natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā šā gada beigās zaudē spēku saprašanās memorandā paredzētie pārejas posma pasākumi Ķīnai, kas ir galvenā ražotāja pasaulē un vadošā importētāja uz Eiropas Savienību, un beigsies termiņš pēdējiem tekstilpreču tirdzniecības ierobežojumiem;
whereas the transitional measures provided for in the Memorandum of Understanding with China, which is the world's leading producer and top importer to the European Union, will expire by the end of this year and the last restrictions on textile trades will lapse,
tā kā Eiropas Savienība un Ķīnas Ārējās tirdzniecības ministrija nolēma 2008. gadā ieviest kopīgu importa uzraudzības sistēmu;
whereas the European Union and the Chinese Ministry of Foreign Trade decided on a system of joint import surveillance for the year 2008,
tā kā pēc Ķīnas pievienošanās PTO šīs organizācijas dalībvalstīm tika atļauts pieņemt īpašus aizsardzības pasākumus, iespējamu tirgus traucējumu gadījumā nosakot kvantitatīvus ierobežojumus Ķīnas eksportam līdz 2008. gada beigām;
whereas following the accession of China to the WTO, the WTO members were authorised to adopt special safeguard measures in the form of quantitative restrictions on Chinese exports until the end of 2008 if the market were to be disrupted,
tā kā vairumā gadījumu ES tekstilpreču nozare ir koncentrējusies reģionos, kuri atrodas neizdevīgā stāvoklī bezdarba un ekonomiskās attīstības ziņā, un tā kā šo nozari galvenokārt veido MVU,
whereas, in most cases, the textile sector is concentrated in a number of regions that are disadvantaged in terms of unemployment and economic development, and whereas the sector is mainly composed of small enterprises,
tā kā ES tekstilpreču un apavu ražošanas nozares nākotnes nodrošināšanai ir būtiski meklēt labākus nosacījumus, lai piekļūtu trešo valstu tirgum,
whereas seeking better market access conditions in third countries for the EU textile and clothing industry is vital for the future of the textile and footwear sector,
tā kā piekļuves nodrošināšana izejvielām arī ir svarīgs faktors, lai šī nozare attīstītos nākotnē;
whereas ensuring access to raw materials is also a key factor for the development of the sector in the future,
tā kā ir ārkārtīgi svarīgi turpināt modernizēt un pārveidot tekstilpreču rūpniecību, kā arī ar pētniecības, jauninājumu, izglītības un sociālu pasākumu palīdzību pielāgoties iespējamām pasaules tirgu izmaiņām;
whereas it is extremely important to continue modernising and redeveloping the textile industry as well as for innovation, research, training and social measures to assist with possible changes in the world market,
tā kā 70 % no visām viltotajām precēm nonāk Eiropas tirgū no Ķīnas un puse visu muitas procedūru Eiropā, kas ierosinātas sakarā ar viltošanu, attiecas uz tekstilprecēm un apģērbiem;
whereas 70% of all counterfeit goods entering into the European market come from China and half of all European customs procedures against counterfeiting relate to textiles and clothing,
tā kā esošiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (pasākumiem, kas vērsti pret dempingu un subsīdijām) ir jāturpina būt par svarīgu līdzekli, lai cīnītos pret nelikumīgu importu no trešām valstīm, īpaši saistībā ar tekstilpreču un apģērbu nozari, uz kuru vairs neattiecas kvotu aizsardzība;
whereas the existing trade defence instruments ( anti-dumping and anti-subsidy) should continue to be an important tool to tackle illegal imports from third countries, especially for the textile and clothing sector which has now lost the quota protection,
tā kā divpusējiem nolīgumiem ar Ķīnu ir jāsniedz iespēja pārraudzīt pilnīgas liberalizācijas sekas, kā arī pastāvīgi novērtēt Ķīnas un ES tirdzniecību;
