natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Referents uzsver, ka nav plānots šo alternatīvo sistēmu pārveidot par pastāvīgu sistēmu, tādējādi tai ir jāpaliek pagaidu sistēmai un noteiktā laikā darbība jābeidz.
Your rapporteur stresses that the alternative system should not become permanent; it must remain transitional and come to an end on a specific date.
Atkārtotas pārbaudes prasība
Review clause
Komisijai reizi trijos gados ir jāsniedz ziņojums un iespējamie grozījumu priekšlikumi.
Every three years the Commission is required to present a report, with proposed amendments where appropriate.
Referents ierosina sniegt noteiktus norādījumus attiecībā uz Komisijas turpmāko darbu, jo īpaši attiecībā uz direktīvas darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot citus ienākumu avotus (īpaši dividendes un kapitāla pieaugumu) un maksājumus juridiskām personām.
Your rapporteur proposes laying down certain indications regarding the Commission’s work in future, particularly regarding extending the scope to other income sources (dividends and capital gains, in particular) and to payments to legal persons.
Ja salīdzinām šo summu ar ekonomikas atveseļošanas plānu 1 % līmenī no Eiropas Savienības IKP, ko Eiropas Komisija ierosina, lai novērstu finanšu krīzes sekas, cīņa ar fiskālo krāpšanu atklājas kā nozīmīgs ekonomikas izaicinājums.
Given that the economic recovery plan proposed by the Commission to combat the consequences of the financial crisis totals around 1% of the European Union’s GDP, the fight against tax fraud is clearly a major economic issue.
Tomēr tas ir arī acīmredzams sociāls izaicinājums, jo šie miljardi eiro, kas tiek izkrāpti no Savienības dalībvalstīm, nozīmē ieguldījumu un vispārējas nozīmes publisko izdevumu samazinājumu, īpaši veselības aprūpes, izglītības un pētniecības jomā.
But it is clearly a social issue too, since these billions of euros of which the EU Member States are deprived translate into a reduction in investments and public spending, particularly on health, education and research.
Šī direktīva ir viens no Eiropas efektīvākajiem instrumentiem cīņā pret fiskālās krāpšanas ļaunumu.
This Directive is one of the most effective European instruments for tackling the scandal of tax fraud.
Ņemot vērā, pirmkārt, krāpnieku neizsmeļamo izdomu un, otrkārt, ES likumdošanas darbības lēnību fiskālajā jomā, šai pārskatīšanai ir ne tikai jāļauj labot jau konstatētās nepilnības, bet arī pēc iespējas jānovērš jaunas noteikumu apiešanas stratēģijas.
Taking into account on the one hand the inexhaustible imagination of the perpetrators of fraud, and on the other hand the slowness of EU legislative action in the field of taxation, this revision must not only remedy the shortcomings already established but also, as far as possible, prevent new circumvention strategies.
Šis dokuments skar arī jautājumu par fiskālajām paradīzēm — valstīm un jurisdikcijām, kas pārtiek no noteikumu atslābuma, necaurskatāmības garantijām un transakciju anonimitātes, no ļoti ierobežotas fiskalitātes un minimālas iesaistīšanās starptautiskajā sadarbībā tiesu un fiskālajā jomā.
This text also addresses the question of tax havens, i.e. those states and jurisdictions which live off lax regulations, transactions conducted with a lack of transparency and a guarantee of anonymity, a very low level of taxation and minimum international judicial and tax cooperation.
Laikā, kad nesenā pasaules finanšu krīze ir parādījusi, cik absurda un bīstama ir necaurskatāma un aizvien mazāk regulēta sistēma, Eiropas Savienībai ir jāizmanto iespēja, ko sniedz šis dokuments, lai stiprinātu caurskatāmību, kontroli un labu pārvaldību ne tikai ES teritorijā, bet arī operācijās starp ES un trešām valstīm un jurisdikcijām.
