natgillin/translations-raw huggingface dataset:
95. aicina Komisiju līdz 2010. gadam sagatavot ziņojumu par ierobežojumiem, kuri vēl pastāv attiecībā uz kabotāžu, un citiem faktoriem Eiropas Savienībā, kas iekšējā tirgū izraisa braucienus bez kravas un efektivitātes zudumus; uzskata, ka efektīva kravu loģistika, ko izmanto ka neatņemamu ES transporta sistēmas daļu, ir noteicošais faktors ilgtspējīgai mobilitātei Eiropā, ekonomikas efektivitātei un konkurencei, optimālai energoresursu izmantošanai, darbavietu radīšanai, vides aizsardzībai un cīņai pret klimata pārmaiņām;
Calls on the Commission to draw up by 2010 a report on the restrictions which still exist on cabotage and other factors in the European Union which lead to unladen journeys and losses of efficiency in the internal market; believes that efficient and effective freight logistics, used as an integral part of the EU transport system, are the key to sustainable mobility in Europe, to economic efficiency and competitiveness, to optimal use of energy resources, to job creation, to the protection of the environment and to fighting against climate change;
98. uzskata, ka atsevišķos reģionos tūrisma nozares tālākā paplašināšana ir ekonomiski un ekoloģiski pamatojama tikai tad, ja, spriežot par konkrētās vietas attīstību, ņem vērā iespējamo klimata pārmaiņu ietekmi, piemēram, būtisku ūdens trūkumu, sniega trūkumu vai ledāju izzušanu;
Considers that in some regions the further growth of tourism is economically sensible and environmentally justifiable only when likely effects of climate change – such as more serious water shortages , lack of snow or the disappearance of glaciers – are taken into account at local level when considering future development;
Emisiju kvotu tirdzniecības sistēma un rūpnieciskās emisijas
Emissions t rading s cheme and i ndustri al emissions
Lauksaimniecība un mājlopu audzēšana
Agriculture and livestock breeding
104. norāda, ka optimizēta zemes apsaimniekošana palielina augsnes humusa saturu un apstrādājamām platībām var būt lielāka nozīme oglekļa piesaistei nekā līdz šim, ja uzlabo apstrādāšanas vadību un izvairās no neapstādītām papuvēm;
Points out that optimised land management increases the humus content of soil and that if cultivation management is improved and unplanted fallow land is avoided, areas under cultivation can play a much larger part in carbon storage than hitherto;
110. prasa piena un gaļas ražotājiem pārskatīt un vajadzības gadījumā uzlabot barības devas, lai panāktu metāna veidošanās samazināšanos atgremotāju spureklī; prasa veikt ietekmes novērtējumu uz dzīvnieku veselību un labturību, kurš attiektos uz dzīvnieku barošanu vai audzēšanu lopkopības nozarē, kā arī neieviest pasākumus, kas nelabvēlīgi ietekmē dzīvniekus;
Calls for feed rations in dairy and meat production to be reviewed, and where necessary improved, with the aim of achieving a reduction in methane formation in the rumen of ruminants; calls for any feeding and breeding measures in the livestock sector to be subject to an animal health and welfare impact assessment and for such measures not to be introduced if there are any adverse effects on the animals concerned;
112. uzskata, ka turpmākās Eiropas klimata politikas mērķim ir jābūt gan tropisko lietus mežu un atlikušo boreālo mežu saglabāšanai, gan arī Eiropas mežu kopšanai un atjaunošanai; norāda, ka liela nozīme var būt mežu zemes aizsargjoslām ap lielām pilsētu teritorijām un rūpniecības centriem;
Takes the view that the objective of future European climate policy should be not only the conservation of tropical rainforests and of the surviving boreal forests but also the care and reforestation of the European forests; points out that protective woodland belts around large urban areas and industrial centres can play an important role;
116. uzskata, ka globālu satelītnovērošanas sistēmu mežu aizsardzībai veiksmi var nodrošināt tikai tad, ja ir nodrošināts iestāžu atbalsts, kā arī izveidotas un ilgtermiņā uzturētas pārvaldes iestādes ar kvalificētu personālu;
Considers that the global monitoring systems for forest protection can only be held to be a success if the necessary institutional support and administrative bodies with qualified staff are put in place and maintained in the long term;
