natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viena no šāda tīkla funkcijām būtu specifisko uzdevumu koordinācija un konsultāciju sniegšana Kopienas tiesību aktu piemērošanā.
Its tasks would include the coordination of specific tasks and advice on the application of Community legislation.
Šāda tīkla izveidošana, nesamazinoties dažādu starptautisku pētniecisko iestāžu un aģentūru darbības nozīmei, ievērojami sekmētu Eiropas jūras zinātņu attīstību.
Its creation would not impinge on the participation of research institutions in the various international agencies and bodies and would be extremely beneficial for the development of European marine sciences.
Izglītība un personāla apmācība
Education and training
Jūras vides izpētes pasākumu īstenošanai vajadzīgo kvalificēto darbinieku skaits nepārtraukti samazinās visās jomās.
Qualified personnel, which is vital for activities linked to the marine environment, is in steady decline in all areas.
Īpaši uztrauc jaunu zinātnieku trūkums zivsaimniecības praktiskajā izpētes jomā, eksperti skaidro šo parādību ar studiju specialitāšu nepietiekamu pievilcību.
A particular concern in applied fisheries research is the scarcity of young scientists, a circumstance that experts attribute to the lack of attractiveness of such careers.
Dažās dalībvalstīs situācija ir nonākusi līdz galējībai, kad specializētie jūras vides izpētes institūti tika slēgti studentu trūkuma dēļ.
The point has now been reached where institutes specialising in fisheries research in some Member States have been forced to close owing to the lack of students.
Lai sāktu risināt šo problēmu, augstskolās ir nepieciešams izveidot interesantas un motivējošas studiju programmas, kuru beidzējiem būtu perspektīvas strādāt labi atalgotu darbu.
Remedying this situation would entail establishing interesting and status-enhancing university courses leading on to well-paid careers.
Mums ir vajadzīga tāda izglītības politika, kas motivētu jaunus zinātniekus pievērsties pētnieciskajam darbam zvejniecības resursu nozarē.
We need an education policy that will motivate young scientists to take up research in the field of fishery resources.
Lai to panāktu, ir jāuzlabo situācija izglītībā un personāla sagatavošanā, jāveicina profesionālā mobilitāte un pārorientācija, jāuzlabo arī darba apstākļi, it īpaši ar zivsaimniecības izpēti saistītajās aktivitātēs, un citās blakus nozarēs.
In order to do so, it will be necessary to improve education and training, mobility and professional reorientation as well as working conditions, especially with regard to research activities focusing on fisheries but also in other related sectors.
Turklāt ir svarīgi popularizēt šo zinātnes jomu un stimulēt zinātnieku darbu, kas veicinās jūras zinātņu līmeņa paaugstināšanos vispār, un zivsaimniecības izpētes uzlabošanos atsevišķi.
It will also be necessary to enhance the profile and incentives for scientists, which will produce an improvement in marine science in general and fisheries research in particular.
Ir jābūt atbilstošam finansējumam
Need for adequate funding
Lai gan teiciens „Problēma ir nevis nauda, bet cilvēkresursi! ” labi atspoguļo situāciju, tas gan nenozīmē ka nozarei ir pārlieku liels finansējums.
Even though the phrase ‘ Not money, but human resources is the problem! ’ sums up the situation very well, this does not mean that there is a surplus of financial resources for research in this area.
Risināmie uzdevumi prasa ne tikai adekvātu zinātnisko un tehnoloģisko sasniegumu pielietošanu, bet arī EK un dalībvalstu mērķtiecīgu finansiālu atbalstu.
In addition to the adequate use of scientific and technological knowledge, the challenges require decisive financial support from the EC and the Member States.
Līdz šim dažādām pētnieciskajām iestādēm bija divi finansējuma avoti — dalībvalstu finansējums, ko tās saņēma, nodrošinot dalībvalstu valdības ar zinātnisko informāciju, un kopienas fondi saskaņā ar Pamatdatu vākšanas direktīvu un no šo zinātnisko iestāžu dalības Zinātniskajās komitejās.
Up to now, the various research institutes have been funded through two channels: national funds in exchange for providing Member State governments with scientific information, and Community funds under the directive on basic data collection and through their participation in the scientific committees.
