natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai izvairītos no nevajadzīgiem izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.
To avoid unnecessary animal tests.
III pielikums – 1. sadaļa – 2.2. punkts
Annex III – Title 1 – point 2.2
Detalizēta kvantitatīva un kvalitatīva informācija par biocīdā produkta sastāvu, piemēram, aktīvā viela (vielas), piemaisījumi, palīgvielas, inertie komponenti , ņemot vērā 16. pantā minētos koncentrācijas ierobežojumus ,
Detailed quantitative and qualitative information on the composition of the biocidal product, e.g. active substance(s), impurities, adjutants, inert components , taking into account the concentration limits laid down in Article 16
Lai veiktu noteikuma saskaņošanu ar 16. panta 2.a un 2.b grozījumiem (jauni).
To bring the provision into line with the amendments to Article 16(2a) and (2b)(new).
V pielikums – 4. pamatgrupa – 20. produktu veids
Annex V – Main Group 4 – Product type 20
Produkti, kurus izmanto pārtikas vai dzīvnieku barības dezinfekcijai pret kaitīgiem organismiem.
Products used for the disinfection of food or feedstocks by the control of harmful organisms.
20. produktu veids („Pārtikas un dzīvnieku barības aizsardzības līdzekļi”) ir jāsaglabā, bet jāgroza tā definīcija, jo šie produkti nav aizsardzības līdzekļi, bet dezinfekcijas līdzekļi.
It is necessary to keep biocidal product type 20 (‘Preservatives for food or feedstocks’) but its definition needs to be amended since these products are not preservatives but disinfectants.
Piemēram, produkti, ko izmanto, lai dezinficētu dzīvnieku barību no cilvēku patogēniem, piemēram, salmonellu, neatbilst noteikumu prasībām par dzīvnieku barības piedevām.
For example, products used to disinfect feed from human pathogens such as Salmonella do not meet the requirements of the feed additives regulations.
Tāpat tiem nav īpašību, kādas piemīt aizsardzības līdzekļiem, lai aizsargātu dzīvnieku barību no bojāšanās.
Neither do they act as preservatives to prevent feed from deteriorating.
Tāpēc šie produkti uzskatāmi par dezinfekcijas aģentiem.
These products must be therefore considered as disinfectant agents.
par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2010 projektu, III iedaļa – Komisija
on Council´s position on Draft amending budget No 2/2010 of the European Union for the financial year 2010
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 314 thereof and to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 106a thereof,
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2009. gada 17. decembrī
– having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2010, as finally adopted on 17 December 2009
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 2/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 19. martā (COM (2010)0108),
– having regard to Draft amending budget No 2/2010 of the European Union for the financial year 2010, which the Commission presented on 19 March 2010 (COM (2010)0108),
– ņemot vērā komisāra Janusz Lewandowski 2010. gada 9. jūlija vēstuli priekšsēdētājam J. Buzek ,
– having regard to the letter of Commissioner Janusz Lewandowski to President Buzek of 9 July 2010,
– ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2010 projektu, ko Padome sagatavoja 2010. gada 26. jūlijā (12583/2010 – C7–0194/2010 ),
– having regard to Council's position on Draft amending budget No 2/2010, which the Council established on 26 July 2010 (12583/2010 – C7‑0194/2010 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7–0240/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7‑0240/2010 ),
A. tā kā Padomes nostāja attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2010 projektu skar BEREC (Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde) biroju;
A. whereas the Council's position on Draft amending budget No 2/2010 covers the establishment plan of the BEREC (Body of European Regulators for Electronic Communications) Office,
B. tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2010 projekts ir paredzēts, lai šo korekciju oficiāli iekļautu 2010. gada budžetā;
B. whereas the purpose of Draft amending budget No 2/2010 is to formally enter this budgetary adjustment into the 2010 budget,
C. tā kā Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma savu nostāju,
C. whereas the Council adopted its position on 26 July 2010,
Šā gada 30. jūnija trialogā kļuva skaidrs, ka Padome negrasās pieņemt nostāju attiecībā uz šā budžeta grozījuma lielāko daļu, kurš ir saistīts ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā un skar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ( EESC ) un Reģionu komiteju ( CoR ).
During the Trilogue of 30 June it became clear that the Council did not wish to reach a position on the major part of this amending budget, i.e. the consequences of the entry into force of the Lisbon Treaty for the European Economic and Social Committee (EESC) and the Committee of the Regions (CoR).
Abu šo komiteju ierosinātajiem pasākumiem kopumā vajag EUR 10,5 miljonus (EUR 4,1 miljons EESC un EUR 6,4 miljoni CoR ).