118. uzskata, ka dalībvalstu mežu uzskaitījums ir būtisks informācijas avots, lai varētu izanalizēt Eiropas mežu kopējo stāvokli un to nozīmi kā CO 2 piesaistītājiem; aicina Komisiju ne tikai paātrināt dalībvalstu iesniegto datu sagatavošanu un izvērtēšanu, bet arī izmantot šobrīd labāko praksi dalībvalstīs;
Considers that the Member States’ national forest inventories are an important source of information with a view to analysing the overall condition of the European forests and their importance as a CO 2 sink; calls on the Commission not only to press for the drafting and evaluation by the Member States of the data collected but also to take advantage of existing best practice in the Member States;
123. aicina dalībvalstis izstrādāt politiku augsnes aizsardzībai ar atbilstošām augsnes apstrādes metodēm, ņemot vērā organisko vielu nozīmi augsnes auglības vairošanai, ūdens uzņemšanas spēju un spēju piesaistīt oglekli, kā arī apsvērt biokokogļu izmantošanas iespējas;
Calls on the Member States to establish a policy of soil protection by appropriate soil treatment methods, taking account of the importance of organic materials in the soil for its fertility, water retention capacity and ability to function as a carbon sink, and to consider the possibilities of using biochar;
125. uzskata, ka stratēģiska plānošana un integrēti ūdens resursi, pamatojoties uz piegādes pasākumiem un ūdens izmantošanas hierarhiju, ir būtiski, lai veiksmīgi cīnītos ar klimata pārmainu ietekmi uz ūdens resursu pieejamību un daudzveidību;
Takes the view that strategic planning and integrated water resources based on supply measures and the hierarchy of water uses are crucial to coping successfully with the effects of climate change on the availability and variability of water resources;
128. uzskata, ka, lai nodrošinātu attiecīgas iniciatīvas ūdens resursu efektīvai izmantošanai, dalībvalstīm ūdens resursu politikā jāņem vērā ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips „maksā piesārņotājs”;
Considers that, in order to provide adequate incentives to use water resources efficiently, Member States should, in their water policy, take account of the principle of recovery of the costs of water services and of the “polluter pays” principle;
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp). , lai nodrošinātu labāku un ilgtspējīgāku jūras vides un resursu apsaimniekošanu; brīdina, ka pretējā gadījumā aizsargātās jūras teritorijas var kļūt par pēdējām bioloģiskās daudzveidības oāzēm neapdzīvotā un tukšā okeānā;
Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p.
Atkritumu un resursu apsaimniekošana
Waste treatment and resource management
137. uzskata, ka dalībvalstīm pēc pakāpeniskas pārejas perioda vidējā termiņā pilnībā jāatsakās no nešķirotu sadzīves atkritumu apglabāšanas, jo labāka pastāvošo otrreizējās pārstrādes sistēmu izmantošana vai pilnīgi jaunu sistēmu izveide uzlabo kopumā atkritumu pārstrādi un izmanto visu šobrīd esošo tehnoloģiju potenciālu siltumnīcefekta gāzu samazināšanai; aicina šajā sakarībā veikt esošajos poligonos obligātu metāna uztveršanu siltuma mežošanai;
Considers that, after a phasing-out period, Member States should entirely cease in the medium term to landfill unsorted domestic refuse, since better use of existing recycling systems or the development of completely new systems would improve waste treatment as a whole and exploit existing potential for reducing greenhouse gases using existing technologies; calls in this connection for compulsory methane capture for heat production on existing landfill sites;
Adaptācijas pasākumi
Adaptation measures
144. atkārtoti uzsver, ka ES līmenī nepieciešama adaptācijas pasākumu saskaņotība un integrēta koordinācija, kā arī jāmeklē iespējamās sinerģijas, tostarp starptautiski nolīgumi par specifiskiem reģioniem vai teritorijām, kuras daļēji iekļaujas Eiropas Kopienā; atkārtoti prasa izveidot visaptverošu ES sistēmu adaptācijas pasākumu plānošanai;
Stresses once again the need for coherence and the integrated coordination of adaptation measures at EU level and for the search for possible synergies, including under international agreements covering specific regions or territories to which the European Community is a party; reiterates its call for an EU-wide framework for the planning of adaptation measures;
148. uzsver, ka klimata pārmaiņām ir būtiska nozīme atsevišķu slimību izplatībā, jo neizbēgami mainās ekosistēmu raksturs, un šīs izmaiņas cita starpā skar dzīvniekus, augus, insektus, protozojus, baktērijas un vīrusus;
