natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā, ja turpināsies pašreizējā tendence attiecībā uz dalībvalstu oficiālā attīstības palīdzības līmeni, dažas dalībvalstis nesasniegs mērķus, ko tās ir apsolījušās pildīt, proti, līdz 2010. gadam panākt, ka OPA īpatsvars NKI ir 0,51 % 15 ES dalībvalstīm (t.i., dalībvalstīm, kuras bija ES sastāvā pirms 2004. gada paplašināšanās) un 0,17% 12 ES dalībvalstīm (t.i., dalībvalstīm, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā un 2007. gada 1. janvārī) ;
G. whereas, if current trends regarding Member States' ODA levels continue, some Member States will not meet the targets to which they are committed of 0.51% for the EU 15 (i.e. the Member States part of the EU prior to the 2004 enlargement) and 0.17% for the EU 12 (i.e. the Member States which acceded to the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007) of GNI by 2010,
H. tā kā ieplānots atbalsts Āfrikai pieaug, neskatoties uz vispārējo oficiālā attīstības palīdzības samazinājumu 2007. gadā;
H. whereas programmable aid to Africa is rising despite the general decrease in ODA in 2007,
I. tā kā saistībā ar attīstību nesen ir parādījušās jaunas problēmas, tostarp klimata izmaiņas, strukturālās izmaiņas preču tirgos, jo īpaši pārtikas un naftas tirgū, kā arī nozīmīgas jaunas tendences Dienvidu-Dienvidu sadarbībā, tostarp Ķīnas atbalsts Āfrikas infrastruktūrai un Brazīlijas Attīstības bankas BNDES izsniegtie aizdevumi Latīņamerikā,
I. whereas significant new development challenges have recently emerged, including climate change, structural changes in commodity markets and in particular those for food and oil, and important new trends in South-South cooperation, including support for infrastructure by China in Africa and lending by the Brazilian Development Bank BNDES in Latin America,
J. tā kā daudzās jaunattīstības valstīs finanšu pakalpojumi ir vāji attīstīti, jo to noteikuši daudzi faktori, piemēram, ierobežojumi pakalpojumu sniegšanā, tiesiskās noteiktības un īpašuma tiesību trūkums,
J. whereas financial services in many developing countries are underdeveloped as a result of many factors including restrictions on supply of services, lack of legal certainty and property rights,
2. aicina dalībvalstis skaidri nošķirt izdevumus attīstības jomā no izdevumiem ārpolitikas interesēs, un šajā saistībā OAP jāatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO/APK) noteiktajiem OAP kritērijiem un ESAO/AVK ieteikumiem par OAP atsaisti;
Calls on Member States to place a clear division between development spending and spending on foreign policy interests and in this regard ODA should be in line with the criteria for ODA established by the Development Assistance Committee of the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD/DAC) and the OECD/DAC recommendations on untying ODA;
5. uzsver, ka pārmērīgs un nesamērīgs administratīvais slogs dažās partnervalstīs samazina attīstības palīdzības efektivitāti; pauž bažas par to, ka tas apdraud TAM sasniegšanu;
Stresses that the excessive and disproportionate administrative burden in some of the partner countries impairs the effectiveness of development aid; fears that it risks jeopardising the achievement of the MDGs;
OAP apjomi
Volumes of ODA
11. atzinīgi vērtē Komisijas stingro nostāju koncentrēt centienus gan uz dalībvalstu sniegtā attīstības atbalsta kvantitāti, gan kvalitāti un stingri atbalsta tās brīdinājumu par iespējamajām ļoti negatīvajām sekām gadījumā, ja dalībvalstis nepildīs savas finansiālās saistības; aicina Komisiju izmantot tās pieredzi un autoritāti, lai pārliecinātu citus valsts un privātos līdzekļu devējus ievērot savus finansiālos solījumus;
Welcomes the firm stance of the Commission on the efforts to be concentrated on both the quantity and the quality of development aid from Member States, and strongly supports its warning against the potential highly negative consequences of the Member States' failing to fulfil their financial commitments; calls on the Commission to use its expertise and authority to convince other public and private donors to honour their financial promises;
13. atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu pieeju izstrādāt daudzgadīga OAP līmeņa pieauguma grafikus, lai līdz 2015. gadam sasniegto ANO noteikto 0,7 % mērķi; aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, pēc iespējas ātrāk publiskot savus daudzgadu grafikus; uzsver, ka dalībvalstīm šādi grafiki jāpieņem pirms gaidāmās starptautiskās konferences par finansējumu attīstībai un jāizpilda savas saistības;
