natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā plašāka un efektīvāka sieviešu prasmju izmantošana ļautu labāk izmantot izaugsmes potenciālu, ko sniedz mijiedarbība starp sieviešu iesaistīšanos darba tirgū, dzimstības līmeni un ekonomisko attīstību,
C. whereas greater and more effective utilisation of women’s skills would make it possible to exploit the growth potential afforded by the interplay between female labour market participation, birth rates and economic development,
D. tā kā līdzsvarotāka sieviešu integrācija darba tirgū, plašāk atzīstot viņu prasmes, būtu saskaņā gan ar taisnīguma principu, gan ar tādiem kritērijiem kā ekonomikas efektivitāti un nodarbinātības un ražīguma līmeņa celšanu,
D. whereas more balanced integration of women into the labour market, with more widespread recognition of their skills, would be consistent both with principles of fairness and with criteria such as economic efficiency and maximising employment and productivity,
6. aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sieviešu organizāciju, iesaistīšanos VRP izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā;
Invites the Member States to ensure there is efficient participation of civil society organisations, including women’s organisations, in the drafting, implementation, and evaluation of NRPs;
8. aicina Komisiju pieprasīt no dalībvalstīm atsevišķus valstu mērķus vīriešu un sieviešu nodarbinātībā, kā arī pieprasīt ziņojumos par virzību uz „ES 2020” stratēģijas mērķiem sniegt pēc dzimuma iedalītus datus;
Calls on the Commission to demand separate national targets for male and female employment from the Member States and to request that they use gender‑segregated data in their reporting on progress towards the EU 2020 objectives;
11. aicina Komisiju un dalībvalstis vairot pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un sabiedrības kopumā izpratni par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem un valstu mērķiem, tostarp pēc dzimuma iedalītiem nodarbinātības mērķiem;
Calls on the Commission and the Member States to raise awareness in civil society and among the social partners and the public in general of the 2020 headline targets, and the national targets, including gender‑segregated targets for employment;
13. aicina Komisiju paplašināt un uzlabot valstu labākās prakses apmaiņas veicināšanu starp pilsonisko sabiedrību un valstu parlamentiem, cita starpā par stratēģijas „Eiropa 2020” dzimumu aspektu, piemēram, ik pēc trim gadiem pirms pamatnostādņu pārskatīšanas organizējot sanāksmi;
Calls on the Commission to extend and improve the facilitation of exchange of national good practices between civil society and national parliaments, among other things on the gender dimension of the EU 2020 Strategy, for example by organising a meeting every three years before the revision of the guidelines;
15. atzīmē, ka VRP kvalitāte pirmajā Eiropas pusgadā ļoti atšķiras attiecībā uz konkrētību, iespējām un vispusību, un aicina Komisiju nākamajiem Eiropas pusgadiem standarta paraugus pacelt labāko valsts reformu kvalitātes līmenī;
Notes that the quality of NRPs under the first European Semester varies greatly in terms of concreteness, feasibility and comprehensiveness, and calls on the Commission to elevate the best-quality NRPs into the standard format for the next European Semesters;
par Eiropas dimensiju sportā
on the European dimension in sport
Referents: Santiago Fisas Ayxela
Rapporteur: Santiago Fisas Ayxela
Ekonomikas un monetārās komitejas ATZINUMS...........................................24
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............24
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ATZINUMS 29
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 29
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ATZINUMS.............33
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 33
Juridiskās komitejas ATZINUMS................................................................................37
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................38
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ATZINUMS.....................40
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 41
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ATZINUMS.................44
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...45
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................49
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................50
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. janvāra paziņojumu „Attīstīt Eiropas dimensiju sportā” ( COM(2011)0012 galīgā redakcija),
