natgillin/translations-raw huggingface dataset:
28. uzskata, ka, ja stratēģija „Eiropa 2020” būs sekmīga, tas nozīmē, ka vairāk cilvēku strādās drošu un kvalitatīvu darbu, saņemot pienācīgu algu un baudot pienācīgus darba apstākļus, palielināsies obligāto sociālā nodrošinājuma iemaksu apjoms un tiks veicināta ekonomikas izaugsme, tādējādi uzlabojot pensiju sistēmu ilgtspējīgumu un atbilstību;
Considers that, if the 2020 Strategy is successful, this will mean that more secure, quality jobs will be created and that more people are in work with appropriate wages and terms of employment, which will entail an increase in payments of compulsory social security contributions, and that economic growth will benefit from this, thus enhancing both the sustainability and adequacy of pension systems;
30. konstatē, ka PKUI direktīva dalībvalstīs lielākoties tika īstenota novēloti; aicina Komisiju vajadzības gadījumā dalībvalstīm noteikt sankcijas, lai nodrošinātu PKUI direktīvas pareizu un savlaicīgu īstenošanu;
Observes that the implementation of the IORP Directive by Member States generally has been delayed; calls on the Commission, if necessary, to take action against Member States in order to ensure correct and timely implementation of the IORP Directive;
33. atgādina, ka PKUI norādīts, ka „īstam iekšējam finanšu pakalpojumu tirgum ir izšķiroša nozīme Kopienas ekonomikas izaugsmē un darba vietu radīšanā” un ka „šī direktīva ir pirmais solis ceļā uz papildpensiju kapitāla uzkrāšanas iekšējā tirgus organizēšanu Eiropas mērogā”;
Recalls the statements in the IORP Directive that ‘a genuine internal market for financial services is crucial for economic growth and job creation in the Community’ and that ‘this Directive thus represents a first step on the way to an internal market for occupational retirement provision organised on a European scale’;
35. uzskata, ka „Maksātspēja II” kvalitatīvie elementi ir lietderīgs sākumpunkts, lai uzlabotu PKUI izpildes uzraudzību; norāda, ka tas īpaši attiecas uz prasībām saistībā ar sekmīgu riska pārvaldību;
Considers the qualitative elements of Solvency II to be a valuable starting point for enhancing the supervision of IORPs; notes that this applies in particular to requirements in relation to good risk management;
MOBILITĀTE UN PĀRVEDUMI
MOBILITY AND TRANSFERS
ES TIESĪBU AKTU PĀRSKATS
REVIEW OF EU LEGISLATION
41. uzskata, ka tajās dalībvalstīs, kurās obligātās aroda pensiju sistēmas parasti nav iekļautas pirmajā līmenī, visiem darba ņēmējiem ir jābūt tiesībām izmantot otro pensiju līmeni bez jebkādas diskriminācijas atkarībā no vecuma, dzimuma, nozares un/vai darba līguma;
Considers that in those Member States where compulsory occupational pension systems are set up and not mainly included in the first pillar, these second pillar provisions should be available to all workers by right, without any discrimination on grounds of age, sex, sector and/or employment contract;
45. uzskata — lai panāktu, ka dažādiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem piemērojamie uzraudzības režīmi ir saskaņoti, ir jāpiemēro princips „vienāds risks — vienādi noteikumi — vienāds kapitāls”, ņemot vērā katra pensiju produkta vai shēmas īpatnības;
Believes that, in order to achieve consistency of prudential regimes among different financial services providers, the ‘same risks – same rules – same capital’ principle must apply, taking into account the characteristics of each pension product or scheme;
47. konstatē — ja ar pensijām saistītās pilnvaras deleģē Eiropas Savienībai, Eiropas tiesības kļūst ļoti sadrumstalotas; aicina Komisiju noskaidrot, vai saistībā ar regulējuma uzlabošanu būtu lietderīgi racionalizēt šo normatīvo sistēmu;
Observes that, where powers relating to pensions are vested in the European Union, European law is very fragmented; calls on the Commission to investigate whether it would be appropriate to rationalise this regulatory framework as part of better regulation;
EIROPAS TIESĪBU AKTI / LABA PRAKSE
EUROPEAN LEGISLATION/GOOD PRACTICE
