natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 18. septembra paziņojumu „Daudzvalodība: Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās” ( COM(2008)0566 ) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus ( SEC(2008)2443 , SEC(2008)2444 , SEC(2008)2445 ),
– having regard to the Commission Communication of 18 September 2008 entitled Multilingualism: an asset for Europe and a shared commitment' ( COM(2008)0566 ) and to the accompanying Commission staff working document ( SEC(2008)2443 , SEC(2008)2444 , SEC(2008)2445 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. aprīļa paziņojumu „Eiropas apsekojuma par valodu kompetencēm sistēma” ( COM(2007)0184 ),
– having regard to the Commission Communication of 13 April 2007 entitled Framework for the European survey on language competences' ( COM(2007)0184 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. novembra darba dokumentu „Ziņojums par rīcības plāna „Valodu mācīšanās un valodu daudzveidības veicināšana” īstenošanu” ( COM(2007)0554 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2007)1222 ),
– having regard to the Commission working document of 5 November 2007 entitled Report on the implementation of the Action Plan "Promoting language learning and linguistic diversity"( COM(2007)0554 ), and to the accompanying staff working document ( SEC(2007)1222 ),
– ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos
– having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0124 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0124 . ,
– ņemot vērā 2006. gada 15. novembra rezolūciju par jaunu daudzvalodības pamatstratēģiju
– having regard to its resolution of 15 November 2006 on a new framework strategy for multilingualism
– ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par daudzvalodības un valodu apguves veicināšanas pasākumiem Eiropas Savienībā: Eiropas valodu kompetences rādītājs
– having regard to its resolution of 27 April 2006 on measures to promote multilingualism and language learning in the European Union: European Indicator of Language Competence
– ņemot vērā 2003. gada 4. septembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas reģionālajām un mazāk lietotajām valodām — par minoritāšu valodām Eiropas Savienībā — saistībā ar paplašināšanos un kultūras daudzveidību
– having regard to its resolution of 4 September 2003 with recommendations to the Commission on European regional and lesser-used languages — the languages of minorities in the EU — in the context of enlargement and cultural diversity
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Lēmumu Nr. 1934/2000/EK par 2001. gadu kā Eiropas valodu gadu
– having regard to Decision No 1934/2000/EC of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 on the European Year of Languages 2001
– ņemot vērā prezidentvalsts secinājumus pēc 2002. gada 15. un 16. martā Barselonā notikušās Eiropadomes sanāksmes,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002,
– ņemot vērā Izglītības, jaunatnes lietu un kultūras padomes 2008. gada 21. un 22. maija secinājumus, kuros iekļauta īpaša atsauce uz daudzvalodību,
– having regard to the conclusions of the Education, Youth and Culture Council of 21 and 22 May 2008, with specific reference to multilingualism,
– ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada novembra secinājumus par kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējās attiecībās
– having regard to the Conclusions of November 2008 of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, on the promotion of cultural diversity and intercultural dialogue in the external relations of the Union and its Member States
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2008. gada 18. un 19. jūnija atzinumu par tematu „Daudzvalodība”
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions on multilingualism of 18-19 June 2008
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0092/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0092/2009 ),
A. tā kā valodu un kultūras daudzveidība ievērojami ietekmē Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvi plašsaziņas līdzekļu izplatības, augošas mobilitātes un migrācijas un aizvien lielākas globalizācijas dēļ;
A. whereas linguistic and cultural diversity have a significant impact on the daily life of citizens of the European Union due to media penetration, increasing mobility and migration and advancing globalisation,
B. tā kā dažādu valodu prasmju apgūšanai tiek piešķirta vislielākā nozīme visu Eiropas Savienības pilsoņu dzīvē, jo šīs prasmes ļauj pilnvērtīgi izmantot ekonomiskās, sociālās un kultūras iespējas, ko sniedz pārvietošanās brīvība Eiropas Savienībā un Eiropas Savienības attiecības ar trešām valstīm;
B. whereas the acquisition of a diverse range of language skills is considered to be of the greatest importance for all EU citizens, since it enables them to derive full economic, social and cultural benefit from freedom of movement within the Union and from the Union's relations with third countries,
