natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stratēģiju un integrēto pamatnostādņu savstarpējā saikne
Bridge between the Strategies for Social Protection and Social Inclusion and the Integrated Guidelines
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā noteikts, ka vairāk uzmanības turpmāk veltīs aktīvai sociālajai iekļaušanai un iespēju vienlīdzībai, ka ir jāsekmē atbilstīga sociālā aizsardzība un jāpastiprina nabadzības novēršanas pasākumi un ka visā Eiropā ir nepieciešami efektīvāki līdzekļi, lai nodrošinātu pilsoņu esošās tiesības uz darbu, izglītību, sociālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpi un cita veida sociālo aizsardzību;
Welcomes the Commission’s statement to the effect that more attention will be given to active inclusion and equal opportunities, that adequate social protection should be promoted and the fight against poverty reinforced and that more effective means of ensuring citizens’ existing rights of access to employment, education, social services, health care and other forms of social protection are needed across Europe;
uzsver, ka ir jānodrošina, lai sociālā dimensija tiek pilnīgāk iekļauta un ir atpazīstamāka Lisabonas stratēģijas nākamajā posmā, jo īpaši integrētajās pamatnostādnēs; uzskata, ka ir steidzami jāpārvar pašreizējā nelīdzsvarotība nodarbinātības pamatnostādnēs, kurās nav piešķirta vajadzīgā nozīme dažiem sociāliem pamatmērķiem, piemēram, mērķim samazināt nabadzīgu strādājošo skaitu, kā arī palielināt visu cilvēku piekļuvi augsti kvalificētām darbavietām, izglītībai, veselības aprūpei un citiem sociālās aizsardzības veidiem; aicina Komisiju pieņemt integrētās pamatnostādnes, lai paveiktu jaunos uzdevumus un novērstu šos trūkumus;
Stresses the need to ensure and improve the integration and visibility of the social dimension in the next cycle of the Lisbon Strategy, and, in particular, in the Integrated Guidelines; considers that there is an urgent need to overcome the existing imbalance in the Employment Guidelines, which fail to give weight to certain basic social objectives, such as those of reducing the number of working poor and increasing access to high‑quality employment, education, health care and other forms of social protection for all; invites the Commission to adapt the Integrated Guidelines in order to face up to the new challenges and overcome those shortcomings;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt sistemātisku pieeju, lai nodrošinātu efektīvāku VRP procesa izaugsmes un jaunu un labāku darbavietu jomā saskaņotību ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesu;
Invites the Commission and the Member States to adopt a systematic approach ensuring effective coherence between the NRP process on growth and more and better jobs, on the one hand, and the social protection and social inclusion processes on the other;
Nodarbinātības pamatnostādņu ieviešana
Implementation of the Employment Guidelines
aicina Komisiju pievērsties lielajām atšķirībām dalībvalstīs attiecībā uz nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu un efektivitāti, nodrošinot, ka dalībvalstīs plašāk piemēro Eiropas Nodarbinātības stratēģijas rādītājus un mērķus un mūžizglītības instrumentus un pasākumus, kas noteikti Eiropas Jaunatnes paktā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Eiropas rīcības plānā 2006.-2007. gadam attiecībā uz invalīdu stāvokli; aicina visas šīs saistības, mērķus un kritērijus pilnībā iekļaut integrētajās pamatnostādnēs, lai uzlabotu Eiropas Nodarbinātības stratēģijas konsekvenci un efektivitāti;
Asks the Commission to address the wide divergence across the Member States in implementation and effectiveness of the Employment Guidelines by ensuring that Member States more comprehensively apply the EES indicators and targets, lifelong learning instruments and measures set out in the European Youth Pact, the European Pact for Gender Equality and the EU Disability Action Plan 2006-2007; asks that all those commitments, targets and benchmarks be fully incorporated in the Integrated Guidelines in order to improve the coherence and efficiency of the EES;
uzsver nodarbinātības politikas stratēģisko iespēju palielināšanas lielo nozīmi; aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņošanas procesā īpašu uzmanību veltīt darba vietu kvalitātei, darba un privātās dzīves savienošanai, izglītības un apmācības kvalitātei un pieejamībai visiem, tiesību aktu diskriminācijas apkarošanas jomā ieviešanai, sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju politikas stiprināšanai imigrācijas jautājumiem;
