natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. mudina Komisiju veicināt publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu, kuri balstīti uz starptautiskiem standartiem, kā tas noteikts Valsts iepirkuma nolīgumā, un izmantot vai izvērst pašreizējos regulatīvos dialogus, lai uzlabotu sadarbību attiecībā uz regulatīvo sistēmu un sekmētu pašreizējās tieši un netieši diskriminējošās prakses pārstrukturēšanu un attiecīgā gadījumā — tās izbeigšanu ES attiecībās ar rūpnieciski attīstītajām partnervalstīm;
Urges the Commission to promote, among the parties to the Government Procurement Agreement (GPA), the public procurement disciplines based on international standards as developed in the GPA and to use or expand existing regulatory dialogues in order to enhance cooperation on the regulatory framework and the restructuring and, where appropriate, removal of existing direct and indirect discriminatory practices in the relations of the EU with its industrialised partner countries;
19. atgādina, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi ir svarīgi Eiropas ekonomikai un ka ir nepieciešams radīt stabilu un pievilcīgu vidi Eiropas ieguldītājiem ārvalstīs, kā arī sekmēt atvērtu vidi ieguldījumiem visā Eiropā; tomēr ierosina, ka abu pušu interesēs būtu vēlams Eiropas līmenī apsvērt šo ieguldījumu ietekmi uz iekšējo tirgu, lai novērstu jebkādu iespējamu kaitējumu Eiropas inovācijai un zinātībai konkrētās stratēģiskās nozarēs;
Recalls the importance of foreign direct investments to the European economy and the need to create a stable and attractive environment for European investors abroad and to promote an open investment environment throughout Europe; suggests, however, that in the interests of both sides it would be desirable to consider at European level evaluating the impact of these investments on the internal market so as to forestall any potential adverse effects on European innovation and know-how in certain strategic sectors;
22. secina — lai pilnībā novērtētu tirdzniecības liberalizācijas sniegtās priekšrocības valstīs, kas atver savus tirgus, atceļ tarifus un beztarifu barjeras, tirdzniecības partneriem būtu jāvienojas par pārejas periodiem attiecībā uz piekļuves noteikšanu tirgiem un ieguldījumu veikšanu īpaši neaizsargātās nozarēs vai izņēmuma gadījumos izslēgt šīs nozares pilnībā;
Concludes that, in order to fully appreciate the benefits of trade liberalisation in those countries that open their markets and lift tariffs and NTBs, the trade partners should mutually agree on transitional phasing-in periods with respect to granting access to markets in certain sensitive sectors and investment therein or, in exceptional cases, excluding them completely;
Gadu gaitā referents arvien vairāk ir pārliecinājies par dažādiem šķēršļiem, kas traucē starptautiskajai tirdzniecībai.
Over the years, I have become more and more aware of the various barriers that hamper international trade.
Īstenojot Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaras, referents par savu pienākumu uzskata apkarot jebkāda veida protekcionismu.
I have dedicated my terms in office as Member of the European Parliament to fight protectionism in all its forms.
Referents uzskata, ka atklāta un godīga tirdzniecība ir labākais veids, kā nodrošināt un saglabāt līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem, kuri ir iesaistījušies pasaules mēroga konkurencē.
I believe that open and fair trade is the best way to ensure and maintain a level playing field for European businesses competing at the global level.
Referents vienmēr ir pārliecinoši aizstāvējis daudzpusējo tirdzniecības sistēmu un noteikumus, kas izveidoti saistībā ar PTO, jo uzskata to par labāko līdzekli, kā nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem globālajiem tirdzniecības partneriem.
I have always been a strong supporter of the multilateral trading system, and the rules established within the WTO framework as the best means to ensure equitable treatment for all global trading partners.
Visu šo iemeslu dēļ referents ir nolēmis rūpīgi apskatīt jautājumu par beztarifu barjerām, kuras gan Eiropas uzņēmumi un eksportētāji, tirdzniecības analītiķi, gan arī Eiropas Komisija atzinuši par pieaugošu šķērsli brīvai piekļuvei partnervalstu tirgiem.
For all these reasons, I have decided to look closely at the issue of non-tariff barriers, which European companies and exporters, trade analysts, and last, but not least, the European Commission have identified as a growing hindrance to free access to partner countries’ markets.