C. tā kā pieaug daudzvalodības nozīme dalībvalstu attiecību un multikulturālās sabiedrības pārstāvju līdzāspastāvēšanas kontekstā un Eiropas Savienības kopējās politikas virzienos;
C. whereas multilingualism is of increasing importance in the context of relations between Member States, cohabitation in our multicultural societies, and in the Union's common policies,
D. tā kā daudzvalodības novērtējuma apstiprināšanai ir nepieciešami atzīti instrumenti, piemēram, Eiropas vienotā valodu prasmes noteikšanas sistēma ( CEFR ) un citi instrumenti;
D. whereas the evaluation of multilingualism needs to be validated by recognised instruments, such as the Common European Framework of Reference for Languages (CEFR) and others,
E. tā kā dažām Eiropas valodām ir būtiska nozīme, veidojot attiecības ar trešām valstīm un starp tautām no visdažādākajiem pasaules reģioniem;
E. whereas certain European languages form a vital bridge in relations with third countries and between peoples and nations from the most diverse regions of the world,
F. tā kā Pamattiesību hartas 21. un 22. pantā ir atzīts, ka pilsoņiem ir tiesības uz valodu daudzveidību, un tā kā ar daudzvalodību jācenšas veicināt arī cieņu pret daudzveidību un toleranci, lai novērstu jebkādu aktīvu vai pasīvu konfliktu veidošanos starp dažādu valodu kopienām dalībvalstīs,
F. whereas linguistic diversity is acknowledged as a citizen’s right in Articles 21 and 22 of the Charter of Fundamental Rights, and multilingualism should also have the goal of encouraging respect for diversity and tolerance, so as to prevent the emergence of possible conflicts, whether active or passive, between the different linguistic communities within the Member States,
8. uzsver to, cik liela nozīme ir īpašu, tulkošanas atbalstam paredzētu programmu izstrādei un daudzvalodu terminoloģijas datubāzu tīklu izveidei;
Stresses the vital importance of creating specific programmes to support translation and of setting up multilingual terminology database networks;
19. turklāt uzsver, cik svarīga ir uzņēmējas valsts oficiālo valodu pilnīga prasme pilnvērtīgai imigrantu un viņu ģimeņu integrācijai, un uzsver, ka valstu valdībām ir efektīvi jāsekmē īpašu valodu kursu organizēšanu, sevišķi tādu, kas paredzēti sievietēm un vecākiem cilvēkiem; aicina dalībvalstis izturēties pret imigrantiem atbildīgi, nodrošinot imigrantiem līdzekļus, kas nepieciešami uzņēmējas valsts oficiālās valodas un kultūras apguvei, vienlaikus ļaujot un mudinot viņus saglabāt savu dzimto valodu;
Stresses, further, the importance of a full knowledge of the host state’s official languages for the full integration of immigrants and their families and emphasises that national governments must effectively promote special language courses, particularly for women and older people; calls on Member States to act responsibly vis-à-vis immigrants, providing immigrants with the necessary means to learn the language and culture of the host country, while allowing and encouraging them to maintain their own language;
25. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt skolotāju profesionālo mobilitāti un skolu un dažādu valstu sadarbību, īstenojot tehnoloģiskā un kultūras ziņā novatoriskus pedagoģiskos projektus;
Urges the Commission and the Member States to encourage professional mobility for teachers and cooperation between schools and different countries in carrying out technologically and culturally innovative teaching projects;
38. ierosina nodrošināt attiecīgu daudzvalodības līmeni plašsaziņas līdzekļos un internetā, un jo īpaši valodas politikā, ko piemēro Eiropas Savienības un citām ar to saistītām tīmekļa vietnēm un portāliem, kuros ir pilnībā jāievēro Eiropas daudzvalodības princips, vismaz attiecībā uz Eiropas Savienības 23 oficiālajām valodām;
Suggests that an adequate degree of multilingualism should also be ensured in the media and in Internet content, and most particularly in the language policy of European and other European Union-linked sites and portals, where European multilingualism must be fully respected, at least as far as the 23 official European Union languages are concerned;
45. uzskata, ka uzņēmumiem un jo īpaši MVU Eiropas Savienībā ir jāsniedz piemērots atbalsts valodu mācīšanai un lietošanai, tādējādi atvieglojot tiem piekļuvi pasaules tirgiem un īpaši jauniem tirgiem;
Believes that companies in the EU, and especially SMEs, should be provided with proper support for language instruction and use, thus facilitating their access to world markets and especially to emerging markets;
51. uzskata, ka, apkopojot datus, būtu jāpārbauda četras valodas prasmes, t.i., rakstveida valodas izpratne, mutvārdu valodas izpratne, rakstveida izteikšanās un mutvārdu izteikšanās;
Considers that the collection of data should include testing the four language skills, that is, understanding of the written language, understanding of the spoken language, written expression and oral expression;
Tā kā Eiropas Parlaments jau iepriekš ir izskatījis daudzvalodības jautājumu, ir nepieciešams tikai īss paskaidrojums.
