, informācijas tehnoloģijas, tīras un efektīvas enerģijas izmantošana, vides aizsardzība, mūžizglītība un sociālā integrācija.
In particular, measures and programmes should support innovation, research and development, information technology, clean and efficient use of energy, protection of environment, life-long learning and social inclusion.
Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam strukturāliem pasākumiem tika iztērēti apmēram EUR 260 miljardi.
For the period 2000-2006 approximately EUR 260 billion was spent on structural measures.
No šīs summas EUR 213 miljardi tika paredzēti 15 vecajām dalībvalstīm: EUR 195 miljardus saņēma struktūrfondu programmas un EUR 18 miljardus — Kohēzijas fonds.
Of this sum EUR 213 billion was earmarked for the old 15 Member States: structural funds programmes received EUR 195 billion and the Cohesion Fund EUR 18 billion.
EUR 47 miljardi tika atvēlēti jaunajām dalībvalstīm (pirmspievienošanās fondiem un strukturāliem pasākumiem).
EUR 47 billion was set aside for the new Member States (pre-accession funds and structural measures).
246. atzīmē, ka 1994.–1999. gada programmu īstenošana aizkavējās, un tādēļ tika novēlota plānošana 2000.–2006. gadam;
Notes that the implementation of programmes from the period 1994 - 1999 encountered a delay, which had as one consequence the late programming for the period 2000 - 2006;
- budžeta dotācijas tika noteiktas, paredzot augstāko iespējamo finansējuma absorbciju,
- budgetary allocations were determined by maximising likely absorption of funding,
- ex ante izvērtēšanai bija neliela ietekme uz plānošanas procesu,
- ex-ante evaluations had little impact on the programming process;
- ex ante izvērtēšanas laikā tika atklāti ievērojamas nepilnības un tas, ka Komisija tās nav pamanījusi;
- significant weaknesses were found in the ex-post evaluations and the Commission's oversight of them;
- vērtēt, vai izvēlētais palīdzības veids joprojām ir adekvāts tam, lai risinātu reģionam vai nozarei svarīgos jautājumus;
- to assess whether the various forms of assistance remain the appropriate means to address the issues confronting the region or sector;
- vērtēt, vai sākotnējie stratēģijas virzieni, prioritātes un mērķi savstarpēji saskan un joprojām ir adekvāti,
- to review whether the strategic axes, priorities and objectives are coherent, appropriate and still relevant;
- vērtēt, cik tālu pavirzījušies darbi šo mērķu sasniegšanā un kādā mērā tos reāli varētu sasniegt,
- to appraise how far progress has been made towards the achievement of these objectives and the extent to which they can actually be achieved;
- novērtēt mērķu rezultatīvos rādītājus un, jo īpaši, to, kā tie atvieglojuši uzraudzību un vērtēšanu, vērtēt, kādā mērā izvēlētajos palīdzības veidos ir integrētas “horizontālās” prioritātes, cita starpā, līdztiesīgas iespējas un vides aizsardzība,
- to assess the quantification of objectives, specifically the extent to which they have facilitated monitoring and evaluation; to assess the extent to which horizontal priorities - equal opportunities and the environment in particular - have been integrated into the forms of assistance;
- analizēt īstenošanas un uzraudzības kārtības piemērotību; iegūtos rezultātus salīdzināt ar rādītājiem, pēc kuriem lemj par izpildes rezerves piešķiršanu,
- to analyse the adequacy of the implementation and monitoring arrangements; and to present the results against the indicators agreed for the performance reserve;
250. pauž gandarījumu par izvērtējuma laikā gūto pierādījumu, ka dalībvalstu pieņemtās stratēģijas vēl joprojām ir atbilstīgas un ka finanšu absorbcijas spējas ir acīmredzami uzlabojušās; tomēr nebija iespējams novērtēt iedarbīgumu vai izmērīt šo programmu un projektu ietekmi, jo pieejamie dati bieži vien tika uzskatīti par nepietiekamiem;
250.Welcomes that the evaluations proved that the strategies adopted by the Member States were still appropriate and that the financial absorption had clearly improved; however, it was impossible to assess effectiveness or to measure impact of the programmes/projects, since the available set of data were often considered to be insufficient;