Lai paskaidrotu šīs problēmas aktualitāti, referents vispirms vēlas formulēt šo barjeru definīciju, bet pēc tam būtu jāapsver, kādas grūtības ir šo barjeru novēršanā ar partnervalsti, un visbeidzot apskatīt ieteikumus, kurus viņš piedāvā šajā ziņojumā.
To enable you share the acuity of this problem, I will first provide you with a definition of it, than invite you to reflect upon the difficulty of addressing it with the partner country, and, at last, elaborate more on the recommendations I have made in this report.
Beztarifu barjeru definīcija
Definition of Non-Tariff Barriers (NTBs)
Papildu informāciju iespējams saņemt, iepazīstoties ar glosāriju tiešsaistē —http: //www.wto.org/english/thewto_e/glossary_e/ntbs_e.htm vai ar ESAO glosāriju —
Fore more information, refer to the WTO online glossary that be found at http://www.wto.org/english/thewto_e/glossary_e/ntbs_e.htm, or to the OECD glossary available at:
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=1837 , var arī ar uzņēmējdarbības skaidrojošo vārdnīcu tiešsaistē — http://www.businessdictionary.com/definition/non-tariff-barrier-NTB.html
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=1837 , or also to the Business Dictionary online at: http://www.businessdictionary.com/definition/non-tariff-barrier-NTB.html
To var papildināt arī ar izplatīšanas ierobežojumiem vai citu konkurenci ierobežojošu praksi vai aizliegumiem, kas var kropļot tirdzniecību.
This can be complemented by restraints on distribution or other non-competitive practices and prohibitions that can also distort trade.
Jautājuma sarežģītība
The Complexity of the Matter
Beztarifu barjeras ir tehniskas, sarežģītas un politiski problemātiskas, jo dažus no šiem pasākumiem valdības īsteno tā dēvētajās sabiedrības interesēs.
NTBs are technical, complex and politically sensitive because some of these measures are being implemented by Governments in the so-called public interest.
Piemēram, tehniskie noteikumi, obligātie standarti un sertifikācijas sistēmas attiecībā uz veselības aizsardzību un patērētāju drošību paši par sevi var neveidot tirdzniecības šķēršļus, jo tos var īstenot, lai panāktu likumīgus politiskos mērķus.
For instance, technical regulations, minimum standards and certification systems regarding health and consumer safety may not per se constitute barriers to trade, as they can be implemented to meet legitimate policy goals.
Tomēr atsevišķos gadījumos ir tā, ka šā veida politisko instrumentu iespējamā likumība tiek izmantota ļaunprātīgi, un tos ir grūti atcelt.
However, it is precisely because of their potentially legitimate nature that in some circumstances these sorts of policy instruments are being misused, and it is difficult to remove them.
Beztarifu barjeras, saudzīgi izsakoties, pasaules tirdzniecībā ir politiskie „karstie kartupeļi”.
The NTBs are the political ‘hot potatoes’ of global trade to say the least.
Tādēļ, ņemot vērā likumīgu aizsardzības pasākumu nošķiršanu no slēpta protekcionisma, šķiet, ka Eiropas Savienībai, kurai ir ekskluzīva kompetence tirdzniecības un ieguldījumu jomā, būtu jārisina ar beztarifu barjerām saistītie jautājumi visaptverošas stratēģijas ietvaros, izmantojot gan diplomātiskus centienus, kuri īstenojami ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējas darbības dienestu, gan arī pastiprinātu regulatīvo dialogu ar ES tirdzniecības, jo īpaši stratēģiskajiem partneriem, lai beztarifu barjeru jautājumu padarītu par starptautisko sarunu centrālo jautājumu, kurās apvienota gan tirdzniecība, gan politika.
Therefore, in view of separating the legitimate safety measures from disguised protectionism, it seems to me that the European Union, which has exclusive competence over trade and investment, should address NTBs as part of a holistic strategy bringing together both a diplomatic effort to be pursued in close cooperation with the European External Action Service, and an enhanced regulatory dialogue with EU’s trade partners, especially the strategic ones, in order to put NTBs at the heart of international negotiations where trade and politics intermingle.
Ieteikumi novērst un atrisināt problēmu
Recommendations to Prevent and Solve the Problem
A. Preventīvi pasākumi
A. Preventive Measures
Referenta mērķis ir panākt aktīvu Komisijas rīcību, lai novērstu vai vismaz samazinātu beztarifu barjeru ierobežojošo ietekmi uz Eiropas uzņēmumu iespējām piekļūt ārvalstu tirgiem.
