natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taču referents apgalvo, ka investīcijas ekonomikā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni nevis mazinās, bet gan stiprinās Eiropas konkurētspēju; viņš uzskata, ka tas ir būtiski, lai aizsargātu sevi.
But the rapporteur argues that investment in developing a low carbon economy will strengthen Europe’s competitive position not detract from it; indeed he regards it as essential for our self-protection.
Bieži tiek uzsvērts, ka Ķīnā vēl aizvien 70 % elektroenerģijas iegūst no oglēm, taču šī valsts ir arī pasaulē lielākā atjaunojamo energoresursu un kodolenerģijas attīstītāja.
It is often pointed out that China is still 70% dependent upon coal as a source of electricity, but the country is also the world largest developer of both renewable energy and nuclear power.
Tās pašreizējā piecgadu plānā piešķirta prioritāte investīcijām ekoloģiskos risinājumos ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni tādā mērogā, kas tālu pārsniedz Eiropas investīciju apjomu.
Its current 5-year plan gives priority to low carbon ‘green’ investments, and on a scale that dwarfs those of Europe by a huge margin.
Mums nekavējoties jāatbalsta veiksmīgas tehnoloģijas un jāinvestē procesos, kuros enerģija un resursi tiek izmantoti visefektīvāk.
We urgently need to back the technologies that will win and invest in the processes that use energy and resources much more efficiently.
Pozitīvu piemēru tam, ka jānosaka vērienīgi mērķi, rāda straujie panākumi, kas pēdējos gados gūti, samazinot jaunu vieglo automobiļu CO 2 emisiju apjomu.
The positive case for setting ambitious targets is well illustrated by the rapid success achieved over recent years in reducing CO 2 emissions from new passenger cars.
Efektīvāka degvielas izmantošana šajos automobiļos palīdz autovadītājiem kompensēt degvielas cenu palielināšanās sekas, un pretēji viedoklim, kas tika pausts laikā, kad tika izvirzīts ES tiesību akta priekšlikums, jaunu automobiļu cenas patiesība ir samazinājušās.
The increase in their fuel efficiency is helping to offset the consequences for drivers of the rise in fuel costs, and contrary to claims made when the EU legislation was proposed the average price of new cars has fallen in real terms.
Mēs varētu ņemt vērā arī tādu uzņēmumu kā Rolls Royce investīcijas degvielu taupošu gaisakuģu dzinēju izstrādē.
We might consider also the investments being made by companies like Rolls Royce in developing more fuel efficient aircraft engines.
Eiropas mērķim noteikti jābūt progresīvākajām rūpniecības nozarēm, augstām tehnoloģijām un augstai kvalifikācijai, lai vajadzīgos produktus radītu, samazinot resursu izmantošanas apjomu un CO 2 emisiju apjomu.
Cutting edge industry, high tech and high skilled, creating the products we need in ways that require the use of fewer resources and emitting less CO 2 in their manufacture, must surely be the ambition for Europe.
Mums vajadzīga patiesi ekoloģiska ekonomika.
It is the true ‘green economy’ we seek.
Dažas energoietilpīgas nozares pauda bažas, ka oglekļa emisiju pārvirzes dēļ uzņēmumi pametīs Eiropu, lai samazinātu CO 2 emisiju samazināšanas pasākumu radītās izmaksas.
Some energy intensive industries have voiced fears about the threat of ‘carbon leakage’, of business moving out of Europe to avoid higher costs resulting from the measures being taken to reduce CO 2 emissions.
Šāds attīstības virziens noteikti negatīvi ietekmētu Eiropas ekonomiku un nekādā veidā nemazinātu kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni pasaulē.
Such developments would certainly not be good for Europe’s economy and would do nothing to reduce greenhouse gas emissions globally.
Ja šādus gadījumus var pierādīt, būtu jāveic pasākumi, lai aizsargātu attiecīgās nozares vai kompensētu tām radušos zaudējumus.
If such instances can be proven measures should be taken to protect or compensate the industries concerned.
Taču pierādījumi liecina, ka šie draudi ir diezgan pārspīlēti.
But the evidence suggests that the threat is much exaggerated.
Mums jāuzmanās no tiem nozaru aizstāvjiem, kuri atbalsta pieprasījumus mēģina pamatot ar neīstiem pierādījumiem.
