natgillin/translations-raw huggingface dataset:
v) apkarot uz vecuma faktora balstītu diskrimināciju darbā un tālākizglītības jomā un radīt stimulus darbiniekiem, kuri pārsnieguši 60 gadu vecumu, joprojām palikt darba tirgū, lai varētu nodot nākamajām paaudzēm savas zināšanas un pieredzi, norādot, ka šajā nolūkā dalībvalstīm būs jāpieņem attiecīgi tiesību akti, lai stimulētu uzņēmumus pieņemt darbā šādus darbiniekus;
(v) combating age-based discrimination in the workplace and training and developing incentives for workers over the age of 60 to remain available for work, so that they can pass on their knowledge and experience to subsequent generations, which will require the Member States to adopt appropriate legislation designed to promote the recruitment of such people by companies;
vi) izmantojot jaunu vispusīgas rehabilitācijas pieeju, kurā vienādā mērā ņemta vērā fiziskā un bioloģiskā vide, atbalstīt to gados vecāku cilvēku (re)integrāciju, kuri kļuvuši par invalīdiem, nevis piešķirt šiem cilvēkiem invalīda statusu;
(vi) supporting the (re)integration, based on a new approach of complex rehabilitation that takes equal account of the biological and physical environment, of older people who become disabled, rather than classifying them as ‘disabled’;
49. pauž viedokli, ka gados vecāku cilvēku nodarbinātības iespējas ir atkarīgas arī no iniciatīvām tādās jomās kā veselības aprūpe, ienākumu līmenis, citi finansiāla un cita veida stimuli salīdzinājumā ar pensijas apmēru un citām ar pensiju saistītām priekšrocībām, tālākizglītība, darba laika organizācija, darbinieku neatkarība un individuālas izvēles iespējas, labākas darba un privātās dzīves saskaņošanas iespējas, apmierinātība ar darbu un vadības attieksme, kā arī saprātīgas darba vietas izveidošana atbilstīgi Direktīvas 2000/78/EK noteikumiem, un sociālajiem partneriem šīs iniciatīvas jāattīsta kopīgā sadarbībā un aptverot visus darba ņēmējus;
Argues that older people’s employability also depends on initiatives in the fields of health, the level of income and contributions in cash and in kind in comparison to pension and other retirement benefits, further training, working-time patterns, autonomy and individual choice for workers, better work-life balance, job satisfaction and management behaviour, as well as a guarantee of reasonable accommodation, consistent with the provisions of Directive 2000/78/EC, and in the field of accessibility, and that such initiatives should be devised jointly by the social partners, where applicable, for all employees and promoted by the Commission and Member States;
Paaudžu tandēma iniciatīva
Intergenerational tandem initiative
Iniciatīva „Par pienācīgu pensiju”
‘ Guaranteeing a decent pension’ initiative
57. aicina Komisiju pārskatīt ar veselīgu novecošanu saistītos pasākumus un 2011. gadā nākt klajā ar rīcības plānu attiecībā uz šādiem aspektiem:
Calls on the Commission to conduct a review of activities related to healthy ageing and to present an action plan in 2011 for:
– kā uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku cieņu, veselību, dzīves kvalitāti un neatkarību;
– enhancing older people’s dignity, health, quality of life, and autonomy,
– kā nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem neatkarīgi no ienākumu līmeņa;
– allowing them equal access to health care regardless of income,
– kā jo īpaši atspoguļot veselības apdraudējumus, ar ko saskaras cilvēki, kuri pēkšņi pārtrauc strādāt;
– highlighting in particular the health risks for people who suddenly cease being active, and
– kā akcentēt slimību profilakses nepieciešamību, šajā nolūkā prasot dalībvalstīm veicināt veselīgu dzīvesveidu un veikt smēķēšanas, alkohola lietošanas, aptaukošanās un citu lielāko veselības apdraudējumu samazināšanai nepieciešamos pasākumus;
– emphasising prevention of health problems, which requires the Member States to support healthy lifestyles and take appropriate measures to reduce smoking, alcohol misuse, obesity and other major health risks;
59. uzskata, ka aktīvas novecošanas jautājums dalībvalstīm ir jānosaka par vienu no turpmāko gadu prioritātēm; norāda, ka tas jo īpaši nozīmē, ka būs nepieciešams radīt labvēlīgus nosacījumus vecāku cilvēku potenciāla izmantošanai un veidot inovatīvu pieeju darbam, kā arī atbilstīgi izglītot palīdzības dienestu personālu;
