natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar šo lēmumu izveido to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājiem dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu (turpmāk „ceļošanas dokumentu saraksts”), un mehānismu šāda saraksta apkopošanai.
This Decision establishes the list of Travel Documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with at visa (hereinafter referred to as "the list of travel documents") and a mechanism for compiling this list.
2.a Šis lēmums neietekmē dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu.
This Decision does not affect Member States’ competence for the recognition of travel documents.
Ceļošanas dokumentu saraksta apkopošana
Compilation of the list of travel documents
Komisija ceļošanas dokumentu sarakstu izveido ar dalībvalstu palīdzību un balstoties uz informāciju, kas iegūta vietējā Šengenas sadarbībā, kā minēts 48. panta 1. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu.
The Commission shall draw up the list of travel documents with the assistance of Member States and on the basis of information gathered within local Schengen cooperation, as referred to in Article 48(1)(c) of Regulation (EC) No 810/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 establishing a Community Code on Visas.
Ceļošanas dokumentu sarakstu sagatavo saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
The list of travel documents shall be drawn up in accordance with the advisory procedure referred to in Article 7(2).
Saraksta struktūra
Structure of the list
Sarakstu sadala trijās daļās.
The list shall be divided into three parts.
I daļā ir ceļošanas dokumenti, ko izdevušas trešās valstis un teritoriālās vienības, kas uzskaitītas I un II pielikumā Padomes 2001. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
Part I shall consist of travel documents issued by the third countries and territorial entities as listed in Annexes I and II to Council Regulation (EC) No 539/2001 of 15 March 2001 listing the third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders and those whose nationals are exempt from that requirement
II daļā ir šādi Eiropas Savienības dalībvalstu izdoti ceļošanas dokumenti , tostarp ceļošanas dokumenti, ko izdevušas Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Eiropas Savienības dalībvalstis, kas Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā :
Part II shall consist of the following travel documents issued by Member States including those issued by the Member States of the European Union which are not taking part in the adoption of the present Decision and by the Member States of the European Union which do not yet apply the provisions of the Schengen acquis in full:
a) trešo valstu valstspiederīgajiem izdoti ceļošanas dokumenti,
(a) travel documents issued to third country nationals,
b) ceļošanas dokumenti, kas izdoti bēgļiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1951. gada 28. jūlija Konvenciju par bēgļu statusu,
(b) travel documents issued to refugees under the United Nations Convention Relating to the Status of Refugees of 28 July 1951,
c) ceļošanas dokumenti, kas izdoti bezvalstniekiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1954. gada 28. septembra Konvenciju par bezvalstnieku statusu,
(c) travel documents issued to stateless persons under the United Nations Convention relating to the Status of Stateless Persons of 28 September 1954,
ca) ceļošanas dokumenti, kas izdoti personām, kurām nav nevienas valsts pilsonības un kuras dzīvo kādā dalībvalstī,
(ca) travel documents issued to persons who do not hold the nationality of any country and who reside in a Member State ,
d) ceļošanas dokumenti, ko Apvienotā Karaliste izdevusi Lielbritānijas pilsoņiem, kuri saskaņā ar Savienības tiesībām nav Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valstspiederīgie.
(d) travel documents issued by the United Kingdom to British citizens who are not nationals of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland for the purposes of Union law.
III daļā ir starptautisku organizāciju izdoti ceļošanas dokumenti.
Part III shall consist of travel documents issued by international organisations.
Parasti attiecīgā ceļošanas dokumenta iekļaušana sarakstā attiecas uz visām šā ceļošanas dokumenta spēkā esošajām sērijām.
As a general rule, the listing of a given travel document applies to all series of that travel document that are still valid.
Ja trešā valsts neizdod konkrēta veida ceļošanas dokumentu, tas jānorāda, sarakstā ierakstot „nav izdots”.
If a third country does not issue a particular type of travel document, this shall be indicated by entering "not issued" in the list.
Paziņošana par sarakstā iekļauto ceļošanas dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu
Notification of recognition or non recognition of listed travel documents
1.a Ja dalībvalsts 1. punktā minētajā termiņā to nav paziņojusi, uzskata, ka attiecīgais ceļošanas dokuments ir atzīts līdz brīdim, kad dalībvalsts paziņo par tā neatzīšanu.
If a Member State fails to notify within the deadline referred to in paragraph 1, the travel document concerned is deemed to be recognised until the Member State ’s notification on its non-recognition.
