natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, kas grozīti ar Lisabonas līgumu, un to noteikumus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa politiku (Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pants), pastāvīgo strukturēto sadarbību drošības un aizsardzības jautājumos (Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 6. punkts un saistītais protokols) un ciešāku sadarbību civilajā jomā (Līguma par Eiropas Savienības darbību sestā daļa, III sadaļa), kā arī solidaritātes klauzulu (Līguma par Eiropas Savienību 222. pants) un noteikumus par savstarpēju palīdzību bruņotas agresijas gadījumā pret dalībvalsti vai dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punkts);
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and the Treaty on European Union (TEU), as amended by the Treaty of Lisbon, and their relevant provisions on European space policy (Article 189 of the TFEU), permanent structured cooperation on security and defence matters (Articles 42(6) and 46 of the TEU and a related protocol) and enhanced cooperation in the civilian area (Part Six, Title III of the TFEU), as well as the solidarity clause (Article 222 of the TFEU) and mutual assistance provisions in the event of armed aggression against a Member State or States (Article 42(7) of the TEU),
– ņemot vērā 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas Kosmosa politikas īstenošanai
– having regard to its resolution of 29 January 2004 on the action plan for implementing the European space policy
– ņemot vērā 1967. gada Līgumu par principiem, kas reglamentē valstu darbības principus, pētot un izmantojot Kosmosu, tostarp Mēnesi un citus debesus ķermeņus, („Kosmosa Līgumu”),
– having regard to the 1967 Treaty on Principles Governing the Activities of States in the Exploration and Use of Outer Space, including the Moon and Other Celestial Bodies ("the Outer Space Treaty"),
– ņemot vērā ES un Krievijas sadarbību Kosmosa politikas jomā, kas izveidota trīspusējās sarunās par Kosmosa jomu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Kosmosa aģentūru un Roscosmos (Krievijas Kosmosa aģentūru),
– having regard to the EU-Russia cooperation on space policy creating in 2006 the Tripartite Space Dialogue between the European Commission, the European Space Agency and Roscosmos (the Russian Space Agency),
– ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
– having regard to the Rule 45 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6-0250/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0250/2008 ),
A. tā kā Eiropas Kosmosa politikas pamatprincipiem ir jābūt ar Kosmosa izmantošanu saistītu draudu novēršanai un iespējām droši un brīvi piekļūt Kosmosam un izmantot to;
A. whereas freedom from space-based threats and secure sustainable access to, and use of, space must be the guiding principles of the European Space Policy,
B. tā kā dažādu politiskas un drošības problēmu dēļ, ar kurām aizvien biežāk saskaras Eiropas Savienība, neatkarīga Eiropas Drošības politika ir stratēģiska nepieciešamība;
B. whereas the various political and security challenges which the European Union is increasingly facing make an autonomous European Space Policy a strategic necessity,
C. tā kā tas, ka ES dalībvalstīm nav kopīgas pieejas Kosmosa politikai, ir radījis pārāk dārgas programmas;
C. whereas the lack of a common approach to space policy between EU Member States results in overly costly programmes,
D. tā kā krīžu vadības operācijas, ko īsteno kā daļu no Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP), cieš no tā, ka ES dalībvalstu izmantotie Kosmosa līdzekļi nav savstarpēji savietojami;
D. whereas the crisis management operations under the framework of the European Security and Defence Policy (ESDP) suffer from a lack of interoperability between space assets operated by EU Member States,
E. tā kā Eiropas Savienībai nav visaptverošas Eiropas Kosmosa izmantošanas sistēmas drošības un aizsardzības mērķiem;
E. whereas the European Union is lacking a comprehensive European space-based architecture for security and defence purposes,
F. tā kā jaunākās paaudzes palaidējiekārtu izgatavošanai ir vajadzīgi aptuveni 15 gadi un pašreizējās palaidējiekārtas tuvāko 20 gadu laikā būs jānomaina;