251. pauž nopietnas bažas par to, ka Komisija apraksta dalībvalstu uzraudzības sistēmas kā vājas; tā rezultātā bija grūti atklāt kādas programmas vai projekta kļūdainu īstenošanu, tika traucēta ex post izvērtēšana un netika nodrošināta Kopienas finansiālo interešu aizsardzība; tikai 2005. gadā vien struktūrfondu jomā tika atklāti pārkāpumi EUR 600 miljardu apmērā;
251.Is deeply worried that the Commission described the Member States' monitoring systems as weak; as a consequence any faulty implementation of programmes and projects was difficult to detect, ex-post evaluations were hampered and the protection of the Communities' financial interests was not ensured; irregularities worth EUR 600 million were detected in the area of structural funds in 2005 only;
252. tādēļ pieprasa, lai turpmāk lielāka prioritāte tiktu piešķirta stabilu uzraudzības sistēmu izveidei dalībvalstīs ar mērķi novērst pārkāpumus un iespējamo krāpšanu;
252.Insists, therefore, that high priority be given in the future to the setting-up of sound monitoring systems in the Member States as a measure to prevent irregularities and possible fraud;
253. turklāt uzsver, cik būtiski ir pēc analītiskas izvērtēšanas izdarīt operatīvus secinājumus un sagatavot priekšlikumus;
253.Underlines furthermore the importance of analytical evaluations arriving at operational conclusions and recommendations;
254. pauž nožēlu par to, ka bija grūti salīdzināt izvērtēšanas rezultātus, jo dalībvalstīm netika prasīts izmantot standartizētu novērtēšanas modeli; tādēļ aicina Komisijai izstrādāt rādītāju vai salīdzinošās izvērtēšanas sistēmu, kura ar laiku nodrošinās saskaņotāku izvērtēšanas ziņojumu sagatavošanu, tādējādi uzlabojot salīdzināmību un vēlāk arī padziļinot šajos ziņojumos veikto analīzi;
254.Regrets that it was difficult to compare the evaluation results because the Member States were not asked to follow a standardised evaluation model; calls therefore on the Commission to draw up an indicator or benchmarking system which will lead in time to more harmonised evaluation reports, thereby improving comparability and, subsequently, the analytical depth of these reports;
255. atzīmē, ka n+2 noteikums nodrošina pilnīgāku apropriāciju izmantošanu; tomēr norāda, ka tādējādi arī pati finanšu absorbcija ir kļuvusi par mērķi;
255.Notes that the n+2 rule lead to a greater use of appropriations; points out, however, that thereby financial absorption also became an aim in itself;
256. turklāt atzīmē, ka izpildes rezerves apropriācijas tika piešķirtas saskaņā ar apjausto nepieciešamību pēc iespējas uzlabot ES līdzekļu absorbēšanu, nevis koncentrējot izdevumus to darbību veikšanai, kuras novērtēšanā tika atzītas par īpaši iedarbīgām; tādējādi visvairāk līdzekļu saņēma infrastruktūras projekti; kopumā pasākumi ar nepilnīgu līdzekļu izlietojumu saņēma mazāk budžeta līdzekļu;
256.Notes furthermore that the appropriations of the performance reserve were allocated following the perceived need to maximise absorption of EU funds, rather than concentrating spending on activities which were assessed as particularly effective; therefore infrastructure projects were the prime beneficiaries; overall, budgets were shifted away from underspending measures;
258. pauž nožēlu arī par to, ka bieži tika ignorēts „pašmasas”
258.Regrets also that 'deadweight'
„Pašmasas” efekts ir novērojams, kad kāda darbība vai investīcija tiktu veikta, trūkstot finansējumam. un aizstāšanas efekts;
A 'deadweight' effect exists where an activity or investment would have been undertaken in the absence of financing. and substitution effects were often ignored;
259. atbalsta Revīzijas palātas uzskatu par „[..] grūtībām saskaņot struktūrfondu plānošanu un pārvaldību [..]”
259.Shares the ECA's view on "(...) tensions inherent in the planning and management of the Structural Funds (...)"