Underlines the great importance of enhancing the strategic capacities of employment policies; asks the Commission and the Member States to pay particular attention in their coordination processes to the quality of jobs, the balance between work, family and personal life, the quality and availability of education and training for all, the implementation of anti-discrimination legislation, the strengthening of equal opportunity policies for women and men, and immigration issues;
atbalsta saskaņotu veinotu principu kopuma pieņemšanu attiecībā uz elastīguma un drošības jēdzienu, kas apvieno darba ņēmēju un darba devēju elastību un drošību darba tirgū; aicina dalībvalstis ieviest šos kopējos principus apspriedēs ar sociālajiem partneriem saistībā ar dalībvalstu reformu programmām un uzsver būtisko nozīmi, kāda ir apmācībai un pārkvalifikācijai, aktīvai darba tirgus politikai, atbilstīgai sociālajai aizsardzībai un darba tirgus segmentācijas izjaukšanai, nodrošinot darba tiesības visiem darba ņēmējiem;
Supports the adoption of a balanced set of common principles regarding flexicurity, combining flexibility and security for employees and employers on the labour market; encourages Member States to mainstream those common principles in their NRP consultation with the social partners, and highlights the central role of training and retraining, active labour market policies, adequate social protection and the breakdown of labour market segmentation by ensuring employment rights for all workers;
Ieinteresēto personu iesaistīšanās
Stakeholder involvement
Iekšējā ekonomikas politika
Internal economic policies
atzīmē, ka ES ir iedzīvotājiem jāskaidro, kādus ieguvumus sniedz globalizācija, jo iedzīvotāji ir satraukti, ka pastiprinātā konkurence, ko izraisa globalizācija, integrācija un darbaspēka mobilitāte, tradicionālos darba veidus nomaina ar elastīguma un sociālās drošības modeļiem, un uzskata, ka šīs bažas jānovērš, veicot pasākumus, kas paplašina piedāvājumu un uzlabo to sabiedrisko preču un pakalpojumu kvalitāti, kuri ar laiku var palīdzēt palielināt ražīguma pieaugumu;
Notes that the EU must make an effort to explain the benefits of globalisation to citizens who are worried that enhanced competition driven by globalisation, integration and labour mobility shifts traditional working patterns towards flexicurity models, and believes that these worries should be addressed through policy actions to expand the supply and improve the quality of those public goods and services that, over time, can help to augment productivity growth;
uzsver, ka ražīguma pieauguma palēnināšanās, kas varētu traucēt ES konkurētspēju pasaules tirgū, ir ekonomikas politikas jautājums un atšķiras dažādās ES dalībvalstīs, lai gan tā ir vispārēja un vienota tendence, kas norāda uz vājajiem punktiem tirgos, izplatīšanā un finanšu pakalpojumos;
Stresses that the slowdown in productivity growth, which could undermine the EU’s competitive position on the global market, is a matter of concern for economic policy and that it differs throughout the EU, which does, however, have an overall common pattern indicating weaknesses in markets, distribution and financial services;
norāda, ka mazattīstītās ražošanas nozarēs strukturāla neelastība kavē jaunu tehnoloģiju efektīvu izmantošanu un piekļuvi tīkliem; uzskata, ka ekonomikas politikas pamatnostādnēs ir jāiekļauj tādi pasākumi piegāžu jomā, kuri rada labvēlīgu vidi pārrobežu uzņēmējdarbībai un paātrina vienota iekšējā finanšu tirgus izveidi;
Points out that structural rigidities prevent efficient use of new technologies and accessibility of networks in industries which are lagging behind; believes that economic policy should include supply-side actions defined to create a favourable environment for cross-border operations by business and to speed up the completion of a single financial market;
uzskata, ka finanšu tirgus pārskatāmība, efektīvi konkurences noteikumi un piemērots regulējums un pārraudzība joprojām ir izšķiroši faktori, ņemot vērā finanšu tirgu globalizāciju un nepieciešamību garantēt patērētāju tiesību ievērošanu; tāpēc aicina Komisiju iestrādāt finanšu tirgus jautājumus attiecīgās Eiropas iniciatīvās saskaņā ar Lisabonas programmu;
Is of the opinion that financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation and supervision will continue to be crucial, bearing in mind the globalisation of financial markets and the need to ensure consumer rights; calls therefore on the Commission to elaborate the financial market issues into respective Europe-wide initiatives in the framework of the Community Lisbon Programme;