Since the European Parliament has already examined the issue of multilingualism on earlier occasions, only a brief explanatory statement is needed here.
Referents pievienojas Komisijas uzskatam, ka ES valodu un kultūras daudzveidība rada milzīgas priekšrocības ES konkurētspējai, un atgādina par nepieciešamību pilnvērtīgi atbalstīt valodu mācīšanas un apmaiņas programmas izglītības un kultūras jomā gan ES, gan ārpus tās.
Your rapporteur endorses the Commission's view that the linguistic and cultural diversity of the EU constitutes an enormous competitive advantage, recalling the need for full support for language teaching and exchange programmes, in the educational and cultural spheres and both inside and outside the Union.
Tā kā valoda ir saistīta ar sociālo integrāciju, ir svarīgi izstrādāt politikas pamatnostādnes gan literārās, gan tehniskās tulkošanas atbalstam.
Since language is a factor of social inclusion, it is important to develop policies for supporting translation, both literary and technical.
ES ir maksimāli jāizmanto šīs priekšrocības visās iespējamās situācijās, risinot dialogus ar citiem pasaules reģioniem, pievēršot uzmanību īpašām saiknēm, kas pastāv starp ES un trešām valstīm valodas, vēstures un kultūras ziņā.
The EU needs to derive maximum benefit from this advantage, wherever possible by means of dialogue with other regions of the globe, paying attention to the specific links existing in terms of language, history and culture between the EU and third countries.
Daudzvalodības veicināšana ir arī cieši saistīta ar audiovizuālo nozari, informācijas un sakaru tehnoloģijām un jaunām koncepcijām par piekļuvi kultūrai un izglītībai, īpaši, izmantojot tiešsaistē pieejamu informāciju.
The promotion of multilingualism is also closely linked to the audiovisual sector, ITC and the new concepts of access to culture and education, especially by means of online content.
Šīs mūsdienu kultūras apmaiņas tendences atvieglo tautu dabisku saskarsmi, un arī šajā ziņā daudzvalodībai ir liela nozīme.
These contemporary trends in cultural exchange facilitate the natural coming-together of peoples, and here too multilingualism has a part to play.
Valodu kompetences rādītāji ir pēc iespējas ātrāk jāpaplašina, lai ietvertu tajos visas oficiālās ES valodas, neierobežojot šo paplašināšanu attiecībā uz citām valodām, kurās runā un kuras mācās Eiropā.
The language competence indicators should be extended as soon as possible to all the official EU languages, without prejudice to their also being extended to other languages spoken and studied in Europe.
– ņemot vērā EK līguma 149. un 151. pantu,
– having regard to Articles 149 and of 151 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā
– having regard to the Recommendation 2006/92/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 1350/2008/EK par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009)
– having regard to the Decision No 1350/2008/EC of 16 December 2008 of the European Parliament and of the Council concerning the European Year of Creativity and Innovation (2009)
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 24. un 25. maija secinājumus par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā un Padomes 2008. gada 21. un 22. maija secinājumus,
– having regard to the Council Conclusions of 24 and 25 May 2007 on the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the Lisbon objectives and of 21 and 22 May 2008,
– ņemot vērā kopīgo Padomes un Komisijas 2008. gada progresa ziņojumu par darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu — „Mūžizglītība zināšanām, jaunradei un jauninājumiem”
– having regard to the 2008 joint progress report of the Council and the Commission on the implementation of the Education and Training 2010 work programme - Delivering lifelong learning for knowledge, creativity and innovation
OV C 86, 5.4.2008., 1. lpp. ,
OJ C 86, 5.4.2008, p.1.
– ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu
– having regard to its resolution of 7 June 2007 on the social status of artists
– ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā
– having regard to its resolution of 10 April 2008 on cultural industries in Europe
– ņemot vērā UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ieteikumus,
– having regard to the recommendations in the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions of 20 October 2005,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6-0093/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0093/2009 ),
A. tā kā Eiropas Savienībai, ievērojot savu moto „Vienotība daudzveidībā”, ir jāatzīst kopīgā vēsture un to var īstenot, izmantojot Eiropas mākslas vēsturi, jo tai raksturīgs universālums;
A. whereas the European Union, true to its motto ‘Unity in Diversity’, should acknowledge its common history, and can do so through the history of European art because of its intrinsic universal nature,
B. tā kā skolām atkal jākļūst par galveno kultūras pieejamības demokratizācijas vietu;
B. whereas schools should once again become the main place for democratising access to culture,
C. tā kā mākslas un kultūras izglītība, tostarp vizuālā izglītība, ir būtisks dalībvalstu izglītības sistēmas elements;
C. whereas artistic and cultural education, of which image education forms a part, is an essential element in the educational system of the Member States,
D. tā kā mākslas un kultūras izglītība ir bērnu un jauniešu izglītības būtiska sastāvdaļa, jo tā palīdz attīstīt tādas īpašības kā gara brīvība, jūtīgums un atvērtība pret citiem; tā kā tas ir svarīgs iespēju vienlīdzības aspekts un priekšnoteikums patiesai mākslas pieejamības demokratizācijai;
D. whereas artistic and cultural education is an essential component in the education of children and young people, since it contributes to the development of free will, sensitivity and openness to others; whereas it is a key issue in equal opportunities and a precondition for truly democratising access to culture,
E. tā kā, lai risinātu uzdevumu demokratizēt kultūras pieejamību, visos līmeņos un visos vecumos ir jāveicina mākslinieciskā apziņa, jāatzīst grupu un pašdarbnieku māksliniecisko aktivitāšu svarīgums un jāveicina piekļuve izglītībai mākslas jomā;
E. whereas in order to meet the challenge of democratising access to culture, it is necessary to promote artistic awareness at all levels and at all ages, to recognise the importance of group and amateur artistic activities, and to promote access to education in the arts,
F. tā kā ekonomiskās nepieciešamības dēļ dalībvalstis pārāk bieži ir spiestas samazināt mākslas vietu vispārējā izglītības politikā;
F. whereas, regrettably, Member States too often feel compelled by economic imperatives to reduce the place given to the arts in overall education policy,
G. tā kā mākslinieciskā izglītība ir mākslas jomas profesionālās izglītības pamats un veicina radošumu, kā arī fizisko un intelektuālo attīstību šajā jomā, veidojot ciešāku un produktīvāku saikni starp izglītību, kultūru un mākslu;
G. whereas artistic education is the basis for professional training in the field of the arts and promotes creativity, as well as physical and intellectual development in that sphere, encouraging closer and more productive links between education, culture and the arts,
H. tā kā mākslas un dizaina skolas un izglītības centri palīdz veidot pasaules uzskatu un radīt jaunus mākslas stilus un virzienus, un pavērt ceļu uz citām kultūras pasaulēm, ar ko tiek nostiprināts Eiropas Savienības tēls pasaulē;
H. whereas schools and centres for art and design education help to develop philosophies, to create new artistic styles and movements and to open up different cultural worlds, which strengthens the European Union's image in the world,
I. tā kā mākslas un radošo nozaru profesionāļu panākumi ir ļoti atkarīgi no apmācības;
I. whereas training is very important for the success of professionals in the artistic and creative sector,
J. tā kā uz karjeras un profesijas attīstību orientētām mākslas studijām līdztekus talantam ir nepieciešams arī ievērojams kulturāls pamats, ko iespējams iegūt tikai ar multidisciplināru un sistemātisku apmācību procesu; tā kā tas palielina iespējas iekļauties darba tirgū šajā nozarē, sniedzot vispārīgo izglītību, pētniecības metodoloģiju, uzņēmējdarbības spējas un zināšanas par saimniecisko darbību, kā arī prasmes dažādās mūsdienu mākslas aktivitāšu jomās;
J. whereas artistic studies that focus on developing a career and profession require of the students, in addition to talent, a solid cultural basis that can only be acquired through multidisciplinary and systematic training; whereas this increases the opportunities for access to employment in the sector, in so far as it provides a general education, a research methodology, entrepreneurial abilities and business knowledge, as well as skills in various areas of activity which are relevant to contemporary art,