Dalībvalstis 7. panta 1. punktā minētajā komitejā apmainās ar informāciju par konkrētu ceļošanas dokumentu atzīšanas vai neatzīšanas iemesliem nolūkā panākt saskaņotu nostāju.
In the framework of the Committee referred to in Article 7(1), Member States shall exchange information on the grounds for the recognition or non-recognition of specific travel documents with a view to reaching a harmonised position.
Dalībvalstis paziņo Komisijai par visām izmaiņām attiecībā uz iepriekš paziņotu attiecīgā ceļošanas dokumenta atzīšanu vai neatzīšanu.
Member States shall notify to the Commission of all changes to previously indicated recognition or non recognition of a given travel document.
Jauni izdotie ceļošanas dokumenti
New travel documents issued
Dalībvalstis paziņo Komisijai par jauniem ceļošanas dokumentiem, kas minēti 3. panta 3. punkta a) līdz ca ) apakšpunktā.
Member States shall notify to the Commission new travel documents referred to in points (a) to ( ca ) of Article 3(3).
Dalībvalstis informē Komisiju par jauniem ceļošanas dokumentiem, ko izdod trešās valstis, dalībvalstis un starptautiskās organizācijas un kas minēti 3. panta 2. punktā, 3. panta 3. punkta d) apakšpunkta un 3. panta 4. punktā.
Member States shall inform the Commission of new travel documents issued by third countries, Member States and international organisations referred to in Article 3(2), in Article 3(3)(d) and Article 3(4).
Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm cenšas apkopot jaunu ceļošanas dokumentu paraugus, lai ar tiem dalītos.
The Commission shall, in cooperation with the Member States, endeavour to collect specimens of new travel documents in order to share them .
Komisija sarakstu atjaunina saskaņā ar saņemtajiem paziņojumiem un saņemto informāciju un prasa dalībvalstīm darīt zināmu savu nostāju attiecībā uz atzīšanu vai neatzīšanu saskaņā ar 4. pantu.
The Commission shall update the list in accordance with the notifications and information received and shall request Member States to notify their position on recognition or non recognition in accordance with Article 4.
Atjauninātu ceļošanas dokumentu sarakstu sagatavo saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
The updated list shall be drawn up in accordance with the advisory procedure referred to in Article 7(2).
Informācija par zināmajām fantāzijas un maskētajām pasēm
Information concerning known fantasy and camouflage passports
Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēmusi no dalībvalstīm, sagatavo arī neizsmeļošu sarakstu ar zināmajām fantāzijas un maskētajām pasēm.
The Commission shall also draw up and update a non-exhaustive list of known fantasy and camouflage passports on the basis of information received from the Member States.
Ceļošanas dokumentu ▌novērtēšana
Assessment of the ▌travel documents
1.a Attiecīgā gadījumā šajā saistībā var analizēt arī ceļošanas dokumentu izdošanas nosacījumus un kārtību.
Where relevant the conditions and procedures for issuing travel documents may be also analysed in this framework.
Šā panta 1. un 2. punktā minēto ▌ novērtējumu rezultātus dara zināmus dalībvalstīm
The results of the ▌ assessments referred to in paragraphs (1) and (2) shall be communicated to the Member States .
Komisijai palīdz komiteja (Ceļošanas dokumentu komiteja).
The Commission shall be assisted by a committee (the Travel Document Committee).
Saraksta publiskošana
Publication of the list
Komisija 3. pantā minēto sarakstu, tostarp saskaņā ar 4. pantu paziņoto informāciju, un 5.a pantā minēto sarakstu dalībvalstīm un sabiedrībai dara pieejamu elektroniskās publikācijas veidā, ko pastāvīgi atjaunina.
The Commission shall make the list referred to in Article 3 , including the notifications pursuant to Article 4, and the list referred to in Article 5a, available to the Member States and the public via a constantly updated electronic publication.
Lēmumu SCH/Com-ex (98) 56 un Lēmumu SCH/Com-ex (99) 14 atceļ.
Decisions SCH/Com-ex (98) 56 and SCH/Com-ex (99) 14 shall be repealed.
Šis lēmums stājas spēkā […] dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
This Decision shall enter into force on the […] day following that of its publication in the Official Journal of the European Union .