Since the recent global financial crisis has demonstrated the absurdity and dangers of a system which lacks transparency and is becoming less and less regulated, the European Union must seize the opportunity presented by this text to reinforce transparency, control and good governance, not only within the EU but also in operations between the EU and other states and third party jurisdictions.
Padomes Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (turpmāk tekstā „direktīva”), tika pieņemta 2003. gadā.
Council Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments (hereinafter ‘the Directive’) was adopted in 2003.
Dalībvalstis sāka piemērot direktīvas noteikumus 2005. gada 1. jūlijā.
The Member States began applying its provisions on 1 July 2005.
Direktīvas mērķis ir dot dalībvalstīm iespēju iekasēt nodokļus saskaņā ar tiesību aktiem par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem un ko saņem no šādu ienākumu „īpašuma benificiāriem”, pat ja tie ir fiziskas personas, kurām jāmaksā nodokļi vienā dalībvalstī, bet tās saņem procentu maksājumus citā dalībvalstī.
The objective of the Directive is to enable Member States to collect tax, in accordance with their laws, on savings income in the form of interest payments from the beneficial owners of such income even when the latter are natural persons liable for tax in one Member State who receive this interest income from another Member State.
Saskaņā ar direktīvas 18. pantu reizi trijos gados Komisijai jāziņo Padomei par direktīvas darbību un, pamatojoties uz šiem ziņojumiem, jāierosina Padomei nepieciešamie grozījumi direktīvā.
Under Article 18 of the Directive the Commission is to report to the Council every three years on the operation of this Directive and propose to the Council, on the basis of these reports, any amendments to the Directive that prove necessary.
Pirmajā ziņojumā, kas pieņemts 2008. gada 15. septembrī, Komisija norādīja, ka tagad ir iespējams apiet direktīvu ar tādu investīciju sabiedrību (juridisku personu vai veidojumu) starpniecību, kuras neietilpst pašreiz pieņemtajā oficiālajā definīcijā „īpašuma beneficiārs” (jo definīcija attiecas tikai uz fiziskām personām) un kurām, no otras puses, saskaņā ar direktīvu nav pienākuma darboties kā maksājumu pārstāvjiem.
In its first report adopted on 15 September 2008 the Commission stated that it was now possible to circumvent the Directive by using interposed investment companies (legal entities or arrangements) which are not covered by the current official definition of ‘beneficial owner’ (since the definition covers only natural persons) and which on the other hand are not obliged under the Directive to act as paying agents.
Direktīvu var arī apiet, investīciju portfeli organizējot tādā veidā, ka ieņēmumi paliek ārpus oficiālās „procentu” definīcijas šīs direktīvas izpratnē, lai gan tiek gūts labums no ierobežotā riska, elastības un ienākumiem no noguldījumiem, par kuriem puses iepriekš vienojušās un kuri ir līdzvērtīgi parādprasībām.
The Directive may also be circumvented by arranging the investment portfolio in such a way that the income, whilst benefiting from limitations of risk, flexibility and an agreed return on investment equivalent to debt claims, remains outside the formal definition of ‘interest’ within the meaning of the Directive.
Komisijas priekšlikuma mērķi un ieskats piedāvātajos pasākumos
Objectives of the Commission proposal and outline of proposed measures
Komisijas priekšlikuma mērķis ir paplašināt direktīvas darbības jomu, nepalielinot uzņēmumu administratīvo slogu.
The objective of the Commission proposal is to broaden the scope of the Directive without increasing the administrative burden for economic operators.
Grozījumus veic arī tādēļ, lai pēc iespējas mazinātu Direktīvas trūkumus, kuri konstatēti Komisijas ziņojumā, un lai novērstu traucējumus.
It also seeks to make amendments with a view, as far as possible, to closing the remaining loopholes in the Directive disclosed in the Commission report and preventing distortions.
„Īpašuma beneficiāra” definīcija
Definition of ‘beneficial owner’
Direktīvas jomā pašreiz nav ietverti maksājumi tām juridiskajām personām un veidojumiem, kuru īpašnieki ir fiziskas personas, un tā rezultātā fiziskām personām ir bijusi iespēja apiet šo direktīvu, izmantojot juridiskas personas un veidojuma starpniecību.
