natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā konferenci „Tālāk par IKP”, ko 2007. gada novembrī Briselē rīkoja Eiropas Parlaments, Eiropas Komisija, Romas klubs, Pasaules Dabas fonds un ESAO,
– having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
– ņemot vērā 2009. gada 14. septembrī publiskoto Saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanas komisijas ziņojumu ( J. E. Stiglitz ziņojums),
– having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
– ņemot vērā Ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomikas ( TEEB ) globālo iniciatīvu, ko 2007. gada jūnijā atbalstīja G8+5 valstu vadītāji, un tās publicētos 2009. un 2010. gada rezultātus,
– having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
– ņemot vērā N. Stern pārskatu par klimata pārmaiņu ekonomisko ietekmi, kas publicēts 2006. gada 30. oktobrī,
– having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
– ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 10. un 11. decembra, 25. un 26. marta, kā arī 17. jūnija sanāksmes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
– ņemot vērā Padomes (Ekonomikas un finanšu padome) 2009. gada 10. novembra secinājumus par statistiku,
– having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
– ņemot vērā Padomes (Vides padome) 2009. gada 23. oktobra secinājumus par ekoloģiski efektīvu ekonomiku saistībā ar Lisabonas programmu pēc 2010. gada un ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,
– having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem ( COM(2010)0132 ),
– having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
– ņemot vērā stratēģijas „Eiropa 2020” integrētās pamatnostādnes Eiropas ekonomikas un nodarbinātības politikai, kas ietvertas Eiropas Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumā,
– having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
– ņemot vērā paziņojumus par Eiropas pārvaldību: Tiesību aktu labāka izstrāde ( COM(2002)0275 ), Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats ( COM(2006)0689 ), Otrais labāka regulējuma stratēģisks pārskats Eiropas Savienībā ( COM(2008)0032 ), Trešais labāka regulējuma stratēģisks pārskats Eiropas Savienībā ( COM(2009)0015 ),
– having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
– ņemot vērā ES ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu ( COM(2008)0397 ),
– having regard to the EU’s Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
– ņemot vērā pieejamos statistikas instrumentus, piemēram, EU-SILC , darbaspēka apsekojumu ( LFS ), Eirobarometru, Eiropas vērtību pārskatu un Eiropas sociālo pārskatu ( ESS ),
– having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
– ņemot vērā Eurofound koordinēto Eiropas dzīves kvalitātes apsekojumu ( EQLS ), kas visaptveroši atspoguļo dzīves kvalitāti un apstākļus Eiropas valstīs (visās ES dalībvalstīs un kandidātvalstīs) ar vairāk nekā 120 rādītājiem, kuri sniedz salīdzināmus datus par valstīm
– having regard to the European Quality of Life Survey (EQLS), coordinated by Eurofound, which provides a comprehensive portrait of quality of life and living conditions in European Countries (covering all EU Member States and candidate countries) with over 120 indicators providing comparative data across countries
EQLS attiecas uz šādām galvenajām dzīves kvalitātes jēdziena jomām: saimnieciskie resursi un trūcīgums; veselība un veselības aprūpes pieejamība; nodarbinātība un tās kvalitāte; darba un privātās dzīves līdzsvars; ģimenes attiecības un atbalsts; sociālā integrācija/atstumtība (dzīve kopienā un sociālā līdzdalība); izglītība un apmācība; mājokļu kvalitāte un vietējā vide; sociālais kapitāls un sabiedrības kvalitāte; sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte; personīgā labklājība (tostarp laimes izjūta, apmierinātība ar dzīvi, optimistisks nākotnes redzējums). ,
EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future). ,
– ņemot vērā 2010. gada 10. marta
– having regard to its resolutions of 10 March
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0053 . un 16. jūnija
Texts adopted, P7_TA(2010)0053 . and 16 June 2010
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0223 . rezolūcijas par stratēģiju „ES 2020”, 2009. gada 8. oktobra rezolūciju
Texts adopted, P7_TA(2010)0223 . on the EU 2020 Strategy, its resolution of 8 October 2009
Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0028 . par G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī, 2006. gada 15. jūnija rezolūciju
Texts adopted, P7_TA(2009)0028 . on the Pittsburgh G-20 Summit of 24 and 25 September 2009, its resolution of 15 June 2006
Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0272 . par pārskatīto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju
Texts adopted, P6_TA(2006)0272 . on the revised sustainable development strategy and its resolution of 24 April 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0182 . attiecībā uz Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā,
Texts adopted, P6_TA(2008)0182 . on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un atzinumus, ko sniedza Attīstības komiteja, Ekonomikas un monetārā komiteja, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja un Reģionālās attīstības komiteja ( A7-0175/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
A. tā kā visas starptautiskās iestādes aizvien vairāk atzīst — lai noteiktu vispārējo sabiedrības attīstību, līdztekus IKP ir jāuzlabo arī citi dati un rādītāji;
A. whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
Progresa novērtējums mainīgā pasaulē” kā iespējamu papildu instrumentu, kas dotu ieguldījumu politikas analīzes un debašu uzlabošanā;
Welcomes the Commission Communication on ‘GDP and Beyond – Measuring Progress in a Changing World’ as a possible complementary tool to contribute to improved policy analysis and debates;
4. uzsver, ka jāizstrādā papildu rādītāji, lai novērtētu vidēja termiņa un ilgtermiņa ekonomisko un sociālo progresu; aicina izstrādāt skaidrus un izmērāmus rādītājus, kas ņemtu vērā klimata pārmaiņas, bioloģisko daudzveidību, resursu izmantošanas efektivitāti un sociālo integrāciju; turklāt mudina ieviest rādītājus, kas ciešāk pievērstos mājsaimniecību līmenim, atspoguļojot ienākumus, patēriņu un labklājību;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
7. uzsver nepieciešamību novērtēt sabiedrības dzīves kvalitāti; uzskata, ka dzīves kvalitātes sasniegšana un uzturēšana ietver tādus svarīgus un plaši atzītus faktorus kā veselība, izglītība, kultūra, nodarbinātība, mājokļu un vides apstākļi u. c.; uzskata, ka šos faktorus raksturojošiem rādītājiem būtu jāpievērš lielāka uzmanība; ierosina kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju pilnveidošanā izmantot EQLS rādītājus, kas attiecas uz galvenajām dzīves kvalitātes jomām;
Underlines the need to measure quality of life in societies; considers that achieving and sustaining quality of life involves important, consensual factors such as health, education, culture, employment, housing, environmental conditions etc.; takes the view that indicators which measure such factors should be assigned a greater role; suggests that the EQLS indicators, which cover the core domains of quality of life, are built upon in the further development of both qualitative and quantitative metrics;
Iekšzemes kopprodukts (IKP) norāda uz visu saimniecisko monetāro darbību kopējo pievienoto vērtību.
GDP (gross domestic product) is the aggregated added value of all money-based economic activities.
IKP ir zināmākais rādītājs, kā noteikt makroekonomisko darbību.
GDP is the best known measure of macroeconomic activity.
Tas tika izstrādāts 20. gs. trīsdesmitajos gados, politikas veidotāji to izmanto visā pasaulē, un tas plaši izskan publiskajā telpā.
It was developed in the 1930s and is used by political decision-makers worldwide and referred to in public discussions.
IKP ir kļuvis par visaptverošu sociālās attīstības un progresa rādītāju kopumā.
GDP has come to take on the role of a comprehensive indicator for overall societal development and progress in general.
Tomēr tas nesniedz katrā jautājumā drošu pamatu politiskajām diskusijām.
However, it does not provide a reliable basis for policy debate on every issue.
Jo īpaši — IKP nesniedz vērtējumu par ilgtspēju vides jomā, ne arī par sociālo integrāciju.
In particular, GDP does not measure environmental sustainability or social integration.
Arvien vairāk nostiprinās atziņa, ka ir jāuzlabo dati un rādītāji, ar ko papildināt IKP.
There is increasing awareness of the need for improved data and indicators to complement GDP.