whereas bilateral agreements with China should offer the opportunity to monitor the effects of complete liberalisation as well as a constant assessment of China-EU trade exchanges,
tā kā „kvotu sistēmas” darbības beigas, kā to parāda nesenās krasās tendenču izmaiņas saistībā ar importu ES tirgū, var ietekmēt arī jaunattīstības valstis, un īpaši ES Vidusjūras reģiona valstu partnerus,
whereas the termination of this 'quota system', as shown by recent radical changes in trends as regards imports into the EU market, risks also having an impact on clothing and textile sectors in developing countries, and in particular the EU Mediterranean partners,
apzinās, ka kvotu sistēmas atcelšana ir juridiski saistoša vienošanās, Ķīnai iestājoties PTO, kurai principā ir jāpastiprina abu pušu ekonomiskās saites;
Is aware that the definitive lifting of the quota system is the result of a legally binding agreement when China joined the WTO system, which in principle should increase the economic ties of both parties;
uzskata, ka Eiropas Savienība vajadzības gadījumā var un tai ir juridiski jāizmanto atļauja līdz 2008. gada beigām piemērot aizsardzības pasākumus, ja tiek izpildītas juridiskās prasības;
Considers that the European Union could and should, if necessary, legally use the authorisation to apply safeguard measures until the end of 2008 if legal requirements are met;
uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīga tās augsta līmeņa grupas loma un darbība, kas paredzot divkāršu pārbaudi Ķīnas eksportprecēm uz ES, nodrošina pārraudzību saistībā ar uzraudzības sistēmu; aicina Komisiju garantēt divkāršās pārbaudes atbilstīgu īstenošanu un uzskata, ka uzraudzības sistēmas darbību ir jāturpina arī pēc 2008. gada;
Considers the role and function of the High-Level Group, which should ensure oversight of a surveillance system by double-checking Chinese exports to the EU, to be extremely important; in this respect, calls on the Commission to guarantee proper implementation of this double checking and considers that a surveillance system should be extended beyond 2008;
aicina Komisiju izdarīt politisku un ekonomisku spiedienu uz Ķīnas varas iestādēm, lai tās pārskata nepamatoti zemo Ķīnas valūtas kursu, kas veicina Ķīnas tekstilpreču un apģērbu ievešanu lielā daudzumā;
Calls on the Commission to exert political and economic pressure on the Chinese authorities for a relaxation of the artificially undervalued Chinese currency which facilitates the massive flow of Chinese clothing and textile imports;
aicina Komisiju novērtēt un īstenot praktisku plānu, lai sniegtu palīdzību tekstilizstrādājumu nozares pārstrukturēšanai un darbinieku pārkvalifikācijai un it īpaši maziem uzņēmumiem, kurus lielā mērā iespaido tirgus liberalizācija; uzskata, ka ir svarīgi veikt pasākumus tehnisko jauninājumu atbalstam; aicina Komisiju plaši izmantot Globalizācijas pielāgošanas fondu tekstilpreču nozares pārstrukturēšanai un strādājošo pārkvalificēšanai;
Calls on the Commission to assess and implement a practical plan to assist restructuring and retraining the textile sector and in particular the small companies largely affected by the liberalisation of the market; considers it essential to take measures to support technological innovation; calls on the Commission to use the Globalisation Adjustment Fund in a substantial way for the restructuring and retraining of the textile sector;
pauž bažas par pašreizējām augstajām tarifu un netarifu barjerām trešās valstīs, kas izvairās no efektīvas konkurences pasaules tirgos un ierobežo Eiropas apģērbu un tekstilizstrādājumu nozares, galvenokārt mazo uzņēmumu, piekļuvi;
