natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Drošības analīze un ar to saistītais drošības novērtējums jāiesniedz kompetentajai reglamentācijas iestādei apstiprināšanai.
The safety case and supporting safety assessment shall be submitted to the competent regulatory authority for approval.
Attiecīgo darba ņēmēju pārstāvji tiks informēti un ar viņiem apspriedīsies pirms drošības novērtējumu iesniegšanas kompetentajai reglamentējošajai iestādei.
Representatives of the workers concerned will be informed and consulted before the safety assessments are submitted to the competent regulatory authority .
8. pants – 4.a punkts (jauns)
Article 8 – point 4 a (new)
Uzskaite un izsekošana īpaši saistībā ar darba ņēmēju veselību un drošību
Recording and tracking especially with regard to health and safety of workers
(1) Dalībvalstis izveido uzskaites un izsekošanas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā.
(1) Member States shall establish a recording and tracking system in the field of management of the spent fuel and radioactive waste.
(2) Dalībvalstis nodrošina, ka uzskaites un izsekošanas sistēma spēj noteikt lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atrašanās vietu un stāvokli ražošanas, izmantošanas, transportēšanas, uzglabāšanas vai noglabāšanas stadijā.
(2) Member States shall ensure that the recording and tracking system is capable of specifying the location and the conditions of production, use, transport, storage or disposal of the spent fuel and radioactive waste.
(3) Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju par darba ņēmējiem, kas darba laikā bijuši pakļauti lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu iedarbībai, uzglabā licences turētājs vai valsts iestāde, lai ilgtermiņā nodrošinātu ar darbu saistītu slimību uzraudzību.
(3) Member States shall ensure that information on workers that have been exposed to spent fuel and radioactive waste during their work is stored, either by the licence holder or by a state body, so as to enable work-related diseases to be followed up in the long term.
Procedūras un sankcijas
Procedures and Sanctions
Atbilstīgi vispārējiem principiem dalībvalstis nodrošina, ka administratīvās vai tiesas procedūras, kā arī efektīvas, preventīvas un ar pārkāpuma smagumu un darba ņēmējiem nodarīto kaitējumu samērojamas sankcijas tiek piemērotas, ja nav ievēroti šajā direktīvā noteiktie pienākumi.
In accordance with general principles, Member States shall ensure that administrative or judicial procedures, as well as sanctions that are effective, dissuasive and proportionate in relation to the seriousness of the offence committed and the injury caused to workers, are applicable in the event of infringement of the obligations arising from this Directive.
Dalībvalstis nodrošina, ka valsts sistēmā ir paredzēti noteikumi par izglītības un apmācību pasākumiem, kuri atbilst visu ar lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu saistīto pušu vajadzībām, lai tādējādi saglabātu un pilnveidotu vajadzīgās zināšanas un prasmes.
Member States shall ensure that the national framework includes arrangements for education and training covering the needs of all parties with responsibilities for spent fuel and radioactive waste management in order to maintain and to further develop necessary expertise and skills.
Dalībvalstis nodrošina, ka valsts sistēmā ir paredzēti noteikumi par izglītību un regulāru un preventīvu apmācību , kas atbilst visu ar lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu saistīto pušu vajadzībām, lai tādējādi saglabātu un pilnveidotu vajadzīgās zināšanas un prasmes atbilstoši tehniskajam un zinātniskajam progresam .
Member States shall ensure that the national framework includes arrangements for education and regular and preventive training covering the needs of all parties with responsibilities for spent fuel and radioactive waste management in order to maintain and to further develop necessary expertise and skills , in line with technical and scientific progress .
Dalībvalstis velta īpašu uzmanību objektā netieši iesaistītajām pusēm un nodrošina, ka tām pirms darbību veikšanas saistībā ar radioaktīvajiem atkritumiem un lietoto kodoldegvielu tiek piedāvāta mūsdienīga un atbilstoša izglītība un apmācība.
Member States shall special attention to parties indirectly involved on-site and ensure that they are offered up-to-date appropriate education and training before the operations involving radioactive waste and spent fuel are carried out .
Dalībvalstis nodrošina, ka licences turētāji ir spējīgi īstenot un finansēt šādus pasākumus, lai nodrošinātu visu procesā iesaistīto pušu drošību un veselību.
Member States shall ensure that the licence holders are able to implement and fund those arrangements with a view to ensuring the safety and health of all the parties involved in the process .
Dalībvalstis nodrošina, ka valsts sistēma garantē pietiekamu finanšu resursu pieejamību gadījumos, kad tie vajadzīgi lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, pienācīgi tiek ņemta vērā personu atbildība, pie kurām rodas radioaktīvie atkritumi .