Stresses that climate change will play a critical role in the increased prevalence of certain diseases, as a result of the inevitable changes in the nature of ecosystems, which will affect inter alia animals, plants, insects, protozoons, bacteria and viruses;
151. uzsver ES un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra koordinējošo nozīmi, konsultējot plašu sabiedrību par to, kā izvairīties no insektu pārnēsātām slimībām, īpaši izmantojot aizsargtērpus, moskītu tīklus, kā arī repelentus un insekticīdus;
Stresses the coordinating role of the EU and the European Centre for Disease Prevention and Control in providing advice to the general public on avoiding insect-borne disease through the use of, in particular, protective clothing, bed nets and insect repellent and control products;
155. uzskata, ka globālā skatījumā Eiropai ir lieliska izejas pozīcija, cenšoties ieviest zemu emisiju ekonomiku, un šis stāvoklis ir jāizmanto, lai paātrinātu inovācijas, kas radītu jaunus un konkurētspējīgus uzņēmumus un darbavietas tīru tehnoloģiju, atjaunojamo enerģiju un zaļu uzņēmumu un zaļu prasmju jomās, lai pilnīgā atbilstībā Lisabonas stratēģijai kompensētu iespējamo darbavietu zudumu nozarēs, kur ir lielas CO 2 emisijas; aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt strukturālās izmaiņas, kādas varētu būt klimata pārmaiņu politikas īstenošanas rezultātā, un aicina Komisiju periodiski ierosināt pasākumus smagāk cietušo iedzīvotāju grupu atbalstam;
Considers that Europe enjoys an excellent starting position in the global race for a low-emission economy, and should make the most of this position to trigger greater innovation which will create new and competitive businesses and new jobs in the fields of clean technology, renewable energies and green enterprises and green skills in order to counterbalance any possible loss of jobs in high CO 2 -emitting sectors, in full accordance with the Lisbon Strategy; calls on the Commission and the Member States to identify structural changes resulting from the implementation of climate change policies and calls on the Commission to propose, periodically, measures to support the populations most affected;
Nākotnes tehnoloģiju veicināšana
Promoting the technology of the future
167. šajā nolūkā ierosina veikt paralēlus pasākumus, piemēram, ekonomistu, inženieru un privātuzņēmumu iesaistīšanu institucionalizētā un paralēlā „Kioto plus procesā”, kas salīdzināms ar veiksmīgo metodi Monreālas protokolā par ozona slāņa aizsardzību;
Proposes to that end parallel measures such as the participation of economists, engineers and private businesses in an institutionalised and parallel “Kyoto Plus Process”, along the lines of the successful method of the Montreal Protocol for protecting the ozone layer;
170. konsekventi uzsver, ka ilgtermiņā efektīvus klimata pārmaiņu problēmas risinājumus piedāvās arī zinātniskas inovācijas enerģijas ražošanas, sadales un izmantošanas jomā, kā arī citās saistītajās jomās, kas efektīvi ierobežos siltumnīcefekta gāzu veidošanos, neradot papildu problēmas videi;
Stresses emphatically that, in the long term, effective solutions to the problem of climate change will also come from scientific innovations both in the field of the production, distribution and use of energy, and in other, related fields, which will effectively restrict the production of greenhouse gases without creating accompanying environmental problems;
Inteliģentas datorsistēmas un informācijas un sakaru tehnoloģijas
Stresses the importance of the Seventh Research Framework Programme for the development of green energy sources and calls on the Council and the Commission to support this priority in forthcoming research framework programmes too;
Finansēšana un budžeta jautājumi
Financing and budgetary matters
175. aicina Komisiju sastādīt uzskaitījumu pastāvošajiem finanšu instrumentiem un to nozīmei Eiropas klimata aizsardzības mērķiem un, pamatojoties uz „klimata auditu”, izstrādāt priekšlikumus turpmākajai finansēšanas shēmai, lai varētu pielāgot ES budžeta vadlīnijas klimata politikas prasībām, neizslēdzot jaunu fondu izveides iespēju un tādējādi piešķirot tiem jaunus resursus;
Calls on the Commission to draw up an inventory of all existing funding instruments and their significance for European climate objectives and, on the basis of this “climate audit”, to devise proposals for the future financial framework so that EU budget lines can be adapted in line with the requirements of climate policy, while not excluding the possibility of creating new funds and thus allocating new resources to them;