51.punkts laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam, piemēram:
Point 51. during the period 2000 - 2006, such as:
- grūtībām efektīvi un ekonomiski tērēt (naudas vērtība), nodrošinot maksimālu absorbciju,
- tensions between effective and economic spending (value for money) and maximising absorption,
- grūtībām, ko radījis n+2 noteikums, no vienas puses, ļaujot īstenot labi saplānotus izdevumus, bet, no otras puses, ļaujot viegli piešķirt rezerves;
- tensions caused by the n+2 rule enabling, on the one hand, well planned expenditures, and, on the other hand, facilitating easy allocation of reserves,
- un grūtībām īstenot labi iecerēto termiņa vidus novērtējumu, trūkstot datiem;
- and tensions between a well-intentioned mid-term evaluation and the lack of data;
260. tajā pat laikā atzīst, ka Komisija ir sākusi novērst vairākas nepilnības Padomes 2006. gada 13. decembra Regulā (EK) Nr. 1995/2006, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/1999
260.Recognises, at the same time, that the Commission undertook to address a number of weaknesses in Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation(EC) No 1260/1999
- vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu tika aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē,
- the general requirement for mid-term evaluation was replaced by need-based ongoing evaluations to assess the implementation of a programme and react to changes of the external environment;
- valsts veiktspēja un rezerves neparedzētiem izdevumiem kļuva par vienu no variantiem,
- national performance and contingency reserves became an option, and
- n+2 noteikums (uz ierobežotu laikposmu) kļūs par n+3 noteikumu tām dalībvalstīm, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju 2001.–2003. gadā bija mazāks par 85 % no ES–25 vidējā rādītāja;
- the n+2 rule will (for a limited period) become an n+3 rule for Member States whose GDP per head from 2001 to 2003 was below 85% of the EU-25 average;
261. aicina Komisiju plānošanas perioda sākumā izstrādāt skaidras, dalībvalstīm pieejamas vadlīnijas;
261.Calls on the Commission to make clear guidelines available to the Member States at the beginning of the programming period;
262. atzinīgi vērtē to, ka izvērtējuma ziņojumu rezultāti ir ņemti vērā, gatavojot jaunās regulas, kas reglamentē struktūrfondu darbību laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam; tomēr pauž nožēlu par to, ka Parlamenta atzinumiem, ko tas pieņēma pēc Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma Nr. 1/2007 publicēšanas, pašreizējā plānošanas periodā būt visai maza nozīme;
262.Welcomes the fact that the results of the evaluation reports were taken into consideration when the new regulations governing the structural funds during the period 2007 to 2013 were drafted; regrets however that the findings of Parliament following the publication of ECA's Special Report 1/2007 will only be of limited value for the current programming period;
263. tādēļ aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā iesaistītu Parlamentu struktūrfondu regulu labošanā, kuru tā plāno uzsākt, gatavojoties nākamajam plānošanas periodam, kas sāksies 2014. gadā;
263.Calls therefore on the Commission to take the necessary steps to fully involve Parliament in the modifications to the structural funds' regulations it intends to introduce in the run-up to the next financing period starting in 2014;
264. uzskata, ka šajās struktūrfondu regulās jāparedz pieaugošs mācību process, kas jāatspoguļo tiesību normās; tas šķiet jo svarīgāk, jo plānošanas perioda beigās ex-post izvērtēšanas procesu nevar pabeigt, pirms nav stājusies spēkā regula, kas attiecas uz šo jauno finanšu un plānošanas periodu; turklāt regulāri jāapspriežas ar Parlamenta atbilstīgajām komitejām dažādos šī finanšu perioda posmos;
264.Is of the opinion that the structural funds' regulations should provide for an incremental learning process to be reflected in the legal provisions; this seems all the more important as ex-post evaluations at the end of a programming period cannot be concluded in time before a regulation covering the new financing and programming period enters into force; in addition, Parliament's competent committees should be regularly consulted at the different stages during the financing period;
265. aicina Revīzijas palātu un Komisiju ziņot par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Parlamenta 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā sagatavotajiem atzinumiem; turklāt aicina Komisiju iesniegt 2000–2006. gada ex-post izvērtējumu konstatējumus atbildīgajai Parlamenta komitejai;
265.Calls on the ECA and the Commission to report back on measures taken in reaction to Parliament's findings during the 2006 discharge procedure; in addition, calls on the Commission to present the findings of the 2000-2006 ex-post evaluations to Parliament's competent committee;
266. lūdz Revīzijas palātai īpašā ziņojumā izanalizēt no struktūrfondu līdzekļiem finansēto pasākumu šībrīža iedarbīgumu un ietekmi.
