natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēc debatēm Eiropas Parlamenta Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā un pēc konferences, kuru referente organizēja kopā ar reģionu, lauksaimniecības un pārtikas ražotāju un valstu un ES iestāžu pārstāvjiem, ir ieviestas vairākas pasākumu grupas, kuru mērķis ir uzlabot ES pārtikas kvalitātes politiku.
Following the debates in Parliament's Committee on Agriculture and Rural Development and the conference organised by your rapporteur together with representatives of the regions, agricultural and food producers and the national and European institutions, a series of measures have been introduced for boosting food quality policy in the EU.
Referente uzskata, Komisijai šajā jomā turpmākajos likumdošanas priekšlikumos jāietver šie aspekti, jo šie priekšlikumi nāk no plašajām diskusijām, kas tika uzsāktas ar Zaļo grāmatu.
Your rapporteur believes that the Commission's future legislative proposals in this area should incorporate these aspects, as proposals arising from the wide-ranging consultation process launched by the Green Paper.
Pirmkārt, referente izskatīja ražošanas prasību un tirdzniecības standartu jautājumu.
In the first place, your rapporteur has examined the question of production requirements and marketing standards .
ES tirdzniecības standarti attiecībā uz ievērojamu skaitu lauksaimniecības produktu un noteiktiem gataviem pārtikas produktiem sniedz produktu definīcijas, minimālās normas, produktu kategorijas un marķēšanas prasības patērētāju informēšanai.
The EU's marketing standards provide, for a significant number of agricultural products and for certain finished food products, product definitions, minimum norms, product categories and labelling requirements for purposes of consumer information.
To mērķim jābūt palīdzēt lauksaimniekiem piegādāt kvalitatīvus produktus, kas atbilst patērētāju cerībām, nepieļaujot patērētāju vilšanos, un atvieglot dažādas kvalitātes produktu cenu salīdzināšanu.
The objectives should be to assist farmers in delivering quality products that meet consumers' expectations, to avoid consumer disappointment, and to facilitate price comparison over a range of product quality.
Referente vēlas samazināt Eiropas pamatstandartu sistēmas sarežģītību un to prasību skaitu, kas jāizpilda Eiropas lauksaimniekiem.
Your rapporteur favours reducing the complexity of the European system of basic standards and the number of requirements that European farmers have to meet.
Viņa atbalsta tādu noteikumu vienkāršošanu un pieņemšanu, kas garantētu pietiekamu pārtikas nekaitīgumu Eiropas Savienībā.
She advocates simplification and the adoption of rules that will sufficiently guarantee food safety in the EU.
Viņa arī ierosina virzienus, kā vienkāršojams standartu izstrādes process, saīsinot Komisijas procedūras, nododot tās atbildību šajā jomā citām iestādēm vai arī izmantojot starptautiskos standartus.
In addition, she proposes means of simplifying the process of establishing standards: shorter procedures in the Commission, transfer of responsibilities to other bodies, and reference to international standards.
Viņa uzskata, ka vienkāršošanā ir jāņem vērā administratīvie uzdevumi, ko veic valsts iestādes un ieinteresētās puses.
She believes that any simplification must take account of the administrative tasks proper to the public authorities and the interested parties.
Ņemot vērā mainīgās tirgus tendences un tehnoloģiju attīstību, tirdzniecības standarti var izrādīties daļēji novecojuši un var būt nepieciešama to aktualizēšana.
Given changing market trends and technological advances, marketing standards may become partially obsolete and may have to be updated.
Otrkārt, referente atbalsta pamatproduktu izcelsmes vietas obligātu norādi , izmantojot norādes „Ražots Eiropas Savienībā” vai „Ražots ārpus Eiropas Savienības”.
Secondly, your rapporteur believes it should be made mandatory to indicate the place of origin of primary products, on the basis of the labels 'made in the EU' or 'non-EU'.
Šī sistēma jāattiecina arī uz pārstrādātiem pārtikas produktiem, kuriem jānorāda galveno sastāvdaļu un izejvielu izcelsme, tādējādi izveidojot saikni starp izcelsmes vietu un pēdējās pārstrādes vietu.
This system should be extended to processed food products, which should indicate the origins of the main ingredients and raw materials used, thus linking place of origin and place of final processing.
ES patērētājiem netiek sniegta pietiekama informācija par pārtikas ķēdi, jo īpaši attiecībā uz produktu un izejvielu izcelsmi, kā arī gatavo produktu ražošanas vietu.
Consumers in the EU are not given enough information on the food chain, and this applies in particular to the origins of products and raw materials and to the place of processing of the final product.