We should be cautious of industry lobbyists seeking to justify claims for assistance on grounds that may be spurious.
Eiropai jāsaprot, ka jārīkojas nekavējoties, citādi var riskēt zaudēt sacensībā par konkurētspējīgas ekonomikas saglabāšanu.
Europe must develop a sense of urgency or risk losing the race to maintain a competitive economy.
Lēmumu pieņemšanas process pārāk bieži ir lēns, tas ir gandrīz sastindzis.
Decision-taking has too often become slow to the point of sclerotic.
Mazāk jārunā, bet vairāk jādara.
There needs to be less talk and more delivery.
Minēto problēmu raksturo šāds piemērs.
One example illustrates the problem.
Eiropadome 2007. gada martā pieņēma lēmumu līdz 2015. gadam īstenot 12 oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas paraugprojektus.
In March 2007 the European Council took the decision to have up to 12 carbon capture and storage demonstration projects in operation by 2015.
Pēc pieciem gadiem, kad Parlaments tiek iepazīstināts ar šo ziņojumu, mēs vēl aizvien neesam noteikuši nevienas oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas paraugiekārtas, kuras mēs plānojām finansiāli atbalstīt, atrašanās vietu, ne arī pat vienu iekārtu, par kuras līgumu ir izsludināts konkurss.
Five years later, as this report is presented to Parliament, we will still not have identified the location of a single one of the demonstration plants we intend to support financially, let alone have put contracts out to tender.
Šā veikuma salīdzinājums ar pārmaiņām, ko Ķīna veikusi tikai piecos gados, neko labu neliecina par Eiropu.
A comparison of this performance with the transformational achievements of China over a similar 5-year period does not leave Europe looking good.
Ja ES nevēlas atpalikt, vajadzīga izlēmīga rīcība.
Decisive action is essential if the EU is not to get left behind.
Ceļveža pieņemšana un vērienīgu mērķu izvirzīšana, lai attīstītu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, ir progresa veicināšanas iespēja.
Adoption of the roadmap, and the setting of ambitious goals for the development of a low carbon economy, offers an opportunity to stimulate progress.
Ziņojuma projekta saturs tika labots, ievērojot Parlamenta noteikto teksta apjomu.
The contents of the draft report have been shaped by the restrictions on length required by the Parliament.
Referents ir gatavs papildināt ievērojamā skaitā grozījumu ietvertos priekšlikumus.
It is the intention of the rapporteur to supplement the proposals it contains by way of a significant number of amendments.
Referents atzinīgi novērtēja daudzos ierosinājumus, ko iesniedza kolēģi Eiropas Parlamentā; organizāciju pārstāvji, proti, Amcham , Business Europe , CAN-Europe , CCSA , Cement Industries , CEPI , Client Earth , ECF , E3G , Eurelectric , Eurogas , Eiropas Alumīnija apvienība, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Europia , EWEA , First Solar , GIE , Globe International , LCVP , NFU , Pilkingtons , Prince of Wales Corporate Leaders’ Group , Sandbag , Shell , Statoil , T&E un WWF ; Francijas, Nīderlandes, Dānijas un Apvienotās Karalistes valdību pārstāvji; kā arī profesors Michael Grubb , Michela Beltracchi , Poppy Kalesi un Nick Campbell .
The rapporteur has welcomed the many suggestions made to him by colleagues in the European Parliament; by representatives of organisations that include Amcham, Business Europe, CAN-Europe, CCSA, Cement Industries, CEPI, Client Earth, ECF, E3G, Eurelectric, Eurogas, European Association of Aluminium, European Economic and Social Committee, Europia, EWEA, First Solar, GIE, Globe International, LCVP, NFU, Pilkingtons, Prince of Wales Corporate Leaders’ Group, Sandbag, Shell, Statoil, T&E and WWF; by representatives of the French, Dutch, Danish and British governments; and by Professor Michael Grubb, Michela Beltracchi, Poppy Kalesi, and Nick Campbell.
Referents īpaši pateicas Sarah Deblock , Roger Chadwick un Edwin Koekkoek par atbalstu.
He thanks in particular Sarah Deblock, Roger Chadwick and Edwin Koekkoek for their guidance.
