natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– gadījumos, kad ir noraidīts tiesiskās sadarbības lūgums attiecībā uz instrumentiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma VI sadaļu, tostarp instrumentiem, kas izraisa savstarpējās atzīšanas principu.
– in cases of a refusal of a request for judicial cooperation regarding instruments adopted under Title VI of the Treaty, including instruments giving effect to the principle of mutual recognition.
Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunkti, katrā atsevišķā gadījumā informē Eurojust arī par visiem gadījumiem, kas ir Eurojust kompetencē un kuros iesaistītas vismaz trīs dalībvalstis.
The contact points of the European Judicial Network shall, also on a case-by-case basis, inform Eurojust on all cases entering the field of competence of Eurojust and involving at least three Member States.
Valstu locekļi katrā atsevišķā gadījumā informē Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunktus par visām tām lietām, ar kurām tīkls, domājams, varētu labāk tikt galā;
National members shall, on a case-by-case basis, inform European Judicial Network contact points on all cases with which the network is deemed to be in a better position to deal;
Valstu locekļi katrā atsevišķā gadījumā informē to atbilstīgos Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunkta valsts korespondentus par visām tām lietām, ar kurām tīkls, domājams, varētu labāk tikt galā;
National members shall, on a case-by-case basis, inform their respective national correspondents of the European Judicial Network of all cases with which the Network is deemed to be in a better position to deal.
1. pants – 19.a punkts (jauns)
Article 1 – point 19 a (new)
19.a) Lēmuma 27. panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
19a) Article 27 (4) shall be replaced by the following :
„Neskarot 3. punktu, Eurojust veiktā personas datu pārraide 1. punkta b) apakšpunktā minētajām struktūrvienībām un Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijas darbības jomā neietilpstošām trešo valstu iestādēm, kas minētas 1. punkta c) apakšpunktā, var tikt realizēta tikai tad, kad ir nodrošināts pienācīgs datu aizsardzības līmenis, kuru izvērtē atbilstīgi Reglamenta 28. panta 3. punkta noteikumiem par personas datu apstrādi un aizsardzību Eurojust.”
" Without prejudice to paragraph 3 , the transmission of personal data by Eurojust to the entities referred to in paragraph 1(b) and to the authorities referred to in paragraph 1(c) of third States which are not subject to the Council of Europe Convention of 28 January 1981 may be effected only when an adequate level of data protection is ensured which is assessed in accordance with Article 28 (3) of Rules of P rocedure on the processing and protection of personal data at Eurojust . "
Svarīgi ir precizēt, kā jāizvērtē datu aizsardzības līmeņa atbilstība, un nedot trešām pusēm un organizācijām iespēju lemt par to, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
It is important to clarify how adequacy of data protection level could be assessed and not to leave to third parties and organisations to decide upon that on a case-by-base basis.
Šajā sakarībā ir jāatsaucas uz Eurojust Reglamenta noteikumiem par personas datu apstrādi un aizsardzību.
In this respect a reference to Eurojust Rules of procedure on the processing and protection of personal data should be made.
1. pants – 19.b punkts (jauns)
Article 1 – point 19 b (new)
27. pants – 5.a punkts (jauns)
Article 27 – paragraph 5 a (new)
19.a) Lēmuma 27. pantā aiz 5. punkta iekļauj šādu punktu:
19b) in Article 27 the following paragraph shall be inserted after paragraph 5 :
Ziņojumu par šo novērtējumu sūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.”
The report on this evaluation shall be sent to the European Parliament, the Council and the Commission. "
Neraugoties uz to, ka datu aizsardzības noteikumi ir iekļauti ar partneriem noslēgtajos sadarbības nolīgumos, vēl nav īstas skaidrības par to, kas notiek ar informāciju pēc tam, kad tā ir nosūtīta partneriem (starptautiskām organizācijām, struktūrvienībām un trešām valstīm).
Despite the fact that there are data protection provisions included in cooperation agreements with partners, it is not yet clear what happens afterwards to the information transmitted to partners (international organisations and bodies and third countries).