Tāpēc līdztekus pasākumiem, kas attiecas uz izcelsmes vietas norādi, ar ES atbalstu ir jānotiek sabiedrības informēšanas kampaņai.
The measures on indication of origin must therefore be accompanied by public information campaigns with EU backing.
Tāpēc tiek ierosināts izmantot Austrālijas modeļa versiju attiecībā uz izcelsmes valsts marķējumu, definējot dažādus atšķirīgus līmeņus, piemēram, „Ražots … (vieta)” (pārtikas produktiem, kas ražoti uz vietas no vietējām sastāvdaļām), „Ražots … (valsts)” (pārtikas produktiem, kas ievērojami pārstrādāti uz attiecīgajā valstī) vai „Ražots … (valsts) no vietējām vai importētām sastāvdaļām”.
It is therefore proposed to adopt a version of the Australian model of labelling of the country of origin, defining various different levels such as: 'produced in' (for food products produced locally with local ingredients), 'made in' (for food products which have undergone substantial processing locally), or 'made in country X using local or imported ingredients'.
Tādi nozīmīgi Eiropas Savienības tirdzniecības partneri kā ASV un Jaunzēlande izmanto tāda paša veida marķēšanas sistēmas.
Similar labelling systems are used by other major trading partners of the EU, such as the US and New Zealand.
Turklāt referente uzskata, ka fakultatīvie rezervētie apzīmējumi ir jāveicina kā alternatīva obligātajiem tirdzniecības standartiem.
In addition, your rapporteur considers that the optional reserved terms should be promoted as an alternative to compulsory marketing standards.
Referente neuzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāizstrādā pašai sava šo apzīmējumu definīcija, jo tie jau ir kodificēti dalībvalstu tiesību aktos, un ka izcelsmes valsts principu var piemērot šo standartu savstarpējā atzīšanā, neizraisot kopējā tirgus traucējumus.
She does not find it necessary for the Union to create its own definition of 'optional reserved terms', given that the Member States' own legislation codifies those aspects and that the country of origin principle can be applied for the mutual recognition of the standards concerned without distorting the common market.
Referente turklāt uzskata, ka kopējam regulējumam ir jābūt standarta veidam, kā pieņemt ES tiesību aktus šajā jomā.
She further considers that joint regulation should be promoted as the standard means of adopting EU legislation in the field.
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām par šo jomu referente vēlas, lai tiktu veikta detalizēta analīze par kvalitatīva Eiropas produkta marķējuma iespējām, izmantojot jau esošus paraugus.
In line with Parliament's previous resolutions on the subject, your rapporteur favours detailed consideration of the option of a European quality product label , on the basis of the existing models.
Komisija attiecīgi tiek aicināta izvērtēt un ierosināt Eiropas kvalitātes zīmes ieviešanu, papildinot jau esošās nacionālās un reģionālās kvalitātes zīmes.
The Commission is accordingly called on to examine and propose the launching of a European quality mark to complement the existing national and regional marks.
Svarīgi uzsvērt, ka šādam marķējumam būtu jāgarantē arī taisnīga attieksme pret visiem tirgus dalībniekiem visos ražošanas un izplatīšanas ķēdes posmos, kā arī vides aizsardzības prasību ievērošana.
It is also important to stress that such a label should also guarantee fair treatment for all market players at all stages of the production and distribution chain, in an environment-friendly context.
Attiecībā uz Eiropā jau izmantotām valstu kvalitātes zīmēm referente uzskata, ka jābūt iespējai izmantot arī Eiropas zīmi — tā papildinātu instrumentus, ko dalībvalstis jau izmanto, turklāt neizraisītu nekādas neatbilstības.
With regard to the national quality marks already existing in Europe, your rapporteur believes that there should be the possibility of applying for the European mark as well: it would supplement the instruments already known in the Member States in such a way that no incompatibilities arose.
Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības starptautisko dimensiju referente uzskata, ka tā ir jāizskata kontekstā ar starptautiskajām tirdzniecības sarunām, un aicina Komisiju nodrošināt šā punkta iekļaušanu PTO sarunu darba kārtībā un to, ka visi starptautiskie partneri to atzītu.
With regard to the international dimension of the protection of geographical indicators, your rapporteur believes that this should be examined in the context of the international trade negotiations, and calls on the Commission to ensure that the subject is included on the agenda of the WTO talks and is recognised as such by all international partners.
Attiecībā uz AĢN (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde), ACN (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) un TRP (tradicionāla rakstura produkts) referente ierosina sniegt Kopienas tehnisko palīdzību minēto sistēmu ieviešanai dalībvalstīs un skarto produktu attiecīgai novērtēšanai un uzskata, ka Eiropas kvalitātes sistēmām ir jāsaņem plašāka atzinība no Eiropas patērētāju puses.