Uz šo atziņu balstās vairākas starptautiskas iniciatīvas.
This awareness forms the basis of a number of international initiatives.
Eiropas Parlaments (kopā ar Eiropas Komisiju, Romas klubu, Pasaules Dabas fondu un ESAO) 2007. gada novembrī rīkoja konferenci ar nosaukumu „IKP un ne tikai” („ Beyond GDP ”).
In November 2007 the European Parliament (together with the European Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD) held a conference entitled ‘Beyond GDP’.
Šajā konferencē politikas veidotāji, ekonomikas un vides aizsardzības eksperti un pilsoniskā sabiedrība pauda lielu atbalstu tam, lai izstrādātu rādītājus, kas papildinātu IKP un sniegtu plašāku informāciju politisku lēmumu atbalstam.
At this conference there was broad support by policy-makers and experts from the fields of economics, environmental protection and civil society for the development of indicators to complement GDP, providing more comprehensive information to support policy-making.
Jo īpaši runa ir par pilnīgāku rādītāju izstrādāšanu, kuri sniegtu uzticamāku zināšanu bāzi.
In particular it focuses on developing more comprehensive indicators that would provide a more reliable knowledge base.
Savā ziņojumā es vēlos principā atbalstīt Komisijas nodomu pieņemt skaidri noteiktu mērogu, kas pārsniedz IKP, t. i., papildina IKP lēmumu pieņemšanas un novērtējuma ietvaros.
In my report I should like basically to support the Commission’s intention to adopt a clearly defined measuring system that would go beyond GDP, in the sense that it complements GDP in the context of decision-making and assessment.
Man radās iespaids, ka šīs pieejas mērķis gadiem ilgajās politiskajās un zinātniskajās diskusijās nav pretrunīgs.
My impression is that the aim of this approach is not controversial in the political and scientific discussion that has been going on for years.
Lielāka ir problēma, kā šo pieeju var īstenot, izmantojot skaidri definētus un kvantitatīvi nosakāmus rādītājus.
Rather, the problem is how this approach can be done using clearly defined and quantifiable indicators.
Skaidrs, ka šis projekts var gūt panākumus tikai tad, ja tajā akcentēta uzticamu datu izmantošana.
It is clear that this project can only succeed, if it emphasizes the use of reliable data.
Bieži trūkst skaidri noteiktas informācijas, datu un rādītāju.
There is often a lack of clearly defined information, data and indicators.
ES un dalībvalstu līmenī ir iesniegts daudz iniciatīvu, lai novērstu trūkumus šajās jomās.
At EU and Member State level there have been many initiatives to fill the gaps in these areas.
Diemžēl saskaņotu rīcību var konstatēt tikai daļēji.
Unfortunately there are only partial signs of coherent action.
Rādītāju jomā, piemēram, ir daudz rīcību valstu un starptautiskā līmenī, kas situāciju padarījušas grūti pārvaldāmu un neskaidru.
For example, the proliferation of activities at national and international level in the area of indicators has made the situation unmanageable and murky.
Turklāt kopējās debatēs par rādītājiem nedrīkstētu aizmirst, ka rādītāji vieni paši nevar dot pietiekamu ieguldījumu politiskajās debatēs, lēmumu pieņemšanā un novērtēšanā.
Moreover, in the general debate on indicators it should not be forgotten that indicators alone cannot make a sufficient contribution to policy debate, decision-making and assessment.
Vairāk ir nepieciešama visaptveroša koncepcija, ņemot vērā pastāvošos pasākumus, kuru iespējams īstenot praksē.
What is required is a comprehensive concept, taking account of existing measures, which can be implemented in practice.
Ir svarīgi, lai mēs izstrādātu instrumentu, kas var papildināt IKP, ņemot vērā, ka tas jādara tā, lai instruments būtu praktiski izmantojams, kā arī izmantojot skaidri noteiktus rādītājus un paļaujoties uz augstas kvalitātes datiem.
It is important that we develop a tool that can complement GDP, taking into account that it has to be done in a way so that it can have practical use and using clearly defined indicators and relying on data of a high quality.