Tādēļ šī grozījuma mērķis ir nodrošināt, lai reizi divos gados tiktu veikts novērtējums.
Therefore, the aim of the Amendment is to ensure that once in two years evaluation is done.
Tas ir mazākais, ko Eurojust var darīt, lai nodrošinātu, ka tā partneri ievēro Eurojust datu aizsardzības standartus.
This is the minimum that Eurojust can do to ensure that its own standards on data protection would be respected by its partners.
1. pants – 22. punkts – 1.a ievilkums (jauns)
Article 1 – point 22 – indent 1 a (new)
– šī panta 1. punkta pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:
– the first subparagraph of paragraph 1 shall be replaced by the following :
„Priekšsēdētājs katru gadu Kolēģijas vārdā Eiropas Parlamentam un Padomei rakstveidā [...] ziņo par Eurojust darbībām un vadību, tostarp budžeta vadību.”
" The President, on behalf of the College, shall report every year to the European Parliament and the Council in writing [...] on the activities and management, including budgetary management, of Eurojust. "
Ir svarīgi dot EP deputātiem iespēju apspriest Eurojust darbību, tostarp uzdot jautājumus Eurojust priekšsēdētājam.
It is important to give possibility to MEPs to debate on activities of Eurojust, including putting questions to the President of Eurojust.
Tādēļ jānorāda, ka Eiropas Parlaments ir jāiepazīstina ar Eurojust ziņojumiem (ne tikai jāatsūta tam rakstiskais dokuments).
Therefore, it should be pointed out that the Eurojust report should be presented to the European Parliament (not only sent in writing).
1. pants – 22. punkts – 1.b ievilkums (jauns)
Article 1 – point 22 – indent 1 b (new)
– šī panta 1. punkta otro apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:
– the second subparagraph of paragraph 1 shall be replaced by the following :
„Šajā sakarā Kolēģija sagatavo gada ziņojumu par Eurojust darbībām un par visām kriminālās politikas problēmām Kopienā, kas ir uzmanības centrā Eurojust darbību rezultātā.
" To that end, the College shall prepare an annual report on the activities of Eurojust and on any criminal policy problems within the Union highlighted as a result of Eurojust's activities.
Šajā ziņojumā Eurojust iekļauj analīzi par gadījumiem, kad valsts locekļi ir izmantojuši 5.a panta 3. punktā un 9.a panta 3. punktā minētās pilnvaras.
In that report, Eurojust shall also include analyses of situations when national members have used their powers as referred to in Article 5a ( 3 ) and in Article 9a ( 3 ) .
Ziņojumā var izteikt arī priekšlikumus, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.”
The report may also make proposals for the improvement of judicial cooperation in criminal matters. "
Eurojust uzdevums ir koordinēt dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbību.
The task of Eurojust is to coordinate cooperation of national competent authorities.
Tikai steidzamos gadījumos ir pieņemams, ka Eurojust valsts locekļi izmanto savas juridiskās pilnvaras.
Only in urgent cases it is acceptable that national members of Eurojust exercise their judicial powers.
Tādēļ ir svarīgi atspoguļot šos datus gada ziņojumā, norādot cik bieži un kādēļ valsts locekļi ir izmantojuši savas juridiskās pilnvaras (kādēļ viņi nespēja savlaicīgi noteikt kompetento valsts iestādi).
Therefore, it is important to reflect the data in annual report how often and why national members have used their judicial power (why they could not identify competent national authority in timely manner).
1. pants – 22. punkts – 1.c ievilkums (jauns)
Article 1 – point 22 – indent 1 c (new)
Katru gadu Apvienotās uzraudzības iestādes pārstāvis ziņo Eiropas Parlamentam par tā darbībām [...].”
Each year the representative of the Joint Supervisory Body shall report to the European Parliament on its activities [...] . "
Eurojust darbība saistīta ar lielu apstrādājamo datu apjomu.
Activities of Eurojust imply a big amount of data processed.
Tādēļ, ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt personas datu aizsardzību.
Therefore, it is of utmost importance to ensure that personal data is protected.