Visus šā lēmuma noteikumus, izņemot tā 9. pantu, piemēro no dienas, kad tas stājas spēkā, savukārt 9. pantu piemēro no dienas, kad Komisija pirmo reizi publisko 8. pantā minēto sarakstu.
All the provisions of this Decision shall apply at the date of its entry into force except for Article 9, which will apply at the date of the first publication by the Commission of the list referred to in Article 8.
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.
This Decision is addressed to the Member States in accordance with the Treaties.
Atbilstoši 1985. gada 14. jūnija Konvencijai, ar ko īsteno Šengenas Līgumu, ar Lēmumu SCH/Com-ex (98)56 un Lēmumu SCH/Com-ex (99)14 ir izveidota rokasgrāmata par ceļošanas dokumentiem, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu.
In accordance with the Convention implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985, the Decisions SCH/Com-ex (98) 56 and SCH/Com-ex (99) 14 concerning the compilation of a manual of travel documents enabling the crossing of external borders which may be endorsed with a visa.
Tomēr šie lēmumi tika pieņemti laikā, kad jautājumā par Šengenas zonu vēl notika valdību sadarbība, un tagad tie ir jāpielāgo ES pašreizējai tiesiskajai un institucionālajai sistēmai.
However, these decisions go back to the time of intergovernmental cooperation on Schengen and need to be adapted to the EU’s current institutional and legal framework.
Ceļošanas dokumentu sarakstam ir divkāršs mērķis, proti, pirmkārt, tas ļauj robežkontroles iestādēm pārbaudīt, vai attiecīgais dokuments ir atzīts par tādu, kas ļauj šķērsot ārējās robežas, kā noteikts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), un, otrkārt, tas ļauj konsulārajiem darbiniekiem pārbaudīt, vai dalībvalstis atzīst attiecīgo dokumentu par tādu, kurā drīkst ielīmēt vīzas uzlīmi.
The purpose of the list of travel documents is twofold: on the one hand it allows border control authorities to verify whether a given travel document is recognised for the purpose of crossing the external borders as set out in Article 5 (1)(a) of Regulation(EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code); on the other hand it allows consular staff to verify whether Member States recognise a given travel document for the purpose of affixing the visa sticker.
Šajā kontekstā un nolūkā dalībvalstīm nodrošināt pēc iespējas pilnīgāku informāciju par jautājumu šķiet nepieciešams pasākums, kas garantētu, ka ceļošanas dokumentu saraksts tiek regulāri atjaunināts.
In this context and to ensure information that is as complete as possible on the subject for Member States, a measure guaranteeing an ongoing updating of the list of travel documents would appear to be necessary.
Lai panāktu vienkāršošanu un efektivitāti, dalībvalstīm būtu jāpaziņo sava nostāja attiecībā uz šo dokumentu atzīšanu vai neatzīšanu.
Member States would be required to notify their position with respect to the recognition or non-recognition of these documents for the purposes of simplification and efficiency.
Referente uzskata, ka ar priekšlikumu, kurš pamatojas uz LESD 77. panta 2. punktu (robežšķērsošanas jautājumi), kas kļūs par Savienības tiesību aktu, jānodrošina pievienotā vērtība, proti, jārada noteiktība robežsardzes darbiniekiem, kuri ir tiesīgi pārbaudīt ceļošanas dokumentus uz ārējām robežām.
Rapporteur is of the opinion that the proposal, based on Article 77(2) TFEU (Border issues), has as such to present added value as a piece of Union legislation, namely by providing security to border guards who are entitled to check the travel documents at the external borders.
Pretējā gadījumā priekšlikuma mērķis būtu pilnībā apdraudēts.
Otherwise, the objective of the draft proposal would be completely undermined.
Tādēļ ceļošanas dokumentu sarakstam vajadzētu būt juridiski saistošam.
Therefore, the list of travel documents should be legally binding.
Turklāt referente uzskata, ka ar ierosināto teksta redakciju tiktu ņemta vērā dalībvalstu kompetence atzīt ceļošanas dokumentus un vienlaicīgi tiktu nodrošināta juridiskā noteiktība pēc zināma laikposma, kas gan varētu būt ilgāks nekā Komisija to ir ierosinājusi.
Furthermore, rapporteur is of the opinion that the proposed wording would respect the competence of the Member States to recognise the travel documents but would, at the same time, ensure legal certainty after the given period, which could indeed be longer than proposed by the Commission.
