natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai uzlabotu sieviešu un vīriešu iespējas darba un privātās dzīves apvienošanai, dalībvalstīm jāpiešķir nodarbinātajiem iespējas strādāt nepilnu slodzi un jānodrošina elastība attiecībā uz darba laiku un darba vietu, piekļuve elastīgai un augstas kvalitātes bērnu un citu apgādājamo aprūpei par saprātīgu samaksu, kā arī jāpiešķir adekvāti vecākiem paredzēti atvaļinājumi bērna kopšanai, dzemdību atvaļinājumi un bērna adopcijas kārtošanai paredzēti atvaļinājumi.
In order to improve the possibilities for combining work and private life for men and women, Member States should grant employees the right to part-time work and flexibility with regard to working hours and the work place, access to affordable, flexible and high-quality childcare and care for other dependants and adequate maternity, paternity, filial and adoption leave .
Lai nodrošinātu līdztiesīguma politikas attīstību, dalībvalstīm būtu arī jālikvidē šķēršļi jaunpienācēju un sieviešu iekļūšanai darba tirgū, jāatbalsta pašnodarbinātība un darba vietu radīšana cita starpā tādās jomās kā zaļā nodarbinātība , kas vienlaicīgi ir arī priekšnosacījums labāk apmaksātām, kvalificētākām un tādām darbavietām, kuras atmaksājas, un aprūpe, un jāveicina sociālā inovācija.
In order to ensure progress in equality policies Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers and women, support self-employment and job creation in areas including green employment , which is also a precondition for better-paid, high-skilled and rewarding jobs for women, and care and promote social innovation.
Pielikums – 7. pamatnostādne – 3.a punkts (jauns)
Annex - Guideline 7 - paragraph 3 a (new)
Būtu jāveic īpaši pasākumi, lai novērstu šķēršļus, ar kuriem , iekļaujoties darba tirgū, sastopas sievietes, gados jaunas sievietes, migrantes, sievietes no mazākumtautībām, lesbietes, transseksuāļus un invalīdes, tostarp tās, kas aktīvi cīnās pret visiem diskriminācijas un sociālās atstumtības veidiem.
Specific measures should be taken to address the barriers faced by women, especially older women, young women, migrant women, minority women, lesbian women, transgenders and women with disabilities, in entering the labour market, including those who actively combat the forms of discrimination and social exclusion that they face.
Pielikums – 7. pamatnostādne – 3.b punkts (jauns)
Annex - Guideline 7 - paragraph 3 b (new)
No dzimumu līdztiesības viedokļa sievietēm un vīriešiem vajadzētu būt vienādām iespējām piekļuvei darba tirgum, kā arī vienādām iespējām, lai sevi reklamētu darba tirgū.
From a gender equality perspective, women and men should have the same opportunities to access the labour market, and to promotion .
Tālab būtu jāizstrādā tāda politika, kas veicinātu, lai gan vīrieši, gan sievietes kopējos pienākumus privātajā jomā, kā arī aprūpi, jo īpaši tas veicams, paredzot tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu arī tēviem, kā arī politika, kas nodrošina augstas kvalitātes un cenu ziņā pieejamus pakalpojumus bērnu aprūpei vecumā līdz 3 gadiem, vispārēju izglītošanu bērniem vecumā no 3 līdz 6 gadiem, un ar ko tiek nodrošināta visu veidu diskriminācijas izbeigšana darbavietā kā, piemēram, pašreizējās algas atšķirības atkarībā no dzimuma.
Therefore, amongst other things, policies should be developed which promote joint responsibility between women and men in the private sphere and the field of care, in particular by establishing a right to paternity leave, which ensure that affordable, high ‑quality childcare services are available for children aged 0 to 3 years, which provide universal schooling for children aged between 3 and 6 years, and which eliminate all forms of discrimination at the workplace, such as the current gender wage gap.
Pielikums – 7. pamatnostādne – 3.c punkts (jauns)
Annex - Guideline 7 - paragraph 3 c (new)
Ņemot vērā pastāvošās atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātības iespējām, nepieciešami īpaši pūliņi sieviešu integrēšanai darba tirgū, lai īstenotu vispārēju mērķi panākt nodarbinātību 75 % apmērā.