The measures proposed by the two committees total EUR 10, 5 million (EUR 4,1 million for the EESC and EUR 6,4 million for the CoR).
Paredzēts izveidot 59 jaunas darbavietas (22 EESC un 37 CoR ).
There would be an increase in staff of 59 posts (22 for the EESC and 37 for the CoR).
Trialoga laikā EP delegācija mudināja Padomi iespējami ātri pieņemt nostāju.
During the Trilogue, the EP delegation urged the Council to reach a position as soon as possible.
No otras puses, Padomes un EP delegācijas vienojās par to, ka izmaiņas BEREC (Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde) amatu sarakstā ir izdarāmas nekavējoties, jo tām nebūs finansiālu seku.
On the other hand, both Council and EP delegations agreed that the change to the Establishment plan for BEREC (Office of the Body of the European Regulators for Electronic Communications), which has no financial impact, could go ahead without delay.
Tās vienojās par to, ka šo priekšlikumu izskatīs atsevišķi no pārējā budžeta grozījuma projekta.
They agreed on the proposal's being treated separately from the remaining draft amending budget.
Tādēļ komisāra J. Lewandowski 2010. gada 5. jūlija vēstulē Eiropas Komisija nāca klajā ar priekšlikumu sadalīt budžeta grozījuma projektu ( COM(2010)0108 ) divās daļās.
Accordingly, by letter of Commissioner Lewandowski of 5 July 2010, the European Commission proposed splitting the draft amending Budget ( COM(2010)0108 ) into two parts.
Tātad šis ziņojums attiecas tikai uz budžeta III iedaļu.
The present report concerns therefore only Section III of the Budget.
Budžeta lēmējinstitūcija 2010. gadam atvēlēja EUR 3,47 miljonus (EUR 2,57 miljonus administratīvajiem izdevumiem un EUR 0,9 miljonus pamatdarbības izdevumiem), norādot kopējo darbinieku skaitu katrā amatu grupā, bet nesadalot darbiniekus pēc dienesta pakāpes.
For 2010, the budgetary authority allocated an amount of EUR 3,47 million (EUR 2,57 million for administrative and EUR 0,9 million for operational expenditure), including the total number of staff by function groups but with no breakdown by grades.
Tāpēc ir jāizdara izmaiņas 2010. gada amatu sarakstā, lai to precizētu attiecībā uz dienesta pakāpēm.
It is therefore necessary to amend the 2010 establishment plan in order to include the detailed establishment plan by grades.
Ierosinātajiem grozījumiem nav vajadzīgi papildu izdevumi, jo attiecīgās administratīvās apropriācijas jau ir apstiprinātas 2010. gada budžetā.
The proposed modification does not require any additional spending, as the corresponding administrative appropriations have already been authorised in the 2010 budget.
par to, kā tiek īstenoti ES tiesību akti par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu
on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu ar nosaukumu „Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk — ilgtspējīgi ekosistēmu pakalpojumi cilvēka labklājībai” (COM(2006) 0216),
– having regard to the communication from the Commission on halting the loss of biodiversity by 2010 – and beyond: sustaining ecosystem services for human well–being ( COM(2006)0216 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „EK Bioloģiskās daudzveidības rīcības plāna īstenošanas vidusposma novērtējums ( COM(2008)0864 galīgā redakcija),
– having regard to the Commission communication on the mid-term assessment of implementing the EC biodiversity action plan ( COM(2008)0864 final),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES redzējuma un mērķu iespējamības bioloģiskās daudzveidības jomā laikposmam pēc 2010. gada”,
– having regard to the Commission communication on options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010 ( COM(2010)0004 ),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu par biotopu veidu un sugu aizsardzības statusu atbilstīgi Biotopu direktīvas 17. pantam ( COM(2009)0358 ),
– having regard to the report from the Commission on the conservation status of habitat types and species as required under Article 17 of the Habitats Directive ( COM(2009)0358 ),
– ņemot vērā Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību
– having regard to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds
(Putnu direktīvu) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 17. janvāra rezolūciju
(Birds Directive) and to the European Parliament resolution of 17 January 2001
OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
OJ L 206, 22.7.1992, p.7.
Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK.
Directive as last amended by Directive 2006/105/EC.