Welcomes the approach of some Member States to develop binding multi-annual timetables for increasing ODA levels to meet the UN target of 0.7% by 2015; asks Member States that have not yet done so to disclose their multi-annual timetables as quickly as possible; stresses that Member States should adopt these prior to the forthcoming International Conference on Financing for Development and fulfil their commitments;
Finanšu plūsmu temps, elastīgums, prognozējamība un ilgtspēja
Speed, flexibility, predictability and sustainability of financial flows
Parāds un kapitāla aizplūšana
Debt and capital flight
22. aicina dalībvalstis ievērot parāda ilgtspējas struktūru un sekmēt tās attīstību, lai ņemtu vērā valstu iekšējo parādu un finanšu prasības; aicina dalībvalstis atzīt, ka kreditoru atbildība ietver ne tikai atbilstību ilgtspējīgai struktūrai, bet nosaka arī šādas saistības:
Calls on all Member States to adhere to the framework of debt sustainability and push for its development to take account of a country's internal debt and financial requirements; calls on all Member States to recognise that lender liability does not just involve compliance with the sustainability framework, but also entails:
- ņemt vērā aizņēmējvalstu neaizsargātību pret ārējiem satricinājumiem, šādos gadījumos paredzot noteikumus par iespēju atcelt vai atvieglot atmaksu;
- taking into consideration the vulnerability of borrowing countries to external shocks, making provision in such cases for the possibility of suspending or easing repayment;
- aizņēmumu līgumos iekļaut pārredzamības prasības, ko izvirza abām pusēm;
- incorporating transparency requirements, for both parties, in borrowing agreements;
- saglabāt pienācīgu modrību, nodrošinot, ka aizņēmumi nesekmē cilvēktiesību pārkāpumus vai nepalielina korupciju;
- exercising greater vigilance in ensuring that the borrowing does not contribute to human rights violations or an increase in corruption;
24. pauž nožēlu par to, ka Komisija neliek lielāku uzsvaru uz iekšējo resursu mobilizāciju, lai finansētu attīstību, jo tie nodrošinātu lielāku autonomiju jaunattīstības valstīm; mudina dalībvalstis pilnībā iesaistīties Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā un aicināt stiprināt šo iniciatīvu; aicina Komisiju pieprasīt Starptautiskajai grāmatvedības standartu padomei ( IASB ) šajos starptautiskajos grāmatvedības standartos ietvert prasību katrai valstij atsevišķi iesniegt ziņojumu par starptautisku uzņēmumu darbību visās nozarēs;
Regrets that the Commission does not place more emphasis on the mobilisation of internal resources to finance development, as these are sources of greater autonomy for developing countries; encourages Member States to be fully involved in the extractive industries transparency initiative and to call for it to be strengthened; calls on the Commission to ask the International Accounting Standards Board (IASB) to include among these international accounting standards a country-by-country reporting requirement on the activities of multinational companies in all sectors;
27. atzinīgi vērtē dalībvalstu priekšlikumus novatoriskiem finansēšanas mehānismiem un aicina Komisiju izvērtēt to atbilstību ērtas ieviešanas, ilgtspējas, papildināmības, darījumu izmaksu un efektivitātes standartiem; aicina izstrādāt finanšu mehānismus un instrumentus, kas nodrošinātu jaunas finansēšanas iespējas un neapdraudētu finanšu plūsmas nākotnē;
Welcomes the proposals for innovative financing mechanisms put forward by the Member States and calls on the Commission to examine them against the benchmarks of ease of practical implementation, sustainability, additionality, transaction costs and effectiveness; calls for financial mechanisms and instruments that provide new funding and do not put future financial flows at risk;
31. aicina Komisiju un dalībvalstis vismaz 25 % no turpmākajiem ES ETS vairāksolīšanas ienākumiem asignēt, lai finansētu ar klimata izmaiņām saistītos pasākumus jaunattīstības valstīs;
Calls on the Commission and Member States to earmark at least 25% of future auctioning revenues from the EU ETS to finance climate change adaptation and mitigation measures in developing countries;
35. aicina divkāršot centienus, lai sekmētu finanšu pakalpojumu attīstību, ņemot vērā to, ka banku nozare var atraisīt attīstībai paredzēto vietējo finansējumu, un to, ka stabilāka finanšu pakalpojumu nozare ir arī veids, kā vislabāk cīnīties pret kapitāla aizplūšanu;
Calls for a redoubling of efforts to encourage the development of financial services, given that the banking sector has the potential to unleash local financing for development and that furthermore a stable financial services sector is the best way to combat capital flight;
Starptautisko sistēmu reformas
Reforming international systems
Neatrisināts jautājums starptautiskajā attīstības darba kārtībā — attīstības finansēšana.