pauž atbalstu ekonomikas pārstrukturizācijai, kuru sekmē jauninājumi pārvaldības procesos, procedūrās un organizatoriskās struktūrās; pauž viedokli, ka jaunām uzņēmējsabiedrībām šajā jomā vajadzīgi mazāka apjoma finanšu resursi, bet lielākā mērā radoša pieeja, un ka paver daudz iespēju mazajiem uzņēmumiem un jaunākajai paaudzei;
Advocates support for restructuring of the economy driven by innovation in managerial processes, procedures and organisational structures; is of the opinion that new companies in this field need less capital but more creativity and that they offer numerous opportunities to small businesses and the younger generation;
atzīst, ka mazie, vidējie un lielie uzņēmumi visi piedalās dinamiskā un vienotā jauninājumu stratēģijā un ka tādēļ mazākiem uzņēmumiem un fiziskām personām piekļuve resursiem ir ļoti svarīga, lai paplašinātu pētniecības un attīstības darbības un izstrādātu jaunas tehnoloģijas; atzīmē, ka ir jāveicina gan finansēšana agrīnā posmā, gan vēlāk pietiekami ilgā periodā, lai ļautu ražojumus laist tirgū;
Recognises that small, medium-sized and large enterprises all play a part in a dynamic and integrated innovation strategy, and that access to resources for smaller enterprises and individuals is therefore crucial to raising R&D levels and developing new technologies; points out that both early-stage funding and ongoing finance within a sufficiently long time-scale to allow products to be placed on the market must be fostered;
atzīst, ka Eiropai nepieciešama straujāka inovāciju pārvēršana jaunos izstrādājumos un pakalpojumos; tāpēc atbalsta Komisijas prasību saistībā ar "zināšanu trīsstūri" — pētniecība, izglītība un jauninājumi;
Acknowledges that Europe needs faster transformation of innovation into new products and services; supports, therefore, the Commission’s demand for a ‘knowledge triangle’ of research, education and innovation;
atzīmē, ka konkurences politikai ir jāpapildina struktūrpolitika, lai novērstu karteļus un to dominējošo uzņēmumu ļaunprātīgu rīcību, kuri pasaules līmeņa konsolidācijas procesu dēļ izspiež mazos uzņēmumus;
Notes that competition policy should be complementary to structural policies in order to prevent the cartels and dominant company abuses which crowd out small business from forming as a result of the consolidation process at global level;
uzskata, ka tirgus produktivitātes, izplatīšanas un finanšu pakalpojumu uzlabojumus var panākt, paplašinot ekonomikas reformu saskaņošanu dažādās dalībvalstīs un modernizējot ekonomiku, pārorientējot politikas stratēģiju no integrācijas radītas un ieguldījumu virzītas izaugsmes uz integrācijas radītu tehnoloģiju virzītu izaugsmi;
Believes that improvements in the productivity of markets, distribution and financial services could be achieved by broadening coordination of economic reforms in different Member States and modernisation of the economy by shifting policy strategy from integration-induced investment-led growth to integration-induced technology-led growth;
uzsver, ka ES ir steidzami vajadzīga vienota robežpolitika un imigrācijas politika, kas ietvertu ne tikai saskaņotu robežkontroli, bet arī saskaņotu ekonomiskās migrācijas stratēģiju, kritērijus un procedūras, ļaujot dalībvalstīm pašām izlemt, cik personu tās pieņem; uzsver, ka lielākas pūles jāvelta tam, lai pieredzes apmaiņas ceļā meklētu veidus, kā sekmīgi un visām pusēm izdevīgi pārvaldīt iekšējo migrāciju gan sociālā, gan ekonomiskā ziņā;
Stresses that the EU urgently needs to have a common borders and immigration policy encompassing not only integrated border controls but harmonised strategies, criteria and procedures for economic migration, while leaving it to individual Member States to decide on numbers admitted; stresses also that greater efforts must be invested in seeking ways, through exchange of experience, to make a success of inward migration for all parties, both socially and economically;
uzskata, ka ekonomikas orientācijai uz ilgtermiņa izaugsmi nav automātiskas ietekmes un ka tādu iestāžu izveide, kuras reaģē uz tirgus prasībām, nosaka to, vai tautsaimniecība spēj īstenot savu strukturālās izaugsmes potenciālu;
Is of the opinion that the influence of the economic focus on long-term growth is not an automatic one and that the development of market-responsive institutions determines whether or not the economy is able to realise its global structural growth potential;
uzskata, ka ES institucionālajai attīstībai ir jāveicina efektīva ekonomikas politiku saskaņošana; aicina Komisiju veicināt to, lai valstu reformu programmās lielākā mērā tiktu iekļauti pasākumi globālo problēmu risināšanai, un tālab Komisijai ir jāizveido rādītāji, ar kuriem mērīt dalībvalstu ekonomikas darbību;
Believes that EU institutional developments should facilitate efficient coordination of economic policies; calls on the Commission to promote stronger references to global challenges in the National Reform Programmes by setting up indicators measuring the economic performance of Member States;
pauž pārliecību, ka ir nepieciešama lielāka atbildība un labāka izpratne par Eiropas reformu programmām un ka ir jāstiprina Eiropas Parlamenta, dalībvalstu parlamentu un ekonomikas stratēģijas izstrādē iesaistīto Eiropas Savienības Padomes struktūrvienību nozīme;
Is convinced that improved ownership and better understanding of the Europe-wide reform programme is necessary and that the role of the European Parliament and the national parliaments needs to be strengthened, together with the formations of the Council of Ministers engaged in setting economic strategy;
uzskata, ka vēl joprojām jāveic uzlabojumi ES Lisabonas stratēģijas pārvaldībā, īpaši attiecībā uz tādiem aspektiem kā ciešāka attiecīgo Eiropas Savienības Padomes struktūrvienību sadarbība, īpašu uzmanību pievēršot pienācīgi saskaņotām valstu reformu programmām;
Is of the opinion that ‘EU Lisbon governance’ still needs to be improved, in particular regarding the following aspects: closer coordination among relevant formations of the Council of Ministers, with particular emphasis on properly coordinated National Reform Programmes;
pauž nožēlu, ka Parlaments, Padome un Komisija vēl nav vienojušies par skaidru plānu un rīcības kodeksu, kas nodrošinātu atbilstošu sadarbību un pilnīgu trīs minēto ES institūciju iesaisti turpmākā ar globalizāciju saistīto problēmu risināšanā; šajā sakarā aicina Padomi un Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumus ciešai minēto trīs ES institūciju sadarbībai, veicot plānoto Lisabonas stratēģijas pārskatīšanu;
Regrets that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of the three EU institutions concerned in the appropriate further handling globalisation issues; calls in this connection on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for close cooperation between the three EU institutions with a view to the impending revision of the Lisbon Strategy;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Parliaments and Governments of the Member States.
par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Čehijas Republikā, Igaunijas Republikā, Latvijas Republikā, Lietuvas Republikā, Ungārijas Republikā, Maltas Republikā, Polijas Republikā, Slovēnijas Republikā un Slovākijas Republikā (turpmāk tekstā — „attiecīgās dalībvalstis”)
on the full application of the provisions of the Schengen acquis in the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic (hereinafter the 'Member States concerned')
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Čehijas Republikā, Igaunijas Republikā, Latvijas Republikā, Lietuvas Republikā, Ungārijas Republikā, Maltas Republikā, Polijas Republikā, Slovēnijas Republikā un Slovākijas Republikā (turpmāk tekstā — „attiecīgās dalībvalstis”)
European Parliament resolution on the full application of the provisions of the Schengen acquis in the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic (hereinafter the 'Member States concerned')
ņemot vērā Padomes lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Čehijas Republikā, Igaunijas Republikā, Latvijas Republikā, Lietuvas Republikā, Ungārijas Republikā, Maltas Republikā, Polijas Republikā, Slovēnijas Republikā un Slovākijas Republikā (11722/07)
having regard to the draft Council decision on the full application of the provisions of the Schengen acquis in the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic (11722/07),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu A6-XXXX,
having regard to the opinion of the European Parliament, A6-XXXX,
tā kā Šengenas zonas izveide bija viens no lielākajiem sasniegumiem, šīs zonas izveidei nozīmējot pārbaužu atcelšanu uz kopējām robežās starp visām zonas dalībvalstīm un personu pārvietošanās brīvības ieviešanu ES teritorijā;
whereas the creation of the Schengen area was one of the greatest achievements, characterised by the removal of all controls at the common borders between all the participant states and the introduction of freedom of movement within EU territory,
