natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. Finanšu izglītības svarīgums
I Importance of financial education
Finanšu izglītība ir viens no galvenajiem darba kārtības punktiem gan ASV, gan ES.
Financial education is high on the agenda both in the USA and the EU.
Iemesls tam ir divējāds.
The reason for this is twofold.
Pirmkārt, patērētāji saskaras ar preču un pakalpojumu pastāvīgi pieaugošu pieejamību un sarežģītību.
Firstly, consumers are confronted with a constantly increasing availability and complexity of goods and services.
Otrkārt, patērētāju informēšana un konsultēšana nespēj turēties līdzi finanšu produktu sarežģītības līmenim.
Secondly, consumer information and counselling cannot keep up with the level of complexity of financial products.
Šis stāvoklis palielina patērētāju neaizsargātību attiecībā uz finanšu jautājumiem.
This situation increases the vulnerability of consumers with regard to financial issues.
Patērētājiem vajadzīgas pamatiemaņas, kas palīdzēs viņiem izvēlēties un pilnībā izprast informāciju un ierosinājumus.
Consumers need basic skills which will help them choose and fully understand the information and suggestions.
Ja plaisa informācijā un finanšu pieredzē starp finanšu starpniekiem un patērētājiem tiek samazināta, tas samazinātu pārmērīgas parādos iekļūšanas, saistību neizpildīšanas vai bankrota risku.
If the gap in information and financial expertise between financial intermediaries and consumers is reduced this would decrease the risk of over-indebtedness, default or bankruptcy.
Finanšu jautājumu izpratnes jēdziens
II Concept of financial capability
Finanšu jautājumu izpratnes jēdziens, kā to definē pētnieki, ietver trīs pamatelementus.
The concept of financial capability, as defined by researchers, includes three basic elements:
· Finanšu zināšanas un izpratne
· financial knowledge and understanding
Jānosaka finanšu jautājumu izpratnes pamatlīmenis.
A basic level of financial capability should be established.
Patērētājiem jāspēj saprast finanšu pamatterminoloģiju, kā arī zināmā mērā iesaistītās tehniskās, juridiskās un matemātiskās procedūras.
Consumers should be able to understand basic financial terminology as well as to some extent the technical, legal and mathematical procedures involved.
Šīs zināšanas jāapgūst, izmantojot izglītību un apmācību, kā arī pasīvi uztverot informāciju no dažādiem pieredzes avotiem.
This knowledge should be acquired through education and training but also through passive receipt of information from different sources or experience.
· Finanšu iemaņas un kompetence
· financial skills and competence
Pēc konkrēta zināšanu līmeņa apgūšanas patērētājiem jāattīsta spēja izmantot tās savā labā.
After a certain level of knowledge is acquired consumers should develop the ability to use it to their benefit.
Tam vajadzīgas konkrētas iemaņas, piemēram, finanšu informācijas (bankas paziņojumi, kvītis utt.) apkopošana un uzskaite, savāktās informācijas pareiza novērtēšana, dažādu produktu salīdzināšana un citas iemaņas, kas atvieglos finanšu plānošanu (noguldīšanu, tērēšanu, budžeta veidošanu, ieguldīšanu).
This calls for a range of specific skills such as gathering financial information (bank statements, receipts, etc.) and record-keeping, proper evaluation of the gathered information, comparison between the different products and other skills that will facilitate financial planning (saving, spending, budgeting, investing).
· Finansiālā atbildība
· financial responsibility
Ar zināšanām un iemaņām vien nepietiks, lai nodrošinātu, ka patērētāji savas finanses apsaimniekos pienācīgi.
Knowledge and skills will not be sufficient to ensure that consumers manage their finances appropriately.
Viņiem jābūt gataviem un jāgrib izmantot savas zināšanas un iemaņas.
They must be ready and willing to use their knowledge and skills.
Tas lielā mērā ir attieksmes jautājums.
This is largely a question of attitude.
Finanšu jautājumu izpratne nozīmē vairāk nekā vienkārši zināt pareizo akciju kursu.
Financial capability means more than simply knowing the right course of action.
Cilvēki ar vienām un tām pašām zināšanām var izvēlēties atšķirīgu darbību secību, jo viņiem ir atšķirīga attieksme pret tērēšanu un ieguldīšanu.
People with the same knowledge may choose different courses of action because they have different attitudes towards spending and investing.
Problēmas finanšu jautājumu izpratnes trūkuma dēļ
III Problems due to lack of financial capability
Patērētājiem ar sliktām finanšu zināšanām ir grūti izvēlēties produktus un pakalpojumus, kas ir visvairāk piemēroti viņu vajadzībām.