My objective is to see the Commission act proactively to remove or at the very least reduce the restrictive impact of NTBs on the capacity of European businesses access foreign markets.
Referents uzskata, ka tam jākļūst par vienu no galvenajām prioritātēm jaunajā ES tirdzniecības politikā saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”.
In my view, this shall be a top priority of the new EU trade policy under the Europe 2020 Strategy.
Komisijai jautājums par beztarifu barjerām būtu jāapspriež ar visiem ES tirdzniecības partneriem, bet īpaši svarīgi ir apspriest to ar stratēģiskajiem partneriem, ar kuriem tiek veikta ES tirdzniecības lielākā daļa.
The Commission should raise the question of NTBs with all EU’s trading partners, but more importantly with the strategic ones with which the EU realises the bulk of its trade.
ES būtu arī rūpīgi jāpārbauda pašas pasākumi tirdzniecības jomā, lai atceltu visus nelikumīgos šķēršļus atklātai un brīvai tirdzniecībai, un tā kļūtu par patiesu līderi cīņā pret beztarifu barjerām.
The EU should also carefully review its own trade measures in order to lift all illegitimate hindrances to open and free trade, and become a true frontrunner in the anti-NTB fight.
Turklāt Komisijai jāpievēršas šai problēmai arī PTO sarunu darba kārtības ietvaros.
Moreover, the Commission should address this problem as part of its WTO agenda.
Pašreizējā PTO Līguma par tehniskajām barjerām tirdzniecībā ( TBT līgums)
The periodical reassessment of the existing WTO Agreement on Technical Barriers to Trade (the ‘TBT Agreement’)
TBT līgums tika pieņemts 1994. gadā PTO Urugvajas sarunu kārtas ietvaros.
The TBT Agreement was adopted in 1994 as part of the Uruguay Round of WTO negotiations.
Ar to tika atjaunināts agrāk noslēgtais nolīgums, vienošanās par kuru tika panākta 1979. gadā Tokijas sarunu kārtā, kas pazīstams kā „Standartu kodekss”, kurš stājās spēkā 1980. gada 1. janvārī.
It updated an earlier agreement reached in 1979 during the Tokyo Round known as the ‘Standards Code’ that entered into force on 1 January 1980.
TBT līguma tekstu var atrast PTO tīmekļa vietnē: http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf. , ar kuru tiek veicināti starptautiskie regulatīvie standarti, kas ļauj aizsargāt ikvienas valsts likumīgas intereses, periodiska pārvērtēšana būtu jāizmanto, lai nodrošinātu jaunas iespējas, kā izpētīt to, vai var noteikt jaunus starptautiskus standartus un regulatīvo paraugpraksi.
The TBT Agreement can be found on the WTO website at http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , which promotes international regulatory standards that allow for the protection of legitimate interests of each country, should be used to provide new opportunities to explore the possibility of new international standards and good regulatory practice.
Šā mērķa īstenošanai, šķiet ir atbilstoši paredzēt tehnisko noteikumu saskaņošanas vai savstarpējas atzīšanas principa sekmēšanu.
To this aim, it also seems appropriate to envisage promoting the harmonisation of technical rules or the mutual recognition principle.
Līdzās ofensīvai PTO līmenī referents ieteiktu Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam iesaistīties kopīgā sadarbībā ar ES tirdzniecības partneriem nolūkā aktīvi cīnīties pret beztarifu barjerām.
In parallel to the offensive at WTO level, I would advise the Commission and the European External Action Service (EEAS) to jointly engage with EU trade partners in view of actively fighting against NTBs.
Referents apzinās šā uzdevuma sarežģītību, bet grūtības neattaisno atkāpšanos no šā jautājumu risināšanas starptautiskās tirdzniecības sarunās vienalga, vai tas attiecas divpusējo vai uz daudzpusējo līmeni.
I am aware of the difficulty of the task, but this shall be no excuse for giving up on this when international trade negotiations, be it at the bilateral or plurilateral level, occur.
Īpaši būtu jākoncentrējas uz visām pašreiz notiekošajām un turpmākajām sarunām par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kurās ir iesaistīta ES.
A special focus should be given to all ongoing and future free-trade agreements (FTAs) negotiations involving the EU.