An outstanding issue on the International development agenda: Financing for Development
Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu Monterejā 2002. gada martā starptautiskā sabiedrība pieņēma Monterejas konsensu, kas pievērsās šādiem galvenajiem jautājumiem:
At the International Financing for Development Conference in Monterrey in March 2002, the international community adopted the Monterrey Consensus, which concentrated on the following main concerns:
· vietējo finanšu resursu mobilizācija attīstībai;
· Mobilising domestic financial resources for development;
· starptautisko resursu mobilizācija attīstībai (tiešie ārvalstu ieguldījumi un citas privātas plūsmas);
· Mobilising international resources for development (Foreign Direct Investment (FDI) and other private flows);
· starptautiskā tirdzniecība kā attīstības dzinējspēks;
· International trade as an engine for development;
· pastiprināta finansiāla un tehniska sadarbība attīstībai;
· Increasing international financial and technical cooperation for development;
· ārējais parāds;
· External debt;
· sistēmiskie jautājumi — starptautiskās monetārās, finanšu un tirdzniecības sistēmas saskaņotības un konsekvences veicināšana, lai atbalstītu attīstību.
· Systemic issues - promoting coherence and consistency of the international monetary, financial and trading systems in support of development.
Pirmā papildu konference par attīstības finansēšanu notiks Dohā (Katarā) 2008. gada 29. novembra līdz 2. decembrim.
The first Follow-up Conference on Financing for Development will take place in Doha (Qatar) from 29 November to 2 December 2008.
Šī augstākā līmeņa sanāksme sniedz iespēju apkopot sasniegto kopš Monterejas konsensa pieņemšanas.
This summit provides the opportunity to take stock of the progress made since the Monterrey Consensus was adopted.
ES turpina uzņemties vadību starptautiskajā finansējumā attīstībai kā lielākā starptautiskā līdzekļu piešķīrēja attīstībai, nodrošinot vairāk nekā 50 % no visas pasaules oficiālās attīstības palīdzības (OAP).
The EU continues to take the lead in international Development Financing as the biggest international donor for development, providing more than 50% of Official Development Assistance (ODA) worldwide.
Komisijas ziņojums par Monterejas konsensa īstenošanas gaitu ES tika publicēts 2008. gada martā
The Commission's Report on the EU progress on the Monterrey Consensus was published in March 2008
Padomes secinājumus par attīstības finansēšanu publicēja 2008. gada 25. maijā.
The Council Conclusions on Financing for Development were published on 25 May 2008.
Ierobežota laika OAP mērķi 2010. un 2015. gadam
Time-limited ODA targets 2010 and 2015
2006. gadā ES sasniedza saskaņoto individuālo mērķi atvēlēt 0,39 % (ES 15) no kopējā NKI OAP.
In 2006 the EU achieved its agreed individual target of dedicating 0.39% (EU15) of its collective GNI to ODA.