Komisijas paziņojumā ierosināta virkne atsevišķu pasākumu, kurus ir grūti izvērtēt.
The Commission communication proposes a number of individual measures that are hard to assess.
Trūkst šo iniciatīvu iesaistīšanas visaptverošākā, strukturētākā stratēģijā, kura skaidri norādītu, kādā veidā varētu izmantot šo jauno iniciatīvu „IKP un ne tikai”.
These initiatives are not integrated into a more comprehensive, tiered strategy that clearly shows how the new ‘Beyond GDP’ approach can be used.
Savā ziņojumā es aicinu Komisiju iesniegt strukturētu stratēģiju „IKP un ne tikai” pieejai, kurā būtu jāizklāsta, kā jauno pieeju var pragmatiski izmantot ikdienas politikas darbā.
My report calls on the Commission to submit a tiered strategy for the ‘Beyond GDP’ approach that should show how the new approach can be used pragmatically in day-to-day political work.
Kamēr minētais jautājums nav noskaidrots, uzskatu, ka šajās debatēs nevarēs gūt labus panākumus.
Unless there is clarity on this issue, I consider that there can be little progress in this debate.
Atzinumu sagatavoja(*): Nikolaos Chountis
Rapporteur(*): Nikolaos Chountis
Ekonomikas un monetārā komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2007. gada 30. jūnijā pieņemto Stambulas deklarāciju par to, kā novērtēt un veicināt sabiedrību progresu,
– having regard to the OECD Istanbul Declaration on ‘Measuring and Fostering the Progress of Societies’, adopted on 30 June 2007,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem ( COM(2010)0132 ),
– having regard to the Commission proposal for a regulation on European environmental economic accounts (COM(2010)132),
– ņemot vērā Saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanas komisijas ziņojumu ( J. E. Stiglitz , A. Sen un J.-P. Fitoussi 2008. gada ziņojums),
– having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz, Sen and Fitoussi report 2008),
3. uzskata, ka dalībvalstu un ES politiku vērtēs pēc tā, vai tā ir ļāvusi gūt panākumus sociālo, ekonomikas un vides mērķus sasniegšanā un Eiropas iedzīvotāju labklājības uzlabošanā, un ka IKP nav pietiekams rādītājs, lai atspoguļotu valstu un reģionu problēmu sarežģīto sociālekonomisko būtību; uzsver, ka jaunu un papildinošu sociālo un vides rādītāju izmantošana pilnībā atbilst „Eiropa 2020” un citu nozīmīgu stratēģiju mērķiem, kurus nav iespējams sasniegt, par kritēriju izmantojot tikai un vienīgi IKP;
Believes that national and EU policies will be evaluated in the light of whether they are successful in delivering progress in achieving social, economic and environmental goals and improving the well-being of Europeans, and that GDP is not sufficient to record the complex socioeconomic reality of the national and regional challenges; underlines that the use of new and complementary social and environmental indicators is fully in line with the objectives of the Europe 2020 Strategy and other major initiatives, which cannot be attained by using GDP alone as a yardstick;
5. atzīmē, ka cilvēki, domājot par savu dzīves kvalitāti, augstu vērtē, piemēram, drošu sociālo vidi, kurā ir viegli atrast ērtus mājokļus un darbu, kurā ir viegli audzināt bērnus, kurā īpaša uzmanība tiek pievērsta, piemēram, ārvalstnieku integrācijai, kurā tiek nodrošināti sociālie pakalpojumi un kurā cilvēks var baudīt dabu viegli sasniedzamā attālumā, un ka ir grūti iegūt salīdzināmus datus par šiem jautājumiem;
Notes that when people are considering their quality of life they appreciate for example safe social environments where it is easy to find comfortable housing and jobs, which are good places to raise children, where for example integration of foreigners is taken good care of, where social services are provided and one may enjoy nature within reachable distances, and regrets that it is hard to get comparable data on these issues;
8. atzinīgi vērtē — kā pozitīvu un nozīmīgu soli — Komisijas ierosinātās piecas darbības, lai labāk novērtētu paveikto mainīgā pasaulē, un atgādina nodomu izmantot šos rādītājus kā jaunas pamatnostādnes un standartus politikas veidošanas un īstenošanas novērtēšanai; uzsver, cik svarīgi ir, lai šie rādītāji tiktu izstrādāti ciešā starptautiskā sadarbībā;