– having regard to the Commission communication of 18 January 2011 entitled ‘Developing the European Dimension in Sport’ (COM (2011)0012 final),
– ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu par sportu ( COM(2007)0391 ),
– having regard to the Commission White Paper on Sport (COM (2007)0391),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” ( COM(2011)0308 ),
– having regard to the Commission communication on "Fighting Corruption in the EU" ( COM(2011)0308 ),
– ņemot vērā divas Eiropas Padomes konvencijas, proti, 1985. gada 19. augusta Konvenciju par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un 1990. gada 19. augusta Antidopinga konvenciju,
- having regard to the two Council of Europe conventions on Spectator violence and misbehaviour at sports events of 19 August1985 and on anti-doping of 19 August 1990,
– ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par sievietēm un sportu
– having regard to its resolution of 5 June 2003 on women and sport
– ņemot vērā 2004. gada 21. aprīļa rezolūciju par darba pamatstandartu ievērošanu sporta preču ražošanā olimpisko spēļu vajadzībām
– having regard to its resolution of 21 April 2004 on respect for core labour standards in the production of sports goods for the Olympic Games
– ņemot vērā 2006. gada 14. marta deklarāciju par rasisma izskaušanu futbolā
– having regard to its declaration of 14 March 2006 on tackling racism in football
– ņemot vērā 2006. gada 15. marta rezolūciju par piespiedu prostitūciju starptautisku sporta pasākumu norises laikā
– having regard to its resolution of 15 March 2006 on forced prostitution in the framework of world sports events
– ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par Balto grāmatu par sportu
– having regard to its resolution of 8 May 2008 entitled ‘White Paper on Sport’
OV C 76 E, 25.3.2010., 16. lpp. ,
OJ C 76 E, 25.3.2010, p 16. ,
– ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par Komisijas Piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada
– having regard to its resolution of 5 July 2011 on the Commission’s fifth Cohesion Report and the strategy for post-2013 cohesion policy
– ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rakstisko deklarāciju Nr. 62/2010 par lielāku atbalstu tautas sportam,
– having regard to its Written Declaration 62/2010 of 16 December 2010 on increased support for grassroots sport,
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. novembra Lēmumu 2010/37/EK par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads),
– having regard to Council Decision 2010/37/EC of 27 November 2009 on the European Year of Voluntary Activities Promoting Active Citizenship (2011),
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumus par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku
– having regard to the Council conclusions of 18 November 2010 on the role of sport as a source of and a driver for active social inclusion
OV C 326, 3.12.2010., 5. lpp. ,
OJ C 326, 3.12.2010, p 5. ,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 17. jūnija secinājumus par jauno nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju,
– having regard to the Council conclusions of 17 June 2010 on the new strategy for jobs and growth,
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas Savienības sporta darba plānu 2011.–2014. gadam
– having regard to the Council resolution of 1 June 2011 on a European Union Work Plan for Sport 2011-2014
OV C 162, 1.6.2011., 1. lpp. ,
OJ C 162, 1.6.2011, p 1. ,
– ņemot vērā 1999. gada decembrī Punta del Este pieņemto deklarāciju un UNESCO apaļā galda sanāksmi par tradicionālajiem sporta veidiem un spēlēm ( TSG )
– having regard to the Declaration of Punta de l’Este of December 1999 and to UNESCO’s round table meeting on traditional sports and games (TSG)
Almati, Kazahstāna, 2006. gada 5.–6. novembrī. , kurā apsprieda jautājumu par tradicionālo sporta veidu un spēļu atzīšanu par nemateriālo kultūras mantojumu un kultūras daudzveidības simbolu,
Almaty, Kazakhstan, 5-6 November 2006. , dealing with recognition of traditional sports and games as part of intangible heritage and a symbol of cultural diversity,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas un Sporta šķīrējtiesas judikatūru, kā arī Komisijas lēmumus par sporta jautājumiem,
– having regard to the case-law of the EU Court of Justice and the Tribunal and the Commission’s decisions on sports matters,
– ņemot vērā Rīcības hartu par LGBT (geju, lesbiešu, biseksuāļu un transpersonu) diskriminācijas izskaušanu sportā,
– having regard to the Charter for Action to stamp out LGBT discrimination in sport,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6., 19. un 165. pantu,
– having regard to Articles 6 , 19 and 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 11.–12. oktobra atzinumu