Trešais finansējuma avots bija Pētnieciskās pamatprogramma.
The third source of funding was the research framework programme.
IV un V pamatprogrammā tika iekļautas speciālās zivsaimniecības un akvakultūras programmas (FAIR) praktiskajai jūras vides izpētei, ar finansējumu 130 un 150 miljonu eiro apmērā.
The 4th and 5th FPs included specific programmes for fisheries and aquaculture (FAIR) intended for the applied marine research sector, with funding of EUR 130 and 150 million.
VI programmā, lai gan finansējums samazinājās līdz 60 miljoniem eiro, zivsaimniecības politika tika uzskatīta par vienu no prioritātēm.
Fisheries policy was still a priority in the 6th FP, even though the amount of funding was reduced to EUR 60 million.
Savukārt VII programmā nedz zivsaimniecībai nedz akvakultūrai netiek pievērsta īpaša uzmanība.
In contrast, the 7th FP does not treat either fisheries or aquaculture as a specific strand.
Tikai 2. tēmā „Pārtikas produkti, lauksaimniecība un biotehnoloģijas” starp citiem jautājumiem ir iekļauta arī pētniecība šajās nozarēs.
Only thematic area 2, ‘Food, agriculture and biotechnology’ could, if interpreted in the wider sense, cover research in these fields.
6. tēmā „Apkārtējā vide (ieskaitot klimata pārmaiņas)”, arī nav atsevišķu norādījumu par jūras resursu izpēti un integrētu piekrastes teritorijas apsaimniekošanu.
Thematic area 6, ‘Environment (including climate change)’ does not specifically include research on marine resources and integrated coastal zone management either.
Faktiski zinātnieki sastopas ar grūtībām, iesniedzot projektus VII Pamatprogrammas ietvaros atšķirīgas pieejas dēļ, piemēram, akvakultūras jomā projekti galvenokārt ir industriāli orientēti, vai zivsaimniecības un jūras zinātņu jomā tiek iesniegti multidisciplināri, ilgtermiņa projekti.
Scientists face difficulties when submitting projects to the 7th FP owing to the differing approach taken in research on topics linked to aquaculture, for example, which are basically industrial in nature, and on topics relating to fisheries or marine sciences, which are multidisciplinary and more long-term in nature.
Līdz šīm abu nozaru projektu finansējumu nodrošināja Zivsaimniecības lietu ģenerāldirektorāta koordinēti fondi, kas ļāva piešķirt finansējumu dažāda rakstura projektiem, nevis Pētniecības ģenerāldirektorāta koordinēti fondi, kā tas notiek tagad.
Until now, both fields were covered by the same funds, thus allowing complementarity, and they were coordinated by DG Fisheries rather than DG Research.
Tā rezultātā tagad zinātniekiem ir grūtāk informēt ierēdņus, kas ir atbildīgi par konkursu izsludināšanas noteikumiem, par nozares aktuālajiem jautājumiem un vajadzībām.
The outcome is that it has become more difficult for the scientific community to communicate the concerns and needs of the sector to the officials responsible for drawing up calls for proposals.
Pētniecības ģenerāldirektorāts, no otras puses, ir izšķīries par prioritāru finansējuma piešķiršanu fundamentālajiem pētījumiem, nevis pētījumiem, kas ir orientēti uz sabiedrībai nozīmīgo politiku, lai piemēram, bagātinātu Kopienas jūras vides apsaimniekošanas stratēģiju ar zinātnisku pieeju vai pētītu zivsaimniecības ietekmi uz klimata pārmaiņām.
For its part, DG Research has opted chiefly to finance basic research rather than accommodating research geared to public policies in order, for example, to boost the scientific component of the Community marine strategy, or study fishing’s contribution to climate change.
Apkopojot teikto, ES jūras resursu politikas mērķis — panākt zivsaimniecības produktivitāti tīrā jūras vidē, prasa, lai nozares zinātniekiem būtu pieejami horizontālie finansējuma mehānismi VII pamatprogrammas ietvaros.
To sum up, the objective of EU maritime policy, achieving productive fishing in a clean marine environment, requires scientists working in this area to have access to horizontal financing mechanisms under the 7th FP.