F. whereas the development of a new generation of launchers takes approximately 15 years and the present generation of launchers will need replacing in the next 20 years,
G. tā kā ASV, Krievija, Japāna un jaunās Kosmosa izmantotājvalstis, īpaši Ķīna, Indija, Dienvidkoreja, Taivāna, Brazīlija, Izraēla, Irāna, Malaizija, Pakistāna, Dienvidāfrika un Turcija strauji attīsta savus Kosmosa resursus;
G. whereas development of space assets by the USA, Russia, Japan and other emerging space-faring states, most notably China, India, South Korea, Taiwan, Brazil, Israel, Iran, Malaysia, Pakistan, South Africa and Turkey, is rapidly advancing,
H. tā kā Eiropas Savienības Francijas prezidentūra 2008. gada otrajā pusē par vienu no savām prioritātēm noteiks Eiropas Kosmosa politikas uzlabošanu;
H. whereas the French Presidency of the European Union during the second semester of 2008 will set out an advancement of the European Space policy as one of its priorities,
I. tā kā viens no visrentablākajiem Kosmosa arhitektūras elementiem un iespējām nodrošināt ilgtspējīgu Kosmosa resursu floti, ir apkope orbītā, izmantojot tur izvietotus līdzekļus,
I. whereas one of the most cost-effective elements of a space architecture and of achieving a sustainable fleet of space assets is on-orbit servicing, using in-situ means,
OV C 136, 20.6.2007., 1. lpp. ); tādēļ iesaka pienācīgi ņemt šo politiku vērā pārskatītajā Eiropas Drošības stratēģijā un uzskata, ka Kosmosa jautājumi ir jāatspoguļo iespējamajā Baltajā grāmata par drošības un aizsardzības politiku;
1. ); recommends, therefore, that the revised European Security Strategy should take this policy appropriately into account, and is of the view that space matters should be reflected in the possible White Paper on Security and Defence Policy;
5. aicina Eiropas Savienības dalībvalstis, Eiropas Kosmosa aģentūru un dažādās ieinteresētās puses biežāk un pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās valstu un starptautiskās Kosmosa sistēmas, kā arī veicināt to savstarpējo papildināmību; tādēļ norāda uz to, ka EDAP ir vajadzīgi kopēji resursi vismaz šādās jomās: telekomunikāciju, informācijas pārvaldības , novērošanas un navigācijas jomā; iesaka dalīties un apmainīties ar šiem datiem atbilstīgi ES koncepcijai par uz tīklu orientētu operāciju sistēmu;
Encourages the Member States of the European Union, the European Space Agency and the various stakeholders to make greater and better use of the existing national and multinational space systems and to foster their mutual complementarity; notes in this respect that common capabilities are needed for ESDP in at least the following areas: telecommunications, information management, observation and navigation; recommends the sharing and exchange of these data in line with the EU concept for Network Centric Operations Architecture;
Neatkarīgs draudu novērtējums
Autonomous threat assessment
Zemes novērošana un izpēte
Earth observation and reconnaissance
10. uzsver GMES nozīmi Eiropas Savienības ārpolitikā un drošības un aizsardzības politikā; aicina izveidot darbības budžeta pozīciju, lai nodrošinātu GMES pakalpojumu stabilitāti atbilstīgi lietotāju vajadzībām;
Emphasises the importance of GMES for foreign as well as security and defence policies of the European Union; urges the creation of an operational budget line to ensure the sustainability of GMES services in response to users’ needs;
11. uzsver, ka Galileo ir nepieciešams neatkarīgām EDAP operācijām, kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP) , Eiropas drošībai un Eiropas Savienības stratēģiskai autonomijai; īpaši norāda uz to, ka šie valsts regulētie pakalpojumi būs būtiski svarīgi navigācijas, pozicionēšanas un laika noteikšanas jomā, kā arī, lai izvairīties no nevajadzīga riska;
11.Underlines the necessity of Galileo for autonomous ESDP operations, for the Common Foreign and Security Policy (CFSP), for Europe’s own security and for the Union's strategic autonomy; notes that, in particular, its public-regulated service will be vital in the field of navigation, positioning and timing, not least in order to avoid unnecessary risks; 12.