Apvienotā uzraudzības iestāde ir instance, kas atbild par to, lai personas datu apstrāde noritētu atbilstīgi Eurojust datu aizsardzības noteikumiem.
The Joint Supervisory Body is a body which is responsible for ensuring that the processing of personal data is carried out in accordance with Eurojust data protection rules.
Lai garantētu iedarbīgu demokrātisku kontroli, Eiropas Parlamentam jābūt pilnībā informētam par Apvienotās uzraudzības iestādes darbībām.
In order to guarantee effective democratic control, the European Parliament should be fully informed about activities of the Joint Supervisory Body.
Tas jo īpaši attiecas uz Eurojust spēju sniegt atbalstu dalībvalstīm terorisma apkarošanā.”
This shall in particular apply to Eurojust's capacities to support Member States in fighting terrorism
Komisija regulāri pārbauda, kā dalībvalstis īsteno šo lēmumu, un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus par to, kā uzlabot tiesisko sadarbību un Eurojust darbību.
The Commission shall at regular intervals examine the implementation by the Member States of this Decision and shall submit a report thereon to the European Parliament and the Council together with, if appropriate, necessary proposals to improve judicial cooperation and the functioning of Eurojust.
Pat tajos gadījumos, kad ar Eiropas Parlamentu tikai apspriežas (patlaban, kad vēl spēkā nav stājies Lisabonas līgums) ir svarīgi sniegt Parlamentam informāciju, lai varētu īstenot ES iestāžu un struktūrvienību efektīvu kontroli.
Even if the European Parliament is only consulted (at the moment before the entry into force of Lisbon Treaty), it is important to provide the Parliament with information in order to enable it to effectively supervise democratic control over EU institutions and bodies.
Pēc piecu gadu darbības Eurojust ir pierādījis savu lietderību, veicot tiesisko sadarbību krimināllietās.
After 5 years of being in operation, Eurojust has proven its necessity in the field of judicial cooperation on criminal matters.
Tomēr, ņemot vērā pieaugošo mobilitāti, globalizācijas ietekmi uz pārrobežu noziegumiem, kā arī izmaiņas tiesiskās sadarbības veidā, ir pienācis laiks grozīt 2002. gada lēmumu, ar ko izveido Eurojust .
However, taking into account increase of mobility, globalisation effects on cross-border crimes, as well as changes in the way judicial cooperation is taking place, it is the moment where there is a need to modify Eurojust Decision which was adopted in 2002.
Šajā saistībā 14 dalībvalstis ir ierosinājušas grozīt 2002. gada 28. februāra lēmumu, ar ko izveido Eurojust .
In this regard 14 Member States have come with an initiative for amending the Eurojust Decision of 28 February 2002.
Priekšlikuma galvenais mērķis ir pastiprināt Eurojust lomu un spējas.
The main objective of the proposal is to reinforce the role and capacities of Eurojust.
Jāuzsver, ka priekšlikums visumā atspoguļo (vai juridiski nostiprina) Eurojust jau spēkā esošo praksi.
It should be emphasized that the proposal broadly reflects (or formalises) current practices already existing at Eurojust.
I. Priekšlikuma galvenie punkti
I Main points of the proposal:
Ārkārtas koordinācijas vienības izveide
Establishment of emergency cell for coordination
Eurojust kā koordinācijas vienībai jābūt pieejamai divdesmit četras stundas diennaktī.
The role of Eurojust as a coordination unit demands availability for 24/7.
Lai ievērotu šo prasību, tiek ierosināts izveidot ārkārtas vienību, kurai jābūt pastāvīgi pieejamai.
In order to meet this requirement, it is proposed to establish an emergency unit which should be available on permanent basis.
Šīs struktūras galvenais uzdevums ir visu laiku mobilizēt Eurojust locekļus.
The main task of this cell is to mobilise members of Eurojust at all times.
Eurojust uzdevumu paplašināšana, tam darbojoties kolēģijas statusā
Increase of tasks of Eurojust acting as a College
Tiek ierosināts paplašināt kolēģijas tiesības oficiāli iejaukties dažādās strupceļā nonākušās situācijās, kurās attiecīgo valstu iestādes vai valstu locekļi nespēj vienoties.