Nākamais ievērojamais OAP mērķis, kas jāsasniedz, ir atvēlēt tai 0,56 % no ES kopējā NKI līdz 2010. gadam
The next major ODA target to meet is 0.56% of the EU collective GNI by 2010.
ES 15 dalībvalstu mērķis 2010. gadam ir 0,51 % OAP/NKI (2015. gadam — 0,7 %); ES 12 dalībvalstu mērķis 2010. gadam ir 0,17 % ,OAP/NKI (2015. gadam — 0,33 %). .
EU15 target 2010: 0.51% ODA/GNI (2015 0.7%); EU12 target 2010: 0.17 % ODA/GNI (2015 0.33%).
Tomēr nopietna problēma ir tā, ka 2007. gadā OAP apjoms vairākās dalībvalstīs katastrofāli samazinājās — saskaņā ar pašreizējo globālo attīstības finansējuma tendenci, turklāt ES sekoja arī Japāna un Amerikas Savienotās Valstis.
However, it is a serious problem that in 2007 the ODA volumes of several Member States fell dramatically - in line with the current global trend in development finance, followed also by Japan and the United States.
Dažas dalībvalstis samazināja centienus sasniegt 2010. un 2015. gada finanšu mērķus un palēnināja OAP pieauguma tempu.
Moreover, some Member States cut their financial efforts to meet the 2010 and 2015 targets and slowed down their rates of increasing ODA.
Cerams, ka vispārējais OAP kritums būs tikai atsevišķs gadījums, un referents uzstāj, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai tas tā tik tiešām būtu.
While the general fall in ODA will hopefully be a one-off occurrence, - and your rapporteur insists Member States should ensure it is.
Pieauguma tempu palēnināšanās katrā ziņā samazinās kopējo OAP apjomu, ko sniegs jaunattīstības valstīm nākamajos gados.
The slowing down of increases is set to reduce the total amount of ODA delivered to developing countries over the coming years.
Piemēram, Somijas un Francijas valsts politika un saistības bija tālejošākas par ES politiku un saistībām, bet 2007. gadā tās atteicās no mērķa pievienoties ES laika grafikam.
Finland and France, for example, used to have national policies and commitments that were more ambitious than those of the EU, but in 2007 they reduced their target to align themselves with the EU calendar.
Tas nenovēršami kaitēs ES kolektīvajam mērķim.
This will inevitably harm the EU collective target.
Lēš, ka laika posmā no 2006. līdz 2919. gadam aptuveni 17 miljardi eiro, kas bija paredzēti OAP, būs pilnībā zaudēti.
It is estimated that during the period 2006-2010 approximately over €17 billion of ODA will be completely lost.
ES kolektīvos mērķus varēs sasniegt tikai tad, ja dažas no lielākajām dalībvalstīm pārsniegs OAP mērķu līmeni.
The EU collective targets will only be met if some of the larger Member States reach ODA levels above the target.
Referents ir nopietni nobažījies, ka nesenie notikumi var apgrūtināt saistību izpildi.
Your rapporteur is seriously concerned that recent developments may make it difficult to fulfil the commitments.
Protams, ir jānotiek lielām un patiesām pārmaiņām, lai pierādītu, ka visas dalībvalstis ir uzticīgas OAP mērķiem, kurus tās apņēmušās piepildīt, tādējādi vairojot iespēju sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM).
A significant and wholehearted change of course has to take place to prove that all Member States are committed to achieving the pledged ODA targets, and hence improving the possibility of reaching the MDGs.
Referents aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ieviest stingrus finanšu mērķu izpildes laika grafikus pirms Dohas konferences sākuma.
Your rapporteur calls on Member States that have not already done so to introduce fixed financial target timetables before the Doha conference takes place.
Ārējais parāds un kapitāla aizplūšana
External debt and capital flight
Parāda atvieglojuma iekļaušana OAP aprēķinos bija viens no galvenajiem iemesliem OAP līmeņa samazinājumam Eiropas Savienībā 2007. gadā, tāpēc referents aicina dalībvalstis koncentrēties uz OAP aprēķiniem pēc parāda atvieglojuma atskaitīšanas.