The scope of the Directive does not currently cover payments to those legal entities and arrangements which are owned by natural persons, and consequently natural persons have been able to circumvent the rules of the Directive by using an interposed legal entity or arrangement.
Komisija uzskata, ka, paplašinot „īpašuma beneficiāra ” definīciju tā, lai tajā ietilptu visi maksājumi juridiskām personām un veidojumiem, nebūtu atbilstošs, bet gan pārāk bargs risinājums.
The Commission considers that extending the definition of ‘beneficial owner’ to cover all payments to legal entities and arrangements would not be an appropriate solution and would be too heavy-handed.
Pēc Komisijas uzskatiem efektīvāks risinājums būtu prasīt maksājumu pārstāvjiem izmantot informāciju, kas jau tiem ir pieejama saskaņā ar prasībām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu (Direktīva 2005/60/EK) — „caurskatāmības” procedūra.
In the Commission’s view a more efficient solution is to ask paying agents to use the information already available to them under the anti-money-laundering obligations (Directive 2005/60/EC) – the ‘look-through’ procedure.
Tādā veidā cenšas nodrošināt, ka visas fiziskās personas, kas izmanto starpniekus, lai gūtu peļņu no uzkrājumiem, reāli maksā nodokļus savā dzīvesvietas dalībvalstī.
In this way it seeks to ensure that all those natural persons who make use of other intermediate agents receiving the product of their savings are actually taxed in their Member State of residence.
Saskaņā ar šo priekšlikumu maksājumu pārstāvji, kas darbojas ES, maksājumiem, kuru saņēmēji ir juridiskas personas un veidojumi valstīs ārpus ES, kur juridisku personu un veidojumu ieņēmumi no procentiem netiek atbilstoši aplikti ar nodokļiem, piemērotu „caurskatāmības” procedūru.
Under the proposal, paying agents located in the EU would apply the look-through procedure to payments made to such legal entities and arrangements situated outside the EU where appropriate taxation of interest income paid to these legal entities or arrangements is not ensured.
Šādas juridiskās personas un veidojumi ir uzskaitīti I pielikumā.
These legal entities and arrangements are listed in Annex I.
Lai izvairītos no papildu administratīvā sloga, par pamatotu uzskata, ka piemēro spēkā esošos noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu.
The arguments used to support the use of existing anti-money-laundering rules is that this avoids an additional administrative burden.
Taču atsauces uz iepriekš minēto direktīvu rada problēmas daļēji terminoloģijas atšķirību dēļ, kas apgrūtina direktīvas interpretāciju.
However, references to the above-mentioned directive are problematic, partly because of the terminological differences which make the interpretation of the directive difficult.
Datu vākšanas sistēma, kas veidota, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, pēc būtības nav piemērota šīs direktīvas mērķim — novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
The data collection system designed to prevent money laundering is not in itself suited to the Directive’s purpose of preventing tax avoidance.
Lai izvairītos no neskaidrībām, šajā direktīvā turpmāk jāpaskaidro, kā izmantot noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu.
The use of the anti-money-laundering rules in this directive should be further clarified to avoid uncertainties.
„Maksājumu pārstāvis” un „maksājumu pārstāvis, ja tiek veikts procentu maksājums ”
‘Paying agent’ and ‘paying agent upon receipt’
Direktīvas 4. pantā Komisija iesaka precizēt terminu „maksājumu pārstāvis”, un pēc grozījuma izdarīšanas tajā ikvienai starpniecības struktūrai būs jādarbojas kā „maksājumu pārstāvim, ja tiek veikts procentu maksājums” .
The Commission proposes in Article 4 of the Directive to clarify the term ‘paying agent’, and under its amendment any intermediate structure would be required to operate as a ‘paying agent upon receipt of an interest payment’.
Tā piedāvā kā III pielikumu pievienot sarakstu, tajā uzskaitot visas juridiskās personas un veidojumus, kurus uzskata par „maksājumu pārstāvjiem, ja tiek veikts procentu maksājums”.