Considers that the Member States should make active ageing one of the priorities for the coming years; points out that this includes, in particular, the creation of suitable framework conditions for mobilising the potential of older persons and the development of innovative approaches for activities, as well as appropriate training for supporting services´ staff;
61. uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu izmantot visas iespējas, ko sniedz atvērtās koordinācijas metode, nodarbinātības stratēģija un citi Kopienas instrumenti un programmas, tostarp struktūrfondu, īpaši Eiropas Sociālā fonda, finansiālais atbalsts, lai veicinātu aktīvu novecošanu;
Considers that the Member States and the EC should use all the possibilities offered by the Open Method of Coordination, the Employment Strategy and other Community instruments and programmes, including the financial support of the Structural Funds, especially the European Social Fund, to foster active ageing;
66. uzsver, ka vecākiem cilvēkiem ģimenē bieži vien ir liela nozīme, jo viņi rūpējas par bērniem skolas brīvdienu laikā un pēc stundām, un tas ir ļoti vērtīgi ne tikai vispārīgā skatījumā, bet arī no ekonomiskā viedokļa;
Stresses the fact that elderly people often play an important role in the family by taking care of children, with the provision of childcare during school holidays and after school, which constitutes a high value in general as well as representing a significant economic value;
75. atzīmē — ja darba tirgū nebūs nodrošināti nosacījumi darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanai, trūks stimulu ģimenēm paredzētu pakalpojumu klāsta paplašināšanai, samazināsies dzimstība un turpināsies Eiropas sabiedrības novecošana;
Notes that, if the conditions for reconciling professional, family and private life are absent from the labour market, there will be no encouragement for the various services to families to be broadened, and the birth-rate will fall, greatly exacerbating the ageing of European society;
Politikas joma „Ekonomika un izaugsme”
Economic and growth policies
80. aicina dalībvalstis radīt attiecīgus pamatnosacījumus, it īpaši novatoriskus un neierobežotus rīcības principus, kuros būtu ņemti vērā atšķirīgie apstākļi dažādos reģionos;
Calls on the Member States to put in place framework conditions, and particularly to take innovative and barrier-free measures, that reflect differing regional conditions in this regard;
83. prasa pilnveidot nelegālās nodarbinātības apkarošanu, it īpaši palielinot kontroles iestādēm (uzņēmumu inspekcijas dienestiem, darba tiesām) pieejamos cilvēkresursus un pārējos resursus;
Calls for efforts to improve the fight against illegal labour, notably by increasing the human and other resources available to the control bodies (factory inspectorate services, labour courts, etc);
84. vērš uzmanību uz to, ka sociālās drošības sistēmas saskaras ar sarežģītiem uzdevumiem un ka dalībvalstīm būs jāveic vērienīgas strukturālās reformas un jāmeklē jauni veselības aprūpes un pensiju ilgtspējīgas finansēšanas veidi;
Calls attention to the fact that social security systems face major challenges and that Member States should be carrying out ambitious structural reforms and searching for new ways of sustainable financing of health care and pensions;
86. aicina vairāk rūpēties par to, lai vecāki cilvēki būtu informēti par savām tiesībām un pienākumiem saistībā ar sociālo drošību un pensijām un lai šī informācija tiktu sniegta vienkāršā un pieejamā veidā;
Calls for more to be done to ensure that older people know what their rights and obligations are with regard to social security systems and pensions and that this information is provided in a simple and accessible format;
89. aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt sociālās labklājības sistēmas, kurās joprojām vērojamas lielas atšķirības starp vīriešu un sieviešu pensijas apmēru, un apsvērt iespējas ieviest korekcijas koeficientus, ņemot vērā iemaksu pārtraukumus, kas radušies, strādājot pagaidu darbu vai uzņemoties mātes pienākumus;