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions
CdR 66/2011 fin . un Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 26.–27. oktobra atzinumu „Attīstīt Eiropas dimensiju sportā”
CdR 66/2011 fin. of 11-12 October 2011 and the opinion of the European Economic and Social Committee of 26-27 October 2011 entitled ‘Developing the European Dimension in Sport’
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesību komitejas atzinumus ( A7‑0385/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, of the Committee on Environment, Public Health and Food Safety, of the Committee on Internal Market and Consumer Protection, of the Committee on Legal Affairs, of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0385/2011 ),
A. tā kā sports veicina Eiropas Savienības stratēģisko mērķu sasniegšanu, uzsver pedagoģiskās un kultūras pamatvērtības un ir integrācijas virzītājs, jo ar sportu var nodarboties visi sabiedrības locekļi neatkarīgi no viņu dzimuma, etniskās izcelsmes, reliģijas, vecuma, valstspiederības, sociālajiem apstākļiem un seksuālās orientācijas;
A. whereas sport contributes to achieving the EU’s strategic objectives, as it highlights fundamental educational and cultural values and is a vector of integration, since it is open to all members of the public, regardless of their sex, ethnic origin, religion, age, nationality, social situation or sexual orientation;
B. tā kā Tiesas spriedumos un Komisijas lēmumos par sporta jautājumiem būtu jāņem vērā sporta specifiskā būtība;
B. whereas the specific nature of sport should take precedence in the judgement of the ECJ and the Commission’s decision on sports matters;
C. tā kā visām ieinteresētajām personām, tostarp politikas veidotājiem, ir jāņem vērā sporta specifiskā būtība, tā struktūras, kuru pamatā ir brīvprātīga darbība, un sociālās un izglītojošās funkcijas;
C. whereas all stakeholders, including policy makers, must take into account the specific nature of sport, its structures based on voluntary activity and its social and educational functions;
D. tā kā sporta nozares savdabību veido visi specifiskie un būtiskie sporta aspekti, kas to padara atšķirīgu no visām pārējām darbības nozarēm, tostarp no saimnieciskās darbības nozares; tā kā attiecīgā un nepieciešamības gadījumā, izskatot katru gadījumu atsevišķi, šajā nozarē tomēr būtu jāievēro Eiropas Savienības tiesību akti;
D. whereas the specific nature of sport arises from the sum of sport’s individual and essential aspects which make it different from all other sectors of activity, including economic activities; whereas it should however be subjected to European Union law where appropriate and necessary, and on a case-by case basis;
E. tā kā ES rīcībā sporta jomā vienmēr būtu jāņem vērā sporta īpašās iezīmes, ievērojot tā sociālos, izglītības un kultūras aspektus;
E. whereas EU action in the field of sport should always take the specificity of sport into account respecting its social, educational and cultural aspects;
F. tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu sports ir ES kompetences jomā un tā mērķis ir veicināt taisnīgumu un atklātumu sporta sacensībās, par sportu atbildīgo struktūru sadarbību, sportistu fiziskās un garīgās integritātes aizsardzību un uzlabot sporta nodrošinātās priekšrocības veselības, sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā, un tā kā sportam ir nepieciešams atbilstošs finansiāls un politisks atbalsts;
F. whereas sport is a competence of the EU under the Treaty of Lisbon aiming to promote fairness and openness in sporting competitions, cooperation between the bodies responsible for sport, protecting the physical and moral integrity of sportspeople, and enhancing the health, social, cultural and economic benefits of sport, and requires appropriate financial and policy support;
G. tā kā sports lielā mērā veicina tādas pozitīvas vērtības kā godīga spēle, cieņa un sociālā integrācija;
G. whereas sport makes a huge contribution to positive values such as fair play, respect and social inclusion;
H. tā kā miljardiem cilvēku visā pasaulē nodarbojas ar Eiropā izgudrotiem, sistematizētiem un izplatītiem sporta veidiem un tā kā turklāt mūsdienu olimpisko kustību izveidoja barons Pjērs de Kubertēns Francijā;
H. whereas billions of people throughout the world play sports invented, codified and disseminated in Europe and notes additionally that the modern Olympic movement was created in France by Baron Pierre De Coubertin;
I. tā kā ir jāizstrādā ES sporta politika, lai noteiktu un atbalstītu gan profesionālā, gan amatieru sporta mērķus un uzdevumus;
I. whereas EU Sports Policy must be developed to address and support the aims and objectives of both professional and amateur sports;