Is concerned at the current high tariff and non-tariff barriers in third countries, which avoids effective competition in world markets and limits the access of the European clothing and textile industry, mainly for small companies in the sector;
pauž bažas par sistemātiskiem pārkāpumiem intelektuālo īpašumtiesību jomā vai trešo valstu spēkā esošo likumu zemo līmeni, kas konkrētajā apģērbu ražošanas nozarē var radīt nopietnu risku patērētāja veselībai;
Is concerned at systematic violations of Intellectual Property Rights or the low level of the existing laws in third countries which can lead in the specific sector of clothing to serious risks for consumers' health;
aicina Komisiju daudzpusīgā un divpusīgā līmenī pievērsties divām problēmām — nepamatotiem šķēršļiem tirgus pieejamībā un intelektuālo īpašumtiesību pārkāpumiem, īpaši viltojumiem;
Calls on the Commission to address the two issues of unjustified obstacles to market access and violation of IPRs, notably counterfeiting, at a multilateral and bilateral level;
uzskata, ka attiecībā uz tekstilprecēm, kas tiek ievestas no trešām valstīm, jāpiemēro saistoši noteikumi par izcelsmes norādēm, un šajā sakarībā aicina Padomi pieņemt izskatīšanas procesā esošo regulas priekšlikumu;
Considers that binding rules on origin marking for textiles imported from third countries should be applied and, in this respect, calls on the Council to adopt the pending proposal for a regulation;
uzskata, ka tirdzniecības aizsardzības instrumenti (jo īpaši tie, kas vērsti pret dempingu un subsīdijām) ir likumīgs līdzeklis, lai PTO aizgādībā cīnītos pret nelegālo importu no trešām valstīm; aicina Komisiju atturēties no vienpusējām sistēmas reformām, kas var sarežģīt izpētes sākšanu un pasākumu veikšanu šajā jomā;
Considers the utilisation of Trade Defence Instruments (in particular anti-dumping and anti-subsidy) as a legitimate tool to react, under the aegis of the WTO, against illegal imports from third countries; calls on the Commission not to make unilateral reforms to the system which would render more complicated the opening of an investigation and the adoption of measures in this field;
pauž bažas, ka tekstilpreču un apģērbu nozares pilnīga liberalizācija varētu piespiest daudzus uzņēmumus slēgt rūpnīcas Eiropā un pārcelt to darbību ārpus Eiropas Savienības, radot nopietnas sociālas un ekonomiskas sekas dažās tradicionālās tekstilizstrādājumu jomās;
Fears that the complete liberalisation of the clothing and textile market could force many companies to close their plants in Europe and transfer their activities outside the European Union, with serious social and economic consequences in some traditional textile areas;
aicina Komisiju tirdzniecības politikā pievērst uzmanību jautājumam par piemērotu un stabilu izejvielu atrašanu tekstilpreču ražošanai gan divpusējā, gan daudzpusējā līmenī;
Calls on the Commission to address the issue of researching for appropriate and viable sources of raw materials for textiles in its trade policy both at bilateral and multilateral level;
aicina Komisiju mudināt Vidusjūras reģiona valstis veikt vajadzīgos pasākumus, kas nodrošina efektīvu un pareizu Eiropas un Vidusjūras reģiona integrāciju, tostarp plašāku dienvidu valstu integrāciju, lai mazinātu tekstilpreču tirgus liberalizācijas sekas;
Calls on the Commission to encourage the Mediterranean countries to take the necessary steps allowing effective and proper functioning of the EuroMed integration, including more complete South-South integration in order to reduce the consequences of the liberalisation of the textile market;
uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, and the governments and parliaments of the Member States.