kapitāla PRASĪBAS
capital requirements
52. uzsver, ka finanšu tirgi var efektīvi darboties tikai tad, ja pastāv uzticība un paļāvība, un uzskata, ka uzticības un paļāvības panākšanai ir vajadzīgi stingri finanšu iestāžu uzraudzības noteikumi un ka tie jāpiemēro arī PKUI;
Stresses that financial markets can function efficiently only when there is confidence and trust and considers that confidence and trust require solid prudential rules for financial institutions, and that IORPs should be no exception to this;
56. uzskata, ka ir jānostiprina ES tiesību akti par darba devēju maksātnespēju, lai visiem darba ņēmējiem piedāvātu viņu uzkrājumu pienācīgu aizsardzību neatkarīgi no darba devēja finansētās pensiju nodrošināšanas sistēmas;
Considers that there is a need to strengthen the EU legislation relating to employers’ insolvency in order to offer all workers equal protection of their savings regardless of the nature of their employer’s pension provision system;
INFORMĀCIJA / LĪDZDALĪBA UN IEGULDĪJUMI
INFORMATION / PARTICIPATION AND INVESTMENT
59. norāda, ka ir jāpalielina pārredzamība un jāpublisko par aktīvu pārvaldību iekasētā maksa, jo īpaši visos privāto pensiju nodrošinātāju veikto ieguldījumu līmeņos; uzskata, ka visai informācijai, ko dalībvalstis un fondi sniedz iedzīvotājiem par uzkrātajām tiesībām, Eiropas līmenī jāapvieno vienā labi funkcionējošā, pārredzamā un viegli pieejamā sistēmā;
Notes that there is a need for increased transparency and disclosure of fees levied on asset management and especially on all layers of investments by private pension providers; considers that the information provided to citizens from Member States and by funds concerning the accumulated entitlements should be integrated into an operational, transparent and accessible system at European level;
61. uzskata, ka turpmākajās debatēs par atbilstīgu, drošu un ilgtspējīgu pensiju sistēmu būtu lietderīgi izveidot Eiropas pensiju platformu, iesaistot tajā ES iestāžu pārstāvjus, sociālos partnerus un attiecīgās ieinteresētās personas, lai apmainītos ar informāciju par labu praksi un palīdzētu sagatavot politikas iniciatīvas, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; uzskata — lai šajā saistībā novērstu dubultu darbu, jāņem vērā pašreizējās Papildpensiju padomdevējas komitejas darbība (Pensiju forums);
Considers that, in the further debate on an adequate, safe and sustainable pension system, it would be helpful to establish a European pensions platform involving representatives of EU institutions, social partners and relevant stakeholders to exchange information about best practice and help to prepare policy initiatives, all in compliance with the subsidiarity principle; considers that, in order to avoid overlap in this context, account should be taken of the existing advisory committee on supplementary pensions (the ‘Pensions Forum’);
Demogrāfiskās attīstības tendences, proti, iedzīvotāju struktūras apgrieztā piramīda, ko mēs varam sagaidīt pēc noteikta laika, un ilgāks paredzamais mūža ilgums, ko mums ir izdevies panākt un saistībā ar ko vecāki cilvēki joprojām ir veselīgi un aktīvi un līdzdarbojas sabiedrībā ilgāk, liek apsvērt jaunu kohēzijas un saskaņotības stratēģiju pensiju jomā.
Demographic trends, i.e. the inverted population pyramid which we can expect in due course and the longer life expectancy which we have the good fortune to enjoy, in which context older people remain healthy and active and participate in society for longer, make it necessary to consider a strategy for fresh cohesion and coherence in the field of pensions.
Ir pēdējais laiks īstenot iniciatīvas, kas no jauna definētu nākotni jauniem un veciem un solidaritāti gan starp paaudzēm, gan starp cilvēkiem, tādējādi veicinot ilgtspējīgu, drošu un atbilstīgu ienākumu nodrošinājumu pēc aiziešanas pensijā.
It is high time for initiatives which redefine the future of young and old and solidarity between generations and people, thus contributing to sustainable, secure and adequate income provision after retirement.