(Dzīvotņu direktīva),
(Habitats Directive),
– ņemot vērā Vides padomes 2009. gada 25. jūnija secinājumus par EK bioloģiskās daudzveidības rīcības plāna īstenošanas vidusposma novērtējumu un par dokumentu „Ceļā uz ES stratēģiju par invazīvajām svešzemju sugām”,
– having regard to the Environment Council conclusions of 25 June 2009 on the ‘Mid-term assessment of implementing the EU biodiversity action plan’ and ‘Towards an EU Strategy on invasive alien species’,
– ņemot vērā 2010. gada 26. un 27. janvārī Madridē notikušo Padomes neoficiālo sanāksmi, kurā pieņēma tā sauktās Cibeles prioritātes un Vides padomes 2010. gada 15. marta secinājumus par bioloģisko daudzveidību pēc 2010. gada, proti, par ES un pasaules redzējumu, mērķiem un starptautiskās piekļuves un pienākumu sloga sadales režīmu,
– having regard to the informal Council held on 26-27 January 2010 in Madrid, which adopted the so-called ‘Cibeles’ priorities, and the Environment Council conclusions of 15 March 2010 on biodiversity post-2010 – EU and global vision and targets and international access and burden sharing regime,
– ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus, jo īpaši to 14. punktu,
– having regard to the European Council conclusions of 25-26 March 2010, in particular paragraph 14,
– ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju par to kā līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on halting the loss of biodiversity by 2010
– ņemot vērā Eiropas augstākā līmeņa sanāksmi, kura notika 2001. gadā Gēteborgā un kurā panāca vienošanos par bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanu līdz 2010. gadam saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,
– having regard to the European Summit in Gothenburg in 2001, where it was agreed to halt the loss of biodiversity by 2010 as part of a Sustainable Development Strategy,
– ņemot vērā pētījumu par ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomiku ( TEEB ) (http://www.teebweb.org),
– having regard to the study on The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) (http://www.teebweb.org),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz ES stratēģiju par invazīvajām sugām” ( COM(2008)0789 ),
– having regard to the Commission communication towards an EU strategy on invasive species ( COM(2008)0789 ),
– ņemot vērā ES Zilo grāmatu par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku ( COM(2007)0575 un SEC(2007)1278 ) un pašreizējo kopējās zivsaimniecības politikas reformas sagatavošanas darbu,
– having regard to the EU’s Blue Paper on an Integrated Maritime policy ( COM(2007)0575 and SEC(2007)1278 ) and the ongoing preparations for the reform of the common fisheries policy,
– ņemot vērā pasākumus, kuru mērķis ir sekmēt dabas aizsardzību un bioloģisko daudzveidību un kuri veido daļu no „KLP veselības pārbaudes”, kā arī pašreiz apspriestās iespējas, ko dod KLP reforma,
– having regard to the measures aiming at enhancing nature conservation and biodiversity forming part of the ‘Health check of the CAP’ and the opportunities offered by the reform of the CAP currently being discussed,
– ņemot vērā to, ka Apvienoto Nāciju Organizācija 2010. gadu ir pasludinājusi par Bioloģiskās daudzveidības gadu,
– having regard to the fact that the United Nations has declared 2010 the Year of Biodiversity,
– ņemot vērā Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām ( CITES ) Pušu konferences ( CoP 15 ) 15. sanāksmi, kas notika Dohā, Katarā, no 2010. gada 13. līdz 25. martam,
– having regard to the outcome of the 15th meeting of the Conference of the Parties (COP15) to the Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES), which took place in Doha, Qatar, from 13 to 25 March 2010,
– ņemot vērā gaidāmo Pušu konferences piekto sanāksmi, kas vienlaikus būs Kartahenas protokola par bioloģisko drošību Pušu sanāksme ( COP–MOP 5 ) un ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību ( CBD ) Pušu konference ( CoP 10 ),
– having regard to the upcoming fifth meeting of the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties of the Cartagena Protocol on Biosafety (COP-MOP 5) and the Conference of the Parties (COP 10) of the UN Convention on Biodiversity (CBD),
– ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras ziņojumu Nr. 4/2009 „Virzība uz Eiropas 2010. gada mērķi par bioloģisko daudzveidību”, jo īpaši tā pielikumu „ SEBI 2010. gada bioloģiskās daudzveidības rādītājs”,
– having regard to EEA Report No 4/2009 ‘Progress towards the European 2010 biodiversity target’, in particular the annex ‘SEBI 2010 Biodiversity indicator’,
– ņemot vērā Komisijas vadlīniju dokumentu „Norādījumi par Natura 2000 tīkla izveidi jūras vidē — Putnu direktīvas un dzīvotņu direktīvas piemērošana (2007. gada maijs),