266.Asks the ECA to analyse the efficiency, the effectiveness and the impact of measures financed by the structural funds in a special report at the given moment;
267. atzīst, ka ilgtermiņa plānošana un budžeta prognozēšana ēku jomā ir īpaši apgrūtināta, jo lēmumus par apropriācijām pieņem katru gadu, bet svarīgi politiskie lēmumi ar būtisku ietekmi uz telpu platību, piemēram, ES paplašināšanās, nav precīzi paredzami; turklāt lēmumu īstenošana ēku jomā prasa ievērojamu laiku; ierosina ES konsolidētajos pārskatos iekļaut pozīciju apjomīgiem uzturēšanas darbiem;
267.Accepts that long-term planning and budgetary forecasts in the building sector are difficult because appropriations are decided on an annual basis, and because key political decisions with major implications for office space, such as enlargements, are not precisely foreseeable; in addition, implementation of decisions in the building sector requires significant lead time; suggests that there should be a provision in the Union's consolidated accounts for major maintenance work;
268. atzinīgi vērtē to, ka ES iestādes ievēlētiem pārstāvjiem un ierēdņiem nodrošina visumā piemērotus darba apstākļus;
268.Welcomes the fact that the EU institutions offer elected representatives and officials - in general - appropriate working conditions;
269. tomēr pauž nožēlu par to, ka ES iestādes nekad nav mēģinājušas izstrādāt kopēju ēku politiku, kura tām ļautu ievērojami ietaupīt līdzekļus; aicina ES iestādes atkārtoti censties izstrādāt kopēju ēku politiku un savlaicīgi, ņemot vērā 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, ziņot Parlamenta atbildīgajai komitejai;
269.Regrets, however, that the EU institutions have never undertaken to develop a common buildings policy, which may have allowed them to make important savings; calls on the EU institutions to renew their efforts to develop a common buildings policy and to report to the competent parliamentary committee in time for 2007 discharge procedure;
270. aicina ES iestādes izstrādāt kopējus kritērijus biroja telpu platības un izmaksu aprēķināšanai un pēc tam novērtēt gan īstermiņa, gan ilgtermiņa vajadzības;
270.Calls on the EU institutions to develop common criteria for calculating office space and costs, and, subsequently, to appraise both short and long-term needs;
271. šajā sakarā atzīst, ka ES iestādes priekšroku ir devušas ēku pirkšanai, jo ēku iegāde ir par 40–50 % lētāka nekā to noma;
271.Acknowledges in this context that the EU institutions have given priority to the purchase of buildings, as acquisition is 40 to 50% cheaper than renting;
272. atzīmē, ka jau 1979. gadā Eiropas Revīzijas palāta ieteica nomas līgumos paredzēt iespēju ēku nopirkt par cenu, kurā tiek ņemta vērā jau samaksātā nomas maksa (ilgtermiņa noma ar nomas objekta izpirkuma tiesībām);
272.Notes that the ECA recommended already in 1979 that rental contracts should include an option to buy at a price which takes into account rent already paid (acquisitive emphyteusis);
273. pauž nožēlu par to, ka Eiropas Revīzijas palātas komentāri par IPE 1–3 ēku pirkšanu Strasbūrā nepilnīgi atainoja situāciju 2006. gadā; šajā sakarībā norāda uz konstatējumiem 2006. gada 26. septembra rezolūcijā (jo īpaši tās 19. un 20. punktā), kas ir neatņemama daļa no lēmuma par 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
273.Regrets that the ECA's comments on the purchase of the IPE 1 - 3 buildings in Strasbourg draw an incomplete picture of the situation in 2006; in this context, points to the findings of its resolution of 26 September 2006 accompanying the decision on the discharge for the financial year 2004
OV L 177, 6.7.2007., 3. lpp. ;
OJ L 177, 6.7.2007, p.
