natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Protokolā ir iekļauta arī īpaša aizsardzības klauzula, kura nosaka, ka desmit gadu laikā pēc protokola stāšanās spēkā Šveicei ir tiesības noteikt kvotas, ar kurām ierobežo imigrantu skaitu, ja izsniegto uzturēšanās atļauju skaits viena gada laikā par 10 % pārsniedz iepriekšējos trīs gados izsniegto uzturēšanās atļauju vidējo skaitu.
The protocol also includes a special protection clause that for ten years after the entry into force of the protocol, allows Switzerland to require quotas limiting the number of immigrants, in case that the number of the new residence permits exceeds in a given year the average for the three preceding years by more than 10%.
Nākamajā gadā Šveice var ierobežot izsniegto uzturēšanās atļauju skaitu, nosakot, ka tas nedrīkst pārsniegt iepriekšējo trīs gados izsniegto uzturēšanās atļauju vidējo skaitu plus 5 %.
For the following year, Switzerland may limit the number of new residence permits to the average of the three preceding years plus 5%
Sākotnējā Nolīguma 10. panta 4. punkts.
Provisions established the Article 10(4) of the original Agreement; .
Ņemot vērā to, ka referendumu par Šveices darba tirgus atvēršanu divām jaunajām dalībvalstīm ir paredzēts organizēt līdz 2009. gada maijam un ka šis protokols stāsies spēkā pēc iepriekš minētā referenduma, periods, uz kuru attiecas īpašā aizsardzības klauzula, var ilgt līdz 2019. gadam.
Taking into consideration that the referendum with regard to the opening of the Swiss labour market to the two new Member States is foreseen by May 2009 and that the entry into force of the present Protocol will be applicable following this referendum, the period claimed by this special protection clause might last until 2019.
Šie kvantitatīvie ierobežojumi attiecībā uz Šveicē strādājošajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām, kuras ir Bulgārijas un Rumānijas pilsoņi, ir piemērojami attiecībā uz šādiem diviem uzturēšanās veidiem: uzturēšanos uz laiku, kas ir ilgāks par četriem mēnešiem, bet īsāks par vienu gadu (īslaicīga uzturēšanās), un uzturēšanos uz vienu gadu vai ilgāk (ilgtermiņa uzturēšanās).
These quantitative limits in respect of access by workers employed in Switzerland and for self-employed persons who are nationals of Bulgaria and Romania are applicable for the following two categories of residence: residence for a period of more than four months and less than one year (short-term) and residence for a period equal to, or exceeding, one year (long term)
Spēkā esošu uzturēšanās atļauju turētājiem ir tiesības pagarināt atļaujas; uz viņiem neattiecina kvantitatīvos ierobežojumus, ko piemēro, ja ir pārsniegtas kvotas.
The holders of valid residence permits shall be entitled to have their permits renewed; the exhaustion of quantitative limits may not be invoked against them. .
Visā piecus gadus ilgajā pārejas periodā jaunu uzturēšanās atļauju skaits attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju palielināsies no 3 620 līdz 9 090 (īslaicīga uzturēšanās) un no 362 līdz 1 046 (ilglaicīga uzturēšanās).
Over the entire transitional period of five years, the quotas for new residence permits for Romania and Bulgaria will grow from 3.620 to 9.090 (short-term residence) and from 362 to 1.046 (long-term residence).
Vēl pārejas posma pasākumi nodrošina Šveicei kontroli pār prioritāšu noteikšanu saistībā ar darba ņēmēju integrēšanu pastāvīgā darbaspēka tirgū, algām un darba apstākļiem, ko piemēro jebkuras citas līgumslēdzējas valsts pilsoņiem.
Transitional measures also entitles Switzerland to maintain control on the priority of workers integrated into the regular labour market, control of wages and working conditions applicable to nationals of any other Contracting Party.
Tāda pati kontrole ir noteikta arī pār personām, kas sniedz pakalpojumus šādās četrās nozarēs: dārzkopībā, būvniecībā un ar to saistītajās nozarēs, drošības nodrošināšanā un ēku tīrīšanā un uzkopšanā.
The same controls may be maintained for persons providing services in the following four sectors: Horticultural service activities; Construction, including related branches; Security activities; and Industrial cleaning.
Pamatojoties uz iepriekšējā protokola modeli (Protokols ar ES 10), šajā protokolā noteikti vairāki pielāgojumi attiecībā uz pārejas pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības zemes, mežu un mežsaimniecības zemes iegādi Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kā arī otrā mājokļa iegādi.