178. aicina dalībvalstu kompetentās iestādes veidot jaunas profesijas un pielāgot ne tikai praktisko arodapmācību, bet atbilstoši nodarbinātības specifiskajām prasībām arī profesionālās apmācības koledžas un kursus tehniskajās koledžās un universitātēs ekonomiskās struktūras pārmaiņām, ko paātrina klimata pārmaiņas un to ietekme;
Calls on the competent bodies in the Member States to create new careers and to adapt not only practical work training but also occupational training colleges and courses at technical colleges and universities to the specific employment-related challenges of the structural economic change which is being hastened by climate change and its effects;
185. aicina dalībvalstis sabiedrības informēšanas nolūkos iekļaut attiecīgajos būvnoteikumos noteikumu, lai iedzīvotāji, pieprasot plānošanas atļauju, saņemtu izsmeļošu informāciju par vietējām atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas iespējām;
Calls on the Member States, with a view to raising public awareness, to incorporate into the relevant building regulations a provision to the effect that citizens applying for planning permission will receive comprehensive information on what opportunities exist locally for the use of renewable energy sources;
190. uzskata, ka iedzīvotāji labāk jāinformē par to, ka gaļas un piena produktu ražošanas samazināšana samazina siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī samazina risku saslimt ar atsevišķiem vēža veidiem, sirds slimībām un aptaukošanos;
Considers that citizens should be made more aware of the fact that a reduction in the production and consumption of meat and dairy products would decrease greenhouse gas emissions as well as reduce the risks of certain cancers, heart disease and obesity;
192. atzinīgi vērtē lielo uzņēmumu iniciatīvas, iesaistot organizācijas un vidējos piegādes uzņēmumus, īstenot uzņēmumu iekšējos emisiju samazināšanas mērķus un, izmantojot sakaru stratēģiju, reklamēt ilgtspējīgus ražošanu un patēriņa modeļus; mudina ekonomiskās organizācijas dalībvalstīs un Eiropas līmenī uzsvērt ilgtspējīgu uzņēmējdarbības praksi kā vienīgo vērtību konkurences apstākļos;
Welcomes initiatives by major undertakings to pursue internal reduction targets with the involvement of their staff and their small and medium-sized suppliers, and to use public communication strategies to promote sustainable production and consumption models; encourages economic organisations in the Member States and at European level to emphasise sustainable business practices as a unique asset in competition;
a) Komisijai un dalībvalstīm ES līmenī:
(a) at EU level, the Commission and the Member States should:
– jārīko sarunas vietējā un globālā līmenī par pasākumiem klimata pārmaiņu pakarošanai,
– lead discussions at a local and global level on actions to be taken to combat climate change,
– jāizstrādā, jāfinansē un jāievieš visā ES kopēju supertīkls, kas būtu pieejams visa veida elektroenerģijas piegādātājiem,
– develop, fund and introduce an EU-wide supergrid accessible to all forms of electricity providers,
– jāveicina un jāfinansē efektīva un ilgtspējīga transporta infrastruktūra, lai samazinātu oglekļa emisijas, ieskaitot ūdeņraža tehnoloģiju un ātrgaitas dzelzceļus,
– promote and fund efficient, sustainable transport infrastructure to reduce carbon emissions, including hydrogen technology and high-speed railways,
– jāizstrādā jaunas saziņas stratēģijas, lai izglītotu iedzīvotājus un stimulētu tos samazināt emisijas īstenojamā veidā, piemēram, izstrādājot informāciju par oglekļa saturu produktos un pakalpojumos,
– develop new communication strategies to educate citizens and provide them with incentives to reduce emissions in an affordable way, e.g. by developing information on the carbon content of products and services,
– jāizstrādā atbilstoši likumdošanas instrumenti, lai veicinātu visu rūpniecības nozaru aktīvu iesaistīšanos klimata pārmaiņu apkarošanā, sākot ar pārredzamības attiecībā uz oglekļa emisijām,
– develop appropriate legislative instruments to encourage all industrial sectors to become leaders in the fight against climate change, starting with a demand for transparency on carbon emissions,
– jāievieš ciešākas saiknes starp Lisabonas stratēģiju, sociālo programmu un klimata pārmaiņu politiku;