Šī lēmuma mērķis ir radīt juridisko noteiktību attiecībā uz ceļošanas dokumentu sarakstu, tādēļ referente ierosina precizēt, kādas sekas rodas, ja dalībvalsts savu nostāju noteiktajā termiņā nav paziņojusi.
The purpose of this Decision is to create the legal certainty with regard to the list of travel documents, therefore rapporteur proposes to clarify consequences of a failure to notify a Member State's position in the given time period.
Šis noteikums atbilst dalībvalstu ekskluzīvajai kompetencei attiecībā uz ceļošanas dokumentu atzīšanu, jo tām vienmēr būtu tiesības paziņot, ka tās attiecīgo ceļošanas dokumentu neatzīst.
This provision is consistent with the exclusive competence of Member States for the recognition of travel documents since they would always have the right to notify that they don't recognise the travel document concerned.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS......................................4
ANNEX: DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL.........5
REĢIONĀLĀS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS VĒSTULE.....................................9
ANNEX: LETTER OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT.....................10
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2011)0155 – C7‑0081/2011 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2011)0155 – C7‑0081/2011 ),
(2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 26. punktu,
(IIA of 17 May 2006), and in particular point 26 thereof,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0238/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0238/2011 ),
5. uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ;
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and arrange for its publication in the Official Journal of the European Union;
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu
Having regard to the proposal from the Commission
OV C […], […]., […]. lpp. ,
OJ C […], […], p. […] ,
(1) Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu („Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.
(1) The European Union has created a European Union Solidarity Fund (the "Fund") to show solidarity with the population of regions struck by disasters.
(4) Slovēnija, Horvātija un Čehija ir iesniegušas pieteikumus izmantot Fondu saistībā ar spēcīgu plūdu izraisītu dabas katastrofu,
(4) Slovenia, Croatia and the Czech Republic submitted their application to mobilise the Fund, concerning disaster caused by heavy flooding.
Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu summu EUR 19 546 647 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2011, the European Union Solidarity Fund shall be mobilised to provide the sum of EUR 19 546 647 in commitment and payment appropriations.
Pamatojoties uz 26. punktu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (turpmāk tekstā „Iestāžu nolīgums”), Komisija ierosina piešķirt Slovēnijai, Horvātijai un Čehijai Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļus.
The Commission proposes to mobilise the European Union Solidarity Fund in favour of Slovenia, Croatia and the Czech Republic on the basis of point 26 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management (IIA).
Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu Solidaritātes fonda līdzekļu izmantošanas maksimālais apjoms ir EUR 1 miljards gadā.
The IIA allows the mobilisation of the Solidarity Fund within the annual ceiling of EUR 1 billion.
Līdztekus priekšlikumam piešķirt Slovēnijai, Horvātijai un Čehijai Solidaritātes fonda līdzekļus Komisija 2011. gada 25. martā ir iesniegusi budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, lai 2011. gada budžetā iekļautu attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas, kā paredzēts Iestāžu nolīguma 26. punktā.
In parallel to the proposal to mobilise the Solidarity Fund in favour of Slovenia, Croatia and the Czech Republic, the Commission has presented a draft amending budget (DAB No 2/2011 of 25 March 2011) in order to enter in the 2011 budget the corresponding commitment and payment appropriations as foreseen in point 26 of the IIA.
Slovēnija iesniedza pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai, lai novērstu postījumus, ko radīja plūdi, kam sekoja intensīvas lietavas laika posmā no 2010. gada 17. septembra līdz 20. septembrim.
Slovenia applied for assistance from the Solidarity Fund for damages caused by flooding which followed intense rainfall during the period from 17 September 2010 to 20 September 2010.
Plūdi skāra 137 no 210 Slovēnijas pašvaldībām un nodarīja plašus postījumus infrastruktūrai, uzņēmumiem un privātīpašumam.
The flooding affected 137 of Slovenia's 210 municipalities and caused widespread damage to infrastructure, businesses and private property.
Slovēnijas iestādes ir novērtējušas, ka kopējie tiešie zaudējumi, kas radušies šīs dabas katastrofas dēļ, ir EUR 251 300 861 apmērā.
The Slovenian authorities estimate the total direct damage caused by the disaster at EUR 251 300 861.
Šī summa ir 115,45 % no parastā Slovēnijai piemērojamā Solidaritātes fonda līdzekļu piesaistes sliekšņa, kas 2010. gadā bija EUR 217,669 miljoni (t. i., 0,6 % no Slovēnijas NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem).