ņemot vērā Komisijas darba un likumdošanas programmu 2008. gadam (COM(2006) 640),
having regard to the Commission Legislative and Work Programme 2008 (COM(2007) 640),
ņemot vērā Komisijas gada politikas stratēģiju 2008. gadam (COM(2007)65),
having regard to the Annual Policy Strategy for 2008 (COM(2007)65),
tā kā 2008. gads būs izšķirošs Eiropas nākotnei un tā laikā — vienu gadu pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām dalībvalstīs — jāpieņem gala lēmums par Reformu līgumu; tā kā centieni iesaistīt pilsoņus diskusijā un lēmumu pieņemšanā par turpmāko politiku ir nepietiekami, lai gan šis jautājums ir ļoti nozīmīgs;
whereas 2008 will be a crucial year for the future of Europe during which one year before the elections to the European Parliament in the Member States a final decision has to be taken on the Reform Treaty; whereas despite the importance of this question there are no efforts to involve citizens in the discussion and decision-making about future policy,
tā kā samazinās Eiropas Savienības pilsoņu atbalsts Eiropas integrācijai, nevis tādēļ, ka ir nepietiekama sabiedrisko attiecību politika, bet tādēļ, ka ES ir izrādījusies nespējīga atrisināt problēmas saistībā ar nodarbinātību, nabadzību, nevienlīdzību un demokrātijas trūkumu;
whereas the support of the citizens of the European Union for European integration is decreasing not because of an insufficient public relations policy but because the EU has proved to be unable to solve the problems of unemployment, poverty, inequality and lack of democracy,
tā kā arvien spēcīgāka kļūst darbaspēka, patērētāju un sabiedrisko pakalpojumu izmantotāju cīņa un pretestība pret negodīgām sociālās drošības reformām, ienākumu samazināšanos, privatizāciju, vispārējas nozīmes pakalpojumu liberalizāciju un uzņēmumu pārvietošanu, ko noteica un atbalstīja ES politika,
whereas the struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against unfair social security reforms, income cuts, privatisation and liberalisation of services of general interest and relocation of enterprises imposed and promoted by the policy of the EU are growing stronger,
pauž dziļu nožēlu, ka Eiropas Komisijas stratēģija un politika ir pretrunā ar pašas izstrādātās likumdošanas un darba programmas devīzi „Izvirzīt iedzīvotājus priekšplānā”, un tādēļ uzskata, ka ir vajadzīgas Komisijas un ES politikas ievērojamas izmaiņas;
Deeply deplores the fact that the strategy and policy of the Commission are in contradiction with its own slogan from its Legislative and Work Programme, 'Putting citizens first', and therefore takes the view that a profound policy change by the Commission and the European Union is needed;
aicina uz dziļāku diskusiju ar pilsoņiem par Eiropas Savienības nākotni, kā arī uz referendumu visās ES dalībvalstīs par Reformu līgumu;
Calls for an in-depth debate with citizens about the future of the European Union as well as for referenda in all EU Member States on the Reform Treaty;
Par vairāk un labākiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanu
For more and better public services and the promotion of social, economic and territorial cohesion
ir ļoti nobažījies par paātrināto liberalizāciju un ierobežojumu atcelšanu daudzās nozarēs, kas apdraud nodarbinātību, pakalpojumu kvalitāti un sabiedrisko pakalpojumu nākotni ES; ir īpaši norūpējies par Komisijas vēlmi turpināt gaisa transporta un navigācijas liberalizāciju, neko negarantējot ne sociālajā, ne drošības jomā; atgādina, ka gaisa satiksmes un citos sektoros, kuri ir saistīti ar cilvēku un preču drošību, galvenajam kritērijam jābūt pakalpojumu kvalitātei un augsta līmeņa drošībai, nevis finansiālam izdevīgumam; norāda uz jūras transporta tiesību aktu kopumu; atsakās pieņemt jebkuru jaunu mēģinājumu apiet Eiropas Parlamenta balsojumus, kuros divreiz ir noraidīta ostu pakalpojumu liberalizācija;