In view of the differences that exist between employment opportunities for women and men in the EU, special efforts are needed to integrate women into the labour market, with a view to achieving the overall target of 75% employment.
ES pamatmērķis, uz kuru balstoties, dalībvalstis noteiks savus valsts mērķus, paredz līdz 2020. gadam panākt, ka nodarbinātības rādītājs sieviešu un vīriešu vecumā 20-64 gadiem vidū ir 75 %, tostarp panākot lielāku jauniešu, gados vecāku darbinieku un mazkvalificētu strādnieku dalību un migrantu labāku integrāciju.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is of aiming to bring by 2020 to 75% the employment rate for women and men aged 20-64 including through the greater participation of youth, older workers and low skilled workers and the better integration of migrants .
Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka vismaz 50 % no nodarbinātajām sievietēm ir ekonomiski neatkarīgas.
Member States should aim to ensure that at least 50% of female employment provides economic independence.
Algas atšķirības atkarībā no dzimuma līdz 2020. gadam jānovērš vispār vai jāsamazina, lai tās nebūtu lielākas par 5 %.
The gender pay-gap should be reduced to 0-5% by 2020 .
Lēmuma priekšlikums
Proposal for decision
7.a pamatnostādne: dzimumu līdztiesība
Guideline 7a: Gender equality
7.a pamatnostādne — Dzimumu līdztiesība
Guideline 7a: Gender equality
Dalībvalstīm, nosakot īpašus dzimumu līdztiesības mērķus, izmantojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un īpašus politikas pasākumus, būtu jāpalielina sieviešu nodarbinātība, ar kuru nodrošina cieņpilnu attieksmi pret strādājošiem un novērš darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, diskrimināciju un dzimumu atšķirības darba attiecībās, kā arī samazina bezdarba līmeni.
Member States should, through specific gender equality targets, gender mainstreaming and specific policy actions, increase female employment that provides economic independence, fully respect workers’ rights and eliminate the gender pay-gap, discrimination and gender gaps in employment and unemployment rates.
Dalībvalstīm līdz 2020. gadam jācenšas panākt 75 % nodarbinātības līmeni gan attiecībā uz sievietēm, gan vīriešiem (balstoties uz pilnslodzes ekvivalentu) un cita starpā:
Member States should aim to achieve a 75% employment rate for women (based on full-time equivalents ) by 2020, through, inter alia,
– vairāk publisko un privāto ieguldījumu, labākas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus un atbalstu ģimenēm un indivīdiem;
- more public and private investment, more quality public services and support for families and individuals;
uzlabotas sieviešu un vīriešu iespējas darba un privātās dzīves apvienošanai, jo īpaši nozarēs, kurās pārsvara strādā vīrieši, piešķirot nodarbinātajiem iespējas strādāt nepilnu slodzi un jānodrošina elastība attiecībā uz darba laiku un darba vietu, ja tas tiek pieprasīts, kā arī jāpiešķir adekvāti vecākiem paredzēti atvaļinājumi bērna kopšanai, kā arī dzemdību atvaļinājumi un bērna adopcijas kārtošanai paredzēti atvaļinājumi;
- improve the possibilities for combining work and private life for men and women, particularly in male dominated sectors, by giving employees a right to part-time work and flexible working hours and work-places if they request for it, and adequate maternity, paternity, filial and adoption leave;
- nodrošinājumu ar pieejamiem, cenu ziņā pieņemamiem, elastīgiem un augstas kvalitātes aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi bērnu aprūpes iestādēm, cenšoties nodrošināt 50 % no nepieciešamās aprūpes bērniem vecumā līdz trim gadiem un 100 % no aprūpes bērniem vecumā no trim līdz sešiem gadiem, kā arī uzlabotu piekļuvi aprūpei, kas paredzēta citiem apgādājamajiem, jo īpaši gados vecākiem cilvēkiem;
- ensuring accessible, affordable, flexible and high-quality services, in particular, access to child care facilities by aiming to ensure conditions for 50% of necessary care for 0-3 year-old children and 100% of care for 3-6 year-old children, and improved access to care for other dependants, in particular older persons;