Member States shall ensure that the national framework guarantees that adequate financial resources are available when needed for the management of spent fuel and radioactive waste, taking due account of the responsibility of radioactive waste producers.
Dalībvalstis nodrošina, ka valsts sistēma garantē pietiekamu finanšu resursu pieejamību gadījumos, kad tie vajadzīgi lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, un ka pienācīgi tiek ņemta vērā to personu atbildība, kas rada radioaktīvos atkritumus , veselības aprūpes un drošības jautājumi un profesionālās slimības, kuras varētu rasties pēc tam, kad personas ilgākā laika posmā bijušas pakļautas radioaktīvo emisiju iedarbībai .
Member States shall ensure that the national framework guarantees that adequate financial resources are available when needed for the management of spent fuel and radioactive waste, taking due account of the responsibility of radioactive waste producers , health and safety matters and the occupational diseases which may occur as a result of long-term exposure to radioactive emissions.
Dalībvalstis nodrošina ar lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu saistītu kvalitātes nodrošināšanas programmu , tostarp izglītošanas un apmācības programmu, izstrādāšanu un regulāru īstenošanu.
Member States shall ensure that appropriate quality assurance programmes , including education and training, concerning the safety of spent fuel and radioactive waste management are established and regularly implemented.
Informāciju dara sabiedrībai pieejamu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un starptautiskajām saistībām ar nosacījumu, ka tādējādi netiek apdraudētas citas valsts tiesību aktos vai starptautiskās saistībās atzītas intereses, piemēram, inter alia , drošība.
Information shall be made available to the public in accordance with national legislation and international obligations, provided that this does not jeopardise other interests recognised in national legislation or international obligations such as, inter alia, security.
(1) Dalībvalstis nodrošina , ka visa ar lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu saistītā informācija ir regulāri pieejama, jo tas ir nepieciešams darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības, drošības un drošuma garantēšanai .
(1) Member States shall ensure that all information on the management of spent fuel and radioactive waste which is necessary for preserving the health, safety and security of workers and the general public , shall be available on a regular basis .
Informāciju, kas tieši attiecas uz darba ņēmēju vai iedzīvotāju veselību, jo īpaši saistībā ar radioaktīvu un toksisku vielu emisiju un šādu emisiju ietekmi, publisko jebkādos apstākļos.
Information directly relevant to the health and safety of workers and the public,in particular concerning radioactive and toxic emissions and exposure to such emissions, shall be made public, irrespective of the circumstances.
2. koncepcijas, plāni un tehniskie risinājumi no atkritumu rašanās līdz to noglabāšanai;
2. concepts, plans and technical solutions from generation to disposal;
2. koncepcijas, plāni un tehniskie risinājumi no atkritumu rašanās līdz to noglabāšanai.
2. concepts, plans and technical solutions from generation to disposal .
Sevišķa uzmanība jāpievērš vēsturiskiem radioaktīvajiem atkritumiem un lietotajai kodoldegvielai pagaidu glabāšanas tvertnēs, jo īpaši saistībā ar to ietekmi uz darba ņēmēju veselību un drošību ;
High priority shall be given to historic radioactive waste and spent fuel in intermediate storage pools, in particular with regard to their impact on the health and safety of workers ;
Gadu desmitiem tiek pieļauta situācija, ka liels apjoms radioaktīvo atkritumu netiek atbilstoši kondicionēti un uzglabāti.
The lack of appropriate conditioning and storage for large quantities of radioactive waste has been tolerated for decades.
Atsevišķu lietotās kodoldegvielas veidu glabāšana uzglabāšanas rezervuāros ir lielā mērā pakļauta fizisku uzbrukumu riskam.
Some spent fuel in storage ponds is particularly vulnerable to physical attack.
Situācija nekavējoties jāuzlabo, jo tas ir būtiski, lai izvairītos no nejaušas darba ņēmēju un sabiedrības pakļaušanas riskam.
Remediation is urgent and also essential to avoid inadvertent exposure to risk for staff and public
7. programmas izmaksu novērtējums, to noteikšanas pamatojums un izmantotās hipotēzes; novērtējumā jāiekļauj raksturojums par laikposmu;
7. assessment of programme costs and the underlying basis and hypotheses for this assessment, which must include a profile over time ;
7. sīki izstrādāti plāni par inspekciju skaitu, tajās izmantotajiem resursiem un inspektoru apmācību;
7. detailed plans concerning the number of inspections, the resources for inspection and the training of inspection bodies ;
Referents: Pavel Poc
Rapporteur: Pavel Poc
Ierosinātajā direktīvā noteikts ES tiesiskais regulējums attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.