Inclusion of debt-relief in ODA figures was one of the main reasons for the reduction in EU ODA levels in 2007, so your rapporteur calls on Member States to concentrate on ODA figures with the debt-relief component removed.
Tomēr tikpat svarīgi ir ilgtermiņa parādu stabilitātes jautājumi un atbildīgas kreditēšanas principi.
However, equally important are issues of long-term debt sustainability and responsible lending principles.
Bezatbildīga kreditēšana un finansēšana stipri apdraud jaunattīstības valstu ekonomisko stabilitāti un pasliktina ilgtermiņa parādu stabilitātes nodrošināšanu.
Irresponsible lending and financing poses a great danger for the economic stability of developing countries and is highly counterproductive for the establishment of long-term debt sustainability.
Šādas prakses piemēri ir komerciālo aizdevēju agresīva tiesvedība un apgrūtinoši aizdevumi, kas apgrūtina attiecīgo jaunattīstības valstu budžetus.
Examples of such practices include aggressive litigation by commercial creditors and distressed debt funds that place burdens on the budgets of the developing countries concerned.
Atbildīga finansēšana un kreditēšana ir veids, kā nodrošināt parādu stabilitāti, un to var izmantot arī, lai stimulētu ilgtspējīgu, ekoloģiski draudzīgu attīstību un pienācīgu darbu jaunattīstības valstīs.
Responsible finance and lending may be a way to ensure debt sustainability, and can also be used to encourage sustainable, ecologically friendly development and decent work in developing countries.
Kapitāla aizplūde un „nodokļu paradīzes” arī ir liela problēma attīstības finansēšanas darba kārtībā, jo tām ir nopietnas sekas uz ārējo parādu.
Capital flight and tax havens are also a big issue on the financing for development agenda, as they tend to have serious effects for external debt.
Līdzekļi, kas kavē kapitāla aizplūdi, var ietvert efektīvāku kontroles sistēmu izveidi (jo īpaši ar nodokļu sistēmas palīdzību) jaunattīstības valstīs, liekot šo valstu bagātajiem iedzīvotājiem apzināties savus pienākumus, kā arī stimulējot īpašumu iegādi un cenšoties nodrošināt, ka nauda netiek novirzīta uz „nodokļu paradīzēm” (ieskaitot „nodokļu paradīzes” ES robežās).
Means to prevent capital flight may include installing more effective control systems (especially through systems of taxation) in developing countries, making the rich in developing countries aware of their duties, as well as encouraging ownership and seeking to ensure that the money is not diverted to tax havens (including those inside the EU).
Pagaidām visefektīvākais veids, kā aizkavēt kapitāla aizplūdi no jaunattīstības valstīm, ir stabilas, mierīgas un demokrātiskas vides radīšana, kurā likuma augstākais spēks nodrošina visu pilsoņu tirdzniecības līgumu, banku kontu un īpašumtiesību ievērošanu.
Meanwhile, the most effective way to prevent capital flight from developing countries involves fostering stable, peaceful and democratic environments, where the Rule of Law ensures respect of commercial contracts, bank accounts and property rights to all citizens.
Jauni uzdevumi
New Challenges
Klimata pārmaiņas ir viens no nesenajiem izaicinājumiem, ar ko jāsaskaras, sniedzot atbalstu attīstībai.
Climate change is one of the more recent challenges facing development assistance.
Attīstības politikas galvenais mērķis ir izskaust nabadzību.
The major aim of development policy is to eradicate poverty.
Starp citiem apstākļiem, kas vieš pasaulē nedrošību, klimata pārmaiņas ir problēma, kam ir nopietna ietekme uz mazāk attīstītām valstīm, kas ir īpaši neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem (piemēram, dabas katastrofām, pandēmijām)
Climate change, among other major global insecurities, is an issue which has a significant impact on less developed countries that are especially vulnerable to external shocks (e.g. natural disasters, pandemics).
Tāpēc to nevajadzētu ņemt no pašreizējām OAP saistībām, bet tam jābūt papildu finansējumam.
It should not therefore be taken from existing ODA commitments but must be additional to them.