Calls on the Commission and the Member States to re-examine welfare systems where they still entail considerable inequalities between men’s and women’s pension levels, and to consider the options of introducing corrective factors taking account of the gaps in contributions arising from temporary employment or maternal responsibilities;
95. aicina Komisiju pastāvīgi veikt ar paaudžu jautājumu saistītu datu uzskaiti, tostarp aprēķinus par parāda nastu nākotnē un dalībvalstu budžetu nepietiekamu ilgtspējību, un iegūtos rezultātus publiskot viegli pieejamā un saprotamā veidā;
Calls on the Commission to provide continuous intergenerational accounting, including estimates on future debt burdens and sustainability gaps in public finances of the Member States, and to make the results publicly available in a way that is easily accessible and understandable;
97. ierosina, lai dalībvalstis nāk klajā ar pasākumiem vispārējās produktivitātes celšanai, it īpaši sociālās labklājības pakalpojumu sniegšanas jomā, tostarp veselības aprūpē un veco cilvēku aprūpē;
Recommends that the Member States put forward measures to increase general productivity and especially productivity in the provision of welfare services, including health services and care for the elderly;
107. pauž pārliecību, ka ir visai svarīgi, lai norisinātos atklātas un godīgas debates par dažādiem imigrācijas politikas jautājumiem, imigrantu uzņemšanas nosacījumiem un viņu ekonomiskajām perspektīvām, nelegālās imigrācijas problēmām, pieaugošo bezdarba līmeni imigrantu vidū, kura iemesls ir ekonomiskā krīze, un par ieceļotāju sociālās un kultūras izolācijas efektīviem novēršanas pasākumiem;
Is convinced that open and sincere debate is essential in order to discuss different immigration policies, admission conditions for immigrants and their economic perspectives, the problems of illegal immigration, the growing unemployment rate among immigrants due to the current economic crisis, and effective measures to avoid the social and cultural isolation of newcomers;
113. uzskata, ka pakalpojumu sniegšanu mājās vecākiem cilvēkiem varētu atbalstīt un organizēt, veicinot autonomus un kooperatīvus darbības veidus, kuru pamatā būtu līgumi ar vietējām varas iestādēm un īpaši ieviesti taloni ģimenēm;
Considers that home services for the elderly could be promoted and organised by encouraging autonomous and cooperative forms of activity, on the basis of agreements with local authorities and the introduction of dedicated vouchers for families;
Iesaistīšanās sabiedriskajā dzīvē
Involvement in society
Starppaaudžu taisnīguma iedibināšana turpmākajos gados būs viens no prioritārajiem uzdevumiem gan Eiropas, gan dalībvalstu politikā.
Establishing justice between the generations will be one of the most pressing challenges for social policy at both European and national level in the coming years.
Gadsimta sākuma demogrāfisko pārmaiņu pirmās sekas vērojamas jau pašlaik.
Demographic change will continue over the early part of this century and its initial effects are already apparent.
Starppaaudžu taisnīguma nodrošināšana
Ensuring justice between the generations
Demogrāfisko pārmaiņu rezultātā ir vērojama iepriecinoša tendence, ka cilvēku mūžs kļūst arvien garāks un ilgāk saglabājas viņu garīgā un fiziskā aktivitāte.
The process of demographic change is producing a situation in which, happily, longevity is steadily increasing and people are also remaining physically and mentally active for more of their lives.
Tomēr, no otras puses raugoties, dalībvalstīs jau vairākus gadu desmitus ir vērojams zems dzimstības līmenis; iedzīvotāju vecuma struktūras proporcionālajai attiecībai ir raksturīga pastāvīga virzība uz vecākās paaudzes pusi.
On the other hand, birth rates in the Member States have remained low now for several decades, and the older generations account for an ever increasing proportion of the population.
Šāda sistēma var nodrošināt solidaritāti, sociālo taisnīgumu un sociālās drošības sistēmu stabilitāti tikai tik ilgi, kamēr to cilvēku skaits, kuri izmanto attiecīgās priekšrocības, ir ievērojami mazāks par to cilvēku skaitu, uz kuriem gulst šo priekšrocību finansējums.