– establish stronger links between the Lisbon policy agenda, the social agenda and climate change policies;
b) jāveicina labākās prakses un to apmaiņa vietējā un reģionālā līmenī, jo īpaši:
(b) at local and regional level, best practices should be promoted and exchanged, in particular concerning:
– energoefektivitātes pasākumi cīņai pret enerģijas nepietiekamību, cenšoties panākt neto nulles energoefektivitāti privātās, komerciālās un sabiedriskās ēkās,
– energy efficiency measures to combat energy poverty, with the objective of net-zero-energy performance targets in private, commercial and public buildings,
– atkritumu otrreizēja pārstrāde un atkārtota izmantošana, piemēram, attīstot savākšanas punktu infrastruktūras,
– the recycling and re-utilisation of waste, for instance by developing infrastructures for collection points,
– infrastruktūru attīstīšana zemu emisiju pasažieru automobiļiem, kas izmanto atjaunojamos enerģijas avotus, iniciatīvu ieviešana bezemisiju transportlīdzekļu izstrādei sabiedriskajam transportam,
– the development of infrastructures for low-emission passenger cars using renewable energies, as well as the introduction of incentives for the development of zero-emission vehicles for public transport,
– ilgtspējīgākas mobilitātes veicināšana pilsētās un lauku rajonos,
– the promotion of more sustainable mobility in cities and in rural areas,
– klimata pārmaiņu adaptācijas pasākumu pieņemšana un ieviešana;
– the adoption and implementation of measures for adaptation to climate change;
196. uzver nepieciešamību, pamatojoties uz Eiropas Savienības dibināšanas ideāliem, pieņemt lēmumus ar pārliecību, ka tie ir nepieciešami un pareizi, un izmantot unikālo iespēju veidot mūsu sabiedrības nākotni ar stratēģisku rīcību;
Stresses the need, on the basis of the founding ideals of the European Union, to take decisions out of a conviction that they are necessary and correct, and to take the unique opportunity of shaping the future of our society by means of strategic action;
A PIELIKUMS:
ANNEX A:
IZVēLēTI es TIESīBU AKTI VIDES JOMā ATBALSTAM CīņAI PRET KLIMATA PāRAMIņāM
SELECTED EU LEGISLATION MAKING A POSITIVE CONTRIBUTION TO COMBATING CLIMATE CHANGE
Spēkā esošie tiesību akti:
Legislation in force:
– Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
– Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources
– Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību
– Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
– Padomes 1993. gada 23. marta Direktīva 93/12/EEK par sēra saturu noteiktu veidu šķidrajā kurināmajā
– Council Directive 93/12/EEC of 23 March 1993 relating to the sulphur content of certain liquid fuels
– Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli
– Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control
– Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK
– Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 1998 relating to the quality of petrol and diesel fuels and amending Council Directive 93/12/EEC
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā
– Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām
– Directive 2001/80/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2001 on the limitation of emissions of certain pollutants into the air from large combustion plants
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīva 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti
– Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK
– Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. decembra Direktīva 2003/105/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kas saistīti ar bīstamām vielām
– Directive 2003/105/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2003 amending Council Directive 96/82/EC on the control of major-accident hazards involving dangerous substances
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/12/EK, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu
– Directive 2004/12/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 amending Directive 94/62/EC on packaging and packaging waste
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā
– Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky
– Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK
– Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products and amending Council Directive 92/42/EEC and Directives 96/57/EC and 2000/55/EC of the European Parliament and of the Council