Welcomes, as a positive and important step, the five actions to better measure progress in a changing world put forward by the Commission and recalls the intention to use these indicators as new guidelines and benchmarks for assessing policy-making and policy implementation; stresses the importance of developing these actions in close international cooperation;
10. uzskata — lai uzlabotu un papildinātu IKP kā galveno statistikas rādītāju, kurš nosaka politikas veidošanas procesu un kura pamatā ir ekonomikas novērtēšana no tirgus produkcijas viedokļa, ir nepieciešamas visaptverošas un tālejošas izmaiņas sistēmā, lai pienācīgi ņemtu vērā ekonomikas, vides un sociālās politikas plānošanas, īstenošanas un novērtēšanas ekonomiskos, vides un sociālos parametrus, kā arī savlaicīgāka datu apkopošana un apstrāde;
Believes that improving and complementing GDP as a key statistical indicator guiding the policy-making process based on the measure of the market output of an economy requires comprehensive and far-reaching changes to the system so as to take proper account of economic, environmental and social parameters for planning, implementing and evaluating economic, environmental and social policies, and requires in particular more timely data collection and processing;
12. tādēļ aicina Komisiju saglabāt IKP kā galveno rādītāju, plānojot pasākumus, lai palielinātu labklājību un uzlabotu saimniecisko darbību, un, pamatojoties uz šo rādītāju, noteikt reģionus, kas ir tiesīgi saņemt Eiropas līmeņa atbalstu, šajā sakarībā ļaujot valsts iestādēm attiecīgajā līmenī arī turpmāk brīvi izmantot citus sociālos, vides un ar infrastruktūru saistītos rādītājus, lai ņemtu vērā reģionu, pilsētu un lielpilsētu īpašos apstākļus un sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;
Calls on the Commission, therefore, to retain GDP as the key indicator when planning measures to enhance prosperity and economic performance and to identify regions eligible for support on that basis at European level, in which connection national authorities must continue to be given the leeway to use other social, environmental and infrastructure-related indicators at the appropriate level, with a view to taking account of the specific circumstances of regions, towns and cities and meeting the objectives of the EU 2020 Strategy;
14. atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi cieši sadarboties ar citām valstiskām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un pētniecības centriem; atgādina, cik svarīgi ir šajās nozīmīgajās diskusijās iesaistīt pilsoņus un nodrošināt bezmaksas informācijas avotus, kuri ir viegli pieejami visiem iedzīvotājiem, lai tādējādi veicinātu izpratni par dažādo rādītāju patieso būtību, iegūšanas veidu, savstarpējo saistību un par to, ko tie patiesībā novērtē, kā arī lai būtu iespējams sekot to attīstībai laika gaitā; aicina Eiropas Parlamentu cieši iesaistīties turpmākajā darbībā saistībā ar šo jautājumu;
Welcomes the willingness of the Commission to work in cooperation with other governmental organisations, civil society and research centres; recalls the importance of citizens’ involvement in this crucial debate and of providing free information sources that are easily available to all citizens so that the actual contents of different indicators, how they have been reached, their interconnections and what they actually measure, can be made understandable and their development over time can be followed; calls for the European Parliament to be closely associated in future developments on this topic;
16. tomēr uzskata, ka IKP kā vienīgā statistiskā rādītāja apšaubīšana un papildu rādītāju ieviešana sniegs dalībvalstu un Eiropas līmeņa ekonomikas politikai jaunu attīstības virzienu un ieviesīs jaunus aspektus saistībā ar attīstības kvalitāti un iedzīvotāju labklājību.
Notes, however, that questioning GDP as the sole statistical indicator and introducing supplementary indicators will lead to economic policies at national and European level in new directions and introduce new aspects relating to the quality of development and the prosperity of citizens.
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution: