natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jūraskraukļu populācijas regulēšana ir nevis pašmērķis, bet gan izlīdzinājums starp dažādiem likumīgiem mērķiem, kuru būtība ir ilglaicīgi izmantot zivju krājumus — putnu aizsardzība un daudzveidīgas putnu un zivju faunas saglabāšana, no vienas puses, kā arī zvejnieku un dīķu saimnieku likumīgās intereses zivju krājumu ekonomiskai izmantošanai, no otras puses.
The aim is not to regulate the cormorant population as an end in itself but to strike a balance between different but perfectly legitimate aims, in the interests of the sustainable use of fish stocks: bird conservation and maintenance of diverse bird and fish fauna on the one hand, and the legitimate interest of fishermen and fish farmers in the economic use of fish stocks on the other.
Tādēļ ir nepieciešami arī aktuāli, uzticami dati par jūraskraukļu reālo populāciju, jo līdz šim pieejamie skaitļi ir ne tikai svārstīgi, bet arī bieži vien attiecas uz dažādiem kritērijiem (pasugas, atšķirīgie ģeogrāfiskie ierobežojumi, ligzdojošās populācijas utt.).
To this end, up-to-date, reliable data on the actual cormorant populations are also needed, as the figures available so far not only seriously contradict one another, but are often based on differing criteria (sub-species, different geographical demarcations, breeding populations, etc.).
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 49. pantu,
– having regard to Articles 6 and 49 of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gadā pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ),
– having regard to the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW) adopted by the UN General Assembly in 1979,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību,
– having regard to the UN Security Council Resolution 1325 (2000) on women, peace, and security,
– ņemot vērā 1993. gadā Vīnē organizētās Cilvēktiesību konferences darbu, kura gaitā tika apstiprinātas cilvēktiesības un nosodīta šo tiesību pārkāpšana kultūras vai tradīciju vārdā,
– having regard to the work of the Vienna Conference on Human Rights (1993), which affirmed human rights and condemned the violation of these rights in the name of culture or tradition,
– ņemot vērā 2002. gada 20. septembrī Briselē pieņemto Deklarāciju par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu,
– having regard to the Brussels Declaration on Preventing and Combating Trafficking in Human Beings adopted on 20 September 2002,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojumus par kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm,
– having regard to the Commission 2007 Progress Reports on the Candidate and Potential Candidate countries,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. oktobra paziņojumu “ES atbilde uz nestabilām situācijām — iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un miers ir apdraudēti” (COM(2007) 643),
– having regard to the Commission communication of 25 October 2007 entitled: Towards an EU response to situations of fragility – engaging in difficult environments for sustainable development, stability and peace ( COM(2007)0643 ),
– ņemot vērā saskaņā ar 2004. gada Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu izveidotās Darba grupas dzimumu jautājumos darbību un progresa ziņojumu,
– having regard to the activities and the progress report of the Gender Task Force operational under the Stability Pact for South-Eastern Europe (2004),
– ņemot vērā Parlamenta uzdevumā veikto Marina Blagojević pētījumu “Sieviešu stāvoklis Balkānu valstīs — salīdzinošā perspektīva” (2003. gada februāris, Belgrada),
– having regard to the study: Women's Situation in the Balkan Countries: comparative perspective, undertaken by Ms Marina Blagojević on behalf of the European Parliament (Belgrade, February 2003),
– ņemot vērā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par sievietēm Dienvidaustrumeiropā
– having regard to its resolution of 22 April 2004 on Women in South-East Europe
– ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 1 June 2006 on the situation of Roma women in the European Union
OV C 298 E, 8.12.2006., 283. lpp. ,
OJ C 298E, 8.12.2006, p.283. ,
– ņemot vērā secinājumus, kurus izdarīja starptautiskajā konferencē “Sievietes konfliktu risināšanā”, kas notika 2008. gada 21.–22. jūnijā Ļubļanas Humanitārajā augstskolā ( Institutum Studiorum Humanitatis ),
– having regard to the conclusions of the international conference: Women in conflict resolution, held in Ljubljana, June 21-22, 2008 in the Institutum Studiorum Humanitatis - Ljubljana Graduate School in Humanities,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6-0435/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0435/2008 ),
7. uzsver izglītības nozīmi ar dzimumu sociālo lomu modeļiem un kultūras aizspriedumiem saistītu stereotipu izskaušanā, kā arī to, ka izglītības sistēma kā tāda nedrīkstētu veicināt stereotipisku pieeju, tostarp karjeras izvēlē;
Underlines the importance of education in eliminating stereotypes relating to the social roles of both women and men and cultural stereotypes and the fact that the education system itself should not promote stereotypical patterns, including in career choices;
13. atzinīgi vērtē attiecīgajās valstīs pēdējā laikā izveidoto tiesisko un institucionālo bāzi, kura atspoguļo stingru apņemšanos nodrošināt vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem; atkārtoti uzsver, ka nepieciešami efektīvi pasākumi, lai šīs prasības varētu pilnībā īstenot praksē;
Welcomes the recent evolution of the legislative and institutional framework which reflects a strong commitment to ensuring equal opportunities for women and men in the countries concerned; at the same time reiterates that strong measures are needed so that these provisions can be fully implemented in practice;
Šajā sarakstā būtu iekļaujama arī Turcija, taču, tā kā tā ir detalizēti apskatīta FEMM komitejas ziņojumos ( Emine Bozkurt , INI 2004/2215 un INI 2006/2214), referente to šeit nav iekļāvusi. ) un iespējamām kandidātvalstīm (Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Serbiju un Kosovu saskaņā ar ANO Drošības padomes reozlūciju Nr. 1244).
Turkey would fit in this line but as FEMM Committee reports (INI 2004/2215 and INI 2006/2214 by Emine Bozkurt) dealt in details with this, the rapporteur did not include it here. ) and Potential Candidate countries: (Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia, Kosovo under UNSCR 1244).
Pēdējos divdesmit gados šajās valstīs ir notikušas krasas izmaiņas.
These countries went through some dramatic changes in the last two decades.
Ziņojumā ir atspoguļoti nevis pagātnes notikumi, bet pašreizējās problēmas saistībā ar sieviešu situāciju, lai gan šābrīža situācija būtu jāskata vēsturisko notikumu kontekstā.
The report does not deal with the past events but concentrates on present problems related to women's situation; however, today's situation should be examined in the light of history.
Ir bijuši gan kari un etniskie konflikti, gan politiskā un ekonomiskā transformācija un jaunu valstu veidošana (pat pavisam nesenā pagātnē), kā arī migrācija utt.
It is marked by wars, ethnic conflicts, political and economic transformation, construction of new countries (even most recently), migration, etc.
Demokrātiskā stabilizācija ir sākusies, taču vēl ir jāiegulda liels darbs.
The process of democratic stabilization is on its way but there is still a lot of work to be done.
Tāpēc ir nepieciešama sieviešu līdzdalība.
To this end, women's participation is necessary.
Sievietes var uzņemties vadošo lomu reģiona demokratizācijas un stabilizācijas procesā tikai tad, ja tām tiek dotas vienlīdzīgas iespējas.
Women can play a leading role in the democratisation and stabilisation process of the region only if equal chances and equal opportunities are granted to them.
Diemžēl pagaidām iepriekš minētajās valstīs situācija ir citāda.
Unfortunately, this seems not to be the case in the abovementioned countries for the moment.
Ir ļoti grūti novērtēt dzimumu līdztiesību šajās valstīs, jo nav pieejami ticami jaunākie dati.
It is very difficult to evaluate gender equality in these countries as reliable and up-to-date data is not accessible.
Horvātija — Dzīves kvalitāte Horvātijā: Valsts pētījuma galvenie secinājumi
Some examples: Croatia: Quality of life in Croatia: Key findings from national research
http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2007/29/en/1/ef0729en.pdf ; Bosnija un Hercegovina — Helsinku Cilvēktiesību komiteja Bosnijā un Hercegovinā: Ziņojums par cilvēktiesību stāvokli Bosnijā un Hercegovinā, analīze par periodu no 2007. gada janvāra līdz decembrim —
http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2007/29/en/1/ef0729en.pdf ; Bosnia and Herzegovina: Helsinki Committee for Human Rights in Bosnia and Herzegovina: Report on the Status of Human Rights in Bosnia and Herzegovina, Analysis for the period January - December 2007:
http://www.bh-hchr.org/Reports/Report%20on%20the%20status%20of%20HR%20for%202007.doc ; Horvātijas Republika — Centrālais statistikas birojs: Sievietes un vīrieši Horvātijā 2007. gadā; Sievietes un vīrieši Bosnijas un Hercegovinas Federācijā 2006. gadā; Melnkalne —
http://www.bh-hchr.org/Reports/Report%20on%20the%20status%20of%20HR%20for%202007.doc ; Republic of Croatia - Central Bureau of Statistics: Women and Men in Croatia 2007; Women and Men in Federation of Bosnia and Herzegovina 2006; Montenegro:
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm , tomēr vairākumā gadījumu pieejamie dati ir novecojuši.
http://www.monstat.cg.yu/EngPublikacije.htm , but in most of the cases, the data available is out of date.
Ziņojumā apskatīti sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumu visproblemātiskākie aspekti.
The report covers the following areas of concern that appear to be most problematic as regards to women's rights and gender equality issues.
Sievietes darba tirgū
Women in the labour market
Sieviešu ekonomiskā neatkarība ir galvenais dzimumu līdztiesības faktors.
Women's economic independence is a key factor in gender equality.
Sievietēm jābūt līdzvērtīgai pieejai darba tirgum un labām darbavietām.
Women should have equal access to labour market and quality jobs.
Visās minētajās valstīs bezdarba problēma vairāk skar sievietes nekā vīriešus.
In all said countries more women than men face the problem of unemployment than men.
Tas nenozīmē, ka sievietes nestrādā — gluži otrādi, tās ir spiestas strādāt “neoficiālajā” darba tirgū un veikt nedeklarētu darbu, tostarp mājsaimniecības darbus un vecāka gadagājuma cilvēku un bērnu aprūpi.
It does not mean that women don't work,— on the contrary, they are forced to work on the "informal" labour market and to carry out undeclared work; including household tasks, taking care of elderly people and children.
Turklāt pat oficiāli nodarbinātas sievietes ir vairāk pakļautas sliktiem darba apstākļiem un bezdarba riskam.
Moreover, even formally employed women are more vulnerable to poor working conditions and to unemployment.
Šāda situācija veidojas, jo sievietes pārsvarā ir nodarbinātas tradicionālajās “sieviešu” profesijās, kas ir nedrošākas un zemāk atalgotas.
This is due to the fact that they are mostly concentrated in sectors that are traditionally "female", and these jobs are less paid and less secure.
Turklāt visā darba tirgū ir darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, kas nozīmē, ka sievietes par to pašu darbu saņem mazāk nekā to vīriešu dzimuma kolēģi.
In addition, the phenomenon of "gender pay gap" exists in all parts of the labour market, which means that women earn less for the same work than their male colleagues.
(Samaksas atšķirība starp valstīm ir dažāda, sākot ar 9 % Slovēnijā, kas sasniegusi vienu no labākajiem rezultātiem ES, un beidzot ar daudz lielāku starpību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Serbijā, taču ir sarežģīti šos datus salīdzināt vai arī tie nav pilnībā pieejami.)
(The pay gap varies between countries from 9% in Slovenia – one of the best results even in the EU – to much more in the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia, but the data are difficult to compare or hardly available.)
Valdībām ir jāgarantē, ka spēkā esošie tiesību akti diskriminācijas novēršanas un/vai dzimumu līdztiesības jomā dod vienlīdzīgas iespējas pieejai darba tirgum gan sievietēm, gan vīriešiem.
Governments should ensure that existing anti-discrimination and/or gender equality legislation guarantees equal opportunities for both women and men regarding access to the labour market.
Ar tiesisko bāzi vien ir par maz, likumi ir arī pienācīgi jāīsteno un pilnībā jāievēro.
The legislative framework alone is not sufficient, laws should be properly implemented and fully respected.
Referente kā lielu panākumu vērtē dzimumu līdztiesību veicinošo, vardarbības un diskriminācijas novēršanas tiesību aktu
The rapporteur welcomes the adoption of gender equality, anti-violence and anti-discrimination laws
Daži piemēri: Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika — 2006. gada Likums par sieviešu un vīriešu vienlīdzīgām iespējām, 2004. gada grozījumi Kriminālkodeksā saistībā ar seksuāla rakstura noziegumiem, Rīcības plāns dzimumu līdztiesības jomā 2007–2012; Melnkalne — 2007. gada Likums par dzimumu līdztiesību; Bosnija un Hercegovina — 2003. gada Likums par dzimumu līdztiesību, Dzimumu līdztiesības centra izveide 2005. gadā; Serbija — nav tiesību aktu par dzimumu līdztiesību, taču darbojas Dzimumu un etniskās izpētes centrs; Horvātija — 2008. gada 15. jūlijā pieņemts jauns Dzimumu līdztiesības likums, dzimumu līdztiesības ombuda amata izveide 2003. gadā; Albānija — 2004. gada Likums par dzimumu līdztiesību. pieņemšanu daudzās reģiona valstīs pēdējos piecos gados.
Some examples: FYROM: 2006 Law On Equal Opportunities of Women and Men, Amendments to the Criminal Code in 2004 related to crimes against sexual freedom, the Gender Action Plan 2007-2012; Montenegro: 2007 Law on Gender Equality; Bosnia and Herzegovina: 2003 Law on Gender Equality, 2005 Establishment of the Gender Centre; Serbia: no gender equality regulation, but a Gender and Ethnicity Research Centre exists; Croatia: new Gender Equality Law adopted 15 July 2008, 2003: creation of the post for Ombudsperson for Gender Equality; Albania: 2004 Law on Gender Equality in many countries of the region during the last five years as a major positive development.
Vēl viens svarīgs aspekts saistībā ar sievietēm darba tirgū ir ģimenes dzīves saskaņošana ar darbu.
Another important aspect to be taken into consideration as regards women in the labour market is the reconciliation of private and professional life.
Vīriešiem un sievietēm savstarpēji ir jādala bērnu kopšanas pienākumi, un būtu jāmudina vīrieši to darīt.
Men and women have to share childcare tasks, and men should be encouraged to do so.
Turklāt ir ļoti vajadzīgas labas kvalitātes, viegli pieejamas un maksas ziņā pieņemamas bērnu aprūpes iestādes.
Furthermore, there is a great need for good quality, accessible and affordable childcare facilities.
Šo iestāžu pieejamība valstīs ir atšķirīga.
The availability of such institutions differs from one country to another.
Kopumā situācija ir sliktāka lauku rajonos, kur sociālo pakalpojumu (ieskaitot bērnu aprūpi) nepietiekama pieejamība rada lielāku slogu uz sievietēm.
In general, the situation is worse in rural areas, where the limited availability of social services (including childcare) put bigger burden on women's shoulders.
Barselonas mērķu
Reaching for the Barcelona targets
2002. gada martā Barselonas Eiropadomē tika apliecināts bērnu aprūpes nozīmīgums attiecībā uz izaugsmi un vienlīdzīgām tiesībām, aicinot dalībvalstis “novērst šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū un, ņemot vērā bērnu aprūpes iestāžu pieprasījumu, censties saskaņā ar valsts iekšējiem nosacījumiem līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu no 3 gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam, kā arī vismaz 33 % bērnu līdz 3 gadu vecumam”. — uz kuriem pamatojas ticami indikatori — sasniegšana ir vēlama, taču šim nolūkam nepieciešama nopietna apņemšanās.
In March 2002, the Barcelona European Council acknowledged the importance of childcare in terms of growth and equal opportunities calling on MS to 'remove disincentives to female labour force participation and strive, taking into account the demand for childcare facilities and in line with national patterns of provision, to provide childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age'. – which is a basis for good indicators – is desirable but major commitment is necessary in this direction.
Cīņa pret stereotipiem
Fight against stereotypes
Bez tiesiskajām barjerām vienlīdzīgas iespējas izmantot savā labā sievietēm neļauj stereotipi un negatīvais sieviešu tēls.
Apart from the legislative barriers, stereotypes and a negative image of women make it impossible for women to benefit from equal opportunities.
Šis tēls ir dziļi iesakņojies sabiedrības apziņā, un to dažreiz pastiprina kultūru atšķirības, etniska un/vai rasu diskriminācija.
This image is deeply rooted in society and sometimes reinforced by cultural differences, ethnic and/or racial discrimination.
Vairākumā minēto valstu cilvēki ar šo attieksmi sastopas skolā (izglītojošie materiāli), plašsaziņas līdzekļos (televīzija, grāmatas, avīzes, radio) un internetā.
In most of these countries, people encounter this attitude at school (educational materials), in media (television, books, newspapers, radio) and on the internet.
Lai mainītu sabiedrības domāšanu, nepieciešami pasākumi informētības veicināšanai.
Awareness-raising campaigns are needed in order to re-shape public opinion.
Informēšanas jāsāk jau agrīnā vecumā — izglītojošiem materiāliem skolā būtu jāveicina pozitīvāka sieviešu tēla izveide — nodarbinātas sievietes ir neatkarīgas un vienlīdzīgas ar vīriešiem.
This should start from an early age, — educational materials in school should promote a more positive image of women: working, being independent and equal to men.
Tas ir jo īpaši svarīgi, lai izskaustu stereotipus karjeras izvēlē un dažu profesiju feminizāciju.
This is particularly important in the process of eradicating stereotypes in career patterns and feminisation of certain jobs.
Tāpat jārīkojas arī plašsaziņas līdzekļos un internetā.
The same path should be followed in media and on the internet.
Kā labu piemēru var minēt BDR Maķedoniju, kur uzreiz pēc joprojām aktuālās Valsts informācijas sabiedrības stratēģijas pieņemšanas veica pētījumu, lai iegūtu informāciju un veicinātu dzimuma dimensijas apzināšanos attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām.
A positive example is set by FYROM, where immediately after the adoption of the current National Information Society Strategy, a study was carried out to obtain information and to raise awareness on the gender dimension of Information and Communication Technologies.
Izglītības kontekstā kā lielisku piemēru var minēt Albāniju, kur Tirānas Universitāte (kopš 2006. gada) piedāvā maģistra programmu dzimumu līdztiesības un attīstības jomā
At the educational level, a great example was set by Albania, where the University of Tirana offers a master's programme on gender and development (from 2006)
Sīkāka informācija:
More information:
Sieviešu veselība
Women's health
Vairākumā šajā ziņojumā apskatīto Balkānu valstu politiskās un ekonomiskās sistēmas maiņa ir pasliktinājusi preventīvās veselības aprūpes sistēmu un sniegto pakalpojumu kvalitāti šajās valstīs.
In most Balkan countries reviewed in this report, the transition of the political and economic system deteriorated the public preventive health system and the services provided.
Daudzos gadījumos tas ir noticis nepamatotas privatizācijas dēļ.
In many cases that was due to inadequate privatization.
Dažas valstis (piemēram, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika) to ir sapratušas.
In some countries (for example in the Former Yugoslav Republic of Macedonia) this has been acknowledged.
Tomēr joprojām šādām programmām nav piešķirts valsts finansējums (var minēt vienu pozitīvu piemēru — Horvātiju, kur ir pieejama bezmaksas vakcīna pret dzemdes kakla vēzi).
Still there is no adequate public funding for such programs (a positive example can be Croatia where free vaccination for cervical cancer is available).
Vajadzētu vairāk sniegt informāciju par seksuāli transmisīvajām slimībām.
There should be more information provided about sexually transmittable diseases.
Īpaša vērība būtu jāpievērš to sieviešu psiholoģiskai un fiziskai rehabilitācijai, kas kara vai etnisko konfliktu laikā kļuvušas par seksuālas vardarbības upuriem.
Special attention should be paid to psychological and physical rehabilitation of women victims of sexual violence and women abused during war or ethnic conflicts.
Sieviešu loma lēmumu pieņemšanā
Women in decision-making
Lai veicinātu šo procesu, sievietēm gan politikā, gan ekonomikas jomā ir jāieņem amati, kuros pieņem lēmumus.
In order to contribute to this process, they have to be in decision-making positions both political in and economic spheres.
Konkrētāk, politiskajā līmenī mērķim jābūt sieviešu līdzvērtīgai dalībai un pārstāvībai politiskajās partijās, valstu parlamentos un valdībās.
More specific aim at the political level should be women's equal participation and representation in political parties, in national assemblies and governments.
To varētu panākt ar kvotu palīdzību.
This should be achieved through quotas.
Privātajā sektorā kvotu piemērošana var nebūt labākais risinājums.
In the private sector application of quotas may not be a viable solution.
Taču sievietēm būtu vairāk jāieņem vadošie, ne tikai organizatoriskie amati.
However, there should be more women in leading positions; they should not be limited to manager positions.
Valstu valdībām jānodrošina spēkā esošo tiesību aktu pienācīga ieviešana un jānosoda “stikla griestu” fenomens.
Governments have to assure the correct implementation of existing legislation, and they should condemn the phenomenon of the "glass ceiling".
Vardarbība pret sievietēm nav pieļaujama, un tiesiskie paņēmieni nav pietiekams līdzeklis sieviešu aizsardzībai.
There should be zero tolerance towards violence against women and domestic violence, and that should not be limited to solely legislative actions.
Jānodrošina pienācīga tiesību aktu ieviešana, jāorganizē pasākumi informētības veicināšanai un apmācības ierēdņiem un policistiem, lai tie atbilstīgi risinātu jautājumus par vardarbību ģimenē un pret sievieti.
Laws should be properly implemented, awareness-raising campaigns should be organised and training for civil servants and police agents to deal adequately with violence against women and domestic violence should be provided.
Patversmju izveide vardarbības upuriem ir vēl viens neatliekams uzdevums.
The creation of shelter houses for victims is another necessary element.
CESI Izglītības, konsultāciju un pētījumu centrs sadarbībā ar “ Open Media Group ” ( OMG ) 2007. gadā sāka īstenot valsts līmeņa kampaņu, lai novērstu vardarbību dzimuma dēļ.
CESI Education, Counselling and Research Centre , in partnership with the Open Media Group (OMG), started in 2007 the implementation of the National Campaign for Prevention of Gender-Based Violence.
Kampaņas mērķis ir paaugstināt šīs problēmas apzināšanos jauniešu vidū un novērst vardarbību dzimuma dēļ.
The campaign aims to raise awareness of the youth about this problem and prevent gender-based violence.
Kampaņa ietver pētījumu par vardarbību dzimuma dēļ pieaugušo sabiedrības locekļu vidū, kampaņu plašsaziņas līdzekļos, izglītojošus seminārus vidusskolu skolotājiem, publiskas diskusijas, jauniešu veidoto darbu prezentācijas, propagandu un aktivitātes valsts politikas kontekstā.
The campaign includes research of gender-based violence in adolescent population; a media campaign; education seminars for secondary school teachers; public debates; presentations of works created by young people, advocacy and public policy activities.
Cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecība ir globāla parādība.
Trafficking in human beings, especially women and children, is a global phenomenon.