It is difficult for consumers with low financial knowledge to choose the products and services that are most suitable to their needs.
Ir grūti novērtēt doto padomu, un viņi var tikt maldināti un var kļūt par netaisnīgas pārdošanas prakses upuriem.
It is hard evaluate given advice and they may be misled and victim to unfair selling practices.
Ir vērojama vispārīga finanšu produktu nepareiza izpratne, jo īpaši, ja tie ir sarežģītāki.
There is a general misunderstanding of financial products, especially if they are more complicated.
Šai problēmai ir divi iespējamie rezultāti — cilvēki neiesaistās finanšu lietās (finansiālā atstumtība) vai cilvēki iesaistās, bet viņi neizvēlas pareizo produktu un arī pietiekami nemeklē, lai atrastu produktu, kas viņu vajadzības apmierina vislabāk, jo patērētājiem grūti salīdzināt produktus.
This problem has two possible outcomes - people do not get involved in financial matters (financial exclusion) or people get involved but they might not choose the right product and also they might not shop around enough to find the product that satisfies their needs best, because customers find it hard to compare the products.
Dažādi pētījumi rāda, ka patērētājs vienkārši izvēlas vai nu produktus ar zemāko cenu, vai produktus, ko piedāvā lielās sabiedrības, jo viņš tās uzskata par drošākām.
Different studies show that the customer decides either simply to choose the lowest-priced products, or to choose products offered by big companies because they are seen as more reliable.
Vēl viena problēma ir tā, ka cilvēki nepārskata produktus pēc tam, kad viņi tos nopirkuši, lai viņi varētu pārslēgties uz izdevīgākiem piedāvājumiem.
Another problem is that people don't monitor products after they have purchased them, so that they could switch to more favourable offers.
Pēc FSA (Finanšu pakalpojumu uzraudzības iestāde) veiktā pētījuma, meklēšanas līmeņi attiecībā uz finanšu produktiem Apvienotajā Karalistē ir ļoti zemi salīdzinājumā ar patērētāju izturēšanos, pērkot apģērbu vai mobilos telefonus.
According to a study carried out by FSA (Financial Services Authority) levels of shopping around for financial products are very low in the UK, in contrast to customers' behaviour when buying clothing or mobile phones.
Cita problēma ir tā, ka patērētāji nezina, pie kā vērsties.
Another problem is that customers don't know whom to turn to.
Pārskati rāda, ka tad, kad cilvēki grib padomu, viņi vispirms vēršas pie savas ģimenes un draugiem.
Surveys show that when people want advice they turn first to their family and friends.
Tam par iemeslu ir tas, ka cilvēki uzskata, ka ģimenes locekļi dos tiem uzticēšanās cienīgu padomu.
The motive behind is that people believe that family members will give them a credible advice.
No otras puses, konsultācijas prasīšana bankā var novest pie spiediena pirkt finanšu produktus.
On the other hand, asking for an advice from a bank may lead to a pressure to buy financial products.
Patērētāji jānodrošina ar neatkarīgu konsultāciju, lai viņu intereses tiktu apmierinātas vislabāk.
Consumers should be provided with independent advice so that their interests are served best.
Taču ļoti maz patērētāju var atļauties personisko finanšu konsultantu pakalpojumus.
However few consumers can afford the services of personal financial advisers.
Arī nespēja plānot ir lietpratības finanšu jomā un finanšu jautājumu izpratnes trūkuma sekas.
Failing to plan ahead is also a consequence of the lack of financial literacy and capability.
Cilvēkiem jāsaprot, ka pensijas plānošanai jāsākas agrīno darba gadu laikā.
People should realise that planning for their retirement should start during their early working years.
Un visbeidzot — mūsdienās uz patērētājiem pastāvīgi tiek izdarīts spiediens un reklāma tos kārdina aizņemties naudu.
And finally, nowadays customers are constantly put under pressure and tempted to borrow money via advertising.
Informētības palielināšana
VI Raising awareness
Lai gan pārskati rāda, ka Eiropas patērētājiem ir vispārīgs finanšu jautājumu izpratnes trūkums, cilvēki var nesaprast vai nepieņemt šo faktu.
Although surveys show that there is a general lack of financial capability among European consumers, people may not realise or admit this fact.
Mums vajag palielināt patērētāju informētību par to, cik labi viņi saprot finanšu jautājumus, palīdzēt viņiem saprast vajadzību pēc finanšu izglītības un neatkarīgas ekspertu konsultācijas.
We need to raise awareness of consumers as to how well they understand financial matters, to help them realise the need for financial education and independent expert advice.