– risinājumu attiecībā uz pagaidu darba apstākļiem, jo visvairāk tas skar tieši sievietes;
- addressing precarious working conditions and combating involuntary part-time work since the majority affected by those are women;
– mazākumtautību un migrantu sieviešu iemaņu plašāku un labāku izmantošanu;
- more and better use of the skills of ethnic minority women and migrant women;
- līdzstrādājošo laulāto un partneru tiesību atzīšanu, kas vairumā gadījumu ir sievietes, kuras sniedz palīdzību rokdarbu nozarē, tirdzniecībā, lauksaimniecībā, zvejniecībā un mazajā ģimeņu uzņēmējdarbībā, lai panāktu pienācīgu aizsardzību sociālā nodrošinājuma jomā un attiecībā uz viņu darbu;
- recognition of the rights of assisting spouses and life partners, who in the majority of cases are women, who provide help in handicrafts, trade, agriculture, fisheries and small family businesses, to obtain appropriate protection in the field of social security and of their work;
– darba apstākļu uzlabošanu un darba novērtēšanu jomās, kurās lielā mērā darbojas sievietes (piemēram, aprūpe, mājsaimniecības darbi un dažas pakalpojumu nozares);
- improving working conditions and valuation of work in sectors where women are particularly heavily represented (i.e. care and domestic work, certain service sectors);
– īpašu pasākumu veikšana, lai novērstu šķēršļus, ar kuriem , iekļaujoties darba tirgū, sastopas sievietes, gados jaunas sievietes, migrantes, sievietes no mazākumtautībām, lesbietes, transseksuāļi un invalīdes, tostarp tās, kas aktīvi cīnās pret visiem diskriminācijas un sociālās atstumtības veidiem;
- address the barriers faced by women, especially older women, young women, migrant women, minority women, lesbian women, transgenders and women with disabilities, in entering the labour market, including measures which actively combat the forms of discrimination and social exclusion that they face;
– lielāka sieviešu nodarbinātība zinātniskās un tehniskās profesijās, profesionālās izaugsmes iespējas šajās nozarēs un tas, ka nodarbinātajām sievietēm ir vienlīdzīgas apmācības un izglītošanās iespējas, jo īpaši veicinot viņu apmācības iespējas saistībā ar „zaļajām” darbavietām;
- encourage higher participation of women in scientific and technical professions, increase their chances of promotion in these sectors and ensure that female workers have equal access to training and education and, in particular, are included in training opportunities for green jobs;
– tas, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta sievietēm, kas sastopas ar nabadzību, piemēram, vientuļajām mātēm, gados jaunām mātēm, vientuļām sievietēm, kurām nav darba pieredze, gados vecākām sievietēm un migrantēm, tā kā daudzas no viņām nespēj uzlabot savu situāciju, iekļaujoties darba tirgū.
- pay specific attention to groups of women facing poverty, such as single mothers, young mothers, single women with no work experience, elderly women and migrant women, as many of them are unable or not yet able to improve their situation by entering the labour market;
Dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni, lai pilnībā piemērotu principu vienādi atalgot par vienādu darbu, un jācenšas līdz 2020. gadam novērst darba samaksas atšķirības vispār vai samazināt tās, lai tās nepārsniegtu 5 %.
Member States should step up their efforts to fully apply the principle of equal pay for equal work and aim to reduce the gender pay gap to 0-5% by 2020.
Šie mērķi tiks atbalstīti ar Komisijas pārskatīto Direktīvu 75/117/EEK, kas ir efektīvāks likumdošanas priekšlikums nekā spēkā esošie tiesību akti un ar kuru ir paredzētas sankcijas, ja tiek pārkāptas tiesības uz vienādu atalgojumu, un ar kuru nodrošina, ka šīs sankcijas ir preventīvas un proporcionālas (piemēram, bargākas sankcijas atkārtotu pārkāpumu gadījumā).
These targets will be supported by the Commission revised Directive 75/117/EEC , a legislative proposal which is more effective than the existing legislation and which provides for measures in the event of a breach of the right to equal pay, and to ensure that these are dissuasive and proportional (for instance, higher sanctions in case of repeat offenders).