Referente pilnībā apzinās, ka starp pensiju sistēmām Eiropā pastāv ievērojamas atšķirības un ka jaunās dalībvalstis un to pilsoņi saskaras ar papildu problēmām, jo ir ļoti vēlams izveidot diversificētu pensiju sistēmu (ar vairākām līmeņiem jeb tā dēvētajiem pīlāriem), lai izkliedētu risku.
The rapporteur fully realises that there are major disparities between pension systems in Europe, and that new Member States and their citizens face extra problems because it is so desirable to establish a diversified pension system (with several pillars), in order to spread risks.
Turklāt daudzas dalībvalstis (it īpaši ES‑15), kurās izmanto solidārās jeb paaudžu solidaritātes ( pay-as-you-go ) sistēmas, ir saskārušās ar lielu izmaksu pieaugumu pašlaik un nākotnē, kas nozīmē pieaugošu spiedienu uz solidaritāti un smagāku slogu jaunajai paaudzei.
In addition, many Member States with pay-as-you-go systems (particularly the EU-15) are confronted with big increases in costs now and in the future, which means growing pressure on solidarity and heavier burdens for the younger generation.
Turklāt finanšu un ekonomikas krīze parādīja, ka neviena pensiju sistēma nav pasargāta no šādiem notikumiem, bet liels budžeta deficīts, augsts bezdarbs un ļoti ierobežotas iespējas palielināt nodokļu slogu un citus maksājumus īpaši smagi skar paaudžu solidaritātes sistēmas.
Moreover, the financial and economic crisis has shown that no pension system is immune to such events but that large budget deficits, high unemployment and very limited scope for increasing the burden of taxation and other levies particularly hit pay-as-you-go systems.
Jaunieši darba tirgū ienāk vēlāk, jo saņem labāku izglītību.
Young people are entering the labour market later because they are better educated.
Turklāt pastāv tendence doties pensijā pirms likumā noteiktā pensionēšanās vecuma.
In addition, there is a tendency to retire before reaching the statutory retirement age.
Cilvēki vienmēr strādā īsāku laiku, nekā nepieciešams, lai segtu pensiju saņemšanas tiesības.
People always work for less time than is necessary in order to cover their pension entitlements.
Elastīgākas un individuālākas pensiju un darba sistēmas pieņemšana var radīt iespēju piedalīties darba tirgū ilgāku laiku, bet šādas sistēmas pašlaik ir pārāk reti sastopamas.
The adoption of more flexible and individual pension and work systems can make it possible to participate in the labour market for longer, but these systems are too rare at present.
Tā visa rezultātā ir vēl grūtāk izpildīt Stabilitātes un izaugsmes pakta nosacījumus, ja ietaupījumi nav tikuši uzkrāti un spēkā esošās saistības pret pensionāriem tāpēc ir pilnībā iekļautas aprēķinos.
As a result of all this, it is even more difficult to achieve the conditions of the Stability and Growth Pact if savings have not been accumulated and the obligations towards pensioners which have been entered into are therefore fully included in calculations.
Referente uzskata Komisijas Zaļo grāmatu par pozitīvu, ar nosacījumu, ka dalībvalstu atbildībai, abiem darba tirgus partneriem un Eiropai ir jāsaņem jauns impulss.
The rapporteur regards the Commission’s Green Paper as positive, with the proviso that the responsibilities of Member States, the two sides of industry and Europe must each gain fresh impetus.
Tādēļ mums, vienlaikus atzīstot un saglabājot katras iesaistītās puses atbildību, ir kopīgi jāveido sistēma, kas būtu ilgtspējīga un droša un kuras rezultātā dalībvalstu līmenī būtu atbilstīgas pensijas.
We must therefore jointly, while recognising and preserving each party’s responsibility, build a system which is sustainable and secure and results in adequate pensions at Member State level.
Tai ir jābūt modernai sistēmai, kura atzīst un palīdz izveidot situāciju, kurā pārvietošanās brīvība Eiropā neaprobežojas tikai ar pirmā līmeņa nodrošinājumu, bet pamatojas uz pieņēmumu, ka it īpaši jaunajai paaudzei ir vajadzīga mobilitāte, tāpat kā efektīvam un lietderīgam darba tirgum kopumā.
A modern system which recognises that – and helps to bring about a situation in which – freedom of movement in Europe is not confined to first-pillar provision but is based on the assumption that the new generation in particular needs mobility, but so does an effective and efficient labour market.