Tomēr patērētājiem jābūt informētiem par savu darbību un savu noslēgto līgumu sekām, piemēram, kādas ir sekas, ja viņi nemaksā maksājumus pa daļām, vai pirmstermiņa atmaksas gadījumā.
At the same time consumers should be aware of the consequences of their actions and contractual agreements in which they enter, for example what are the consequences if they don't pay the instalments or in case of early repayment.
Šī informētība ļaus viņiem pieņemt apzinātus un atbildīgus lēmumus.
This awareness will allow them to take informed and responsible decisions.
Vajadzīga informatīva kampaņa, kuras mērķis ir palielināt sabiedrības interesi par finanšu jautājumu izpratni.
There is a need for an information campaign aimed at increasing public interest in financial capability.
Jāattīsta arī patērētāja spēja novērtēt pašam savu finanšu jautājumu izpratni.
Also consumers’ ability to evaluate their own financial capabilities should be developed.
Jāietekmē patērētāju attieksme pret finanšu izglītību.
Attitudes of consumers towards financial education should be influenced.
Pat ja kvalitatīvas finanšu izglītības programmas un ekspertu konsultācijas ir pieejamas, cilvēki joprojām var nolemt, ka viņiem tās nav vajadzīgas.
Even if quality financial education schemes and expert counselling is available people may still decide that they don't need it.
V. Finanšu izglītība un finanšu informācija — diferencēta pieeja
V Financial education and financial information - differentiated approach
Patērētāju izpratne par finanšu jautājumiem viņu dzīves laikā attīstās.
Consumers' financial capability is evolving in the course of life of an individual.
Tā ir atkarīga no patērētāju stāvokļa dzīves ciklā, kā arī no viņu izglītības līmeņa, ienākumiem utt.
It depends on consumers’ position in the life cycle as well as their level of education, income, etc.
Zināšanas par finansēm un izpratne, iemaņas, kompetence un atbildība nenoder, ja patērētāji tās nevar izmantot praksē.
Financial knowledge and understanding, skills and competence, and responsibility are useless if consumers can't use them in practice.
Tāpēc finanšu izglītībai jābūt praktiskai, nevis tīri teorētiskai, jo īpaši attiecībā uz vecākiem patērētājiem.
Therefore, financial education should be practical and not purely theoretical, especially for older consumers.
Finanšu izglītības programmām jāņem vērā patērētāju vajadzības.
Financial education schemes must take into account the needs of consumers.
Viņu vajadzības ir atkarīgas no vecuma, ienākumu līmeņa, ģimenes stāvokļa, izglītības, attieksmes, personiskajām interesēm, nozares, kurā viņi strādā, utt.
Their needs depend on age, level of income, marital status, education, attitudes, personal interests, sector they are working in, etc.
Šie jautājumi noved pie finanšu izglītības programmu pamatprincipiem.
These points lead to basic principles for financial education schemes.
– jābūt ar konkrētu mērķi;
- should be targeted,
– jāizskata dažādu patērētāju grupu atšķirīgās vajadzības un intereses, un šīs programmas jānodrošina viņu dzimtajā valodā — informācijai patērētājiem jābūt konkrētai un viegli saprotamai;
- have to consider the different needs and interests of a diverse range of consumers and should be provided in their own language - the information for consumers should be concrete and easy to understand,
– jāattiecas uz plašu patērētāju loku — bērniem, jauniešiem, pieaugušajiem, cilvēkiem pirmspensijas vecumā, pensionāriem — un jābūt iekļautām oficiālajā izglītības sistēmā, kā arī pēc tam jāizstrādā specifiskas finanšu apmācības programmas, kas paredzētas konkrētām sociālajām un ekonomiskajām grupām;
- should apply to a wide range of consumers - children, young adults, adults, people near retirement, pensioners - it should be included in the formal education system and afterwards specific financial training programmes aimed at certain social and economic groups should be developed,
– jāņem vērā arī patērētāju iespēja sūdzēties un prasīt kompensāciju.
- should also take into account the ability of customers to complain and to seek redress.
Cits svarīgs jautājums ir tas, ka informācija patērētājiem ir nepieciešams, bet nepietiekams nosacījums efektīvu lēmumu pieņemšanai.
Another important point is that consumer information is a necessary but not sufficient condition for making efficient decisions.
Patērētājiem pieejamās informācijas palielinājums bieži nerada automātisku viņu rīcībā esošās informācijas pieaugumu.
An increase in the information available to consumers often not automatically results in an increase in the information possessed by them.
Patērētājiem vajadzīga informācija, bet viņiem vajag arī spēt saprast šo informāciju un salīdzināt to.