The limits of the intergenerational contract have been reached: solidarity, social justice and the stability of social security systems can be guaranteed only while the number of people receiving benefits is substantially smaller than the number footing the bill.
Ja piepildīsies prognozes, jārēķinās ar to, ka nākamās paaudzes varētu izjust lielu finansiālu slogu un no tā izrietošos resursu pārdales konfliktus.
If forecasts are correct, we cannot rule out a scenario in which the rising generations will carry a heavy financial burden and the issue of burden sharing will be a source of conflict.
Notikumu gaita var vēl vairāk saasināties finanšu, ekonomikas un sociālo krīžu rezultātā.
Such a scenario could be aggravated by financial, economic and social crises.
Dialoga iespējamības nodrošināšana
Enabling dialogue
Referents apzinās, ka galvenie mehānismi starppaaudžu taisnīguma panākšanai ir pašu dalībvalstu rīcībā.
The rapporteur recognises that the main instruments for bringing about intergenerational justice are in the hands with the Member States.
Jautājums par demogrāfisko pārmaiņu sekām Eiropā ir skatīts vairākās augstākā līmeņa sanāksmēs, taču pieņemtie solījumi tiek pildīti tikai ar vilcināšanos.
The effects of demographic change have been discussed at numerous European summits but there has been foot-dragging on the implementation of the promises made there.
Eiropas „pievienoto vērtību” referents galvenokārt saskata iespējā izveidot pamatu un instrumentus atklātam un godīgam paaudžu dialogam, kas pavērtu ceļu savstarpēji izdevīgiem risinājumiem.
In the rapporteur’s view, the potential for European added value lies in creating the necessary premises and tools for an open and frank dialogue between the generations, with a view to achieving win-win situations.
Taisnīguma ideja praksē jāīsteno intensīvāk, balstoties uz principiem, kas paredz veikumam adekvātus ienākumus, taisnīgas iespējas un taisnīgu līdzdalību.
The concept of justice must be more effectively translated into reality through fairness in terms of benefits, opportunities and participation.
Pārredzamības izveide
Creating transparency
Referents ierosina konkrētus pasākumus, lai radītu pamatu atklātam dialogam.
The rapporteur proposes a number of specific measures to create a basis for open dialogue.
Lai ticami atspoguļotu un prognozētu maksājumu plūsmas starp dažāda vecuma iedzīvotāju grupām, kā arī katras paaudzes veikumu un tai uzlikto nastu, jāizmanto ar pārredzamību saistītas iniciatīvas, piemēram, paaudžu bilances.
Transparency initiatives such as generational accounting should be used to produce reliable models and forecasts of payment flows between the generations and the degree to which each will benefit or be burdened.
Turklāt, Eiropas un dalībvalstu līmenī veicot saistošu likumu ietekmes analīzi („paaudžu pārbaudi”), tiktu izvērtēta šo likumu ietekme uz starppaaudžu taisnīgumu un pavērtas iespējas izmaksu un ieguvumu ilgtermiņa novērtējumam.
Compulsory impact assessments for legislation at European and national level should show how new laws will affect intergenerational justice and should facilitate long-term cost-benefit analyses.
Īpaša uzmanība ir pievērsta izglītības un nodarbinātības politikai.
Education and employment policies require particular attention.
Veidojot visām paaudzēm taisnīgu politiku, centrā jāizvirza atklāta un taisnīga piekļuve izglītošanās iespējām un darba tirgum.
Open, equitable access to educational opportunities and job markets must be a core feature of policy-making for justice between the generations.
Šāda pieeja veido priekšnoteikumu tam, lai ikviena paaudze varētu sev sagādāt labklājību un patstāvību.
It underpins the capacity of each generation to generate prosperity and achieve independence.
Nodrošinot mūžizglītības pieejamību un palielinoties nodarbināto cilvēku īpatsvaram, ir iespējams paaugstināt produktivitāti.
Productivity can be increased by giving people access to lifelong learning and getting more people into work.
Cilvēkus atstumjot, tiek grauta viņu cilvēciskā cieņa.
Human dignity suffers when people are excluded.