Mēs uzstājam uz nepieciešamību nekavējoties izveidot speciālo zinātnisko zivsaimniecības resursu politiku, balstītu uz ievērojamu finansējuma palielināšanu.
We insist on the need urgently to implement a specific science policy geared to fishery resources, accompanied by a significant financial effort.
ES atbalsts personāla sagatavošanai un izglītībai jūras vides izpētes nozarē veicinātu tādu pieeju kā sociālās, ekonomiskās, jūras vides izpētes un komerciālās pieejas integrāciju un sekmētu vispārējo izpratni par kopīgo zivsaimniecības politiku un tās uzturēšanas nepieciešamību.
EU support for marine training and education will make it possible to integrate the various points of view, social, economic, maritime and commercial, and will help to improve the way in which the common fisheries policy is generally viewed and heighten awareness of the need to maintain it.
par autortiesību jomas perspektīvām Eiropas Savienībā
on the outlook for copyright in the EU
PASKAIDROJUMA RAKSTS.................................................................................................10
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................10
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ................15
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............15
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS .............18
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 18
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................21
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................21
– ņemot vērā EK līguma 14. un 95. pantu,
– having regard to Articles 14 and 95 of the EC Treaty,
– ņemot vērā ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu,
– having regard to Article 27 of the United Nations Universal Declaration of Human Rights,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. panta 2. punktu,
– having regard to Article 17(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. novembra ziņojumu par Direktīvas 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā ( SEC(2007)1556 ),
– having regard to the Commission report of 30 November 2007 on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society ( SEC(2007)1556 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. jūlija Zaļo grāmatu „Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā” ( COM(2008)0466 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 16 July 2008 on copyright in the knowledge economy ( COM(2008)0466 ),
– ņemot vērā 2008. gada 25. septembra rezolūciju par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu,
– having regard to its resolution of 25 September 2008 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0462 .
Texts adopted, P6_TA(2008)0462 . ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas pamatnoteikumiem attiecībā uz kolektīvā pārvaldījuma biedrībām autortiesību un blakustiesību jomā
– having regard to its resolution of 15 January 2004 on a Community framework for collective management societies in the field of copyright and neighbouring rights
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu
– having regard to the Commission Recommendation 2005/737/EC of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 16. aprīļa paziņojumu par autortiesību un blakustiesību pārvaldījumu iekšējā tirgū ( COM(2004)0261 ),
– having regard to the Commission Communication of 16 April 2004 on the management of copyright and related rights in the internal market ( COM(2004)0261 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīvu 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību,
– having regard to Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/116/EK par autortiesību un dažu blakustiesību aizsardzības termiņiem
– having regard to Directive 2006/116/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the term of protection of copyright and certain related rights
– ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju “i2010: Pretim digitālai Eiropas bibliotēkai,
– having regard to its resolution of 27 September 2007 entitled “i2010: towards a European digital library”
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6-0017/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0017/2009 ),
1. atgādina, ka Direktīvas 2001/29/EK pieņemšana bija viens no 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes noteiktajiem prioritārajiem mērķiem, virzībā uz konkurētspējīgu, dinamisku un uz zināšanām balstītu ekonomiku;
Recalls that the adoption of Directive 2001/29/EC was one of the priority objectives laid down by the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 in the context of the process leading to a competitive, dynamic, knowledge-based economy;
5 . pauž nožēlu, ka Komisija ziņojumā nav ņēmusi vērā to valstu likumdošanas praksi, kuras pievienojās Eiropas Savienībai pēc minētās direktīvas 2001/29/EK pieņemšanas;
Regrets that, in its report, the Commission disregards the legislative practices of those countries which joined the European Union after the adoption of Directive 2001/29/EC;
OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp. , Direktīvu 2004/48/EK un noteikumus par datu aizsardzību Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti
1. , Directive 2004/48/EC and the provisions on data protection set out in Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data
9. uzskata, ka Direktīvā 2001/29/EK atspoguļots taisnīgs dažādo ieinteresēto pušu interešu līdzsvars;
Takes the view that Directive 2001/29/EC constitutes a fair balance between the interests of the various parties involved;
15. uzskata, ka autortiesību, blakustiesību un intelektuālā īpašuma aizsardzība ir svarīgs Eiropas Savienības tautsaimniecības konkurētspējas nodrošināšanas faktors;
Takes the view that protection of copyright, neighbouring rights and intellectual property is an important factor in ensuring the European Union’s economic competitiveness;
17. uzskata, ka jaunrades industrijai ir ļoti svarīga loma informācijas sabiedrībā;
Notes that the creative industries are a growing sector, accounting for 2.6% of European Union GDP (2003) and employing over five million people;17.
30. uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt morālās autortiesības, pauž bažas par darba līgumu izplatīšanu („darbs dienesta vajadzībām”), kas paredz piespiedu autortiesību pārtraukšanu un kaitē autorībai un cieņai pret darbu;
Considers it important to guarantee enforcement of authors’ moral rights and is concerned at the spread of “work for hire” contracts which provide for forced surrender of royalties and damage the right of authorship and respect for works;
Izņēmumu režīms
The regime of exceptions
33. uzskata, ka pieeja, kas balstīta uz galīgu izvēles izņēmumu sarakstu, kāds noteikts Direktīvā 2001/29/EK, ir pietiekami elastīga un joprojām spēkā;
Takes the view that the approach chosen by Directive 2001/29/EC, based on an exhaustive list of non-compulsory exceptions, is sufficiently flexible and still valid;
35. uzskata, ka pilnībā jāpiemēro izņēmums, kas paredzēts Direktīvas 2001/20/EK 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā, izmantošanai invalīdu labā;
Considers that the exception provided for in Article 5(3), point (b), of Directive 2001/29/EC for the benefit of people with disabilities should be applied fully;
38. uzskata, ka jāveicina tiešssaistes pakalpojumu un dažādu iekārtu, kas saņem šādus pakalpojumus, savietojamība, lai sekmētu legālo piegādi un veidotu konkurētspējīgu tiešsaistes tirgu;
Takes the view that interoperability between on-line services and the various types of equipment that receive such services must be encouraged with a view to promoting legal supply and developing a competitive on-line market;
Tiesību izpilde
Implementation of rights
41. atzīst izdevēja ieguldījumu nozīmi satura publicēšanā un izdošanā papīra un ciparu formātā, uzsver nepieciešamību efektīvi apkarot trešo personu rīcību, kuras neievēro Eiropas Savienības tiesību aktus par autortiesībām un kuras apdraud šos ieguldījumus;
Recognises the importance of investment by publishers in content production and dissemination on paper and in digital forms, and stresses the need to combat effectively activities on the part of any third party which do not respect European copyright legislation and which would jeopardise that investment;
I Autortiesības un blakustiesības informācijas sabiedrībā
I. Copyright and related rights in the information society
Autortiesību un blakustiesību aizsardzība informācijas sabiedrībā ir svarīgs elements iekšējā tirgus ekonomikas attīstībai.
Protection of copyright and related rights in the information society forms an important part of the development of economic life in the single market.
Autortiesību ietvaros parasti autoram ir divas galvenās mantojumā nododamās tiesības: reproducēšanas tiesības un tiesības uz publisku izziņošanu.
Copyright traditionally gives the author two major economic rights: the right of reproduction and the right of making available to the public.
Informācijas sabiedrībā parādās arvien jauni tirgi, kuros aizsargātie darbi var tikt izmantoti ar elektronisko saziņas līdzekļu un interaktīvo pakalpojumu starpniecību.
The information society has opened up new markets in which protected works can be exploited through the media of electronic products and interactive services.
Tāpēc autortiesību aizsardzība ir viens no priekšnoteikumiem jaunrades, inovāciju un arī atšķirīgu kultūras identitāšu veidošanai.
In this context, protection of copyright is one of the necessary conditions for stimulating creativity and innovation and promoting different cultural identities.
Autortiesības nav tikai ex post atlīdzība par autora darbu, bet arī līdzeklis, kas stimulē turpmāko radošo darbību.
Copyright is not only an ex-post reward for authors’ work, but also a way of encouraging them to create more.
Šis stimulējošais aspekts vēl svarīgāks ir producentiem un izplatīšanas starpniekiem.
This incentive aspect is even more important for producers and distributors.