It proposes to add a positive list containing all the entities and legal arrangements regarded as ‘paying agents upon receipt of an interest payment’ as Annex III.
Tomēr nav skaidrs atbildības dalījums starp maksājumu pārstāvjiem situācijās, kad vairāki maksājumu pārstāvji darbojas kā starpnieki, līdz peļņa, kas gūta no uzkrājumiem, sasniedz „īpašuma beneficiāru”.
However, the division of responsibility among paying agents remains unclear in situations where several paying agents operate as intermediate structures before the yield from the savings reaches the beneficial owner.
„Procentu maksājuma” definīcija
Definition of ‘interest payments’
Komisija piedāvā grozīt Direktīvas 6. pantu tā, lai „procentu” definīcijā iekļautu ne tikai ieņēmumus no procentiem, bet arī ieņēmumus, kuri pēc būtības atbilst procentu ieņēmumiem no vērtspapīriem un kurus ieguldītājs var uzskatīt par līdzvērtīgiem parādsaistībām, jo ir zināma to riska pakāpe, un tā ir lielāka nekā parādsaistībām (vērstpapīru termiņa beigās ieguldītājs saņem atpakaļ vismaz 95 % no ieguldītā kapitāla).
The Commission proposes to amend Article 6 of the Directive so that the definition of ‘interest’ received covers not only income from interest but also income substantially equivalent to interest income which is obtained from securities and may be regarded by the investor as equivalent to debt claims, because the risk inherent in them is known and is greater than that of debt claims (the investor obtains at least 95% of the invested capital back at the end of the term of the securities).
Komisija piedāvā paplašināt arī šīs direktīvas darbības jomu, lai tajā ietvertu ieguvumus no dzīvības apdrošināšanas līgumiem, kurus var tieši salīdzināt ar kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, jo to reālā darbība, no kuras tiek gūta peļņa, ir pilnībā saistīta ar ieņēmumiem no parādsaistībām vai līdzvērtīgiem ieņēmumiem saskaņā ar šo direktīvu un tie neparedz nozīmīgu biometrisko risku segumu (mazāk nekā 5 %).
The Commission also proposes to extend the scope of the Directive to cover benefits from those life insurance contracts which can be directly compared to undertakings for collective investment, since their actual positive performance from which the benefits arise is fully linked to income from debt claims or equivalent income under the Directive and since they provide no significant biometric risk coverage (below 5%).
Šādu dzīvības apdrošināšanas produktu definīcijas paplašināšana ir saistīta ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un Komisija uzskata, ka ar šādu grozījumu nākotnē šādu praksi varētu novērst.
Extending the definition to such life insurance products is linked to cases of tax evasion which the Commission claims can be prevented in future by such an amendment.
Tomēr labāk būtu ieviest vispārīgāku noteikumu, lai iespējas apiet direktīvu izskaustu jau ieguldījumu produktu izstrādes stadijā.
It would be better, however, to aim for a more general rule, seeking to prevent circumvention of the Directive when new investment products are developed.
Atrast ne vien efektīvus, bet arī samērīgus līdzekļus, lai to ieviestu, būs smags uzdevums.
It will be challenging to find effective but nevertheless proportionate means of doing this.
Pārejas periods ieturējuma nodokļa iekasēšanā
Transitional period for collection of withholding tax
Saskaņā ar spēkā esošo direktīvu Beļģija, Austrija un Luksemburga izmanto pārejas periodu, kura laikā tās darbojas ārpus automātiskās datu apmaiņas sistēmas un izmanto alternatīvu ieturējuma nodokļa sistēmu.
Belgium, Austria and Luxembourg are making use of a transitional period under the current Directive, during which time they remain outside the automatic data exchange system, applying an alternative withholding tax system.
Šajā sakarībā Komisijai nav ieteikumu.
The Commission makes no proposals on this matter.
Komisija nav sagatavojusi arī priekšlikumus attiecībā uz nodokļu ieņēmumu sadalījumu, ja tiek piemērots ieturējuma nodoklis.