With regard to PGIs (protected geographical indications), PDOs (protected designations of origin) and GTSs (guaranteed traditional specialities), your rapporteur proposes Community technical assistance for the implementation of the above systems in the Member States and the related evaluation of the products concerned, and considers that the European quality systems need to obtain wider recognition in European consumer circles.
Tāpēc referente iesaka veikt turpmākus pasākumus, lai izplatītu informāciju par šīm sistēmām un popularizētu tās, izmantojot Kopienas finansiālu atbalstu, gan vienotajā Eiropas tirgū, gan trešās valstīs.
She therefore advocates further action to disseminate information on these systems and popularise them, with Community financial support, both within the single European market and in third countries.
Svarīgi ir arī atbalstīt priekšlikumu par Eiropas Produktu kvalitātes biroju, kas cieši sadarbotos ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un par pārtikas produktu kvalitāti atbildīgajiem Komisijas dienestiem.
It is also important to support the proposal for a European Office for Product Quality, which would work closely with the European Food Safety Authority and the Commission's units responsible for food quality.
Bioloģiskās lauksaimniecības jomā referente atzinīgi vērtē tradicionālo un ekoloģisko produktu biroju izveidošanu dalībvalstu līmenī un mudina uz šāda veida publisku vai privātu iestāžu izveidi.
On the subject of organic farming, your rapporteur welcomes the creation at Member State level of offices for traditional and organic products, and encourages the spread of such bodies, whether public or private.
Referente uzskata, ka kopumā tās dalībvalstu kvalitātes sistēmas , kuras Eiropas patērētāji jau labi pazīst, ir jāturpina izmantot un ka nav nepieciešams visas kvalitātes sistēmas standartizēt vai apvienot vienā struktūrā.
Your rapporteur believes that, in general, those quality systems in the Member States which already enjoy widespread recognition among European consumers should continue, and that there is no need to standardise the systems or to merge all quality systems into a single structure.
Lai nodrošinātu, ka pastāv kopīgi Eiropas minimālie kvalitātes sertifikācijas standarti, tie ir jāizvērtē un jāapstiprina Eiropas līmenī.
To ensure that there are minimum common European standards for quality certification, there needs to be evaluation at European level and acceptance of the standards.
Tāpēc Komisijas līmenī ir nepieciešama iestāde, kuras uzdevums būtu sertificēt un sniegt atļauju šādu Eiropas mēroga sistēmu izmantošanai un garantēt vienotu un efektīvu kontroli valstu un Kopienas līmenī.
At Commission level, there needs to be an authority responsible for certifying and authorising the use of such systems on a European scale and ensuring that there are uniform and effective controls at both national and Community level.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
par pārtikas kvalitātes nodrošināšanu – standartu saskaņošana vai savstarpēja atzīšana
on ensuring food quality - Harmonisation or mutual recognition of standards
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. uzsver, ka pārtikas kvalitātes sistēmām jānodrošina informācija un jāgarantē patērētājiem vietējo sastāvdaļu un ražošanas metožu autentiskums; tāpēc uzskata, ka šādas sistēmas jāīsteno un tām jādarbojas ar stingrām kontrolēm un izsekojamības sistēmām;
1. underlines that food quality systems should provide information and offer a guarantee for consumers of the authenticity of local ingredients and production techniques; considers therefore that such schemes need to be implemented and operated with reinforced controls and traceability systems;
2. uzskata, ka pārtikas produktu marķējumā vēlams norādīt galveno sastāvdaļu izcelsmes vietu, ja tās nenāk no aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢN) vai aizsargāta cilmes vietas nosaukuma (ACN) teritorijām; uzskata, ka par galvenajām sastāvdaļām jāuzskata tādas, kuras ir vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta sastāva; turklāt uzsver, ka šādām marķēšanas sistēmām jābūt brīvprātīgām;
2. considers that labelling the main ingredient(s) of food products with the place of origin is desirable if the main ingredient does not come from a "Protected Geographical Indication" (PGI) or "Protected Designation of Origin" (PDO) area; considers that the main ingredient should be interpreted as the ingredient that constitutes more than 50 % of the food product; stresses furthermore that such labelling schemes should be used on a voluntary basis;