Tiesību subjektiem no spēkā esošajām autortiesībām un blakustiesībām to darbības perioda laikā jāgūst labums neatkarīgi no to izmantošanas veidiem un valstu robežām.
Rightholders must therefore have the chance to benefit from the protection afforded by copyright and related rights where these rights are established, regardless of national frontiers and modes of use, throughout their entire period of validity.
Pirātisms informācijas sabiedrībā kaitē jaunrades darbībai, kurai jābūt finansiāli ienesīgai.
Piracy in the information society is an obstacle to the exercise of a creative activity which should be financially profitable.
Jāņem vērā tas, ka informācijas līdzekļiem ir netipiskas izmaksas, kuru lielāko daļu veido ideja un tās realizācija.
It must be borne in mind that information property has an atypical cost structure in which the bulk of the costs lie in its design and production.
Jānovērš tehniskā progresa radītie autortiesību pārkāpumi
The nature of copyright must not be allowed to change as a result of technological progress
Cīņai ar pirātismu jāattīstās vairākos virzienos: izglītība un profilakse, likumīga ciparu komunikāciju servisu pakalpojumu izstrāde un pieejamība, sadarbība un soda sankcijas.
The fight against piracy must take place on a number of fronts: education and prevention, development of accessibility to the legal digital market, cooperation and legal sanctions.
Mūsdienās jānodrošina līdzsvars starp autoru tiesiskajām un patērētāju un sabiedrības interesēm, ņemot vērā ANO Vispārējās Cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu, kas nosaka: „1) Katram cilvēkam ir tiesības brīvi piedalīties sabiedrības kultūras dzīvē, baudīt mākslu, piedalīties zinātnes progresā un izmantot tā labumus.
It is now necessary to strike a balance between the legitimate interests of authors and the interests of the public and society, in the light of Article 27 of the United Nations Universal Declaration of Human Rights, which stipulates that: ‘ (1) Everyone has the right freely to participate in the cultural life of the community, to enjoy the arts and to share in scientific advancement and its benefits.
2) „Katram cilvēkam ir tiesības uz morālo un materiālo interešu aizsardzību, kas saistītas ar zinātniskajiem, literārajiem vai mākslas darbiem, kuru autors viņš ir.”
(2) Everyone has the right to the protection of the moral and material interests resulting from any scientific, literary or artistic production of which he is the author’.
Direktīvai 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā ir trejāds mērķis:
Directive 2001/29 EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society has a threefold objective:
-nostiprināt autortiesības un blakustiesību subjektu tiesības, ņemot vērā ciparu tehnoloģiju īpatnības;
– to reaffirm the rights of authors and holders of related rights while taking into account the specificities of digital media,
-noteikt režīmu šo tiesību izņēmumiem;
– to define the regime of exceptions to these rights,
-nodrošināt tiesisko aizsardzību tehniskajiem līdzekļiem, kuri izmantoti darbu publicēšanā, lai novērstu tādu darbību veikšanu, kuras nav atļāvuši tiesību subjekti.
– to provide legal protection for the technical measures attached to works and services in order to prevent unauthorised acts by rightholders.
Direktīva atbilst Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) 1996. gada līgumiem attiecībā uz autortiesībām.
The directive is a logical extension of the 1996 World Intellectual Property Organisation (WIPO) Copyright and Performances and Phonograms Treaties.
Direktīvas 2001/29/EK piemērošanas novērtēšanas kritēriji
Basis on which to assess the application of Directive 2001/29 EC
Eiropas Komisijas ziņojumā par Direktīvas 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā piemērošanu (SEC 2007/1556) apskatīts, kā dalībvalstis un to tiesneši transponē šīs direktīvas 5. pantu („Izņēmumi un ierobežojumi”), 6. pantu ("Saistības attiecība uz tehnoloģiskiem pasākumiem) un 8. pantu („Saistības un tiesiskās aizsardzības līdzekļi").
The Commission report on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society (SEC 2007/1556) considers the transposition by the Member States and the application by the national judge of Articles 5 (exceptions and limitations), 6 (protection of technological measures and rights management information) and 8 (sanctions and remedies) of the directive.
Izņēmumu režīms — tā praktiskā piemērošana un transponēšana
The arrangements for exceptions, their application and practical transposition