Referents atbild par priekšlikumiem, kurus viņš izvēlējies iekļaut šajā ziņojuma projektā.
The rapporteur is solely responsible for the proposals that he has chosen to include within his draft report.
par ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā
on a roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050
Atzinumu sagatavoja (*): Mario Pirillo
Rapporteur for the opinion (*): Mario Pirillo
6. uzsver, ka Ķīna ir pasaules līdere uzstādīto vēja parku jaudas ziņā, ka Ķīnas un Indijas uzņēmumi ir vējturbīnu lielāko ražotāju desmitniekā un ka Ķīna un Taivāna patlaban ražo pasaulē lielāko daļu no saules fotoelementu paneļiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai Eiropas Savienībā veicinātu šo tehnoloģiju un jaunu inovatīvu tehnoloģiju ekoloģiski efektīvu izstrādi un ražošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu tālejošos mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world’s photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco‑efficient development and production in the EU of these technologies and of new, innovative technologies needed to achieve ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
9. uzskata, ka šo mērķu sasniegšana līdz 2050. gadam, neskarot dalībvalstu enerģētikas struktūras, varētu samazināt patēriņu, palielināt energoapgādes drošību un uzticamību, kā arī ierobežot enerģijas cenu svārstības, tādējādi nodrošinot taisnīgas un konkurētspējīgas enerģijas cenas patērētājiem un uzņēmumiem, augstāku ES konkurētspēju un lielāku nodarbinātības pieaugumu;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States’ own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU’s competitiveness and employment growth;
14. uzsver, ka, cenšoties sasniegt ES stratēģiskos mērķus samazināt CO 2 emisijas, ļoti liela nozīme ir efektīvākai resursu izmantošanai, piemēram, atkritumu pārstrādei, labākai atkritumu apsaimniekošanai un attiecīgo paradumu maiņai;
Stresses that increasing resource efficiency through, for instance, waste recycling, better waste management and behavioural change plays a very important role in the pursuit of the EU’s strategic objectives for CO2 emissions reduction;
16. atgādina, ka elektrotīkli būs jāatjaunina un jāattīsta, it īpaši lai pārvadītu atjaunojamo enerģiju, kas iegūta teritorijās ar lielu potenciālu, piemēram, jūras vēja enerģiju Ziemeļjūrā un saules enerģiju Dienvideiropā, kā arī lai integrētu decentralizēto atjaunojamās enerģijas ražošanu;
Recalls that electricity grids will have to be upgraded and developed, in particular to transport renewable energy produced in areas with major potential, such as offshore wind energy in the Northern Sea and solar energy in southern Europe, and to accommodate the decentralised production of renewable energy;
19. aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, ka straujāk tiek īstenota G20 vienošanās par fosilā kurināmā subsīdiju atcelšanu; uzsver, ka šīs vienošanās īstenošana ir jākoordinē starptautiski, lai panāktu vēlamo rezultātu;
Calls on the Commission and the Member States to push for a more rapid implementation of the G20 agreement on removing fossil-fuel subsidies; stresses that, in order to have the desired impact, implementation has to be internationally coordinated;
6. uzsver, ka ilgtspējīga mežu izmantošana veicina CO 2 emisiju samazināšanu un tādēļ saskaņā ar otro lauksaimniecības politikas pīlāru ir jāveic pasākumi, kas nodrošinātu iespēju apsaimniekot mežus arī grūti pieejamās vietās;
Stresses that sustainable use of forests contributes to reducing CO 2 emissions and that it is therefore necessary to take measures under the second agricultural policy pillar to enable forests to be managed even in difficult locations;
14 uzsver, ka pārtikas aprites ķēdei vajadzētu būt īsākai un pārredzamākai un ka būtu jāveicina vietējā ražojuma pārtikas patēriņš, tostarp jāatbalsta vietējie un reģionālie tirgi, lai samazinātu ar lauksaimniecības produktu transportēšanu saistītās emisijas; uzsver, ka Eiropas daudzfunkcionālās ražošanas un pārstrādes pārvietošana uz trešām valstīm negatīvi iespaidotu Eiropas pievienoto vērtību un klimata jomā noteikto mērķu sasniegšanu;
14 Stresses that the food chain should be shorter and transparent and that the consumption of locally produced food should be encouraged, including support for local and regional markets, in order to reduce agricultural production’s transport-related emissions; stresses that relocating European multifunctional production and processing to non-EU countries would have a negative impact on European added value and on climate goals;
par Eiropas Savienības iestāžu ieguldījumu Boloņas procesa konsolidācijā un progresā
on the contribution of the European institutions to the consolidation and progress of the Bologna Process