3. prasa vēl vairāk vienkāršot tirdzniecības standartus, precizējot galvenos piemērojamos kritērijus; prasa izstrādāt ES pamatnostādnes par vispārēju terminu izmantošanu, piemēram, „ar samazinātu cukura daudzumu”,„zemas oglekļa emisijas”, „diētisks” vai „dabīgs”, lai tādējādi izvairītos no maldinošām praksēm;
3. calls for further simplification of marketing standards by clarifying the main criteria to be applied; calls for the development of EU guidelines on the use of general reserved terms, such as “low in sugar”, "low carbon", “dietary” and "natural", in order to avoid misleading practices;
4. uzsver, ka jāveicina bioloģisko produktu ražošana un bioloģiskā lauksaimniecība, kā augstas kvalitātes pārtikas avots un vides, kā arī dzīvnieku labturības aizsardzības katalizators; aicina vienkāršot sertifikācijas sistēmas, lai vairāk attīstītu bioloģisko produktu tirgu un bez kavēšanās ieviestu obligātu ES logo kā līdzekli patērētāju izpratnes un bioloģisko produktu atpazīstamības veicināšanai;
4. stresses the need to promote organic products and farming as a source of high-quality food and a catalyst for environmental and animal welfare protection; calls for a simplification of the certification system so as to further develop the market for organic products and the introduction, without further delay, of a compulsory EU logo as a means to further increase consumer knowledge and recognition of organic products;
5. atzīst, ka patērētāju prasības attiecībā uz pārtikas kvalitāti un pārtikas produktiem arvien pieaug, ne tikai jautājumos par nekaitīgumu, bet arī jautājumos par ētiskiem apsvērumiem, piemēram, vides ilgtspējība, dzīvnieku labturības aizsardzība un ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) tehnoloģijas; aicina Komisiju nodrošināt kritērijus kvalitātes iniciatīvām, piemēram, brīvprātīgām „Nesatur ĢMO” marķēšanas sistēmām, kas dotu patērētājiem skaidras izvēles iespējas.
5. recognises that consumers have ever growing demands concerning the quality of food and food products, not only in terms of safety, but also in terms of ethical concerns, such as environmental sustainability, animal welfare protection and genetically modified organisms (GMO) technologies; calls on the Commission to provide criteria for quality initiatives such as voluntary GMO-free labelling schemes which will provide consumers with a clear choice.
– ņemot vērā EK Līguma 137., 152. un 174. pantu, kuru mērķis ir veicināt cilvēku veselības un apkārtējās vides augstu aizsardzības līmeni, kā arī darbinieku veselības un drošības aizsardzību,
– having regard to Articles 137, 152, and 174 of the EC Treaty, seeking to promote a high level of human health, environmental protection and workers' health and safety protection,
Pieņemtie teksti: P6_TA(2008)0410 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0410 . ,
– ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 45. noteikumu,
– having regard to Rule 45 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0089/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0089/2009 ),
A. tā kā elektromagnētiskie lauki (EML) pastāv dabiskā vidē un tāpēc vienmēr ir sastopami uz zemes, tā kā tomēr tieši pēdējo gadu desmitu laikā ir pastāvīgi palielinājusies cilvēka radīto EML avotu iedarbība uz vidi sakarā ar elektroenerģijas pieprasījumu, arvien specializētākām bezvadu tehnoloģijām un sabiedrības organizācijas izmaiņām; tā kā tā rezultātā ikviens indivīds ir pakļauts visdažādāko elektrisko un magnētisko lauku frekvenču iedarbībai gan mājās, gan darbavietā;
A. whereas electromagnetic fields (EMFs) exist in nature and have consequently always been present on earth; whereas, however, in recent decades, environmental exposure to man-made sources of EMFs has risen constantly, driven by demand for electricity, increasingly more specialised wireless technologies, and changes in the organisation of society; whereas the end effect is that every individual is now being exposed to a complex mixture of electric and magnetic fields of different frequencies, both at home and at work,
B. tā kā bezvadu tehnoloģijas (mobilie tālruņi , Wifi , WiMax, Bluetooth , fiksētās līnijas tālruņi DECT ) rada EML, kuriem var būt kaitīga ietekme uz cilvēku veselību;
B. whereas wireless technology (mobile phones, Wi-Fi/WiMAX, Bluetooth, DECT landline telephones) emits EMFs that may have adverse effects on human health,
C. tā kā lielākā daļa Eiropas pilsoņu, jo īpaši jaunieši no 10 līdz 20 gadiem, lieto mobilos tālruņus, kuri ir gan praktiski, gan moderni, un tā kā joprojām ir neskaidrība par iespējamiem veselības apdraudējumiem, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem, kuru smadzenes vēl attīstās;