This amount represents 115,45 % of the normal threshold for mobilising the Solidarity Fund applicable to Slovenia in 2010 of EUR 217.669 million (i.e. 0,6 % of Slovenian GNI according to 2008 data).
Tādēļ saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002 definētajiem jēdzieniem šī katastrofa uzskatāma par „lielu katastrofu” un līdz ar to ietilpst Solidaritātes fonda galvenajā piemērošanas jomā.
Therefore the disaster qualifies as a “major natural disaster” under the terms of Council Regulation (EC) No 2012/2002 and falls thus within the main field of application of the Solidarity Fund.
Horvātija pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai iesniedza pēc intensīvām lietusgāzēm laika posmā no 2010. gada 17. septembra līdz 22. septembrim, kuras izraisīja spēcīgus plūdus, kas jo īpaši smagi skāra Horvātijas rietumdaļu.
Croatia applied for assistance from the Solidarity Fund following intense rainfall from 17 to 22 September 2010 causing severe floods that particularly struck the area of Western Croatia.
Šī katastrofa radīja būtisku kaitējumu infrastruktūrai, lauksaimniecībai un privātīpašumam.
The disaster caused significant damages to infrastructure, to the agriculture sector and to private property.
Horvātijas iestādes ir novērtējušas, ka kopējie tiešie zaudējumi, kas radušies šīs dabas katastrofas dēļ, ir EUR 47 002 839 apmērā.
The Croatian authorities estimate the total direct damage caused by the disaster at EUR 47 002 839.
Tā kā šī summa ir mazāka nekā noteiktais slieksnis EUR 275,804 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no Horvātijas NKI 2008. gadā), šī katastrofa saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 nav uzskatāma par „lielu katastrofu”.
As this amount is below the threshold of EUR 275.804 million (i.e. 0,6 % of Croatia's GNI of 2008) the disaster does not qualify as a "major natural disaster" according to Council Regulation (EC) No 2012/2002.
Tomēr Horvātiju skāra tie paši postošie plūdi, kas nodarīja būtisku kaitējumu Slovēnijā.
However, Croatia was affected by the same flooding disaster which led to the major disaster in Slovenia.
Tādēļ tika konstatēta atbilstība Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ar kuriem saskaņā palīdzību no Solidaritātes fonda izņēmuma kārtā var saņemt arī kaimiņvalsts, ko ir skārusi tā pati lielā dabas katastrofa.
Therefore, the condition set out in Article 2(2) second subparagraph of Council Regulation (EC) No 2012/2002, whereby a country affected by the same major disaster as a neighbouring country may exceptionally benefit from Solidarity Fund aid, was found to be met.
Turklāt Horvātijai kā valstij, kas ar ES risina pievienošanās sarunas, ir tiesības saņemt palīdzību no ES Solidaritātes fonda.
As a country in the process of negotiating its accession to the EU Croatia is eligible for EU Solidarity Fund assistance.
Čehija pieteikumu Solidaritātes fonda palīdzības saņemšanai iesniedza 2010. gada augusta sākumā pēc tam, kad šīs valsts ziemeļdaļu piemeklēja neparasti spēcīgas lietusgāzes, kuru dēļ pārplūda upes, liekot iedzīvotājiem pamest mājvietas un nodarot kaitējumu valsts infrastruktūrai, privātmājām, lauksaimniecībai un uzņēmumiem.
The Czech Republic applied for assistance from the Solidarity Fund after, at the beginning of August 2010, its northern parts experienced unusual heavy rainfall triggering rivers to burst their banks, forcing people to leave their homes and causing damage to public infrastructures, private homes, agriculture and businesses.
Čehijas iestādes ir novērtējušas, ka kopējie tiešie zaudējumi, kas radušies šīs dabas katastrofas dēļ, ir EUR 436 477 560 apmērā.
The Czech authorities estimate the total direct damage caused by the disaster at EUR 436 477 560.
Šī summa ir 53 % no parastā Čehijai piemērojamā Solidaritātes fonda līdzekļu piesaistes sliekšņa, kas 2010. gadā bija EUR 824,03 miljoni (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem).
This amount represents 53 % of the normal threshold for mobilising the Solidarity Fund applicable to the Czech Republic in 2010 of EUR 824.03 million (i.e. 0,6 % of GNI based on 2008 data).