Consumers need information but they also need to be able to understand this information and to compare it.
Bieži patērētājus noslogo ar pārāk lielu informācijas daudzumu, un viņiem ir problēmas to pārbaudīt.
Often consumers are burdened with too much information and they have problems filtering it.
Tas var samazināt viņu izpratnes līmeni un ierobežot lēmumu pieņemšanas spēju.
This may decrease their level of understanding and limit their decision-making capability.
Informāciju nevajag sajaukt ar izglītību un konsultāciju.
Information must not be confused with education and advice.
Parasti patērētājiem ar mazākiem ienākumiem ir mazāka piekļuves iespēja informācijai, jo viņi finanšu produktus neizmanto regulāri.
Usually consumers with less income have less access to information because they don't use financial products regularly.
Neatkarīgu finanšu konsultantu pakalpojumus izmanto daudz klientu, taču ne tie, kuriem ir mazi ienākumi.
Services of independent financial advisers are used by many customers but not those with low incomes.
Īpaša uzmanība jāpievērš patērētāju ar maziem ienākumiempieejai neatkarīgām un kvalitatīvām konsultācijām.
Special attention should be given to access to independent and quality advice for low income consumers .
Visas ieinteresētās puses jāiesaista finanšu izglītības procesā — valsts, NVO, patērētāju organizācijas un finanšu iestādes.
All actors should be involved in the process of financial education - the state, NGOs, consumer organisations and financial institutions.
Vajadzīgs skaidrs pienākumu sadalījums.
A clear division of responsibilities is needed.
Finanšu iestādēm ir speciālās zināšanas, lai izstrādātu konkrētas un praktiskas izglītības programmas, bet tās nevar būt vienīgais finanšu izglītības un konsultāciju sniedzējs.
Financial institutions have the expertise knowledge to elaborate concrete and practical education schemes but cannot be the only provider of financial education and advice.
Citi uzticami finanšu izglītības sniedzēji ir neatkarīgas iestādes, piemēram, patērētāju organizācijas un valsts.
Other credible providers of financial education are independent institutions like the consumer organisations and the state.
Finanšu izglītība ES līmenī
VII Financial education at EU level
Finanšu izglītību nodrošina dažādas iestādes un organizācijas — finanšu uzraudzības iestādes, finanšu iestādes, aģentūras pieaugušo izglītības pilnveidošanai, patērētāju organizācijas utt.
Financial education is provided by different institutions and organizations – financial surveillance authorities, financial institutions, agencies for increasing the literacy of adults, consumer organisations etc.
Valsts iestādes 11 dalībvalstīs ir finanšu izglītības galvenie virzītāji.
National authorities in 11 Member States are the main drivers of financial education.
Galvenais priekšmets ir naudas teorija un bankas konta lietošana.
The main subject is money theory and the use of a bank account.
Finanšu izglītības programmas ietver arī kredītu un aizdevumu apsaimniekošanu un skar tādus jautājumus kā ieguldījumi, noguldījumi, apdrošināšana un riska pārvaldība.
Financial education programs also include management of credits and loans and cover issues like investments, savings, insurance and risk management.
Finanšu izglītības jomā Komisija ierosinājusi šādas iniciatīvas.
In the field of financial education the Commission has undertaken the following initiatives:
· Komisija izveidojusi tīmekļa vietni Dolceta , kas piedāvā patērētāju izglītību pieaugušajiem , — šī vietne tulkota visās ES oficiālajās valodās (izņemot rumāņu un bulgāru valodu) un ir pielāgota valstu tirgu vajadzībām.
· The Commission has set up a website, Dolceta, offering consumer education to adults – the site is translated into all official languages of the EU (except for Romanian and Bulgarian) and is adapted to the needs of national markets
· Komisija ir nolēmusi paplašināt Dolceta un piemērot pamatizglītībai un vidusskolas izglītībai — šis jaunais projekts paredzēts jauniem cilvēkiem un skolotājiem.
· The Commission has decided to extend Dolceta to primary and secondary education - this new project is directed at young people and teachers.
Tā mērķis ir palīdzēt pasniedzējiem iekļaut finanšu jautājumus savās stundās un novērtēt studentus šajos jautājumos.
The objective is to help educators to incorporate financial matters into their classes and evaluate students on these topics.
· „Eiropas dienasgrāmata” — brošūra, kas izplatīta otrā līmeņa studentiem, lai informētu viņus par viņu kā patērētāju tiesībām.
· " Europe Diary" – a booklet distributed to second-level students to inform them of their rights as consumers.
Tajā ietverta nodaļa par naudu un parādu, kurā paskaidro, kā strādā finanšu iestādes un produkti, un brīdina par pārmērīgas aizņemšanās kaitīgumu.