12. norāda uz pirmajā lasījumā panākto Parlamenta un Padomes vienošanos par priekšlikumu regulai par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un Galileo ) turpmāku ieviešanu un to, ka sistēma piederēs Kopienai un ka izvēršanas posms tiks pilnībā finansēts no Kopienas budžeta;
Notes the first reading agreement between Parliament and the Council on the proposal for a regulation on the further implementation of the European satellite radionavigation programmes (EGNOS and Galileo), which establishes that the Community is the owner of the system and that its deployment phase is fully financed by the Community budget;
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0167 . , jo īpaši to, ka EGNOS un Galileo programmas ir jāuzskata par vienu no nākamās Eiropas Kosmosa programmas sasniegumiem, kā arī uz programmu vadību līdz ar Iestāžu Galileo komiteju, kas var kalpot par modeli Eiropas kosmosa politikas izstrādei;
Texts Adopted, P6_TA(2008)0167 . , in particular, to the fact that the EGNOS and Galileo programmes should be considered as one of the achievements of the future European Space Programme, and to the governance of the programmes, together with the Galileo Interinstitutional Panel, which may serve as a model in the development of a European Space Policy;
16. atbalsta kopīga Eiropas Komisijas un EDA programmvadāmo rāciju projekta ( SDR ) izveidi; atzīmē, ka SDR uzlabos uz zemes izvietotās telekomunikāciju sistēmu daļas savietojamību;
Supports the cooperative development of a Software-Defined Radio (SDR) by the Commission and the EDA; notes that SDR will contribute to better interoperability of the ground segment of telecommunications systems;
Kosmosa uzraudzība
Space surveillance
Agrīnā satelītbrīdināšana pret ballistiskajām raķetēm
Satellite-based early warning against ballistic missiles
Signāla izlūkdati
Signal intelligence
Autonoma piekļuve Kosmosam un starptautiskajai videi
Autonomous access to space and international environment
23. norāda, ka nepieciešams kāpināt izveides tempu, lai uzlabotā Ariane 5 būtu pieejama līdz 2015. gadam;
Points out that it is necessary to increase the development effort for an enhanced Ariane 5 to be available before 2015;
25.. iesaka izveidot apkopi orbītā, lai palīdzētu palielināt operatīvo Kosmosa resursu izmantošanas ilgumu, izturību, pieejamību un darbības efektivitāti, tajā pašā laikā samazinot izmaksas, kas saistītas ar šo resursu izvietošanu Kosmosā un uzturēšanu;
Recommends that on-orbit servicing be established as a means of support to enhance the endurance, persistence, availability and operational efficiency of operational space assets and, at the same time, to reduce asset deployment and maintenance costs;
35. uzskata, ka Eiropas Savienībai, Eiropas Kosmosa aģentūrai, EDA un to dalībvalstīm ir jānodrošina pienācīgs finansējums paredzētajām Kosmosa darbībām un ar tām saistītajai izpētei; uzskata, ka liela nozīme ir ES finansējumam, kā tas ir, piemēram, Galileo projekta gadījumā;
Takes the view that the European Union, the European Space Agency, the EDA and their Member States should provide for reliable and adequate funding for the space activities envisaged and the research connected therewith; attaches great importance to the financing from the budget of the EU, such as on the Galileo project;
Kosmosa infrastruktūras aizsardzība
Protection of space infrastructure
38. uzsver, ka aizsargpasākumiem ir pilnībā jāatbilst starptautiskajiem standartiem par Kosmosa izmantošana miermīlīgā veidā un kopīgi pieņemtiem pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumiem; aicina ES dalībvalstis izpētīt iespēju izveidot juridiski un politiski saistošus „ceļu satiksmes" noteikumus Kosmosa izmantotājiem un Kosmosa satiksmes uzraudzības režīmu;
Emphasises that the protective measures must be fully compliant with international standards regarding peaceful uses of outer space and commonly agreed transparency and confidence-building measures (TCBMs); asks EU Member States to explore the possibility of developing legally or politically binding "rules of the road" for space operators, together with a space traffic management regime;
40. atgādina, cik svarīgs ir princips par Kosmosa izmantošanu mierīgos nolūkos, kurš norādīts 1967. gada Kosmosa Līgumā; tādēļ pauž bažas par iespējamu ieroču izvietošanu Kosmosā;
Reiterates the importance of the principle of the use of space for peaceful purposes expressed in the 1967 Outer Space Treaty; is therefore concerned by the possible future weaponisation of space;
44. aicina visus Kosmosa izmantotājus reģistrēt savus satelītus, tostarp militāros satelītus, tādējādi atbalstot uzticības veidošanas pasākumu attiecībā uz Kosmosa drošību; atbalsta Padomes īstenoto ES Rīcības kodeksu attiecībā uz Kosmosa objektiem; pieprasa, lai kodekss kļūtu par juridiski saistošu instrumentu;
Calls on all space users to register their satellites, including military satellites, by way of a space security confidence-building measure promoting transparency; supports the Council’s pursuit of a comprehensive EU Code of Conduct on Space Objects; demands that this Code be transformed into a legally binding instrument;
Transatlantiskā sadarbība Kosmosa politikas un pretraķešu aizsardzības jomā
Transatlantic cooperation on space policy and missile defence
Cita veida starptautiskā sadarbība
Other international cooperation
2003. gada Eiropas Drošības stratēģijā izmantots drošības jēdziens plašā nozīmē.