It is proposed to extend formal intervention of College to various deadlock situations in which the national authorities concerned or the national members cannot reach agreement.
Kopēja pamata izveidošana, piešķirot valstu locekļiem līdzvērtīgas tiesu varas pilnvaras
Creation of common basis of equivalent judicial powers for national members.
Šis ir viens no svarīgākajiem priekšlikuma jautājumiem.
This is one of the most important issues in the proposal.
Lai Eurojust darbība būtu efektīva, ir ļoti būtiski izveidot obligāto kopējo pamatu līdzvērtīgu tiesu varas pilnvaru piešķiršanai visiem valstu locekļiem, kad tie darbojas kā savas dalībvalsts iestāde.
It is crucial for efficient operation of Eurojust to have minimum common basis of equivalent judicial powers for all national members when they are acting as a national authority of its Member State.
Eurojust valstu koordinācijas sistēmas izveide
Establishment of Eurojust national coordination system
Tiek ierosināts izveidot Eurojust valstu koordinācijas sistēmu katrā dalībvalstī, lai valsts līmenī izveidotu saikni starp Eurojust , Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu (ETST) un dažādiem Eiropas tīkliem, kas darbojas šajā jomā.
It is proposed to set up Eurojust national coordination system in each Member State in order to create a link at national level between Eurojust, the European Judicial Network and various European networks active in this field.
Savlaicīga un strukturēta informācija ir ļoti būtiska Eurojust efektīvai darbībai.
Timely and structured information is crucial for efficient work of Eurojust.
Tādēļ Eurojust valstu koordinācijas sistēmas papildu uzdevums ir valsts līmenī atvieglot informācijas sniegšanu Eurojust par kriminālizmeklēšanu.
Therefore, another task of Eurojust national coordination system is to make it easier at national level to supply Eurojust with information on criminal investigations.
Informācijas iesniegšanas pastiprināšana
Reinforcement of transmission of information
Kā jau minēts iepriekšējā sadaļā, savlaicīga un strukturēta informācija ir Eurojust efektīvas darbības pamatā.
As it was mentioned in the previous point, timely and structured information is basis for efficient operation of Eurojust.
Pašreizējā situācijā valstu iestādēm nav pienākums pēc savas ierosmes sniegt informāciju Eurojust .
Current situation does not oblige national authorities to transmit information to Eurojust on their own initiative.
Tāpēc tagad tiek ierosināts noteikt vispārēju pienākumu sniegt Eurojust informāciju, kas Eurojust ir vajadzīga tā funkciju pildīšanai.
Therefore, now it is proposed to have a general obligation to pass information to Eurojust which is necessary for the performance of Eurojust´s functions.
Priekšlikumā ir ietverta prasība valsts līmenī noteikt procedūras, lai pārraudzītu šī pienākuma izpildi.
Requirement is inserted in the proposal to have procedures at national level to supervise compliance with this obligation.
Attiecības ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu
Relations with European Judicial Network.
Tiek ierosināts saglabāt šīs divas struktūras un uzlabot to attiecības, pamatojoties uz sadarbības un papildināmības principu.
It is proposed to maintain the two structures and to improve their relationship based on the principle of cooperation and complementarity.
Priekšlikumā tiek pastiprināta ETST budžeta pozīcija, tajā arī ir ietverts pienākums veikt informācijas apmaiņu.
The proposal reinforces EJN´s budgetary position, it contains also obligation to exchange information.
Turklāt Eurojust valstu koordinācijas sistēmas izveidošana veicinātu sadarbību un nosūtītu valstu iestādes pie Eurojust vai ETST atkarībā no attiecīgās lietas īpašajām pazīmēm.
Moreover, creation of Eurojust national coordination system would facilitate collaboration and direct the national authorities towards either Eurojust or the EJN depending on the specific characteristics of the respective case.