J. tā kā ES par prioritāti būtu jānosaka tādu sporta veidu atbalstīšana un veicināšana, ar kuriem var nodarboties cilvēki ar garīgās attīstības vai fiziskiem traucējumiem, ņemot vērā sporta svarīgo lomu sociālās integrācijas, sabiedrības veselības un brīvprātības veicināšanā pāri robežām;
J. whereas the support and promotion of sport for people with intellectual or physical disabilities should be a priority in the EU considering its important role in delivering social inclusion, public health and volunteerism across borders;
K. tā kā Eiropā lielākā daļa amatieru sporta veidu balstās uz brīvprātības principu;
K. whereas volunteering is the cornerstone of most amateur sport in Europe;
L. tā kā 35 miljoni amatieru, tāpat kā sporta klubi un sporta labdarības apvienības, piedalās tautas sporta attīstībā un sporta ideālu izplatīšanā;
L. whereas 35 million amateurs assist the development of mass-participation sport and the dissemination of sporting ideals, as do clubs and charitable sports associations;
M. tā kā mūsdienu sabiedrībā sportam ir izšķiroša nozīme veselības jomā un, ņemot vērā tā lomu formālajā un neformālajā izglītībā, tas ir būtisks izglītības kvalitātes elements un sekmē veicina vecāka gadagājuma cilvēku personisko pašapliecināšanos;
M. whereas sport is a key factor for health in modern society and, through its role in formal and non-formal education, is an essential part of a high-quality education, and contributes to senior citizens’ personal fulfilment;
N. tā kā fiziskās aktivitātes un sporta veicināšana ļauj būtiski ietaupīt valsts līdzekļus veselības jomā;
N. whereas promoting physical activity and sport makes for significant savings in terms of public expenditure on health;
O. tā kā veselības un labsajūtas uzlabošana ir galvenais faktors, kas motivē pilsoņus nodarboties ar sportu un būt fiziski aktīviem;
O. whereas a key motivating factor behind citizen involvement in sport and physical activity is to improve personal health and well-being;
P. tā kā dopinga izmantošana sportā ir pretrunā sporta vērtībām un rada lielus draudus sportistiem, izraisot nopietnu un pastāvīgu kaitējumu veselībai;
P. whereas doping in sport infringes the values of sport and places sportspeople at serious risk, causing serious and permanent damage to health;
Q. tā kā augsta līmeņa sports popularizē noteiktas sporta pamatvērtības un palīdz tām iesakņoties vispārējā sabiedrībā, sekmējot sabiedrības locekļu nodarbošanos ar sportu;
Q. whereas high-level sport is a showcase for certain core sporting values and conveys those values to society generally, encouraging participation in sport;
R. tā kā augsta līmeņa sportistiem savas sporta karjeras noslēgumā nav skaidrības par nākotni;
R. whereas many top-level athletes face an uncertain future at the end of their sporting career;
S. tā kā ir būtiski sagatavot šādus sportistus pārkvalifikācijai, palīdzot viņiem iegūt vispārējo izglītību vai iegūt profesionālo izglītību paralēli sporta treniņiem;
S. whereas it is essential to prepare such athletes for their career change by enabling them to receive general education or vocational training alongside their sports training;
T. tā kā ir jānodrošina un jāaizsargā sportistu pamattiesības;
T. whereas sportspeople’s fundamental rights must be safeguarded and protected;
U. tā kā sporta sacensību laikā var gadīties mutiski aizskārumi, fiziska vardarbība un diskriminējoša attieksme;
U. whereas verbal and physical violence and discriminatory behaviour may potentially occur during sports competitions;
V. tā kā sieviešu līdzdalība sportā nav pienācīgi novērtēta un sievietes ir nepietiekami pārstāvētas sporta organizāciju lēmējiestādēs;
V. whereas women’s participation in sport is not sufficiently valued, and women are under-represented within the decision-making bodies of sports organisations;
W. tā kā sporta nodarbībām ir nepieciešamas īpašas un piemērotas telpas, aprīkojums un ierīces un tā kā arī skolām vajadzētu būt atbilstoši aprīkotām, lai veicinātu fizisko izglītību;
W. whereas sporting activities require specific and appropriate facilities, equipment and apparatus and whereas schools too should have suitable facilities to promote physical education;
X. tā kā sportam ir svarīga vieta Eiropas ekonomikā, jo tas tieši vai netieši nodrošina darba vietas aptuveni 15 miljoniem cilvēku, tas ir, 5,4 % aktīvo iedzīvotāju, un tas katru gada rada pievienoto vērtību aptuveni EUR 407 miljardu apmērā, proti, 3,65 % no Eiropas IKP, un sporta ekonomiskais uzplaukums veicina arī stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanu;