The proposed Directive sets out EU legal framework for spent fuel and radioactive waste management.
Tajā pārskatīts Komisijas priekšlikums Padomes ( Euratom ) direktīvai par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu
It revises the Commission proposal for a Council (Euratom) Directive on the management of spent fuel and radioactive waste
Sākotnējais Komisijas 2003. gada priekšlikums (COM(2003) 32 galīgā redakcija) un pārskatītā 2004. gada redakcija (COM(2004) 526 galīgā redakcija). .
Initial 2003 Commission proposal ( COM(2003)0032 ) and revised 2004 version ( COM(2004)0526 ). .
Radioaktīvie atkritumi ir visām dalībvalstīm.
All the Member States have radioactive waste.
Tādēļ, lai arī kāda būtu kodolenerģijas turpmākā izmantošana gan kodoliekārtās, gan ar tām nesaistītās nozarēs, ir jāveic gan esošo, gan nākamo radioaktīvo atkritumu noglabāšana kā to apsaimniekošanas cikla pēdējais posms, lai nodrošinātu drošību ilgtermiņā.
Thus, whatever the future of nuclear power and non-power applications is, the implementation of disposal as the end point in the management of existing and future radioactive waste is needed in order to assure safety in the long term.
Kopumā Eiropas Savienībā katru gadu tiek saražoti 40 000 m³ radioaktīvo atkritumu, no kuriem apmēram 80 % ir zema radioaktivitātes līmeņa atkritumi ar īsu pussabrukšanas periodu, apmēram 5 % ir radioaktīvie atkritumi ar ilgu pussabrukšanas periodu un mazāk par 10 % — augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumi, kuru sastāvā ir gan pārstikloti atkritumi, kas radušies pārstrādes procesā, gan par atkritumiem uzskatītā lietotā kodoldegviela.
In total, about 40 000 m³ of radioactive waste is produced each year in the European Union of which about 80% is short-lived low-level radioactive waste, about 5% long-lived low-level radioactive waste and less than 10% high level waste, which includes both vitrified waste from reprocessing and spent fuel considered as waste.
Komisijas priekšlikuma kopsavilkums
Summary of the Commission’s proposal
Atkarībā no atkritumu īpašībām ir jāveic īpaši pasākumi, lai aizsargātu cilvēkus un vidi pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību.
Specific arrangements, depending on the characteristic of the waste, are required to protect humans and the environment against dangers arising from ionizing radiation.
Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas pamatprincips ir atkritumu izolēšana no cilvēkiem un biosfēras tik ilgi, kamēr tie ir radioloģiski bīstami.
The basic principle of radioactive waste management is containment and isolation from humans and the biosphere for as long as the waste represents a radiological hazard.
Ilgtermiņā aizsardzību pret iespējamiem apdraudējumiem var nodrošināt tikai atkritumu noglabāšana, kurai raksturīgas pasīvās drošības īpašības.
In the longer term, only disposal with its inherent passive safety characteristics can guarantee protection against all potential hazards.
Attiecībā uz augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumiem ( HLV ) visā pasaulē ir atzīts, ka no zinātniskā un tehnoloģiskā viedokļa drošākā un ilgtspējīgākā metode ir dziļa ģeoloģiskā noglabāšana.
For high level waste (HLW) there is a world-wide scientific and technical consensus that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option.
Tomēr pašlaik nevienā dalībvalstī nav iekārtu kodolenerģijas izmantošanas rezultātā uzkrāto augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu galīgai noglabāšanai.
Despite this fact, there are currently no final disposal facilities in any of the Member States for high-level and long-lived radioactive waste generated by the use of nuclear energy.
Kodolenerģijas nozares vairāk nekā piecdesmit gadu pastāvēšanas laikā nav izveidots neviens galīgās noglabāšanas poligons, un pašreizējie radioaktīvie atkritumi tiek uz laiku noglabāti pagaidu glabātavās.
Not one final disposal site has been set up in more than fifty years of existence of the nuclear industry and at present radioactive waste is held provisionally in interim storage facilities.
Par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu galvenokārt atbild dalībvalstis.
Ultimate responsibility for the management of spent fuel and radioactive waste rests with the Member States.
Turklāt ir pieņemts ētisks princips, ka sabiedrībai jāvairās radīt nākamajām paaudzēm pārmērīgu slogu, tāpēc pašreizējai paaudzei, kura izmantojusi no kodolenerģijas ražotu elektrību vai kodolenerģijas sniegtās priekšrocības medicīnas nozarē, jāuzņemas atbildība par visu radīto atkritumu pareizu apsaimniekošanu.