274. lūdz Komisiju paskaidrot, kāpēc bija nepieciešams nomāt Mondrian ēku un kādus alternatīvos variantus tā izskatīja;
274.Asks the Commission why it was indispensable to rent the MONDRIAN building and which alternatives it had considered;
275. atzīst, ka ES iestādes cenšas panākt, ka līdzīgās nozarēs darbojošies dienesti tiek apvienoti vienā vietā;
275.Acknowledges that the EU institutions prefer bringing together services operating in similar areas;
276. atzīst, ka izvēle palikt Eiropas kvartālā nozīmē konfliktu starp ģeogrāfiskā tuvuma piedāvātajām priekšrocībām un finansiālo neizdevīgumu, ņemot vērā, ka telpu izvietošana šajā kvartālā rada augstu un iepriekšnosakāmu pieprasījumu vietējā nekustamā īpašuma tirgū;
276.Recognises the tension between the practical advantages of geographical proximity when staying in the European quarter, and the financial disadvantages stemming from creating a very high and predictable demand on the local housing market;
277. šajā sakarā atzīst Komisijas centienus samazināt Eiropas kvartālā atrodošos biroju telpu daļu, kura pašlaik ir 82 % apmērā;
277.Acknowledges in this context the efforts made by the Commission to reduce the percentage of its office space in the European quarter, which currently stands at 82%;
278. aicina ES iestādes, tām pārvietojot daļu no dienestiem, rūpīgi izvērtēt nepieciešamību palikt Eiropas kvartālā;
278.Calls on the EU institutions to evaluate carefully the necessity of staying in the European quarter when they re-house parts of their services;
279. lūdz administrāciju paskaidrot, kāpēc D4 un D5 ēkas netika nodotas lietošanā paredzētajā laikā un kāpēc tiesību aktus saistībā ar publisko iepirkumu, sarežģītās sarunu procedūras un labu kaimiņattiecību politiku nevarēja ņem vērā jau agrāk;
279.Asks its administration why the hand-over of the D4-D5 buildings was delayed and why it was not possible to take into consideration at an earlier stage public procurement legislation, complex negotiation procedures and a good neighbourhood policy ;
280. lūdz ES iestādes paskaidrot, kāpēc atbilstoši Revīzijas palātas sniegtajai informācijai tās plaši izmantoja sarunu procedūru, tādējādi maksājot tādu cenu par ēku celtniecību un ar to saistītajiem darbiem, kura netika noteikta atklātas konkurences apstākļos;
280.Asks the EU institutions why they made, according to the ECA, such a wide use of the negotiated procedure, avoiding public tender, thereby paying a price for the construction of buildings or for works which was not determined by open competition;
281. uzstāj, ka ES iestādēm vajadzētu plaši izmantot piedāvājumu konkursu;
281.Insists that the EU institutions should make wide-spread use of competitive tendering;
282. uzsver, ka gadījumos, kad piedāvājumu konkursus nav iespējams izmantot, ēku pirkuma cenām un/vai ilgtermiņa nomas maksām nevajadzētu pārsniegt celtniecības izmaksas;
282.Underlines that in the absence of competitive tendering procedures, purchase prices for constructions and/or long-term rents should not exceed construction costs;
283. uzskata, ka ilgtermiņa nomas līgumos ir jāuzrāda pirkuma cena un ka, lai nodrošinātu pilnīgu līguma izpildi līdz ēkas galīgai nodošanai
283.Considers that long-term leasehold contracts should indicate the purchase price, and that appropriate financial guarantees should be required from contractors in order to ensure the full performance of contracts until final acceptance
Finanšu regulas 102. pants , no būvuzņēmējiem jāprasa pienācīgas garantijas;
Article 102 of the Financial Regulation. ;
284. aicina ES iestādes noslēgt „galveno ēku nolīgumus” ar valstīm, kurās atrodas ES iestāžu galvenās darba vietas;
284.Calls on the EU institutions to establish "headquarter agreements" with the host countries of the EU institutions´ main working places;
285. uzsver, ka saskaņā ar Finanšu regulas 14. pantu kopienas un to izveidotās iestādes nevar aizņemties līdzekļus; šajā sakarā iesaka vairāk izmantot Eiropas Investīciju bankas finanšu pakalpojumus un finanšu tirgus konkursu procedūras, lai ar to palīdzību noteiktu procentu likmi;
285.Points out that, according to Article 14 of the Financial Regulation, the Communities and the bodies set up by them may not raise loans; in this context suggests that greater use could be made of the financial services of the European Investment Bank, and of tendering procedures on the financial market to determine the interest rate;