Following the model of the previous protocol (Protocol with the EU 10), the present protocol introduces a number of adaptations concerning transitional measures on the purchase of agricultural land, forests and forestry land by Swiss nationals and companies, as well as of secondary residence.
Turklāt tajā ir noteikti arī tehniski pielāgojumi, jo īpaši attiecībā uz sociālās nodrošināšanās shēmām.
Furthermore, there are technical adaptations, in particular with respect to social security schemes.
Nepieciešamos pielāgojumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju abpusēju atzīšanu pieņems Apvienotā nolīguma komiteja.
The necessary adaptations on the mutual recognition of professional qualifications shall be adopted by the Joint Committee of the Agreement.
Šveices tirgus atvēršana divām jaunajām dalībvalstīm
The opening of the Swiss labour market to the two new Member States
Saskaņā ar Šveices Ekonomikas organizācijas jaunāko pētījumu
According to latest inquiry of Swiss Economical Organisations
Lai nepieļautu no ekonomisko un sociālo nestabilitāti
In order to avoid economic and social destabilisation
Attiecībā uz pārrunām ar Šveici bija paredzams, ka tiks apstiprināti tādi darba tirgus ierobežojumi kā prioritāras valstis, algu kontrole un kvotas. , Šveices iestādes pārliecināja iedzīvotājus, ka darba tirgus tiks atvērts pakāpeniski un ka tirgus liberalizācijas ietekme uz algām tiks ierobežota.
The negotiations with Switzerland foresaw the upholding of labour market restrictions such as national priority, wage control and quotas; , the Swiss authorities reassured the population that their labour market will be opened gradually and that pressure on wages, as a consequence of the market liberalisation, will be limited.
Attiecīgi pastāv iespēja piemērot kvotas, pamatojoties uz aizsardzības klauzulu, kas var palikt spēkā līdz 2019. gadam.
Subsequently, there is a possibility of reintroducing quotas on the basis of the protection clause which might remain open until 2019.
Tomēr, ja Šveices Parlaments un vēlētāji noraida Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos paplašināšanu attiecībā uz jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm, pastāv briesmas, ka Eiropas Savienībai būs jāpārtrauc šis nolīgums.
However, if the Swiss Parliament and the Electorate reject the extension of the free movement of persons to the new EU countries, there will be a danger of the EU terminating the agreement.
Šā iemesla dēļ var stāties spēkā tā sauktie „giljotīnas noteikumi”, un rezultātā spēku zaudēs seši citi 1999. gadā noslēgti pirmās kārtas divpusējie nolīgumi.
This would mean that the so-called guillotine clause would become applicable, and the six other Bilateral Agreements I of 1999 would consequently be void
Pirmās kārtas divpusējie nolīgumi attiecās uz personu brīvu pārvietošanos, sauszemes transportu, gaisa transportu, lauksaimniecību, zinātnisko izpēti, kā arī uz tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā un valsts iepirkumos, un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.
Bilateral Agreements I covered free movement of persons, overland transport, air transport, agriculture, research, as well as technical barriers to trade and public procurement, and entered into force on 1 June 2002.
Sarunas par otrās kārtas divpusējiem nolīgumiem notiek no 2002. gada jūnija, un, tās ir saistītas ar nolīgumiem, kuri attiecas uz nodokļu piemērošanu ietaupījumiem, sadarbību cīņā pret krāpšanu, Šengenas tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz Šveici, Šveices līdzdalību saistībā ar „Dublinas” un „ Eurodac” noteikumiem, tirdzniecību ar apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, Šveices līdzdalību Eiropas Vides aģentūras darbā un Eiropas Vides informācijas un novērošanas tīklā ( EIONET ), sadarbību statistikas apkopošanas jomā, Šveices līdzdalību programmās „Media plus” un „Media training” un izvairīšanos no nodokļu dubultās uzlikšanas Kopienas iestāžu pensionētajiem darbiniekiem.
Bilateral Agreements II have been negotiated since June 2002 and contains agreements which concern the taxation of savings; the co-operation in the fight against fraud; the association of Switzerland with the Schengen acquis; participation of Switzerland in the “Dublin” and “Eurodac” regulations; trade in processed agricultural products; Swiss participation in the European Environment Agency and European Environment Information & Observation Network (EIONET); statistical co-operation; the Swiss participation in the Media plus and Media training programs, and for the avoidance of double taxation for pensioners of Community institutions; .
Saskaņā ar Nolīgumu tā paplašināšanu nosaka neobligāta referenduma rezultāti, kas ļauj novērtēt Šveices pilsoņu nostāju attiecībā uz šo jautājumu.