The Commission has also made no proposals for the distribution of tax income when a withholding tax is used.
Komisijas piedāvātie grozījumi Direktīvā ir nepieciešami, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un precizētu spēkā esošās direktīvas darbības jomu.
The amendments proposed by the Commission to the Directive are necessary to prevent tax evasion and clarify the scope of the current Directive.
Tomēr dažās vietās piedāvātie grozījumi vēl nav skaidri un tos var dažādi interpretēt.
The proposed amendments are, however, still less than clear in places and in need of interpretation.
Direktīvas priekšlikums– grozījumu akts
Proposal for a directive – amending act
(13b) Tādējādi, pārskatot šīs direktīvas darbību, Komisijai īpaša uzmanība jāvelta tādiem kapitāla ieņēmumiem, piemēram, ieņēmumiem no dzīvības apdrošināšanas produktiem, mūža rentes, mijmaiņas darījumiem un dažām pensijām, kuri vēl nav iekļauti direktīvas darbības jomā.
(13b) In thus reviewing the operation of this Directive, the Commission should pay specific attention to those types of capital income, such as income derived from life assurance products, annuities, swaps and certain pensions, that are not yet within the scope of this Directive.
(e) peļņa no dzīvības apdrošināšanas līguma, kura vidējais biometrisko risku segums līguma darbības laikā ir mazāk nekā 5 % no apdrošinātā kapitāla un kura faktiskā atdeve ir pilnībā saistīta tāda veida procentiem vai ienākumiem, kas minēti a), aa), b), c) un d) apakšpunktā; šajā nolūkā par peļņu no dzīvības apdrošināšanas līguma tiek uzskatīta jebkāda starpība starp summām, kas izmaksātas saskaņā ar dzīvības apdrošināšanas līgumu, un visām dzīvības apdrošinātājam iemaksātajām summām.
(e) benefits from a life insurance contract where the contract provides for a biometric risk coverage which, expressed as an average over the duration of the contract, is lower than 5 % of the capital insured and its actual performance is fully linked to interest or income of the kinds referred to in points (a), (aa), (b), (c) and (d); for this purpose any difference between the amounts paid out pursuant to a life insurance contract and the sum of all the payments made to the life insurer under the same life insurance contract shall be considered benefits from life insurance contracts.
(e) peļņa no dzīvības apdrošināšanas līguma, kura vidējais biometrisko risku segums līguma darbības laikā ir mazāk nekā 5 % no sākotnēji apdrošinātā kapitāla un kura faktiskā atdeve ir pilnībā saistīta ar tāda veida procentiem vai ienākumiem, kas minēti a), aa), b), c) un d) apakšpunktā; šajā nolūkā par peļņu no dzīvības apdrošināšanas līguma tiek uzskatīta jebkāda starpība starp summām, kas izmaksātas saskaņā ar dzīvības apdrošināšanas līgumu, un visām dzīvības apdrošinātājam iemaksātajām summām.
(e) benefits from a life insurance contract where the contract provides for a biometric risk coverage which, expressed as an average over the duration of the contract, is lower than 5 % of the initial capital insured and its actual performance is fully linked to interest or income of the kinds referred to in points (a), (aa), (b), (c) and (d); for this purpose any difference between the amounts paid out pursuant to a life insurance contract and the sum of all the payments made to the life insurer under the same life insurance contract shall be considered benefits from life insurance contracts.
Ir svarīgi, lai būtu „apdrošinātā kapitāla” definīcijas skaidrojums.
It is essential to have clarification to the definition of insured capital.
Par procentu maksājumu tiek uzskatīti tikai tie 1. punkta aa) apakšpunktā minētie ienākumi, kas rodas no vērtspapīriem, kuri pirmo reizi emitēti 2008. gada 1. decembrī vai pēc šī datuma.
Income referred to in point (aa) of paragraph 1 shall be considered to be an interest payment only to the extent to which the securities producing that income were first issued on or after 1 December 2008 .