Is deeply concerned by the acceleration of the liberalisation and deregulation process in many sectors, which jeopardises employment, the quality of services provided and the future of public services in the EU; is concerned in particular about the desire of the Commission to maintain and continue against all odds the liberalisation of air transport and air navigation without any guarantee either on social issues or security matters; recalls that for these sectors, air transport and others which have repercussions on the safety of people and goods, the first criterion has to be that of the quality of services and high levels of safety and not financial profitability; takes note of the maritime transport package; refuses any new attempt to circumvent the vote of the European Parliament, which has twice rejected the liberalisation of port services;
pieprasa moratoriju par liberalizācijas politiku un aicina Komisiju veikt pētījumus sadarbībā ar ieinteresētajām personām par liberalizācijas procesa ekonomiskajām un sociālajām sekām;
Requests a moratorium on liberalisation policies and calls on the Commission to carry out studies in collaboration with the actors concerned on the economic and social consequences of the liberalisation policies;
uzsver sabiedrisko pakalpojumu un to sniegšanas nozīmi sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā Eiropas Savienībā; stingri kritizē aizspriedumu par valsti kā sliktu vispārējas nozīmes pakalpojumu sniedzēju un aicina nodot sabiedriskos pakalpojumus valsts sektora pārvaldībā; uzstāj, ka valstij jābūt lielākai lomai, regulējot, piedaloties un veicot intervenci tirgū, kā arī jābūt labākiem reglamentējošiem noteikumiem, jo īpaši kapitāla tirgus jomā;
Stresses the importance of public services and the provision thereof for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; strongly criticises the bias against the State as a provider of services of general interest and calls for public goods to be placed under the management of the public sector; insists on the strengthening of the State's role in regulation, participation and intervention in the market and a better regulatory framework, in particular on capital markets;
pauž dziļas bažas par Komisijas nolūku, kas atspoguļots komisāra Peter Mandelson paziņojumos, pārskatīt tirdzniecības aizsardzības instrumentu to uzņēmumu interesēs, kas pārvieto ražošanu uz trešām valstīm, kur ražošanas izmaksas ir zemākas, jo tur ir zemi sociālie un vides standarti un algas;
Expresses its deep preoccupation about the intention of the Commission, reflected in statements by Commissioner Mandelson, to revise the trade defence instrument (TDI) in the interest of those enterprises which relocate their production from Europe to third countries where production costs are lower because of low social and ecological standards and low wages;
atgādina prasību izstrādāt ES mēroga reglamentējošus noteikumus, paredzot sodus par uzņēmumu pārvietošanu ES iekšienē un ārpus tās; uzskata, ka ES un dalībvalstu mēroga publiskajam atbalstam uzņēmumiem jābūt saistītam ar ilgtermiņa saistībām attiecībā uz reģionālo attīstību un nodarbinātību, un ka atbalstu nedrīkst piešķirt, ja to paredzēts izmantot uzņēmumu pārvietošanai; prasa palielināt darba ņēmēju pārstāvju ietekmi uzņēmumu valdēs un lēmumu pieņemšanā par uzņēmuma struktūru;
Recalls its request for the creation of a regulatory framework at EU level to penalise relocations of firms inside and outside the EU; considers that public aid, at national and EU level, to enterprises should be linked to long-term commitments by them in terms of regional development and employment and that no aid should be granted that could be used to promote relocations; calls for a strengthened role for workers' representatives on firms' executive boards and in structural management decisions;
norāda, ka daudzos sektoros pēdējos gados ir ievērojami paātrinājusies koncentrācija, radot negatīvas sekas patērētājiem, darba ņēmējiem, kā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem; tādēļ aicina Komisiju rīkoties daudz aktīvāk, lai apkarotu karteļus un atteiktos no politikas, kuras mērķis ir visupirms atbalstīt Eiropas „čempionus”;
Notes that in many sectors concentration has speeded up enormously in recent years, entailing adverse consequences for consumers, employees, and small and medium-sized enterprises; calls, therefore, for much stronger Commission action to combat cartels and for the abandonment of a policy aimed first and foremost at promoting European ‘champions’;