The European Security Strategy of 2003 uses a wide notion of security .
Uzdevumi, kas izriet no šīs stratēģijas, ietver miera uzturēšanas operācijas, stratēģiski nozīmīgās infrastruktūras un mūsu kopējo ārējo robežu aizsardzību, aizsardzību pret ieroču izplatīšanu un līgumu pārbaudi.
The tasks deriving from the strategy include peace-keeping operations, protection of critical infrastructure and of our common outside borders, counter-proliferation and treaty verification.
Spēja izpildīt šos uzdevumus ir atkarīga un būs arvien vairāk atkarīga no satelītu sistēmu pieejamības .
The capability to meet these challenges depends and will increasingly do so on the availability of satellite-based systems .
Lai aizpildītu pašreizējos robus šajā jomā, kas radušies neizmantoto iespēju dēļ, referents ierosina ciešāku sadarbību kopējo Eiropas sistēmu izstrādē Kosmosa tehnoloģiju jomā.
In order to close the existing capability gaps in this field, the rapporteur proposes a closer cooperation in the development of common European systems in the area of space technology.
Eiropas Kosmosa politika
European Space Policy
Referents atzinīgi vērtē to, ka ES Padome ir pieņēmusi Eiropas Kosmosa politiku (EKP), kāda tā ir ierosināta Eiropas Komisijas un Eiropas Kosmosa Aģentūras (EKA) kopīgajā paziņojumā, jo īpaši nodaļu par drošību un aizsardzību.
The report welcomes the adoption by the EU Council of the European Space Policy (ESP) as proposed by a joint communication of the European Commission and ESA, esp. the chapter on security and defence.
Padome ir aicināta atsaukties uz EKP Baltajā grāmatā, ar kuru īsteno Eiropas Drošības stratēģiju.
The Council is invited to make a reference to the ESP in a White Paper implementing the European Security Strategy .
Turklāt Lisabonas līgums rada juridisku pamatu Eiropas Kosmosa politikai, kā arī pastāvīgas strukturētas sadarbības iespējas drošības un aizsardzības jautājumos un plašākas sadarbības iespējas civilajā jomā.
Moreover, the Lisbon Treaty establishes a legal basis for the European Space Policy as well as the possibilities of permanent structured cooperation on security and defence matters and enhanced cooperation in the civilian area.
Satelītu sistēmas
Satellite-based systems
Satelītu sistēmas Zemes novērošanas un izpētes, telekomunikāciju, navigācijas, pozicionēšanas un laika noteikšanas jomās ir šo sistēmu īpašnieku „acis un ausis".
The satellite-based systems in the field of Earth observation and reconnaissance , telecommunications , navigation, positioning and timing , are the ‘eyes and ears’ of those who possess them.
Tām var būt kā militārs, tā civils pielietojums.
These can have military or civilian character.