Attiecību precizēšana un pastiprināšana ar citiem Eurojust partneriem
Clarifies and reinforces Eurojust relations with other partners
Priekšlikumā tiek stiprinātas attiecības ar Eiropolu un ETST, un izveidota saikne ar citām Eiropas aģentūrām un starptautiskām aģentūrām, piemēram, Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības pārvaldei pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX ), Kopīgo situāciju centru ( SitCEN ), Interpolu un Pasaules Muitas organizāciju.
The proposal strengthens relations with Europol and the EJN and creates links with other European agencies and international agencies, such as FRONTEX, SitCEN, Interpol and World Customs Organisation.
Priekšlikumā tiek pastiprināta Eurojust loma attiecībā uz trešām valstīm, ieviešot jaunu elementu, t.i., iespēju Eurojust norīkot tiesnešus koordinatorus uz valstīm, ar kurām tā uzsāk īpašu sadarbību.
The proposal reinforces the role of Eurojust towards third countries by introducing a new element, that is to say, the possibility for Eurojust to second liaison magistrates to countries with which it is developing specific cooperation.
Vēl viens jauns elements ir iespēja Eurojust īstenot no trešām valstīm tieši saņemtos lūgumus.
Another new element is the possibility for Eurojust to execute requests received from third countries directly.
Tomēr tas ir iespējams tikai tad, ja to pieļauj attiecīgi starptautiski noteikumi.
However, this is possible only if relevant international rules provide for that.
Referenta viedoklis
II Rapporteur´s position
Referents atbalsta vajadzību un priekšlikuma mērķi pastiprināt Eurojust lomu un spējas.
The rappporteur supports the necessity and the aim of the proposal to reinforce the role and capacities of Eurojust.
Tomēr ir ļoti rūpīgi jāizvērtē un jārisina vairāki jautājumi, lai pienācīgi līdzsvarotu Eurojust un valstu locekļu pilnvaras, no vienas puses, un apsūdzēto tiesības uz aizstāvību un taisnīgu tiesu citā valstī, no otras puses.
However, there are several issues that should be thoroughly examined and addressed in order to properly balance the powers of Eurojust and of the national members in one hand, and the right to defence and to a fair trial of the defendants in the other hand.
Pēc referenta domām, ir ļoti svarīgi Eurojust darbībā nodrošināt pienācīgu personas datu aizsardzības līmeni.
According to the rapporteur, it is of utmost importance to ensure an adequate level of personal data protection in activities of Eurojust.
Referents ir informēts, ka Eurojust ir izveidota spēcīga datu aizsardzības sistēma.
The rapporteur is aware of a strong data protection system established at Eurojust.
Tomēr Eurojust savā darbībā rīkojas ar lielu personas datu apjomu.
However, Eurojust in its operation deals with great amount of personal data.
Tāpēc datu aizsardzības jautājumiem jāpievērš pastiprināta uzmanība.
Therefore reinforced attention should be paid to issues of data protection.
Vairāki grozījumi ierosina papildu aizsardzības pasākumus datu aizsardzībai Eurojust struktūrā.
Several amendments propose additional safeguards to data protection at Eurojust.
Ir svarīgi saglabāt slēgtus datu sarakstus (par personām, kuras ir iesaistītas kriminālizmeklēšanā) un datus, kurus Eurojust drīkst apstrādāt.
It is important to maintain closed lists of data (on persons who are the subjects of a criminal investigation) and data which should be allowed being processed by Eurojust.
Turklāt referents ir norūpējies par datiem, kas tiek nosūtīti trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.
Furthermore, the rapporteur is concerned about data transmitted to third countries and international organisations.
Neskatoties uz to, ka datus var nosūtīt, tikai pamatojoties uz abu pušu parakstītiem nolīgumiem, kurus pārbauda datu aizsardzības speciālisti, nav zināms, kas patiesībā notiek ar šiem datiem pēc to nosūtīšanas un vai attiecīgie nolīgumi patiešām tiek pienācīgi īstenoti.
Despite the fact that data can be transmitted only on the basis of agreements signed by both parties which are checked by data protection specialists, it is not known what is happening in reality with this data when they are transmitted and if relevant agreements are really or adequately implemented.