Nodarbinātības līmenis vecuma grupā, ko veido 55 līdz 64 gadus vecie iedzīvotāji, nesasniedz Eiropadomes izvirzīto un Lisabonas stratēģijā noteikto mērķi 2010. gadam (proti, 50 %).
The rate of employment among 55-64-year-olds is below the European Council’s Lisbon Strategy target for 2010 of 50 %
Apspriešanās par iespēju pasludināt 2012. gadu par Eiropas aktīvās novecošanas un paaudžu solidaritātes gadu — Eiropas Komisija, 2009. gada jūnijs.
Consultation in view of declaring 2012 as the European Year of Active Ageing and Solidarity between Generations, Commission, June 2009. .
Tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam algotu darbu strādājošo iedzīvotāju skaits samazināsies par trim miljoniem.
By 2020 it is forecast that the total number of people in work will fall by three million.
COM(2005)94 — Zaļā grāmata „Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām”.
COM(2005) 94, Commission green paper on ‘Confronting demographic change: a new solidarity between the generations’. .
Krīzes tautsaimniecībā, pagaidu darbs, uz noteiktu laiku nodibinātu darba attiecību, minimālas nodarbinātības un bezdarba līmeņa pieaugums negatīvi ietekmēs iedzīvotāju profesionālās dzīves virzību, padarot to nepastāvīgāku un nedrošāku.
The patterns of people’s working lives are becoming increasingly uneven and uncertain as a result of economic crises, temporary work, the growth of short-term contracts, marginal employment and unemployment.
Lai risinātu šo problēmu, strauji un apņēmīgi jāveicina gan jaunu, gan vecāka gadagājuma cilvēku iesaistīšanās darba tirgū, pamatojoties uz pilna dzīves cikla pieeju.
To counter this phenomenon, swift and decisive measures must be taken, in a lifecycle-orientated approach, to bring more younger and older people into the labour market.
Nozīmīgi soļi šajā ziņā ir elastdrošības koncepcija un ES stratēģijā 2020. gadam izvirzītais mērķis panākt, lai ekonomiski aktīvo iedzīvotāju īpatsvars sasniegtu 75 %.
The concept of flexicurity and the EU 2020 strategy target of a 75 % employment rate are important steps forward.
Eiropas Savienībā bezdarbs 15 līdz 24 gadus veco jauniešu vidū ievērojami pārsniedz bezdarba līmeni pārējās vecuma grupās.
The proportion of people out of work in the 15-24 age group is considerably higher than that for any other age group in the EU.
Joprojām pārlieku augsts ir skolu pametušo jauniešu īpatsvars, tādējādi apdraudot Lisabonas stratēģijā noteikto mērķi, kas paredz līdz 2012. gadam panākt, lai skolu pametušo jauniešu īpatsvars nepārsniegtu 10 %.
The proportion of students dropping out of school remains high and there is a danger that the Lisbon target of a maximum drop-out rate of 10 % by 2012 will not be achieved.
Nākotnes darbavietām būs vajadzīgi augsti kvalificēti darbinieki.
Highly qualified workers will be needed to do the jobs of the future.
Turklāt te jāievēro princips „palīdzēt un prasīt”, proti, attiecīgajiem jauniešiem ir pašiem jāpieliek pūles, lai veicinātu savu integrēšanos darba tirgū.
The principle of ‘supporting and challenging’ needs to come into play here: the young people concerned will have to assist the process of their integration into the labour market through their own efforts.
Referents prasa, lai, domājot par vecāka gadagājuma cilvēkiem, tiktu panākta vienošanās par Eiropas „50+” paktu.
With regard to older people, the rapporteur proposes that a ‘50-plus pact’ be concluded.
Šajā paktā, paplašinot ES stratēģiju 2020. gadam, būtu jāparedz paaugstināt nodarbinātības līmeni vecuma grupā virs 50 gadiem, lai tas pārsniegtu 55 %, kā arī ierobežot pirmstermiņa pensionēšanos un ar to saistītos finansiālos stimulus, palielināt kvalifikācijas celšanas un tālākizglītības pasākumos iesaistījušos iedzīvotāju īpatsvaru visās vecuma grupās un radīt stimulus iedzīvotājiem, kuri pārsnieguši 60 gadu vecumu, palikt darba tirgū.