Citiem vārdiem sakot, tā ir sistēma, kurā risinājumi būs paredzēti ne tikai pašreizējām vajadzībām, bet arī nākotnei.
This, in other words, is a system in which solutions will be provided not only for present needs but also for the future.
I. Demogrāfiskās pārmaiņas
I. Demographic change
– Populācijā lielā mērā dominēs vecuma grupa virs 55 gadiem.
- The population will be strongly dominated by the 55+ age group.
– Paredzamais dzīves ilgums turpinās pieaugt — vīriešiem no 76 (2008. gadā) līdz 84 (2060. gadā) un sievietēm no 82 (2008. gadā) līdz 89 (2060. gadā).
- Life expectancy will continue to rise: for men from 76 (2008) to 84 (2060), and for women from 82 (2008) to 89 (2060).
– Auglība Eiropas Savienībā joprojām būs zema (1,6).
- Fertility will remain low in the EU (1.6).
– Attiecība starp to cilvēku skaitu, kas vecāki par 65 gadiem, un strādājošo iedzīvotāju skaitu divkāršosies no 25,4 % (2008. gadā) līdz 53,5 % (2060. gadā).
- The ratio of the number of people aged over 65 to the working population will double from 25.4% (2008) to 53.5% (2060).
– No 2007. gada līdz 2020. gadam strādājošo skaits palielināsies par 3,7 % sakarā ar aizvien lielāku sieviešu skaitu darba tirgū.
- Between 2007 and 2020, the working population will increase by 3.7% due to the growing number of women on the labour market.
Pēc 2020. gada strādājošo skaits samazināsies par 13,6 %.
After 2020 the working population will fall by 13.6%.
– Uz katru pensionāru 2008. gadā bija 4 nodarbinātie.
- In 2008 there were 4 people in employment for every pensioner.
Šis rādītājs 2020. gadā būs 5 nodarbinātie uz katru pensionāru.
In 2020 the corresponding figure will be 5 people in employment for every pensioner.
Šis rādītājs 2060. gadā būs 2 nodarbinātie uz katru pensionāru.
In 2060 the corresponding figure will be 2 people in employment for every pensioner.
– Dalība nodarbinātībā (vecumā no 15 gadiem līdz 64 gadiem) pieaugs no 70,6 % (2007. gadā) līdz 74,1 % (2060. gadā).
- Participation in employment (between the ages of 15 and 64) will rise from 70.6% (2007) to 74.1% (2060).
– 2010. gadā vidējais vecums, kurā cilvēki ES beidz strādāt, ir 61,4.
- In 2010 the average age at which people stop work in the EU is 61.4.
Līdz 2060. gadam vidējie valsts izdevumi saistībā ar iedzīvotāju novecošanos pieaugs līdz 4,75 % no nacionālā kopprodukta (NKP) un vidējie valsts izdevumi pensijām — līdz 2,4 % no NKP.
By 2060, average public expenditure relating to the ageing of the population will have risen to 4.75% of GNP and average public expenditure on pensions to 2.4% of GNP.
Finanšu un ekonomikas krīze apvienojumā ar demogrāfiskajām pārmaiņām ietekmēs pensiju sistēmas.
The financial and economic crisis, combined with demographic changes, will have an impact on pension systems.
Sakarā ar lielāku bezdarbu, lēnāku izaugsmi, mazāku atdevi no ieguldījumiem un lielāku valsts deficītu pensiju sistēmām būs grūtāk nodrošināt atbilstīgas pensijas vai dažos gadījumos — ievērot saistības.
Because of higher unemployment, slower growth, smaller returns on investment and larger public deficits, it will be more difficult for pension systems to provide adequate pensions or in some cases to honour agreements.
Lielākajā daļā dalībvalstu šodienas pensionāri vēl nav cietuši saistībā ar krīzi, bet dažās dalībvalstīs valsts izdevumu samazināšana ir ietvērusi arī pensiju samazinājumu.
In most Member States, today’s pensioners have not yet suffered on account of the crisis, while in some Member States cuts in public expenditure have included cuts in pensions.
Reformējot pensiju sistēmas, daudzas dalībvalstis ir izvēlējušās samazināt pirmo līmeni.