Šajā ziņā referents pievienojas uzskatam, ko izteicis attīstības komisārs Louis Michel , ka pašreizējos attīstības fondus nedrīkst izmantot, lai apkarotu klimata pārmaiņas vismazāk attīstītajās valstīs.
In this respect, your rapporteur shares the view expressed by Development Commissioner Louis Michel that existing development funds should not be used to finance the combat against climate change in Least Developed Countries.
Notiek pārrunas starp ES un Pasaules Banku par iespēju piešķirt lielu ilgtermiņa aizdevumu, lai palīdzētu visnabadzīgākajām valstīm finansēt būtiskus pasākumus klimata pārmaiņu apkarošanai
Discussions are taking place between the EU and the World Bank about the possibility of raising a major long-term loan to help the poorest countries fund crucial measures to fight climate change.
Sarunās tiek apspriesta ideja par to, ka rūpnieciski attīstītās valstis aizņemsies naudu starptautiskajos kapitāla tirgos un novirzīs to jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu šajās valstīs un lai pasargātu tās no kaitējuma videi. .
Discussions include the idea that industrialised countries will borrow money on the international capital markets and advance it to developing countries in order to support the reduction of greenhouse gas emissions in their countries and to protect them from environmental damage.
Referents cer, ka ES ieņems aktīvu nostāju šajās sarunās.
Your rapporteur expects the EU to take the lead in this debate.
Pašreizējais starptautiskais pārtikas preču cenu straujais kāpums ir papildu problēma, kas jārisina.
The current international explosion of food prices is an additional challenge that must be addressed.
Lauku attīstība, jo īpaši lauksaimniecības attīstība kļūst arvien svarīgāka, un nākamajos gados neapšaubāmi ieņems centrālo vietu starptautiskajā attīstības darba kārtībā.
Rural development, especially in the sense of agricultural development is already becoming increasingly important and will inevitably have a higher profile on the international development agenda in the coming years.
Šķēršļi lauksaimniecības attīstībai jaunattīstības valstīs ir jānovērš.
Obstacles to agricultural development in developing countries need to be tackled.
Jo īpaši ir jāatbalsta vietējā lauksaimniecība.
Local agriculture, in particular, has to be supported.
Nelielām saimniecībām nekavējoties jānodrošina piekļuve aizņēmumiem, lai tās varētu uzlabot savu saimniecību un palielināt produkciju.
Small-scale farmers must rapidly be provided with access to loans in order to improve their businesses and increase their production.
Vēl viens jauns izaicinājums ir jaunu dalībnieku, īpaši Ķīnas, Brazīlijas un Saūda Arābijas, kā arī dažu privātu finansējuma piešķīrēju darbības uzsākšana starptautiskās attīstības finansēšanas jomā
Another new challenge is found in the appearance of new emerging actors on the international development finance scene, notably China, Brazil and Saudi Arabia, as well as a number of private donors.
(OECD apaļā galda par attīstības finansēšanu ziņojums, 2008. gada februāris). .Pastāv bažas par dažu jauno finansējuma piešķīrēju politiku, ko viņi izmanto, lai īstenotu savu sadarbību.
There are concerns about the policies applied by some new donors towards the implementation of their cooperation.
Privātā attīstības finansējuma mobilizēšana
Mobilising private development finance
Privātā kapitāla plūsmas uz jaunattīstības valstīm arvien pieaug.
Private capital flows to developing countries are on the rise.
Lēš, ka tās ir aptuveni sešas reizes lielākas nekā kopējais paziņotais OAP apmērs (pat neatvelkot parādu atvieglojumu summu), kas sasniedz aptuveni 600 miljardu ASV dolāru.
They are estimated to be about six times higher than the total amount of reported ODA (even without correcting for debt relief), amounting to approximately USD 600 billion.
Privātās plūsmas sasniedz aptuveni 80 % no kopējās finanšu plūsmas uz Āfriku: 2007. gadā ārvalstu tiešais ieguldījums Āfrikā pieauga par aptuveni 200 %, salīdzinot ar 2004. gadu.
Private flows account for about 80% to the total financial flows to Africa: in 2007 FDI in Africa increased about 200% over 2004.