tā kā paralēli pārbaužu atcelšanai uz iekšējām robežām tika veikti kompensējoši pasākumi, tostarp efektīvas kontroles ieviešana uz ārējām robežām, administratīvo, muitas, policijas un tiesu iestāžu sadarbības stiprināšana, kā arī kopējas vīzu politikas un Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide;
whereas in parallel to the removal of controls at the internal borders, some compensatory measures were implemented, including the establishment of efficient controls at the external borders, the reinforcement of the cooperation between their administrative, customs, police and judicial authorities, a common visa policy and the creation of the Schengen Information System (SIS),
tā kā atbilstoši 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktam OV L 236, 23.09.2003., 33. lpp Šengenas acquis noteikumi, kas nav iekļauti šā akta I pielikumā, jaunajā dalībvalstī minētā instrumenta nozīmē ir piemērojami vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir konstatēts, ka ir izpildīti acquis piemērošanai nepieciešamie nosacījumi;
whereas, according to Article 3(2) of the 2003 Act of Accession OJ L 236, 23.09.2003, p.33 , the provisions of the Schengen acquis other than those mentioned in Annex I to the said Act only apply in a new Member State within the meaning of that instrument pursuant to a Council Decision to that effect after verification that the necessary conditions for the application of that acquis have been met,
tā kā ar novērtēšanas procedūras palīdzību ir jāpārbauda, vai jaunajās dalībvalstīs ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi visu attiecīgā acquis daļu piemērošanai (datu aizsardzība, gaisa telpas robežas, sauszemes robežas, policijas iestāžu sadarbība, Šengenas Informācijas sistēma, jūras robežas un vīzas); tā kā šis novērtējums ir priekšnoteikums tam, lai Padome pieņemtu lēmumu par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu, tostarp pārbaužu atcelšanu uz iekšējām robežām ar un starp šīm dalībvalstīm;
whereas it is necessary to make a verification through evaluation procedures in order to check if the necessary conditions for the application of all parts of the acquis concerned (Data Protection, Air Borders, Land Borders, Police Cooperation, the Schengen Information System, Sea Borders and Visas) have been met by the new Member States; whereas this is a precondition for the Council to take decisions on the full application of the Schengen acquis, including the abolition of checks at internal borders with and between those Member States,
tā kā šo jauno dalībvalstu novērtēšana sākās pēc tam, kad no katras dalībvalsts tika saņemts (2006. gadā) pieprasījums (paziņojums par gatavību); tā kā novērtēšanu Šengenas izvērtējuma darba grupas uzraudzībā veica, situāciju katrā jaunajā dalībvalstī izskatot atsevišķi; tā kā novērtēšanas procesa sākumā dalībvalstij nosūtīja anketu par visām Šengenas acquis daļām, pēc kā sekoja novērtēšanas vizītes; tā kā uz robežām, konsulātiem, SIS utt. tika nosūtītas ekspertu grupas, kuras sagatavoja visaptverošus ziņojumus, iekļaujot faktu aprakstus, novērtējumus, kā arī ieteikumus, nepieciešamības gadījumā iesakot papildu pasākumus un pārbaudes vizītes; tā kā gala ziņojumā ir jānosaka, vai attiecīgās jaunās dalībvalstis pēc tam, kad ir īstenota pilnīga novērtēšanas procedūra, atbilst acquis praktiskas piemērošanas priekšnoteikumiem;
whereas the evaluations for these new Member States started, following a request (in 2006) from each Member State (declaration of readiness); whereas they were conducted, new Member State by new Member State, under the responsibility of the Schengen Evaluation Working Party; whereas they started with a questionnaire to the Member State concerning all parts of the Schengen acquis and were followed by evaluation visits; whereas teams of experts were sent to the borders, consulates, SIS, etc. and prepared exhaustive reports containing factual descriptions, assessments, and recommendations which can require additional measures and follow-up visits; whereas the final report should establish whether the new Member State concerned, after being subject to a full evaluation procedure, fulfils all the preconditions for the practical appliance,
tā kā apsveicams ir Portugāles valdības izvirzītais priekšlikums par tehnisku pārejas posma risinājumu — SISone4all —, ar kura palīdzību jaunās dalībvalstis 2007. gadā, kamēr Komisija vēl nav ieviesusi jauno SIS II, varēja pievienoties SIS,
whereas the Portuguese Government should be congratulated for putting forward a proposal providing a technical transitional solution - SISone4all - which would allow the new Member States to be connected to the SIS in 2007 while waiting for the implementation of new SIS II by the Commission,