According to the Agreement, its extension is subject to optional referendums that would assess the position of Swiss citizens in this matter.
2005. gada 25. septembrī notika referendums par šo jautājumu, lai apstiprinātu Protokola Nolīgumam ar ES 10 stāšanos spēkā.
On 25 September 2005 a referendum on this issue took place in order to validate the entry into force of the Protocol to the Agreement with the EU 10
Saskaņā ar 2005. gadā publicētajiem sabiedriskās domas aptaujas rezultātiem 52 % vēlētāju bija norādījuši, ka viņi balsotu par Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos paplašināšanu, 30 % vēlētāju balsotu pret, bet 18 % nebija izlēmuši, kā balsot.
An opinion poll published in January 2005 showed that 52% of the electorate said that they would be in favour of extending the agreement on free movement while 30% were against and 18% undecided; .
Turklāt tā kā beigsies septiņus gadus ilgais pārejas periods attiecībā uz ES 25, iespējams, ka, sākoties jaunam periodam, 2009. gada maijā notiks vēl viens referendums.
Moreover, as a consequence of the end of the seven year transitional period imposed to the EU 25, and the beginning of a new phase, another referendum is likely to take place in May 2009
Šveices Parlaments nolēma, ka referendums par Nolīguma ar ES 25 pagarināšanu ir jārīko atsevišķi no pirmā referenduma attiecībā uz ES 2 par Protokola Nolīgumam saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai stāšanos spēkā.
The Swiss House of Representatives decided that the referendum on prolonging the agreement with the EU 25 should be separated from the first referendum for the EU 2 regarding the entry into force of the Protocol to the Agreement pursuing the Romania and Bulgaria accession to the EU. .
Ekonomiskie ieguvumi
Economic benefits
Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos, kas noslēgts starp Šveici un Eiropas Savienību, paplašināšana atvēra darba tirgu un attiecīgi sniedza iespējas desmit jaunajām dalībvalstīm, bet tirdzniecības apjoma pieaugums ar šīm valstīm ietekmēja Šveices ekonomisko izaugsmi.
The extension of the Agreement on the Free Movement of Persons between Switzerland and the EU to the ten new member countries opened up the opportunities on the labour market and the increase in volume of the trade with those countries had an impact on the Swiss economic growth.
Saskaņā ar Valsts ekonomikas lietu sekretariāta publicēto ziņojumu, imigrācija ir pielāgota Šveices darba tirgus vajadzībām, pamatojoties uz tā ciklisko attīstību, un tā ir labvēlīgi ietekmējusi valsts ekonomiku.
According to a report published by the State Secretariat for Economic Affairs, the immigration had been adjusted to Switzerland's needs on the labour market based on the cyclical developments and had favourable results on the domestic economy.
Sagaidāms, ka Nolīguma paplašināšana attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju palielinās konkurenci Šveices darba tirgū, atvieglos Šveices darba ņēmēju nosūtīšanu uz šīm divām valstīm, uzlabos iespējas pieņemt darbā darbiniekus no Rumānijas un Bulgārijas, kā arī nākotnē atvērs tirgus Šveices eksportam.
It is expected that the extension of this Agreement to Romania and Bulgaria will intensify competition on the Swiss labour market, it will make it easier to send Swiss employees to these two countries, it will improve the possibilities of recruiting Romanian and Bulgarian personnel and it will also open future markets for the Swiss export.
Saskaņā ar statistikas datiem Šveices darba tirgū ir nepieciešami ļoti augsti kvalificēti darbinieki, jo īpaši tādās jomās kā pārvaldība, augstākā izglītība un tehnika.
Statistics show that Switzerland’s labour market requires particularly highly qualified personnel, especially in management, academics and the technical area.
Dažas Šveices ekonomikas nozares, piemēram, tūrisms, viesu uzņemšana, lauksaimniecība un veselības aprūpe, sagaida, ka tirgu atvēršana ļaus aizpildīt brīvās darba vietas, saistībā ar kurām nepieciešami darba ņēmēji ar zemāku kvalifikāciju.
Some sectors of the Swiss economy such as tourism, the hospitality industry, agriculture and the health sector hope that the opening will also provide them with advantages when it comes to filling vacancies with lower qualification requirements .