Tādēļ ES valstīm izšķiroši svarīga ir piekļuve datiem, ko iegūst ar šādām sistēmām, lai nodrošinātu EDAP un KĀDP lēmumu pieņēmējus ar atbilstīgu informāciju.
Therefore it is crucial for the EU countries to have access to data acquired by such systems , in order to provide the decision-makers in the ESDP and CFSP framework with proper information.
Tā kā ir plaši atzīts, ka Kosmosa resursi ir nepieciešami ES krīžu pārvarēšanas operācijās un tie var nodrošināt ES ar būtiski svarīgu instrumentu krīžu izplatības pārraudzībai un starptautisko līgumu pārbaudei, ES dalībvalstis, EKA un dažādas ieinteresētās personas ir jāmudina pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās valstu un starptautiskās Kosmosa sistēmas, kā arī veicināt to savstarpējo papildināmību.
As it is widely recognized that space assets are a necessity for the EU crisis management operations and can give the EU a crucial edge on the monitoring of proliferation and verification of international treaties, the EU Member States, ESA and various stakeholders should therefore be encouraged to make the best use of the existing national and multinational space systems and to foster their mutual complementarity.
Taču šīs iespējas var kļūt par „Ahileja papēdi”, ja tās izmanto naidīga valsts vai puses, kas nav saistītas ar valsts interesēm, vai ja tās vienkārši saduras ar kosmiskiem atkritumiem.
These capabilities can, however, become the ‘Achilles heel’ if aimed at by hostile state or non-state actors or simply collided with space debris.
Tādēļ ir ieteicams radīt tādu Kosmosa uzraudzības sistēmu, kas varētu nodrošināt Eiropas satelītu labāku aizsardzību.
Therefore, it is recommended to construct a space surveillance system that could provide for a better protection of European satellites.
Zemes novērošana var nodrošināt pastāvīgu uzraudzību no liela attāluma nemitīgi atjaunotai situācijas pārraudzībai un teritoriju kartografēšanai.
The Earth observation can provide for a permanent and long-range surveillance for a constantly refreshed situation monitoring and terrain mapping.
Telekomunikāciju satelīti ( Satcom ) bieži ir vienīgais pieejamais līdzeklis, lai izveidotu pilnībā funkcionējošu „informācijas ķēdi”.
The telecommunications satellites (Satcom) often constitute the only accessible means to set up a fully functional ‘information chain’.
Tos var izmantot, lai pārraidītu no attāluma savāktus datus uz tāliem vadības centriem, kā arī, lai izplatītu informāciju dažādām struktūrām.
They can be used to transmit remotely collected data to distant headquarters as well as to disseminate information on the field to the different units.
Turpmāk Eiropas līmenī varētu ievērojami normalizēt un standartizēt pētniecības, tehniskās attīstības un izstrādes jomas gan attiecībā uz Zemes novērošanu, gan Satcom.
Further normalisation and standardisation at European level in the field of research, technical development and production could be considerable in both Earth observation and Satcom areas.
Tādējādi varētu izvairīties no dublēšanās, kas rada zaudējumus, un iegūt apjomradītus ietaupījumus.
As a result, loss-making duplications would be avoided , and economies of scale and savings could be generated .
Turklāt EDAP operācijām varētu būt ieguvums no augstāka līmeņa ES dalībvalstu pārvaldīto Kosmosa resursu savietojamības.
Moreover, ESDP operations could benefit from a higher level of interoperability between the space assets operated by EU Member States.
Vairākas ES dalībvalstis ir izveidojušas savas Kosmosa sistēmas, lai apmierinātu savas drošības vajadzības.
The EU Member States have developed several space systems to fulfil their security needs on a national basis.
Tomēr budžeta ierobežojumi un vajadzība pēc savstarpējas izmantojamības prasa integrētāku Eiropas līmeņa pieeju.
However, the budgetary constraints and need for interoperability argues for a more integrated European approach .
Šajā attīstības procesā līdere ir Francija, kura slēdz divpusējus vai daudzpusējus pamatnolīgumus ar citām ES dalībvalstīm (Vāciju, Itāliju, Apvienoto Karalisti un Spāniju).