Referents nešaubās par to, ka Eiropas Parlamenta apņemšanās piešķirt šim jautājumam īpašu aktualitāti tās politiskajā darba kārtībā, vērtējot tirdzniecības nolīgumus pirms piekrišanas sniegšanas to noslēgšanai.
I have no doubt about the European Parliament’s own commitment to keep this issue high on its policy agenda when assessing trade agreements, before eventually giving consent to them.
B. Korektīvi pasākumi
B. Corrective Measures
Ņemot vērā brīvās tirdzniecības nolīgumus starp ES un trešām valstīm, ir būtiski nodrošināt, ka šajos nolīgumos ir ievērots savstarpīgums attiecībā uz piekļuvi tirgum un savstarpējs labums abām līgumslēdzējām pusēm.
With respect to FTAs between the EU and third countries, it is vital to make sure that these agreements provide sufficient reciprocity in market access and mutual benefits to both parties.
Turklāt referentam šķiet lietderīgi paredzēt, tostarp arī visos brīvās tirdzniecības nolīgumos, divpusējos aizsardzības mehānismus, tostarp piemērotus, ar dalību PTO savienojamus korektīvos pasākumus nolūkā novērst kaitējumu vai kaitējuma draudus Eiropas uzņēmumiem, kā arī tirdzniecības partneru likumīgajam interesēm, tajā paša laikā pakāpeniski izvēršot brīvās tirdzniecības principu.
Moreover, it seems to me appropriate to envisage including in each FTA a bilateral safeguard mechanism including appropriate, WTO-compatible, corrective measures, to prevent injury or a threat of injury to the European businesses as well as the legitimate interests of the trade partner, while gradually advancing the principle of free-trade.
Divpusējās un daudzpusējās sarunas ir arī laba iespēja Komisijai pastiprināt regulatīvo sadarbību ar galvenajiem ES tirdzniecības partneriem, kas veidotu daļu no augsta līmeņa dialoga, kurš būtu jāizmanto, lai veicinātu starptautisko standartu līdzvērtību un konverģenci visās nozarēs, tostarp arī saistībā ar publisko iepirkumu.
The bilateral and plurilateral negotiations are also a good opportunity for the Commission to step up regulatory cooperation with main EU trade partners as part of High Level Dialogues that should be used to promote equivalence and convergence of international standards in all sectors, including public procurement.
Šīs sadarbības galīgais mērķis ir samazināt strīdus un ar tiem saistītās Eiropas uzņēmumu izmaksas, neietekmējot rezultātā izveidotās normatīvās vides kvalitāti.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
Nolūka palielināt vispārējo informētību par beztarifu barjerām un motivētu uzņēmumus un valsts pārvaldes iestādes cīnīties pret šiem šķēršļiem, Komisijai būtu jāsavāc informācija no PTO, ESAO un citām attiecīgām starptautiskās tirdzniecības organizācijām par paveikto vai pašreiz veicamo darbu attiecībā uz iespējamo korelāciju starp spēkā esošajām beztarifu barjerām un no tām izrietošām potenciālā tirgus daļām un to ietekmi uz iespējamo vai aktuālo darba vietu skaita samazināšanos.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
Arī šajā sakarībā referents velētos, lai Komisija pārbaudītu iespēju izstrādāt un pieņemt agrīnas brīdināšanas mehānismu beztarifu barjeru atklāšanai nolūkā stiprināt pašreizējos analītiskos instrumentus šīs problēmas kvalitatīvam ietekmes novērtējumam.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
Laika gaitā tādējādi varētu sagatavot rezultātu apkopojumu, izmantojot rādītājus, ar kuriem novērtē beztarifu barjeru kaitīgumu, balstoties, piemēram, uz tiem faktoriem, kas minēti Tirdzniecības barjeru regulā
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
Komisijai, proti, Tirdzniecības ģenerāldirektorātam, būtu jāīsteno Eiropas uzņēmumiem un eksportētājiem paredzēta informācijas kampaņa un regulāri jāorganizē darbsemināri, lai attiecīgā gadījumā palīdzētu tiem sagatavot sūdzību sakarā ar tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Tā vēl joprojām ir spēkā esošs instruments, lai iesniegtu sākotnējos pierādījumus par tirdzniecības šķēršļiem vai cita veida negodīgu tirdzniecības praksi, piemēram, beztarifu barjerām, kas ir spēkā kāda valstī un rada komerciālu kaitējumu kādam Eiropas uzņēmumam vai nu ES vai šajā trešā valstī
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
Nepieciešamo informāciju par sūdzību sakara ar tirdzniecības šķēršļiem var atrast Komisijas tīmekļa vietnē (tirdzniecības ģenerāldirektorāts): http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/. .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