K. tā kā ekonomikas un nodarbinātības potenciāls, ko Eiropas Savienībā pārstāv radošie, kultūras un mākslas uzņēmumi un industrijas, ievērojami ietekmē mākslas nozares attīstību;
K. whereas the economic potential and potential in terms of employment represented by creative, cultural and artistic companies and industries in the European Union have a great influence on the development of the artistic sector,
L. tā kā tehnoloģiskā revolūcija ir radījusi konkurences palielināšanos valstu un starpvalstu līmenī un ir cēlonis tam, ka intelektuālajai kapacitātei un radošumam ir būtiska loma Lisabonas stratēģijā;
L. whereas the technological revolution has resulted in increased competitiveness within and between countries, and that this has meant that intellectual capabilities and creativity occupy a dominant place within the Lisbon Strategy,
M. tā kā mūsu sabiedrībā notiekošās straujās un nepārtrauktās pārmaiņas prasa no cilvēkiem lielākas pielāgošanās spējas, elastīgumu, radošumu, jauninājumus un komunikāciju profesionālajā jomā; tā kā šīs īpašības ir jāveicina dažādu dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmās saskaņā ar iepriekšminētās programmas „Izglītība un apmācība 2010” mērķiem;
M. whereas the rapid and constant changes taking place within our societies require increased adaptability, flexibility, creativity, innovation and communication between people in the work sphere; whereas these qualities should be promoted by the education and training systems in the various Member States, in accordance with the objectives of the above mentioned ‘Education and Training 2010’ programme,
N. tā kā jāņem vērā, ka ir būtiskas atšķirības starp dažādās dalībvalstīs pastāvošajiem mākslas izglītības modeļiem;
N. whereas account should be taken of the fact that there are significant disparities between the existing artistic education models in the various Member States,
1. uzskata, ka mākslas izglītībai jābūt obligātam elementam visu līmeņu skolas mācību programmās, lai veicinātu kultūras pieejamības demokratizāciju;
Considers that artistic education should be a compulsory element in syllabuses at all school levels, in order to promote democratisation of access to culture;
3. atgādina, ka viens no mākslas un kultūras izglītības mērķiem ir veicināt pilsonisko izglītību un ka tā uzlabo spēju domāt un veicina personības attīstību intelektuālā, emocionālā un fiziskajā ziņā;
Recalls that one of the aims of artistic and cultural education is to contribute to civic education and that one of its roles is to enhance our capacity to think and to contribute to personal development in intellectual, emotional and physical terms;
5. pievērš Padomes un dalībvalstu uzmanību Eiropas kultūrai un tās daudzveidībai kā integrācijas faktoram un mākslas un kultūras izglītības nozīmīgajai lomai Eiropas līmenī, ieskaitot dažādo reģionu tradicionālo kultūras vērtību aizsardzību;
Draws the attention of the Council and the Member States to the role of European culture and its diversity as a factor in integration, and the importance of artistic and cultural education at European level, including the safeguarding of traditional cultural values in different regions;
9. atzīstot, ka tas ir dalībvalstu kompetencē, uzskata, ka mākslas izglītības jomas politika jākoordinē Eiropas Savienības līmenī, it īpaši attiecībā uz:
Considers, whilst recognising that this is a matter for the Member States, that policies on artistic education ought to be coordinated at European Union level, particularly in relation to:
- mākslas izglītības rakstura, satura un ilguma aprakstu, ņemot vērā dažādās auditorijas,
- describing the nature, content and duration of artistic studies, for their different ‘publics’,
- saikni starp mākslas izglītību, radošumu un jauninājumiem,
- the link between artistic education, creativity and innovation,
- mākslas izglītības politikas efektivitāti no sociālekonomiskās ietekmes viedokļa,
- the effectiveness of artistic education policies from the viewpoint of their socio-economic impact,
- līdzsvaru starp teorētiskajām nodarbībām un praktisko darbību, lai mākslas izglītība nebūtu abstrakta,
- achieving a balance between theoretical study and practical initiation, so as to ensure artistic education is not abstract,
- mākslas izglītības metožu un stratēģiju piemērošanu un attīstību atbilstoši informācijas sabiedrības prasībām,
- the application and development of the methods and strategies of artistic education in line with the requirements of the information society,