– having regard to the Commission Guidance document ‘Guidelines for the establishment of the Natura 2000 network in the marine environment – Application of the Habitats and Birds Directives’ (May 2007),
– – ņemot vērā ES stratēģiju 2020. gadam,
– having regard to the EU 2020 strategy,
– – ņemot vērā ANO „Bioloģiskās daudzveidības apskata” trešo izdevumu,
– having regard to the third United Nations Global Biodiversity Outlook,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus ( A7–0241/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Fisheries and the Committee on Petitions ( A7‑0241/2010 ),
A. tā kā bioloģiskā daudzveidība būtu jāietekmē, pieņemot ES tiesību aktus, kā tas bija Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) un Jūras vides stratēģijas pamatdirektīvas (2008/56/EK) gadījumā;
A. whereas EU law‑making should have an impact on biodiversity, as was the case with the Water Framework Directive (2000/60/EC) and the Marine Strategy Framework Directive (2008/56/EC),
B. tā kā no Komisijas paziņojumiem ir kļuvis skaidrs, ka ES nav sasniegusi noteikto 2010. gada mērķi par bioloģisko daudzveidību;
B. whereas it has become clear from the Commission’s communications that the EU has not met its 2010 biodiversity target,
C. tā kā, veicot „veselības pārbaudi” to sugu un dzīvotņu veidiem, kuras ir aizsargājamas saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, ir konstatēts, ka vairākums sugu un dzīvotņu veidu atrodas nelabvēlīgā saglabātības stāvoklī, to izzušanas ātrums ir satraucoši straujš — saskaņā ar dažām aplēsēm pēdējos 40 gados bioloģiskā daudzveidība ir samazinājusies par 30 % un nekas neliecina, ka mazinās bioloģiskās daudzveidības pārmērīgas izzušanas veicinātāju ietekme; tā kā antropogēnas klimata pārmaiņas, iespējams, apdraud ES interešu lokā nonākušās dzīvotnes un sugas; tā kā zinātnieki uzskata, ka ir daudz nereģistrētu sugu un tādēļ bioloģiskās daudzveidības samazināšanos nav iespējams novērtēt pilnībā;
C. whereas the health check of species and habitat types protected under the Habitats Directive shows that a majority of species and habitat types have an unfavourable conservation status, that the extinction rate is disturbingly high – according to certain estimates the biodiversity rate has fallen by 30% in the last 40 years – and that the drivers of excessive biodiversity loss show no evidence of declining; whereas habitats and species of EU interest are potentially threatened by anthropogenic climate change; whereas scientists estimate there are many unrecorded species, making it impossible to gauge the full extent of biodiversity loss,
D. tā kā ES nav spējusi sasniegt 2010. gada mērķi vairāku tādu iemeslu dēļ kā nespēja atpazīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanās veicinātājus un rast šīs problēmas risinājumu, tiesību aktu nepilnīga īstenošana, nepietiekama un slikta integrācija nozaru politikas jomās, nepilnīgas zinātniskās atziņas un informācijas trūkums, politiskās gribas trūkums, nepietiekams finansējums un tādu iedarbīgu, mērķtiecīgu papildu instrumentu neesamība, ar kuriem varētu risināt īpašas problēmas, piemēram, jautājumu par invazīvām svešzemju sugām;
D. whereas several factors have prevented the EU from achieving its 2010 target, such as the failure to recognise and deal with the driving forces behind the reduction in biological diversity, incomplete implementation of legislation, incomplete and poor integration into sectoral policies, insufficient scientific knowledge and data gaps, lack of political will, insufficient funding, lack of additional efficiently-targeted instruments to tackle specific problems such as invasive alien species,
E. tā kā bioloģiskā daudzveidība ir pasaules dabas kapitāls, kas ar nodrošināto ekosistēmas pakalpojumu starpniecību tieši un netieši būtiski ietekmē cilvēku eksistenci uz Zemes un cilvēku kopienu labklājību; tā kā bioloģiskajai daudzveidībai ir svarīga loma visas pasaules cīņā pret badu un tā sekmē nodrošinātību ar pārtiku; tā kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana ir viens no priekšnoteikumiem, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām;
E. whereas biodiversity, as the world’s natural capital, is essential to the existence of human life on Earth and societies’ well-being, both directly and indirectly through the ecosystem services it provides; whereas biodiversity plays a central role in the global fight against hunger and in favour of food security; whereas conservation and sustainable use of biodiversity is one prerequisite for mitigation of and adaptation to climate change,
F. tā kā bioloģiskā daudzveidība ir neaizstājams pīlārs, uz kura pamata ir attīstījusies cilvēce, un tā kā bioloģiskās daudzveidības un tās radītā dabas mantojuma zudums izraisa nelīdzsvarotību un ievērojamus zaudējumus finansiālā un labklājības ziņā, un šo zaudējumu apmērs ir līdzvērtīgs izmaksām, ko rada bezdarbība attiecībā uz klimata pārmaiņām;