France is a leader in this evolution, developing bilateral or multilateral framework agreements with other EU Member States (Germany, Italy, the UK and Spain).
Zemes novērošana un izlūkošana
Earth Observation and reconnaissance
Vairākas valstis ir izveidojušas vai veido savas Zemes novērošanas (ZN) sistēmas: Francija (kopš 1986. gada ar SPOT 1 līdz Helios B un Pleiades ), Itālija ( Cosmo-SkyMed ), Vācija ( SAR-Lupe ), Spānija ( SEOSAT , Eiropas GMES projekta ietvaros), Zviedrija ( SVEA projekts, kam joprojām gaida bruņoto spēku atļauju), Lielbritānija ( Topsat ).
Several countries have developed or are developing their own Earth observation (EO) systems : France (since 1986 with SPOT 1 until Helios B and Pleiades), Italy (Cosmo-SkyMed), Germany (SAR-Lupe), Spain (SEOSAT, in the framework of the European GMES project), Sweden (SVEA project, still waiting for Armed Forces authorization), Great Britain (Topsat).
Dažas no tām bija iecerētas civilmilitāram lietojumam, bet citas varētu izmantot vairākas valstis.
Some of them were conceived to be dual-use and others to be used by more than one country.
Tām ES dalībvalstīm, kas pārvalda dažādus radaru veidus, optiskos un laika apstākļu novērošanas satelītus, kā arī izlūkošanas sistēmas, ir jānodrošina to saderība.
The EU Member States managing the various types of radar, optical and weather observation satellites and reconnaissance systems must provide for their compatibility.
Tādēļ ir stingri jāatbalsta divpusēji un daudzpusēji nolīgumi starp vadošajām ES valstīm, jo ar tiem ir iespējams taupīt nodokļu maksātāju naudu.
The bi–and multi–lateral agreements between the leading EU countries must be therefore strongly supported as a means to save tax-payers money.
Francija un Itālija, kas ir parakstījušas Turīnas nolīgumu, pamatojoties uz divu attiecīgo iespēju kombināciju (optiskā un radara novērošana - ORFEO
France and Italy, that have signed the ‘Torino Agreement’, based on the combination of the two respective capabilities (optical and radar observation –ORFEO
ORFEO – optiskā un radara apvienotā Zemes novērošana, Francijas-Itālijas nolīgums, iesaistot Cosmo - Skymed un Pleiades . ), lai papildinātu savas savstarpējās programmas.
ORFEO –Optical and Radar Federated Earth Observation, French -Italian agreement involving Cosmo-Skymed and Pleiades. ), to complement their reciprocal programmes.
Šī paša iemesla dēļ arī Francija un Vācija 2002. gadā parakstīja divpusēju iespēju apmaiņas nolīgumu starp SAR Lupe un Helios II (Šverīnas nolīgums).
For the same reason, France and Germany also signed a bi-lateral capacities exchange agreement between SAR Lupe and Helios II in 2002 (Schwerin agreement).
Eiropas Parlaments varētu sniegt atbalstu „eiropeizētas” izlūkošanas sistēmas izveidei, kas būtu līdzīga plānotajai MUSIS
The European Parliament could give its support to creation of a ‘Europeanised’ reconnaissance system, such as the planned future MUSIS
MUSIS - daudzvalstu kosmiskā attēlveidošanas sistēma uzraudzībai, izpētei un novērošanai (pamatota uz BOC dokumentu - Besoin Opérationnel Commun ). .
MUSIS– Multinational Space-Based Imaging System for Surveillance, reconnaissance and observation (based on BOC document–Besoin Opérationnel Commun). .
Ņemot vērā Eiropas Savienības iespējas Zemes novērošanas (ZN) jomā, ES Satelītu centrs (ESSC), kas izvietots Torehonā (Spānijā), nodrošina sintētisku attēlu analīzi drošības nolūkos, lai atbalstītu EDAP darbības, izmantojot brīvi pieejamos un dalībvalstu avotus.
With regard to European Union capabilities in EO field, the EU Satellite Centre (EUSC), based in Torrejon (Spain), provides synthetic imagery analysis for security in support of ESDP operations, using open and Member States´ sources.