Šā protokola radītās problēmas
Challenges raised by this Protocol
Referents atzinīgi vērtē Nolīguma paplašināšanu, jo viņš uzskata, ka Rumānijai un Bulgārijai, no vienas puses, un Šveices Konfederācijai, no otras puses, pavērtos plašas iespējas saistībā ar paplašinātu Eiropu, kas veicina tādu ekonomikas politiku īstenošanu, kas vērstas uz izaugsmi un nodarbinātības veicināšanu ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī tās kaimiņvalstīs.
The rapporteur welcomes the extension of the agreement because he believes both Romania and Bulgaria, on one side, and the Swiss Confederation, on the other side, would have much to gain in the context of an enlarged Europe promoting economic policies that aim at growth and employment, not only inside EU but also in the neighbouring countries.
Tomēr, salīdzinot Protokolu saistībā ar ES 10 pievienošanos ar Protokolu saistībā ar Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, referents secina, ka neskatoties uz to, ka Šveice nosaka vienādu pārejas periodu kā attiecībā uz ES 10, tā arī ES 2, pastāv atšķirības termiņos.
However, comparing the Protocol following the accession of the EU 10 to the one following the accession of Romania and Bulgaria, the rapporteur notices that in spite of the same total transitional period imposed by Switzerland for EU 10 and EU 2, there is a difference in the timeframe.
Šādas atšķirības rodas, jo ir noteikti atšķirīgi protokolu piemērošanas termiņi
This difference is due to the different entry basis of the applicability of the Protocols
Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveici par personu brīvu pārvietošanos saistībā ar desmit jaunu Eiropas Savienības dalībvalstu (ES 10) pievienošanos 2004. gada 1. maijā nosaka šādus pārejas periodus: trīs gadus ilgs pirmais pārejas periods līdz 2007. gada 31. maijam, divus gadus ilgs otrais pārejas periods līdz 2009. gada 31. maijam un divu gadu ilgs papildu periods līdz 2011. gadam; īpašie aizsardzības noteikumi attiecībā uz Šveici ir spēkā līdz 2014. gadam. , kas pagarina Rumānijai un Bulgārijai piemērotos pārejas periodus par vismaz diviem gadiem.
The protocol to the EC/Switzerland agreement on the free movement of persons following the accession of the ten new EU Member States (EU 10) on 1 May 2004 foresees the following transitional periods: a three-year first transitional period until 31 May 2007, a two-year second transitional period until 31 May 2009, an extra two-year period, until 2011; the special protection clause for Switzerland is foreseen until 2014; , which adds at least two more years to all transitional periods imposed to Romania and Bulgaria
Īpašie aizsardzības noteikumi Šveicei attiecībā uz ES 2 arī ir spēkā divus gadus ilgāk, nekā attiecībā uz ES 10.
The special protection clause for Switzerland is as well two years longer for EU 2 in comparison to EU 10.
Tas tā ir tādēļ, ka šī klauzula attiecībā uz ES 10 ir spēkā līdz 2014. gadam, proti, divpadsmit gadus pēc sākotnējā Nolīguma stāšanās spēkā 2002. gadā un, attiecīgi, desmit gadus pēc šo valstu pievienošanās Eiropas Savienībai, bet saistībā ar ES 2 – līdz 2019. gadam, kas nozīmē desmit gadus pēc šā Protokola stāšanās spēkā, kas paredzama 2009. gadā un, attiecīgi, divpadsmit gadus pēc šo valstu pievienošanās Eiropas Savienībai.
This is because this clause is foreseen until 2014 for EU 10, respectively twelve years after the entry into force of the original Agreement, in 2002 and, consequently, for ten years after the accession to the EU, and until 2019 for EU 2, which means for ten years after the entry into force of the present protocol foreseen in 2009, and, consequently, for twelve years after their accession to the EU. .
Tādēļ, ņemot vērā divus gadus ilgo kavēšanos attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju, referents aicina Eiropas Savienību rīkoties taisnīgi, lai nodrošinātu šā procesa paātrināšanu, un pārliecināties, ka Šveices Konfederācija neatliks dokumentu ratifikāciju, un šis Protokols varēs stāties spēkā tūlīt pēc paredzētā referenduma rezultātu iegūšanas saistībā ar šo jautājumu.
Therefore, taking into consideration the two-year late start for Romania and Bulgaria, the rapporteur asks the European Commission to exercise due diligence to ensure the speeding-up of this process and to make sure that the Swiss Confederation will not postpone their ratification, in order for the present Protocol to enter into force immediately upon completion of the foreseen referendum on this matter.
Šo iemeslu dēļ referents atbalsta nolīgumu un iesaka to apstiprināt.
For all these reasons, the rapporteur supports the agreement and recommends that the assent be given.