F. whereas biological biodiversity is the irreplaceable pillar on which mankind has evolved and its loss and that of the natural heritage it brings with it creates disequilibrium and gives rise to substantial economic and welfare losses, of the same order of magnitude as the cost of inaction on climate change,
G. tā kā ar pētījumu par ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomiku ( TEEB ) arī apstiprinājies, ka bioloģiskās daudzveidības mazināšanās izraisa ievērojamus zaudējumus finansiālā un labklājības ziņā;
G. whereas the study on The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) also confirms that the loss of biodiversity gives rise to substantial economic and welfare losses,
H. tā kā „Eurobarometer” jaunākajā pētījumā norādīts, ka lielākajai daļai ES iedzīvotāju nav skaidrs, ko nozīmē termins „bioloģiskā daudzveidība” un kādas sekas var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanās,
H. whereas a recent study by Eurobarometer shows that EU citizens are largely unfamiliar with the term biodiversity and the consequences of the loss of biodiversity,
I. tā kā sugu izzušanas dēļ var tikt traucēta barības ķēde, kam ir būtiska nozīme gan citu dzīvnieku un augu sugu izdzīvošanā, gan arī pārtikas ražošanā un lai pielāgotos klimata apstākļu pārmaiņām, nodrošinātu izturību pret ārēju faktoru iedarbību un saglabātu ģenētiskās vērtības,
I. whereas the disappearance of species may break the food chain that is key to the survival of other animal and plant species of vital importance for food production, adaptation to climatic conditions, resistance to external agents and the preservation of genetic values,
1. pauž lielas bažas par to, ka cilvēku darbības rezultātā izraisītā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās notiek ļoti ātri, un, ja samazināšanās temps būs tāds pats kā pēdējās desmitgadēs, līdz 2050. gadam daba būs ārkārtīgi noplicināta un neatgriezeniski izpostīta un uzsver, ka ekosistēmu darbība ir priekšnoteikums mūsu eksistencei;
Is deeply concerned about the very fast pace of human-induced biodiversity loss which, if it continues as in the last decades, will leave us with a greatly impoverished and irreversibly damaged nature by 2050 and underlines that functioning ecosystems are a prerequisite for our subsistence;
ES un bioloģiskā daudzveidība
The EU and biodiversity
15. aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot Dzīvotņu direktīvas 6. pantu;
Calls on the Commission and Member States, to fully implement Article 6 of the Habitats Directive;
24. atgādina, ka, lai izveidotu saskaņotu Natura 2000 tīklu, ir jāsaglabā tās ainavas iezīmes, kurām ir liela nozīme savvaļas augu un dzīvnieku eksistencē; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi iesaistīties aizsargāto sauszemes vai jūras teritoriju, kā arī lauksaimniecības zemju ar lielu dabas vērtību savienojamības saglabāšanā un pilnveidošanā;
Recalls that the establishment of a coherent NATURA 2000, requires the maintenance of those features of the landscape which are of major importance for wild flora and fauna; calls therefore on the Commission and Member States to actively engage in maintaining and developing the connectivity of protected areas, whether terrestrial or marine, as well as agricultural areas of high nature value;
27. ņem vērā nešaubīgi neizbēgamu subsidiaritātes principa ietveršanu ES vides tiesību aktos, bet pauž bažas par to, ka dalībvalstis, īstenojot minētos tiesību aktus, var ļaunprātīgi izmantot šo elastības pakāpi; pauž nožēlu par to, ka starp dalībvalstīm ir vairākas pārsteidzošas atšķirības, piemēram, saistībā ar Natura 2000 teritoriju „ārējo ietekmi”, dažu „pašreizējo darbību” grupālo atbrīvojumu vai piesardzības principa piemērošanu; šādu ārkārtīgi lielu atšķirību gadījumā prasa izpētīt, vai attiecīgās dalībvalstis nepiemēro noteikumus tā, ka tie kavē efektīvi sasniegt noteiktos mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā;
Takes note of a certain unavoidable degree of subsidiarity in EU environmental legislation, but is concerned that this degree of flexibility can lead to abuses by Member States when implementing it; regrets the striking differences between Member States regarding, for example, the ‘external effect’ of Natura 2000 sites, block exemptions for certain ‘existing activities’ or the application of the precautionary principle; calls, in the event of such striking differences, for inquiries into whether the Member States in question are not applying the rules in such a way as to hamper the effective achievement of the intended biodiversity goals;