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. pantu,
– having regard to Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 26. pantu
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights, and in particular Article 26 thereof
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Article 14 thereof,
– ņemot vērā Sorbonas kopīgo deklarāciju par Eiropas augstākās izglītības sistēmas arhitektūras saskaņošanu, ko 1998. gada 25. maijā Parīzē parakstīja Francijas, Vācijas, Itālijas un Apvienotās Karalistes atbildīgie ministri (Sorbonas deklarācija)
– having regard to the Sorbonne Joint Declaration, signed on 25 May 1998 in Paris, on harmonisation of the architecture of the European higher education system, by the four Ministers in charge for France, Germany, Italy and the United Kingdom (Sorbonne Declaration)
– ņemot vērā kopīgo deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā Boloņā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri (Boloņas deklarācija)
– having regard to the Joint Declaration signed in Bologna on 19 June 1999 by the Ministers of Education from 29 European countries (Bologna Declaration)
– ņemot vērā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences, kas 2009. gada 28. un 29. aprīlī notika Lēvenē un Luvenlanēvā, paziņojumu
– having regard to the Communiqué issued by the Conference of European Ministers responsible for Higher Education on 28-29 April 2009 in Leuven and Louvain-la-Neuve
– ņemot vērā 2010. gada 12. marta Budapeštas–Vīnes deklarāciju, kuru pieņēma 47 valstu izglītības ministri un ar kuru oficiāli tika uzsākta Eiropas augstākās izglītības telpas (EAIT) darbība
– having regard to the Budapest-Vienna Declaration of 12 March 2010 adopted by the Education Ministers from 47 countries, which officially launched the European Higher Education Area (EHEA)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra ieteikumu par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā
– having regard to the recommendation of the European Parliament and of the Council of 15 February 2006 on further European cooperation in quality assurance in higher education
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai ( EQF-LLL )
– having regard to the recommendation of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 on the establishment of the European Qualifications Framework for lifelong learning (EQF-LLL)
– ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2009. gada 26. novembra secinājumus par izglītības nozīmes palielināšanu labi funkcionējošā zināšanu trijstūrī
– having regard to the conclusions of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, of 26 November 2009 on developing the role of education in a fully-functioning knowledge triangle
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu
– having regard to the Council conclusions of 11 May 2010 on the internationalisation of higher education
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu
– having regard to the Council recommendation of 28 June 2011 on policies to reduce early school leaving
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija Ieteikumu „Jaunatne kustībā — jauniešu mācību mobilitātes veicināšana”
– having regard to the Council recommendation of 28 June 2011 entitled ‘Youth on the Move – Promoting the learning mobility of young people’
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu „Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” ( COM(2006)0208 ),
– having regard to the Commission communication of 10 May 2006 entitled ‘Delivering on the modernisation agenda for universities: education, research and innovation’ ( COM(2006)0208 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘EUROPE 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” ( COM(2010)0245 /2),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on a Digital Agenda for Europe ( COM(2010)0245 /2),
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu „Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” ( COM(2011)0567 ),
– having regard to the Commission communication of 20 September 2011 entitled ‘Supporting growth and jobs – an agenda for the modernisation of Europe’s higher education systems’ ( COM(2011)0567 ),
– ņemot vērā ziņojumu „Augstākā izglītība Eiropā 2009: Boloņas procesa virzība” ( Eurydice , Eiropas Komisija, 2009)
– having regard to the report entitled ‘Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process’ (Eurydice, European Commission, 2009)
– ņemot vērā ziņojumu „Tiešskats uz augstāko izglītību Eiropā 2010: Boloņas procesa ietekme” ( Eurydice , Eiropas Komisija, 2010)
– having regard to the report entitled ‘Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process’ (Eurydice, European Commission, 2010)
– ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada pasniedzēju aptauju par augstākās izglītības reformu