ņem vērā to, ka desmit gadus pēc Ekonomikas un monetārās savienības izveidošanas Komisija plāno veikt Eiropas Monetārās savienības pārskatīšanu; uzskata, ka ES monetārā un fiskālā politika ar tās Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto pamatmērķi panākt cenu stabilitāti un budžetu konsolidāciju ir bijusi ierobežojoša; uzsver, ka nominālā konverģence, kas nepieciešama eiro ieviešanai, un pēc tam notikušais ir negatīvi ietekmējis ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi, sociālo un ekonomisko kohēziju un ES dalībvalstu ekonomiku reālo konverģenci, kā arī publiskās investīcijas, līdz ar to apdraudot jau tā vājo ekonomikas atlabšanu un cīņu pret bezdarbu;
Takes note of the Commission’s intention to review the European Monetary Union ten years from the launch of EMU; considers that monetary and fiscal policy in the EU has been restrictive, with its overarching objective of price stability and budget consolidation in line with the Stability and Growth Pact; stresses that the process of nominal convergence towards the Euro and what followed has had a negative impact on economic and employment growth, on social and economic cohesion and real convergence between the Member States of the EU, and on public investment, putting at risk the current meagre economic recovery and the fight against unemployment;
Lisabonas programmas aizstāšana ar programmu sociālai Eiropai
Replac ing the current Lisbon Agenda with an agenda for a social Europe
vēlreiz pauž kritiku par Lisabonas stratēģiju, kura ir bijusi galvenais Eiropas Savienības līdzeklis, kā veicināt liberalizāciju, komunālo pakalpojumu uzņēmumu privatizāciju, darba tirgus elastīgumu un pielāgošanās spējas, algu izlīdzināšanu un daudzu sociālā nodrošinājuma pakalpojumu, tostarp pensiju un veselības aprūpes, nodošanu privātajam sektoram;
Reaffirms its criticism of the Lisbon Strategy, which has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health;
uzsver, ka ir vajadzīga jauna stratēģija, lai izvēlētos Eiropai jaunu virzienu uz pilnīgu nodarbinātību, pienācīgām darbavietām, kurās ievēro tiesības, labākām algām, sociālo un ekonomisko kohēziju un sociālo aizsardzību visiem, nodrošinot augstu dzīves līmeni; tas ļautu pievērst uzmanību katras dalībvalsts, bet jo īpaši mazāk attīstīto dalībvalstu, attīstības vajadzībām, kas veicinātu reālo konverģenci, palīdzētu samazināt nevienlīdzību dalībvalstu attīstības līmenī un novērstu pastāvošās ekonomiskās, sociālās un reģionālās atšķirības;
Stresses that it is now time for a new strategy to set a new path for Europe, a path of full employment, decent jobs with rights, better wages, social and economic cohesion and social protection for all that guarantees the highest living standards; a path that pays heed to the development needs of each Member State, in particular the less developed, and that promotes real convergence and helps reduce the development gap between Member States and existing economic, social and regional disparities;
uzsver, ka Eiropas nodarbinātības stratēģijas un Integrēto pamatnostādņu 2008.–2010. gadam pārskata pamatā nevajadzētu būt Komisijas koncepcijai par elastdrošību, bet gan „kvalitatīva darba” koncepcijai kā atskaites punktam, un ka īpaša uzmanība jāvelta darba kvalitātes veicināšanai, uzlabotai sociālajai drošībai un sociālajai integrācijai, darba ņēmēju pašreizējo tiesību stiprināšanai un jaunu tiesību atzīšanai, sociālo risku labākas pārvaldības veicināšanai un darba saskaņošanai ar dzīvi ārpus darba;
Emphasises that the review of the European Employment Strategy (EES) and the Integrated Guidelines for the next cycle 2008 – 2010 must not be based on the Commission's flexicurity concept, but instead start from the concept of 'Good Work' as its central reference point, with a strong focus on promoting quality in work, improved social security and social inclusion, higher wages, enhancing existing and introducing new workers' rights, promoting better social risk management and the reconciliation of work and non-work life;