Furthermore, it is an accepted ethical principle that the society should avoid imposing undue burdens on future generations, and this places the onus on the current generation, who has benefited from nuclear electricity or medical interventions, to manage appropriately all existing waste.
Neņemot vērā šos apsvērumus, lielākajai daļai valstu vēl tikai jāpieņem svarīgi lēmumi attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.
Despite these considerations, most countries have yet to take key decisions regarding the management of spent fuel and radioactive waste.
Lai droši apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus visos posmos, sākot no brīža, kad tie rodas, un beidzot ar to noglabāšanu, dalībvalstīm jāizveido valsts sistēma, kurā noteikta politiskā apņemšanās, skaidra pienākumu sadale un garantija, ka vajadzības gadījumā ir pieejami pietiekami zinātniskie, tehniskie un finanšu resursi.
Safe management of radioactive waste and spent fuel, at all stages from generation to disposal, requires a national framework that guarantees political commitments, a clear allocation of responsibilities, and ensuring that sufficient scientific, technical and financial resources are available when needed.
Tā kā šis ir ļoti jutīgs jautājums, jānodrošina arī publiski pieejama informācija un sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā.
Given the highly sensitive nature of the issue, public information and participation in the decision-making processes has to be ensured as well.
Tādēļ šā priekšlikuma galvenais mērķis ir izveidot ES tiesisko regulējumu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, kurš kļūtu par neatņemamu sastāvdaļu drošai kodolenerģijas izmantošanai elektrības ražošanā un jonizējošā starojuma izmantošanai medicīnā, rūpniecībā, lauksaimniecībā, pētniecībā un izglītībā.
The general objective of this proposal is therefore to set up an EU legal framework for the management of spent fuel and radioactive waste as an integral part of the safe use of nuclear energy for electricity production and of the ionizing radiation in medicine, industry, agriculture, research and education.
Referenta nostāja
Rapporteur’s point of view
Referents atzinīgi vērtē priekšlikuma projektu Padomes direktīvai, jo tā palīdzēs visām dalībvalstīm pieņemt vajadzīgos politiskos lēmumus, lai ieviestu un īstenotu savas valsts programmas, it īpaši attiecībā uz augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas atbildīgu un drošu apsaimniekošanu.
Rapporteur welcomes the draft proposal for a Council Directive as it will help all the Member States to take the necessary political decisions to establish and implement their national programs especially with regards to the responsible and safe management of high level radioactive waste and spent fuel.
Īpaša uzmanība jāpievērš, lai nodrošinātu ierosinātās direktīvas atbilstību pastāvošajiem Eiropas tiesību aktiem.
Special attention has to be paid to ensure the proposed Directive is consistent with existing European legislation.
Jāņem vērā pašreizējā rūpniecības prakse un vienprātība starptautisko ekspertu nostājā.
Current industrial practice and existing consensus position among international experts should be taken into consideration.
Direktīvas priekšlikumā, kura mērķis ir kodolenerģijas ilgtspējīga izmantošana, nedrīkst izslēgt iespēju turpmāk ilgtermiņā izmantot radioaktīvos materiālus un nevajadzētu pieļaut, ka atkārtoti izmantojami materiāli tiek pārklasificēti par radioaktīviem atkritumiem.
Aiming at the sustainable use of nuclear energy, the Directive proposal should not eliminate the option of future use of radioactive material over the long-term and should not lead to any reclassification of reusable material as radioactive waste.
Starptautiskajā līmenī tehnisko ekspertu starpā valda plaša vienprātība, ka ģeoloģiskā noglabāšana ir piemērotākā metode visbīstamāko cieto un cietināto radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa apsaimniekošanai.
There is a very broad international consensus amongst technical experts that geological disposal is the most suitable method for long-term management of the most hazardous forms of solid and solidified radioactive waste.
Tomēr, lai izstrādātu un ierīkotu šādas glabātuves, būs vajadzīga gadiem ilga izpēte.
However, years of research will be needed in order to design and implement these repositories.
Šajā ziņā jāuztur un finansiāli jāatbalsta pētniecības un tehnoloģiju attīstība.
In this respect research and technical development need to be maintained and financially supported.
Starp valstīm noslēgtie nolīgumi par radioaktīvo atkritumu eksportu jāizskata katrā gadījumā atsevišķi, un tos nedrīkst aizliegt.
Agreements on radioactive waste exports, which have been concluded between countries, need to be examined on case-by-case basis and not to be banned.