In reforming their pension systems, many Member States have chosen to make cuts in the first pillar.
Finanšu ilgtspējība ir svarīga, bet jāņem vērā arī nepieciešamība nodrošināt pienācīgus ienākumus.
Financial sustainability is important, but account must also be taken of the need to provide an adequate income.
Uzturēt ilgtspējīgu budžetu un atbilstīgu pensiju sistēmu ir nevis pretrunīgi mērķi, bet gan vienas monētas divas puses.
Keeping budgets sustainable and pension systems adequate are not conflicting objectives, but two sides of the same coin.
Īstu ilgtspējību nevar sasniegt, nenodrošinot pensiju atbilstīgumu.
Genuine sustainability cannot be achieved without ensuring that pensions are adequate.
Ja pensiju sistēmas nav atbilstīgas, tas var novest pie patēriņa samazināšanās un attiecīgi pieprasījuma samazināšanās var izraisīt ekonomikas nestabilitāti un līdz ar to finanšu problēmas.
If pension systems are not adequate, this may lead to a decline in consumption and, because of reduced demand, to economic instability and hence financial problems.
Tas var izraisīt arī smagu spiedienu uz valsts izdevumiem cita veida sociālajai drošībai.
It may also put severe pressure on public expenditure on other forms of social security.
Atbildība par ilgtspējīgu pensiju sistēmu un atbilstīgu pensiju ir sadalīta starp valdību, abiem darba tirgus partneriem un indivīdu.
Responsibility for a sustainable pension system and an adequate pension is shared between government, the two sides of industry and the individual.
Pirmā līmeņa pamatā ir solidaritāte starp nodokļu maksātājiem.
The first pillar is based on solidarity among taxpayers.
Vairumā gadījumu tas ir valsts nodrošināts līmenis, ko valdība finansē ar paaudžu solidaritātes sistēmas palīdzību.
In most cases, it is a public pillar, financed by government using a pay-as-you-go system.
Par otro līmeni kopīgi atbildīgi ir darba devēji un darba ņēmēji, pamatojoties uz kopīgām iemaksām, kuras nosaka valdības un abu darba tirgus partneru tiesiskais regulējums.
The second pillar is a shared responsibility of employers and employees, based on joint contributions governed by a legal framework established by the government and the two sides of industry.
Lai saglabātu pensiju sistēmas, ir svarīgi arī apkarot nelegālo nodarbinātību.
It is also important to combat illegal work in order to preserve pension systems.
Pirmais un otrais līmenis ir pamats atbilstīgai pensiju sistēmai.
The first and second pillars are the basis for an adequate pension system.
Šajā ziņojumā referente atbilstīgu pensiju definē kā minimālo pensiju, ko nosaka katra dalībvalsts pati.
In this report the rapporteur defines an adequate pension as a minimum pension which is determined by each Member State itself.
Trešais līmenis ir balstīts uz individuālām iemaksām.
The third pillar is based on individual contributions.
Kad pensiju sistēmas nākotnē tiks reformētas, būs jāizveido saikne starp pirmo un otro līmeni.
When pension systems are reformed in future, a link will need to be made between the first and the second pillars.
Šie līmeņi, kuri dažās dalībvalstīs daļēji pārklājas, ir cieši saistīti ar trešo līmeni.
These pillars, which in some Member States partially overlap, are closely related to the third pillar.
ES līmenī ar spēcīgu atklātās koordinācijas metodi ir jānodrošina, ka pirmā līmeņa saistības ir ilgtspējīgas un atbilstīgas, bet otrais līmenis ir jāpielāgo, palielinot abu darba tirgus partneru lomu.
At EU level a strong Open Method of Coordination must ensure that obligations of the first pillar are sustainable and adequate, while the second pillar must be adapted by increasing the role of the two sides of industry.
Turklāt attiecībā uz trešo līmeni pensiju fondu maksātspēja ir jāregulē labāk.
Moreover, as regards the third pillar, the solvency of pension funds must be better regulated.
Par pensiju sistēmām pirmām kārtām atbildīgas ir dalībvalstis, bet attiecībā uz dažiem aspektiem ir svarīga koordinācija ES līmenī, piemēram, attiecībā uz iekšējā tirgus darbību, Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) prasībām un stratēģiju „ES 2020”.