Protocol to the EC-Switzerland Agreement on the free movement of persons (participation of Bulgaria and Romania)
Protocol to the EC-Switzerland Agreement on the free movement of persons (participation of Bulgaria and Romania)
par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
on the proposal for a Council directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax, as regards the treatment of insurance and financial services
par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
on the proposal for a Council directive amending Directive 2006/112/EC on the common system value added tax, as regards the treatment of insurance and financial services
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0747 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0747 ),
– ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0473/2007 ),
– having regard to Article 93 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0473/2007 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A6‑0344/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0344/2008 ),
(1) Finanšu pakalpojumu nozare dod nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, konkurētspējas veicināšanā un darba vietu radīšanā, taču to var īstenot tikai tādā gadījumā, ja iekšējā tirgū ir nodrošināti neitrāli konkurences apstākļi.
(1) The financial service industry makes an important contribution to growth, competitiveness and job creation but can fulfil its role only under neutral conditions of competition in an internal market.
Nepieciešama sistēma, kas nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) piemērošanu finanšu produktiem un to tirdzniecībai un pārvaldībai.
It is necessary to provide a framework which provides legal certainty as to the value added tax (VAT) treatment of financial products and their marketing and management.
Nepieciešama sistēma, kas nodrošinātu šādus neitrālus apstākļus attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) piemērošanu finanšu produktiem un to tirdzniecībai un pārvaldībai.
It is necessary to provide a framework which provides such neutral conditions in regard to the value added tax (VAT) treatment of financial products and their marketing and management.
Uz juridisko noteiktību attiecas 2. apsvērums.
Legal certainty is dealt with in Recital 2.
1. apsvērumā ir runa par neitralitātes principu un līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanu iekšējā tirgū.
Recital 1 is about the principle of neutrality and creating a level-playing field in the internal market.
(2) Spēkā esošie noteikumi, ar ko regulē finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu atbrīvojumu no PVN un kas ir noteikti Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, ir novecojuši un netiek konsekventi interpretēti un piemēroti.
(2) The existing rules governing the exemptions from VAT for financial and insurance services laid down in Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax are out of date and have led to uneven interpretation and application.
Noteikumu sarežģītība un administratīvās prakses dažādība rada juridisko nenoteiktību saimnieciskās darbības veicējiem un nodokļu iestādēm.
The complexity of the rules and the variation in administrative practices generates legal uncertainty for economic operators and tax authorities.
Šīs juridiskās nenoteiktības dēļ pieaug iztiesājamo lietu skaits saistībā ar atbrīvojumu piemērošanu un palielinās administratīvais slogs.
This uncertainty has led to considerable litigation and has increased the administrative burden.
Tādēļ ir jāprecizē, kuri apdrošināšanas un finanšu pakalpojumi ir atbrīvojami no nodokļa, tādējādi palielinot juridisko noteiktību un samazinot saimnieciskās darbības veicēju un iestāžu administratīvo slogu.
It is therefore necessary to clarify which insurance and financial services are exempt and thereby create greater legal certainty and reduce the administrative burden for operators and authorities.
Noteikumu sarežģītība un administratīvās prakses dažādība rada juridisko nenoteiktību saimnieciskās darbības veicējiem un nodokļu iestādēm un neļauj nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES .
The complexity of the rules and the variation in administrative practices generates legal uncertainty for economic operators and tax authorities and fails to secure a level playing field in the EU .
Tādēļ ir jāprecizē, kuri apdrošināšanas un finanšu pakalpojumi ir atbrīvojami no nodokļa, tādējādi palielinot juridisko noteiktību , nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES un samazinot saimnieciskās darbības veicēju un iestāžu administratīvo slogu.
It is therefore necessary to clarify which insurance and financial services are exempt and thereby create greater legal certainty and a level playing field in the EU and reduce the administrative burden for operators and authorities.
Ir svarīgi uzsvērt mērķi nodrošināt saimnieciskās darbības veicējiem un dalībvalstīm līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībā.
It is important to stress the aim of having a level playing field in the European Union between economic operators and Member States .
(5) Apdrošināšanas pakalpojumiem un finanšu pakalpojumiem ir līdzīgi starpniecības veidi.
(5) Insurance services and financial services require similar forms of intermediation.
Tāpēc starpniecībai apdrošināšanas pakalpojumos un starpniecībai finanšu pakalpojumos būtu jāpiemēro vienādi nosacījumi.
It is therefore appropriate for intermediation in insurance and intermediation in financial services to be treated in the same way.