X. whereas sport plays an important part in the European economy, as it directly or indirectly employs 15 million people, i.e. 5.4% of the working population, and represents an annual added value of approximately EUR 407 billion, or 3.65% of Europe’s GDP, and an economically flourishing sports sector thus contributes to achieving the aims of the Europe 2020 strategy;
Y. tā kā sporta organizāciju intelektuālā īpašuma tiesību neievērošana un interneta pirātisms, jo īpaši neatļauta sporta notikumu translēšana tiešsaistē, apdraud sporta nozares ekonomisko situāciju;
Y. whereas the violation of sports organisations’ intellectual property rights and the upsurge in digital piracy, especially the unlicensed live transmission of sports events, puts the economy of the entire sports sector at risk;
Z. tā kā sports nefunkcionē kā tipiska ekonomikas nozare, jo ir nepieciešama pretinieku savstarpējā atkarība un konkurējošs līdzsvars, lai saglabātu rezultātu neparedzamību;
Z. whereas sport does not function like a typical sector of the economy because of the interdependence between opponents and the competitive balance needed to preserve the uncertainty of results;
AA. tā kā sportam nav ekonomiskajām darbībām raksturīgo iezīmju, jo tam piemīt zināma specifika, un sporta nozares organizatoriskās struktūras pamatā ir federācijas, kas nedarbojas kā komerciāli uzņēmumi, un tā kā ir jānošķir sporta un komerciālās intereses;
AA. whereas sport does not behave like a typical economic activity because of its specific characteristics and its organisational structures, underpinned by federations, which do not operate as commercial companies, and whereas a distinction must be made between sporting and commercial interests;
AB. tā kā Eiropas sociālajam dialogam var būt svarīga loma un tāpēc tas būtu jāveicina;
AB. whereas European social dialogue can play an important role and should therefore be promoted;
AC. tā kā sportam ir būtiska nozīme un tas sagādā prieku daudziem pilsoņiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir dalībnieki, līdzjutēji vai skatītāji;
AC. whereas sport plays an important role and brings joy to many citizens whether they are participants, supporters or spectators;
AD. tā kā lielie sporta pasākumi un sacensības nodrošina lieliskas iespējas plašākai tūrisma attīstībai Eiropā, kas var izplatīt ar sportu saistītās vērtības un principus;
AD. whereas major events and participation in sport provide extraordinary opportunities to exploit the potential of tourism development in Europe, which can spread the values and principles linked to sport;
AE. tā kā Eiropas sporta modelis sastāv no atsevišķām sporta disciplīnu federācijām un tā kā senu demokrātisku tradīciju rezultātā, pamatojoties uz autonomu, demokrātisku, teritoriālu un piramīdveida struktūru, ir izveidojušies tādi sporta un finanšu solidaritātes mehānismi kā pārcelšanas princips, ar kuru saskaņā sportistus pārceļ vai nu uz augstāku, vai zemāku līgu, un atklātu sacensību princips, kurās piedalās gan klubi, gan valstsvienības;
AE. whereas the European model of sport is based on a federation for each sports discipline, and whereas mechanisms for sports and financial solidarity, such as the principle of promotion and relegation and open competitions involving both clubs and national teams, are organised on an autonomous, democratic and territorial basis and in a pyramid structure, as the result of a longstanding democratic tradition;
AF. tā kā pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību sporta klubos var uzlabot, nodrošinot šo klubu atbalstītājiem īpašumtiesības un iesaistot viņus klubu pārvaldības struktūrā;
AF. whereas transparency and democratic accountability at sports clubs can be improved by the involvement of supporters in the ownership and governance structure of their clubs;
AG. tā kā tradicionālajām un tautas sporta organizācijām ir būtiska loma kultūras stiprināšanā, sociālās integrācijas veicināšanā un kopienu saliedēšanā;
AG. whereas traditional and grassroots sporting organisations play a key role in strengthening culture, promoting social inclusion and enhancing communities;
AH. tā kā valstsvienībām ir būtiska nozīme un tā kā starptautiskās sacensības aizvien ir kā atsauces punkts, un tāpēc būtu jāvēršas pret sportistu „izdevīguma naturalizāciju”;
AH. whereas national teams have a key role to play, international competitions continue to constitute a reference model and action should be taken against ‘naturalisations of convenience’;
AI. tā kā sacensības starp valstsvienībām būtībā nozīmē to, ka sporta federācijas un klubi var uzlabot valsts sportistu trenēšanās iespējas;
AI. whereas the very nature of competitions between national teams implies that sports federations and clubs can enhance the training of their national sportspeople;