Tāpēc referents ierosina pieņemt novērtējuma mehānismu.
Therefore, the rapporteur proposes to introduce an evaluation mechanism.
Referents atbalsta kopēja pamata izveidošanu līdzvērtīgu tiesu varas pilnvaru piešķiršanai valstu locekļiem.
The rapporteur supports creation of common basis of equivalent judicial powers for national members.
Tomēr jāuzsver, ka Eurojust galvenā loma ir tiesiskās sadarbības koordinēšana.
However, it should be emphasized that the basic role of the Eurojust is to coordinate judicial cooperation.
Tāpēc tiek ierosināti vairāki grozījumi, kas attiecas uz gadījumiem, kad valstu locekļi ir izmantojuši savas tiesu varas pilnvaras steidzamos gadījumos.
Therefore, there are several amendments introduced which deal with situations when national members have used their judicial powers in urgent cases.
Lai nepieļautu pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu, tiek ierosināts ieviest ,,pēcziņošanas” sistēmu, kas paredz izskaidrot, kāpēc valsts loceklis laikus nespēja noteikt kompetentu valsts iestādi.
In order not to make abuse of their powers, it is proposed to introduce a system of after-reporting where it should be explained why a national member could not identify a competent national authority in timely manner.
Šos datus arī jāiekļauj Eurojust gada pārskatos.
This data should be also included in annual reports of Eurojust.
Turklāt, pēc referenta domām, nav iespējama situācija, kad valsts loceklis vispār nespēj noteikt kompetentu iestādi.
Moreover, according to the rapporteur, it is not possible that a national member in general cannot identify a competent authority.
Tāpēc šo pamatojumu, kas piešķir valstu locekļiem pilnvaras rīkoties steidzamos gadījumos, vajadzētu svītrot.
Therefore, this ground for giving national members competence to act in urgent cases should be deleted.
Tiek ierosināti vairāki grozījumi, lai palielinātu tādu procesuālo tiesību aizsardzības līmeni kā, piemēram, tiesības uz aizstāvību, tiesības uz informāciju un tiesības uz atlīdzinājumu tiesā.
Several amendments are proposed to increase a level of protection of procedural rights, such as right to defence, right to be informed and right to judicial redress.
Referents ir arī nobažījies par to, ka Komisijas grozījumos nav atsauces uz Eiropas Parlamentu, lai gan turpmāk, kā to īpaši paredz Lisabonas līguma 69.h pants, Parlamentam šajā jautājumā būs koplēmuma tiesības un tas pildīs svarīgu Eurojust darbības uzrauga lomu.
The rapporteur is also concerned with the fact that there is no reference to the European Parliament in the Council’s amendments, although in the future, as the Lisbon Treaty specifically refers to in Article 69h, the Parliament will have co-decision powers on this matter and will play an important supervisory role on Eurojust activity.
Tāpēc referents uzskata, ka pat šajā posmā pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamenta loma Eurojust darbības kontrolē ir jāpalielina.
Therefore, the rapporteur considers that even at this stage, before the entry into force of the Lisbon Treaty, the role of the European Parliament should increased in controlling activities of Eurojust.
Tāpēc ir svarīgi, lai informācija par Eurojust darbību nevis tiktu vienkārši nosūtīta Eiropas Parlamentam, bet Eurojust pārstāvis personiski ierastos, tādējādi dodot iespēju Eiropas Parlamenta deputātiem uzdot jautājumus un debatēt.
Therefore, it is important that information on operation of Eurojust is not only sent to the European Parliament, but there is a representative coming in person, thus allowing Members of the European Parliament to ask questions and to have a debate.
Turklāt Eiropas Parlamentam jābūt vairāk iesaistītam datu aizsardzības jautājumos un tam jāsaņem Eurojust Apvienotās uzraudzības iestādes sagatavotie ziņojumi.
Moreover, the European Parliament should be more involved in data protection issues and should receive reports prepared by the Joint Supervisory Body of Eurojust.