This would entail expanding the EU 2020 strategy to provide for an increase of more than 55 % in the employment rate among people aged 50, as well as the gradual elimination of early retirement and the incentives for it, an increase in the proportion of people of all ages in further and higher education and the development of incentives for over-60s to remain available for work.
Ņemot vērā vecāka gadagājuma cilvēku pieredzi, dzīves gaitā paveikto un zināšanas, ir skaidri jāizprot, ka šie cilvēki sabiedrībai un ekonomikai ir nevis slogs, bet gan ieguvums.
The economy and society need to take on board the message that older people are not a burden, but rather – through their experience, their achievements and their knowledge – an asset.
Pakts būtu jāpapildina ar konkrētiem pasākumiem, piemēram, uzņēmumos nostiprinot darba grupas, kurās kopā strādā dažādu vecumu darbinieki, kā arī pārskatot un atceļot dažādus vecuma ierobežojumus.
The pact should be accompanied by specific measures such as the development of mixed-age teams within companies and steps to review and remove age limits.
Uzņēmumos jāmaina domāšanas veids.
Companies need to rethink their approach.
Jaunākie CEDEFOP pētījumi liecina, ka daudziem darba devējiem vēl joprojām ir aizspriedumi attiecībā uz vecāka gadagājuma darbinieku produktivitāti.
New research by CEDEFOP shows that many employers still have prejudiced views about the capability of older workers.
Ir nepieciešamas iniciatīvas, lai īstenotu uzdevumu kompleksus, kas saistīti ar veselības aprūpi, tālākizglītību, darba organizāciju, apmierinātību ar darbu un vadības attieksmi.
Initiatives need to be taken in the areas of health, further training, work patterns, job satisfaction and management behaviour.
Sociālajiem partneriem šīs iniciatīvas kopīgi jāizstrādā un jāveicina to īstenošana uzņēmumos.
The social partners should collaborate to develop such initiatives and promote them within companies.
Mums ir nepieciešama lielāka sapratne attiecībā uz to, ka vecāka gadagājuma darbiniekiem arī pēc pensijas vecuma iestāšanās tiek dotas iespējas un viņi tiek rosināti joprojām aktīvi piedalīties darba dzīvē.
The concept of older workers being equipped and encouraged to remain active beyond the normal retirement age must be more widely accepted.
Mūžizglītībai jābūt visu dalībvalstīs īstenoto izglītības pasākumu centrā.
Lifelong learning has to be a core concept in all education-related measures in the Member States.
Saistībā ar iniciatīvu „jaunas iemaņas jaunām darbavietām” veiktie izvērtējumi par nākotnē nepieciešamajām kvalifikācijām liecina, ka liela daļa strādājošo iedzīvotāju ir apguvuši tikai elementāras prasmes.
Estimates of future requirements for qualifications, made under ‘new skills for new jobs’ initiatives, show that a high proportion of the workforce possesses only basic skills.
Politikas joma „Ģimene”
Family policies
Vidējais dzimstības līmenis Eiropas Savienībā ir 1,5 bērni, un tas ir viens no pasaulē zemākajiem rādītājiem.
The average birth rate in the EU is 1.5 children, one of the lowest levels in the world.
Bieži vien trūkst struktūru, kuras dzīvesbiedriem ļautu piepildīt vēlmi laist pasaulē bērnus.
In many cases, structures enabling couples to have the families they would like are not in place.
Priekšnoteikums dzimstības uzlabošanai ir tāda politika, kuras centrā ir bērnu vajadzības.
In order to increase birth rates, a child-centred policy approach is needed.
Demogrāfiskās novecošanas problēmu jo īpaši var palīdzēt risināt labākas darba un privātās dzīves savienošanas iespējas.
In particular, problems of population ageing can be tackled by making it easier for people to balance work and family life.
Ir jāpaplašina cenas ziņā pieejamas un kvalitatīvas aprūpes un audzināšanas iespējas bērniem agrīnā vecumā un jāīsteno pasākumi vecāku atbalstam.
Affordable, high-quality care and education for young children must be made more widely available and measures to support parents must be taken.
Politikas joma „Aktīva novecošana”
Policies for active ageing