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā sistēmas iegūto zināšanu atzīšanai, jānovērš šķēršļi darbinieku profesionālai un ģeogrāfiskai mobilitātei, jāveicina transversālu zināšanu un radošu ideju apgūšana un jo īpaši jākoncentrē pasākumi uz palīdzību mazkvalificētajiem darbiniekiem un gados vecāku darbinieku nodarbinātības iespēju palielināšanu, vienlaikus stiprinot augsti kvalificētu darbinieku, tostarp pētnieku, apmācību, prasmes un pieredzi.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā sistēmas iegūto zināšanu atzīšanai, jānovērš šķēršļi darbinieku profesionālai un ģeogrāfiskai mobilitātei, jāveicina transversālu zināšanu un radošu ideju apgūšana un jo īpaši jākoncentrē pasākumi uz palīdzību mazkvalificētajiem darbiniekiem un gados vecāku darbinieku nodarbinātības iespēju palielināšanu, vienlaikus stiprinot augsti kvalificētu darbinieku, tostarp pētnieku, apmācību, prasmes un pieredzi , nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi un sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību .
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences and creativity, and focus their efforts particularly on supporting those with low skills and increasing the employability of older workers, while at the same time enhance the training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers while ensuring equal access and promoting the equal participation of women and men .
Ieguldījums cilvēkresursu attīstībā, prasmju uzlabošana un dalība mūžizglītības programmās būtu jāveicina ar vienotiem finanšu ieguldījumiem, ko veic valdības, atsevišķas personas un darba devēji.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers.
Lai atbalstītu jauniešus un jo īpaši tos, kuri nestrādā un nemācās, dalībvalstīm sadarbībā ar sociālajiem partneriem būtu jāīsteno programmas, lai palīdzētu tiem, kas nesen beiguši skolu, atrast pirmo darbu vai tālākas izglītības vai apmācības iespējas, tostarp izmantojot stažēšanos, kā arī strauji jāreaģē, kad jaunieši kļūst par bezdarbniekiem.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help recent graduates find initial employment or further education and training opportunities, including apprenticeships, and intervene rapidly when young people become unemployed.
Kvalifikācijas līmeņa paaugstināšanas un vajadzību paredzēšanas politikas regulārai uzraudzībai būtu jāpalīdz noteikt jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un jāuzlabo izglītības un apmācības sistēmu reaģēšana uz darba tirgus vajadzībām.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Sadarbībā ar sociālajiem partneriem un uzņēmumiem dalībvalstīm būtu jāuzlabo mācību pieejamība, jāstiprina izglītība un profesionālā orientācija, ko īstenojot, vajadzētu paredzēt arī atteikšanos no stereotipiem attiecībā uz dzimumiem, jo tas darba tirgū rada segregāciju, un apvienot ar sistemātisku informāciju par jaunām darba vietām un ar palielinātam iespējām sievietēm jauno tehnoloģiju nozarē , jāveicina sieviešu iesaistīšanās MVU un jāvairo iespējas iepriekš paredzēt, kādas prasmes būs nepieciešamas , īpašu uzmanību pievēršot tam, lai vīriešu u sieviešu iesaistīšanās būtu vienlīdzīga .
In cooperation with social partners and business, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance , which should include doing away with the gender stereotyping that leads to segregation on the labour market, and combine this with systematic information on new job openings and increased opportunities for women in the new-technologies sector, promotion of women's participation in SMEs and enhanced anticipation of skill needs with specific attention to the equal participation of women and men .
Lai nodrošinātu dzimumu līdztiesības principus izglītībā un mācību programmās, izmantojot piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un apmācībai , un uzlabotu izglītības rezultātus, dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi ieguldījumi izglītības un apmācību sistēmās, jo īpaši, lai uzlabotu ES darbaspēka prasmju līmeni, kas tam ļautu pielāgoties strauji mainīgajām modernā darba tirgus vajadzībām.
In order to ensure integration of gender equality principles in education and training programmes through access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU's workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets.
Darbībai būtu jāaptver visus posmus (no mācībām agrā bērnībā un skolā līdz augstākai izglītībai, arodizglītībai un apmācībai, kā arī pieaugušo mācībām), ņemot vērā arī mācīšanos neformāla kontekstā un tai būta jāveicina atšķirību samazināšana starp dzimumiem attiecībā uz nodarbinātību, nozari un amata pakāpi darba tirgū .
Action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult training) taking also into account learning in informal and non-formal contexts and contribute to decreasing gender segregation by occupation, sector and rank in the labour market .
Pasākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš arī vienlīdzīgu iespēju radīšanai, nodrošinot piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un augstas kvalitātes pakalpojumiem un publiskiem pakalpojumiem (tostarp pakalpojumiem tiešsaistē saskaņā ar 4. pamatnostādni) un jo īpaši veselības aprūpei.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities, including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care.
Jāmodernizē sociālā apdrošināšana un pensiju sistēmas, lai panāktu, ka tās var pilnībā īstenot, lai nodrošinātu adekvātu ienākumu atbalstu un piekļuvi veselības aprūpei, tādējādi panākot sociālo kohēziju un vienlaikus saglabājot finanšu ilgtspējību.
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare — thus providing social cohesion — whilst at the same time remaining financially sustainable.
Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija visneaizsargātāko sabiedrības slāņu atbalstam.
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable.
Ņemot vērā nabadzības un sociālās atstumtības daudzdimensiālo raksturu, dalībvalstu pasākumiem nabadzības samazināšanas jomā vajadzētu būt vērstiem uz to, lai veicinātu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā un ekonomikā un palielinātu nodarbinātības iespējas visiem , pilnībā izmantojot Eiropas Sociālo fondu.
In the context of the multidimensional nature of poverty and social exclusion, Member States’ efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities for all , making full use of the European Social Fund.
Pasākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš arī vienlīdzīgu iespēju radīšanai un sieviešu vienlīdzīgas iesaistīšanas garantēšanai darba tirgū , nodrošinot piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un augstas kvalitātes pakalpojumiem un publiskiem pakalpojumiem (tostarp pakalpojumiem tiešsaistē saskaņā ar 4. pamatnostādni) un jo īpaši veselības aprūpei.
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities and equal participation in the labour market for women , including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care.
Dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi diskriminācijas novēršanas pasākumi un jāpievēršas dzimumu līdztiesības jautājumam, lai aizsargātu riskam pakļautās grupas un nodrošinātu šo grupu integrēšanu darba tirgū .
Member States should put in place effective anti-discrimination measures focusing particularly on women, and taking into account the feminisation of poverty and integrate a gender perspective in order to protect groups at risk and to ensure their inclusion into the labour market .
Jāmodernizē sociālā apdrošināšana un pensiju sistēmas, lai panāktu, ka tās var pilnībā īstenot, lai nodrošinātu adekvātu ienākumu atbalstu un piekļuvi veselības aprūpei katram indivīdam , tādējādi panākot sociālo kohēziju un vienlaikus saglabājot finanšu ilgtspējību.
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare for each individual — thus providing social cohesion — whilst at the same time remaining financially sustainable.
Pabalstu sistēmās galvenā uzmanība būtu jāpievērš ienākumu drošībai darba maiņas laikā un nabadzības samazināšanai, jo īpaši to grupu vidū, kurām pastāv sociālās atstumtības risks, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektus, piemēram, ģimenēm, kurās ir tikai viens no vecākiem, minoritātēm, invalīdiem, bērniem un jauniešiem, gados vecākām sievietēm un vīriešiem, likumīgajiem migrantiem un bezpajumtniekiem , īpašu uzmanību pievēršot sievietēm, kas ir terorisma organizēto noziedzīgo grupu veiktas cilvēku tirdzniecības un ģimenes locekļu vardarbības upuri .
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion in the context of gender equality , such as one-parent families, minorities, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless , w ith particular attention to female victims of terrorism, trafficking, organised crime and domestic violence .
Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija visneaizsargātāko sabiedrības slāņu atbalstam un efektīvi jāīsteno pieņemtie pasākumi, kas vērsti pret diskrimināciju , izstrādājot ekonomikas un sociālo politiku, kurā lielākā mērā apzināts dzimumu līdztiesības jautājums .
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable , while making economic and social policies that are more gender-aware .
par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda finansēšanu un darbību
on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund
Elisabeth Morin-Chartier , Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
Elisabeth Morin-Chartier , Committee on Employment and Social Affairs
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra – Reglamenta 50. pants
(*) Associated committees: Rule 50 of the Rules of Procedure
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS ...............................18
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*) .........19
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS ..............................................23
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............24
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi
– having regard to Regulation (EC) No 1927/2006 of 20 December 2006 on establishing the European Globalisation Adjustment Fund