C. whereas most European citizens, especially young people aged from 10 to 20, use a mobile phone, an object serving a practical purpose and as a fashion accessory, and whereas there are continuing uncertainties about the possible health risks, particularly to young people whose brains are still developing,
D. tā kā zinātniskajā sabiedrībā ir pastiprinājušās domstarpības par EML radītajiem iespējamajiem veselības apdraudējumiem pēc tam, kad 1999. gada 12. jūlija Ieteikumā Nr. 1999/519/EK noteica ierobežojumus EML no 0 Hz līdz 300 GHz;
D. whereas the dispute within the scientific community regarding the potential health risks arising from EMFs has intensified since 12 July 1999, when exposure limits for fields in the 0 Hz to 300 GHz range were laid down in Recommendation 1999/519/EC,
E. tā kā tas, ka zinātniskā sabiedrība nav panākusi konkrētus secinājumus, nav kavējis dažas valstu un reģionu valdības vismaz deviņās Eiropas Savienības dalībvalstīs, kā arī Ķīnā, Šveicē un Krievijā noteikt minētajai iedarbībai profilaktiskus un tāpēc zemākus ierobežojumus, kurus atbalstīja Komisija un tās neatkarīgā zinātniskā komiteja, kā arī Iespējamo un jaunatklāto veselības apdraudējumu zinātniskā komiteja ( SCHENIR )
E. whereas the fact that the scientific community has reached no definite conclusions has not prevented some national or regional governments, in China, Switzerland, and Russia, as well as in at least nine EU Member States, from setting what are termed ‘preventive’ exposure limits, that is to say, lower than those advocated by the Commission and its independent scientific committee, the Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR)
2007. gada 21. marta atzinums, kas pieņemts 16. plenārsēdē. ;
Opinion of 21 March 2007 adopted at the 16 th plenary meeting. ,
F. tā kā darbības, lai ierobežotu EML iedarbību uz plašu sabiedrību ir jālīdzsvaro ar dzīves kvalitātes uzlabojumiem, ņemot vērā drošumu un drošību, ko rada EML izstarojošās ierīces;
F. whereas actions to limit the exposure of the general public to EMFs should be balanced against improvements to quality of life, in terms of safety and security, brought about by devices transmitting EMFs,
G. tā kā starp zinātniskajiem projektiem, kas izraisa gan interesi, gan pretrunas, ir INTERPHONE epidemioloģiskais pētījums, kuru Eiropas Savienība finansēja 3 800 000 eiro apmērā, galvenokārt saskaņā ar Piekto pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pamatprogrammu
G. whereas among the scientific projects arousing both interest and controversy is the Interphone epidemiological study, financed by an EU contribution of EUR 3 800 000, primarily under the Fifth RTD Framework Programme
Programma „Dzīves kvalitāte”, kuras līguma numurs ir QLK4-1999-01563. , un kura secinājumi tiek gaidīti kopš 2006. gada;
Quality of life programme, contract No QLK4-1999-01563. , the findings of which have been awaited since 2006,
H. tā kā tomēr ir daži punkti, kuri varētu būt vispārējas vienošanās jautājums, jo īpaši uzskats, ka indivīdu reakcijas uz mikroviļņu iedarbību ir dažādas, nepieciešamība kā prioritāti veikt iedarbības pārbaudes atbilstoši reālajiem apstākļiem, lai novērtētu netermisko ietekmi saistībā ar radiofrekvenču (RF) laukiem, un tas, ka bērni, kuri pakļauti EML iedarbībai, ir jo īpaši neaizsargāti;
H. whereas, however, there are some points that appear to be the subject of general agreement, in particular the idea that reactions to microwave exposure vary from one person to another, the need, as a matter of priority, to conduct exposure tests under actual conditions in order to assess the non-thermal effects associated with radio-frequency (RF) fields, and the fact that children exposed to EMFs are especially vulnerable
J. tā kā Eirobarometra īpašais ziņojumā par elektromagnētiskajiem laukiem (Nr. 272a, 2007. gada 27. jūnijs) norāda, ka lielākā daļa iedzīvotāju neuzskata, ka valsts iestādes tos atbilstoši informē par pasākumiem aizsardzībai pret EML;
J. whereas the Special Eurobarometer report on Electromagnetic Fields (No 272a of June 2007) indicates that the majority of citizens do not feel that the public authorities inform them adequately on measures to protect them from EMFs,
K. tā kā ir jāturpina pētījumi par vidējām un ļoti zemām frekvencēm, lai varētu izdarīt secinājumus par to ietekmi uz veselību;
K. whereas it is necessary to continue investigations into intermediate and very low frequencies so that conclusions can be drawn as to their effects on health,