– having regard to the 2007 Eurobarometer survey on higher education reform among teaching professionals
– ņemot vērā Eirobarometra 2009. gada studentu aptauju par augstākās izglītības reformu
– having regard to the 2009 Eurobarometer survey on higher education reform among students
– ņemot vērā Eirostata 2009. gada 16. aprīļa publikāciju „Boloņas process augstākās izglītības jomā Eiropā — svarīgākie sociālās dimensijas un mobilitātes rādītāji”
– having regard to the Eurostat publication of 16 April 2009 entitled ‘The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility’
– ņemot vērā starptautiskās konferences par augstākās izglītības finansēšanu, kas 2011. gada 8. un 9. septembrī notika Erevānā, Armēnijā, nobeiguma ziņojumu
– having regard to the Final report of the International Conference on Funding of Higher Education held in Yerevan, Armenia, 8-9 September 2011
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A7-0035/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0035/2012 ),
A. tā kā Boloņas procesa mērķi — proti, nodrošināt saderīgas augstākās izglītības sistēmas Eiropā un likvidēt šķēršļus, kas pilsoņiem joprojām liedz doties uz citu valsti mācīties vai strādāt, un padarīt augstāko izglītību Eiropā pievilcīgu pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, tostarp jauniešiem no trešām valstīm — vēl joprojām ir spēkā un procesa turpināšana, veidojot dialogu starp izglītības sistēmas dažādiem līmeņiem, lai izstrādātu mācību saturu, kas balstītos uz katrā iepriekšējā līmenī apgūto, palīdz, it īpaši pašreizējā ekonomikas krīzē, sasniegt izaugsmes mērķus, pamatojoties uz zināšanām un inovācijām, kas noteiktas stratēģijā „Eiropa 2020”; tā kā ir nepieciešams novērtējums, ar ko nodrošinātu procesa evolūciju un ņemtu vērā līdzšinējos veiksmes stāstus, problēmas, sapratnes trūkumu un pretestību;
A. whereas the goals of the Bologna Process – to enable compatible systems of higher education in Europe and to do away with the barriers which still prevent people from moving to another country in order to study or work and make higher education in Europe attractive to as many people as possible, including young people from third countries – are still valid and the continuation of the process, through a dialogue between the different levels of the educational system in order to develop curricula to be built on each preliminary level, is serving the goals of growth based on knowledge and innovation within the Europe 2020 strategy, particularly in the current economic crisis; whereas an assessment is needed in order to establish the evolution of the Process and to take account of the success stories, problems, lack of understanding and opposition encountered;
B. tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt ikvienam atvērtu, nediskriminējošu mācību vidi, kas veicina autonomiju, radošumu, piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un zināšanu paplašināšanu, un tādēļ ir svarīgi nodrošināt visas akadēmiskās sabiedrības, proti, studentu, pasniedzēju un pētnieku līdzdalību universitāšu izglītības dažādo līmeņu attīstībā;
B. whereas the role of higher education is to provide a learning environment, open to everyone without discrimination, promoting autonomy, creativity, access to quality education and the broadening of knowledge, and to this end it is essential to guarantee the involvement of the academic community as a whole, particularly students, teachers and researchers, in developing the various stages of university education;
C. tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs funkcijas (izglītība, pētniecība un inovācijas), tām ir būtiska nozīme Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā;
C. whereas, in view of their threefold function (education, research and innovation), universities have a vital part to play in the future of the Union and the education of its citizens;
D. tā kā universitātes ir Eiropas mantojuma būtiska daļa, kuru pirmsākumi meklējami gandrīz pirms tūkstoš gadiem un kuru nozīmi kā sabiedrības progresa virzītājspēku nevar reducēt līdz to devumam ekonomikā, un kuru attīstību nevar pakārtot tikai ekonomiskajām vajadzībām;
D. whereas the university is a major aspect of European heritage, now almost a thousand years old, whose significance as a force for progress in society cannot be reduced to its contribution to the economy and whose development cannot be made solely contingent on economic needs;
E. tā kā lielākajā daļā valstu, kuras piedalās Boloņas procesā, neraugoties uz grūtībām, kas radās darba gaitā, ir piemērota trīs ciklu struktūra (dažos gadījumos — veiksmīgi);
E. whereas the three-degree structure is applied – in some cases successfully – in most of the Bologna countries, despite the difficulties encountered;