Par procentu maksājumu tiek uzskatīti tikai tie 1. punkta aa) apakšpunktā minētie ienākumi, kas rodas no vērtspapīriem, kuri pirmo reizi emitēti sešus mēnešus pēc šīs direktīvas publicēšanas dienas vai vēlāk .
Income referred to in point (aa) of paragraph 1 shall be considered to be an interest payment only to the extent to which the securities producing that income were first issued six months after the date of publication of this Directive or later .
Nebūtu pamatoti apdrošināšanas uzņēmumiem noteikt jaunas informācijas vākšanas pienākumu vēl pirms direktīvas spēkā stāšanās dienas.
It would be unreasonable to impose on the insurance operators new information collection obligations even before the date of the entry into force of the directive.
Par procentu maksājumu saskaņā ar 1. punkta e) apakšpunktu tiek uzskatīta tikai peļņa no dzīvības apdrošināšanas līgumiem, kas pirmo reizi parakstīti 2008. gada 1. decembrī vai pēc šī datuma .”
Benefits from life insurance contracts shall be considered to be an interest payment in accordance with point (e) of paragraph 1 only to the extent to which the life insurance contracts giving rise to such benefits were first subscribed on or after 1 December 2008 .
Par procentu maksājumu saskaņā ar 1. punkta e) apakšpunktu tiek uzskatīta tikai peļņa no dzīvības apdrošināšanas līgumiem, kas pirmo reizi parakstīti sešus mēnešus pēc šīs direktīvas publicēšanas dienas vai vēlāk .
Benefits from life insurance contracts shall be considered to be an interest payment in accordance with point (e) of paragraph 1 only to the extent to which the life insurance contracts giving rise to such benefits were first subscribed six months after the date of publication of this Directive or later .
(10) Regulas 18. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
(10) The first sentence of Article 18 is replaced by the following:
(10) Direktīvas 18. pantu aizstāj ar šādu:
(10) Article 18 shall be replaced by the following:
Komisija ik pēc trīs gadiem ziņo Padomei un Eiropas Parlamentam par šīs direktīvas darbību, pamatojoties uz V pielikumā minētajiem statistikas datiem, kurus Komisijai iesniedz katra dalībvalsts.
“The Commission shall report to the Council and the European Parliament every three years on the operation of this Directive on the basis of the statistics listed in Annex V, which shall be provided by each Member State to the Commission.
Līdz 2010. gada 31. decembrim Komisija iesniedz salīdzinošu pētījumu par sistēmām informācijas apmaiņai un nodokļa ieturēšanai, analizējot strukturālās priekšrocības un trūkumus attiecībā uz uzkrājumu efektīvu aplikšanu ar nodokļiem.
By 31 December 2010, the Commission shall present a comparative study of the systems of exchange of information and of the withholding tax, analysing structural advantages and weaknesses regarding the effective taxation of savings.
Pamatojoties uz šo pētījumu un šiem ziņojumiem, Komisija vajadzības gadījumā ierosina Padomei tādus grozījumus direktīvā, kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzkrājumu ienākumu efektīvu aplikšanu ar nodokļiem un novērstu nevēlamus konkurences kropļojumus.”
On the basis of that study and those reports, the Commission shall, where appropriate, propose to the Council any amendments to this Directive that prove necessary in order to ensure effective taxation of savings income and to remove undesirable distortions of competition. ” .
Ar direktīvas 18. pantu Komisija tiek aicināta ik pēc trim gadiem ziņot par direktīvas darbību.
Article 18 calls on the Commission to report every three years on the operation of the directive.
Tādēļ, pirms tiek apsvērta sistēmas atcelšana vai saglabāšana, ļoti lietderīgs būtu salīdzinošs pētījums par abu sistēmu priekšrocībām un trūkumiem attiecībā uz uzkrājumu efektīvu aplikšanu ar nodokļiem.
In this context a comparative study on the weaknesses and advantages of each of the two systems regarding the effective taxation of savings would be extremely useful before considering whether the system should be abolished or not.