Pastāv daži īpaši gadījumi, kuros dalībvalstis sūta/ir nosūtījušas lietoto kodoldegvielu pārstrādāšanai uz valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, un daļa saražoto atliekvielu atkritumu tiek atstāta saņēmējvalstīs, tādējādi dalībvalstīm, kas veic pārstrādes darbības, jāļauj sūtīt atliekvielu atkritumus uz valstīm, kurās lietotā degviela sākotnēji radusies.
Indeed, there are some specific cases in which Member States send/have sent their spent fuel for reprocessing to non EU country and some of the residual waste which is being generated rests with the recipient country; and likewise, Member States performing reprocessing activities should be allowed to send the residual waste to the countries where the spent fuel was first generated.
Šajā priekšlikuma projektā Padomes direktīvai nevajadzētu risināt drošības jautājumus, ja vien tie neattiecas tikai uz radioaktīvo atkritumu noglabāšanas iekārtām.
Safety cases should not be addressed in this draft proposal for a Council Directive unless it refers solely to safety cases relating to radioactive waste disposal facilities.
Referents ir pārliecināts, ka neatkarīgi no īpašām dalībvalstu politikas jomām radioaktīvo atkritumu noglabāšana ir svarīgs jautājums, kas pastāv un gaida risinājumu.
Rapporteur is convinced that regardless any particular policy in the Member States, radioactive waste disposal is an actual issue, existing and waiting to be solved.
Diskusijai par ierosināto direktīvu jābūt tehniskai, un tā nedrīkst kļūt par politisku cīņas lauku attiecībā uz kodolenerģijas nākotni.
Discussion on the proposed Directive should remain of technical character and should not become a political battlefield about the future of nuclear energy itself.
(19a) 1998. gada 25. jūnija Orhūsas Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem nodrošina sabiedrības tiesības, kā arī nosaka Pusēm un valsts iestādēm saistības attiecībā uz pieeju informācijai un sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā, un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, tai skaitā attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.
(19a) The Aarhus Convention of 25 June 1998 on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters grants the public rights and imposes on parties and public authorities obligations regarding access to information and public participation and access to justice in environmental matters, which include the management of spent fuel and radioactive waste.
(25) Kodolreaktoros , kā arī to ekspluatācijas pārtraukšanā rodas arī lietotā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi .
(25) The operation of nuclear reactors , as well as their decommissioning, also generates spent fuel and radioactive waste .
Tomēr vienmēr jāapsver iespējas galīgi uzgalbāt vai noglabāt gan augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumus, kuri rodas atkārtotas pārstrādes procesā, gan lietoto kodoldegvielu, kuru uzskata par atkritumiem.
Whatever option is chosen, the final storage or disposal of high level waste, separated at reprocessing, or of spent fuel regarded as waste should be considered.
(25a) Lietotā kodoldegviela, ko uzglabā rezervuāros, ir vēl viena iespēja, kā radioaktivitāte var nonākt vidē, jo īpaši, ja dzesēšanas tvertnēs nav pietiekams ūdens līmenis, kā to nesen apliecināja Fukušimas gadījums.
(25a) Spent fuels stored in pools represent an additional potential source of radioactivity in the environment, in particular if the cooling ponds are not covered anymore, as recently shown in Fukushima.
(27a) Par radioaktīvo atkritumu noglabāšanas radīto apdraudējumu liecina Fukušimas avārija, un līdzīgi nelaimes gadījumi var notikt esošajās vai būvējamajās kodoliekārtās Savienības teritorijā un tās kaimiņvalstīs ar augstu seismisko un cunami risku, kā, piemēram, Akuiju (Turcijā).
(27a) The hazards of radioactive waste disposal were made evident by the Fukushima accident and similar accidents could occur in existing or under construction nuclear installations in areas of the Union and its neighbouring countries with high seismic and tsunami risk, such as in Akkuyu (Turkey).
Savienībai ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nepieļautu radioaktīvo atkritumu noglabāšanu šādās teritorijās.
The Union should take any appropriate measures to prevent radioactive waste disposal in such areas.
Pēc 30 gadu ilgiem pētījumiem vispārpieņemts, ka, dziļa ģeoloģiskā noglabāšana ir visdrošākais un ilgtspējīgākais augsta radioaktivitātes līmeņa atkritumu un lietotās kodoldegvielas noglabāšanas paņēmiens.
Following 30 years of research, it is broadly accepted at the technical level that deep geological disposal represents the safest and most sustainable option as the end point of the management of high level waste and spent fuel considered as waste.