It includes a section on money and debt, which explains how financial institutions and products work, and gives a warning on the dangers of excessive borrowing.
· Komisija 2007. gada martā organizēja konferenci „Finanšu jautājumu izpratnes palielināšana” , lai uzsvērtu kvalitatīvas finanšu izglītības nodrošināšanas svarīgumu un dotu vietu labākās prakses apmaiņai.
· In March 2007, the Commission organized a Conference on “Increasing Financial Capability” to highlight the importance of high-quality financial education provision and provide a forum for the exchange of best practices.
· Zaļajā grāmatā par finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecību pausts ierosinājums darīt vairāk, lai veicinātu finanšu izglītību.
· Green Paper on Retail Financial Services suggested that more could be done to encourage financial education
· Komisijas paziņojums par finanšu izglītību (COM(2007)226).
· Commission Communication on Financial Education (COM(2007)226)
– Dalībvalstīm finanšu izglītībā jābūt galvenajām.
- Member States should play a central role in financial education.
Tomēr pamatprogramma finanšu izglītības jomā jāizstrādā ES līmenī.
However a basic program in the area of financial education should be developed at EU level.
Šai programmai jārada kopēji noteikumi un principi, kurus piemēro visās dalībvalstīs.
This program must create common rules and principles applied in all Member States.
– Labākais veids, kā uzlabot cilvēku izpratni par finanšu jautājumiem, ir skolas mācību plānā iekļaut priekšmetu, kas ietver šos jautājumus.
- The best way to improve people's financial capability is to incorporate a subject covering financial matters in the school curriculum.
Lai sasniegtu labākos rezultātus, finanšu izglītībai jāsākas skolā un jābūt obligātai.
In order to achieve best results financial education should start at school and be obligatory.
Komisijai jāiesaka dalībvalstīm iekļaut finanšu izglītību savos valsts mācību plānos.
The Commission should recommend Member States to include financial education in their national school curriculum.
– Jābūt īpašai pieejai, lai uzlabotu iapratni par finanšu jomu dažādās sabiedrības grupās — bērniem pamatskolās un vidusskolās, studentiem universitātēs, pieaugušajiem, cilvēkiem ar maziem ienākumiem un pensionāriem.
- There should be a special approach for improving the financial literacy of various society groups – children in elementary and secondary schools, students in universities, adults, people with low incomes and pensioners.
– Dalībvalstīm jāizveido finanšu izglītības tīkls, kurā piedalās gan valsts, gan nevalstiskais sektors, kā arī īpaši apmācīti pasniedzēji.
- Member States should establish a network for financial education in which both government and non-government sector, as well as specially trained tutors take part.
– Komisijai jāmudina dalībvalstis izveidot apmācību finanšu jomā, kas īpaši paredzēta patērētājiem viņu profesionālās karjeras beigās vai pensionāriem.
- The Commission should encourage Member States to establish financial education specifically designed for consumers at the end of their professional career or already pensioners.
Tas ir svarīgi, jo mūsdienās sociālās drošības sistēmas ir izveidotas tādā veidā, ka riski gulstas uz pilsoņiem un vairs negulstas uz valsti.
This is important because nowadays social security systems are set in such a way that the risks are borne by the citizens and no longer by the state.
– Komisijai jāizveido budžeta pozīcija finanšu izglītības programmām ES līmenī.
- The Commission should create a budget line for financial education programs at EU level.
Nauda jāatliek plašsaziņas līdzekļu kampaņām, patērētāju informētības palielināšanai par problēmām, kuras rada zems finanšu zināšanu līmenis.
Money must be set aside for media campaigns, increasing consumer awareness on problems caused by a low level of financial literacy.
par patērētāju aizsardzību: patērētāju izglītošanas un informētības uzlabošana kredīta un finanšu jomā
on Protecting the consumer: improving consumer education and awareness on credit and finance
6. uzskata, ka valdībām ir jāstiprina un jāsekmē to organizāciju darbība, kas iesaistītas patērētāju izglītošanā un izpratnes veicināšanā par finansēm un kredītu;
Believes that governments should strengthen and encourage action by organisations involved in educating and raising the awareness of consumers as regards finance and credit;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomei regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1073/1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF)
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS................................................................................66
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS......................................................71
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0244 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0244 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 280. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0228/2006 ),
– having regard to Articles 251(2) and 280(4) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0228/2006 ),
– ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 7/2006
– having regard to Court of Auditors' Opinion No 7/2006
OV L 8, 12.1.2007. ,
OJ C 8, 12.1.2007. ,