Lai apkopotu iepriekš minēto, var teikt, ka tirdzniecības liberalizācijas sniegtās priekšrocības vislabāk ir izjūtamas valstīs, kuras ir atcēlušas tarifus un beztarifu barjeras, lai pilnībā izmantotu atklātā tirgus piedāvātās iespējas, vienlaicīgi kompensējot iespējamos plašās liberalizācijas negatīvos aspektus, noslēdzot ar tirdzniecības partneriem daudzpusēju vienošanos par dažādiem pagaidu izņēmumiem.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
Šie izņēmumi var būt attiecīgu pakāpenisku periodu veidā, aizsargājot dažas ikviena partnera ekonomikas neaizsargātas nozares, ļaujot tam pakāpeniski pielāgoties un sagatavoties globālai konkurencei, pirms notiek faktiska tirgus atvēršana.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Atrast pareizo līdzsvaru starp tirgus atvērtību un tirgus pagaidu slēgšanu ir ES tirdzniecības sarunu vedēju svarīgs uzdevums visās tirdzniecības sarunās un jo īpaši sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
Atzinumu sagatavoja: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
3. aicina Komisiju iesaistīties sarunās ar to trešo valstu muitas iestādēm un citām kompetentām iestādēm, kuras veido galvenos eksporta tirgus, nolūkā mazināt Eiropas Savienībā ražotu vai komplektētu preču pārlieku stingrās vai nevajadzīgās pārbaudes procedūras, piemēram, ASV prasību par kravas konteineru skenēšanu 100 % apjomā, jo tie ir beztarifu šķēršļi un slēptie šķēršļi tirdzniecībai;
Calls on the Commission to engage with the customs and other competent authorities of third countries which constitute major export markets with the objective of reducing the use in connection with EU-manufactured or assembled products of overly stringent or unnecessary inspection procedures, such as the US requirement for 100% scanning of cargo containers, which act as a non-tariff and hidden barrier to trade;
8. uzsver, ka MVU saskaras ar papildu grūtībām saistībā ar ārvalstu noteikumiem un beztarifu barjerām, it īpaši ar juridisko un administratīvo slogu, kas rodas sakarā ar tirdzniecības aizsardzības instrumenta procedūrām;
Emphasises the added difficulties faced by SMEs when dealing with foreign regulations and non-tariff barriers, in particular the legal and administrative burdens associated with Trade Defence Instrument (TDI) procedures;
10. uzsver, ka svarīga nozīme pētniecības un izstrādes veicināšanā ir kopīgiem ieguldījumiem ilgtermiņa iekšējos ieguldījuma projektos, un aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt trešo valstu piekļuvi ES pamatprogrammām;
Stresses the important role of joint investment in facilitating research and development in long-term inward investment projects, and calls on the Commission to continue its efforts to promote access by third countries to EU framework programmes;
16. atgādina, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi ir svarīgi Eiropas ekonomikai un ka ir nepieciešams radīt stabilu un pievilcīgu vidi Eiropas ieguldītājiem ārvalstīs, kā arī sekmēt atvērtu vidi ieguldījumiem visā Eiropā; tomēr ierosina, ka abu pušu interesēs būtu vēlams Eiropas līmenī apsvērt šo ieguldījumu ietekmi uz iekšējo tirgu, lai novērstu jebkādu iespējamu kaitējumu Eiropas inovācijai un zinātībai konkrētās stratēģiskās nozarēs.
Recalls the importance of foreign direct investments to the European economy and the need to create a stable and attractive environment for European investors abroad and to promote an open investment environment throughout Europe; suggests, however, that in the interests of both sides it would be desirable to consider at European level evaluating the impact of these investments on the internal market so as to forestall any potential adverse effects on European innovation and know-how in certain strategic sectors;
par Eiropas kino digitālajā laikmetā
on European cinema in the digital era
Referents: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS.............21
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas ( UNESCO ) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, to pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā
– having regard to the Council conclusions of 13 November 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material, and Digital Preservation