Pension systems are primarily the responsibility of the Member States, but in the case of certain aspects coordination at EU level is important: for example for the operation of the internal market, the requirements of the Stability and Growth Pact (SGP) and the EU 2020 Strategy.
Dalībvalstīm atbalstu sniedz arī citi ES instrumenti, piemēram, atklātā koordinācijas metode (AKM).
Other EU instruments provide support for the Member States, such as the Open Method of Coordination (OMC).
Pensiju izdevumu ietekmei uz valsts finansēm vienā dalībvalstī var būt nopietna ietekme uz citām dalībvalstīm.
The impact of pension expenditure on public finances in one Member State may have a serious impact on other Member States.
Tāpēc SIP ir jābūt vērā ņemamam faktoram valsts politikā, jo īpaši attiecībā uz pensiju pirmo līmeni.
The SGP must therefore be a factor in national policies, particularly in the first pension pillar.
Pensiju fondi ir finanšu tirgu neatņemama daļa.
Pension funds are an integral part of financial markets.
Uz papildpensiju direktīvu (otrais līmenis) attiecas PKUI direktīva (2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību).
The directive on supplementary pensions (second pillar) falls under the IORP Directive (2003/41/EC on the activities and supervision of institutions for occupational retirement provision).
Līdz šim šī direktīva nav attiecināta uz visiem pensiju fondiem, uz kuriem to potenciāli varētu attiecināt.
So far, this Directive has not applied to all the pension funds to which it would potentially have been relevant.
Tā rezultātā ir izveidojusies nevienlīdzīga attieksme un uzraudzība attiecībā uz pensiju fondiem atkarībā no tā, vai uz tiem attiecas šī direktīva.
This has resulted in inequalities of treatment and supervision between pension funds, depending on whether or not they are covered by it.
Finanšu un ekonomikas krīze ir skaidri parādījusi, cik svarīgi ir ES līmenī uzraudzīt pensiju fondus.
The financial and economic crisis has made it clear how important it is to supervise pension funds at EU level.
Šajā sakarā būtu vēlams izpētīt I un II maksātspējas direktīvas piemērošanas jomu un efektivitāti.
In this connection, an investigation of the cover and effectiveness of the Solvency I and II Directives would be desirable.
Referente ir pārliecināta, ka šādu trīs attiecīgo direktīvu pārbaudi nevajadzētu uztvert atsevišķi no atbildēm uz Zaļo grāmatu.
The rapporteur strongly believes that such an examination of the three directives concerned should not be seen in isolation from responses to the Green Paper.
Mainīgais darba tirgus
A changing labour market
Līdzsvars starp darba tirgus elastīgumu un drošību veicina ekonomikas pielāgošanās spēju un stiprina Eiropas sociālo modeli.
A balance between flexibility and security on the labour market supports the adaptability of the economy and strengthens the European social model.
Mūsdienu darba tirgū cilvēkiem ir jābūt iespējai no vienas darbavietas uz otru pārvietoties viegli un bez finansiāliem šķēršļiem.
On the current-day labour market, people must be able to move between jobs easily and without facing financial obstacles.
Darba devējiem ir jābūt iespējai pieņemt darbā pareizos darbiniekus ar atbilstošām prasmēm.
Employers must be able to appoint the right person with the right skills.
Tas nosaka arī nepieciešamību modernizēt pensiju sistēmas, lai novērstu šķēršļus mobilitātei darba tirgū.
This also makes it necessary to modernise pension systems in order to eliminate obstacles to mobility on the labour market.
Turklāt darba tirgum vajadzētu būt arī elastīgam attiecībā pret pensionāriem.
Incidentally, the labour market should also be flexible for pensioners.
Tā kā darba tirgus kļūst elastīgāks un sieviešu skaits tajā palielinās, pensiju sistēmu aprēķini, kas balstās uz vīriešiem ar pilnu karjeru un vidējiem ienākumiem, ir novecojuši, tādēļ modernizācija ir nepieciešama arī šeit.
As the labour market becomes more flexible and the number of women on it increases, the calculations made in pension systems, which are based on men with complete careers and average incomes, are out of date, so that modernisation is needed here too.