natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Eiropas starpdisciplīnu sporta organizācijas, jo īpaši Eiropas valstu olimpiskās komitejas, Eiropas paralimpiskā komiteja (EPK), starptautiskā organizācija Special Olympics un Eiropas nevalstiskās sporta organizācijas,
- European interdisciplinary sports organisations, in particular the European National Olympic committees, the European Paralympic Committee, (EPC), Special Olympics and European non-governmental sports organisations,
- valstu starpdisciplīnu sporta organizācijas un valstu olimpiskās un paralimpiskās komitejas,
- national interdisciplinary sports organisations and national Olympic and Paralympic committees,
- citi sportā iesaistītie dalībnieki, kas pārstāvēti Eiropas mērogā, tai skaitā sociālie partneri,
- others involved in sports represented at European level, including the social partners,
- citas Eiropas un starptautiskās organizācijas, jo īpaši Eiropas Padomes sporta organizāciju iestādes un ANO struktūras, piemēram, UNESCO un Pasaules veselības organizācija;
- other European and international organisations, in particular the sports bodies of the Council of Europe sports organisations and UN bodies such as Unesco and the WTO;
8. iesaka starptautisko un valstu federāciju lēmējiestādēs pienācīgi pārstāvēt dažādu sportā iesaistīto personu (spēlētāju, treneru vai instruktoru, tiesnešu u.t.t.) konkrētās asociācijas;
Recommends that the specific associations for the different categories of persons involved in sport (players, trainers or coaches, referees, etc.) should all be appropriately represented in the decision-making bodies of international and national federations;
12. aicina Komisiju veicināt spēcīgāku nevalstisko sporta organizāciju iesaistīšanos dalībvalstu un Komisijas dialogā, rīkojot valsts pārvaldes pārstāvju sanāksmes kopā ar nevalstisko sporta organizāciju pārstāvjiem līdzīgi ministriju vai sporta direktoru sanāksmēm vai Komisijas darba grupu sanāksmēm;
Calls on the Commission to promote stronger involvement of non-governmental sports organisations in the dialogue between the Member States and the Commission by organising governmental meetings together with the non-governmental sports organisations akin to ministerial or sport director meetings or the Commission’s working group meetings;
14. aicina Komisiju, veidojot jaunu strukturētu dialogu, pievērst īpašu uzmanību Reģionu komitejai un ņemt vērā tās ieguldījumu Baltajā grāmatā par sportu paredzēto pasākumu pārraudzībā un īstenošanā reģionālā un vietējā līmenī;
Calls on the Commission, when pursuing the new structured dialogue, to pay particular heed to the Committee of the Regions, taking into account its contribution at regional and local levels to the supervision and implementation of the measures set out in the White Paper on Sport;
17. aicina ES valstu sporta federācijas un Eiropas sporta organizācijas nodrošināt, ka to sporta asociāciju licencēšanas procedūras atbilst finansiālās pārredzamības pamatprincipiem, nav diskriminējošas un ir saskaņā ar iekšējā tirgus pamatnoteikumiem un principiem, lai ierobežotu konkurences traucējumus; uzskata, ka sporta organizācijām ir jānodrošina tas, ka pārredzamības un licencēšanas prasības tiek ievērotas un to nepildīšana tiek sodīta;
Calls on EU national sports federations and European sports organisations to ensure that their procedures for licensing sports associations comply with the basic principles of financial transparency, are non-discriminatory and are in accordance with basic internal market provisions and principles, so as to curb distortions of competition; considers that sports organisations must ensure that the requirements regarding transparency and licensing are complied with and that non-compliance is punished;
22. mudina dalībvalstis cīnīties ar nelegālu dopinga vielu tirdzniecību tāpat kā ar narkotiku tirdzniecību un šajā jomā attiecīgi pielāgot valsts tiesību aktus; aicina Komisiju apsvērt, kā šo baltajā grāmatā minēto ieteikumu īstenot turpmāk;
Urges Member States to treat the trade in illegal doping substances in the same manner as the trade in illicit drugs and to adjust their national legislation accordingly; and invites the Commission to reflect on how to take this recommendation, made in the White Paper further;
Izglītība, jaunieši un veselība
Education, young people and health
28. saistībā ar šo norāda uz Eiropas Savienības uzdevumu, kas tai uzdots saskaņā ar Lisabonas līgumu, aizsargāt jo īpaši gados visjaunāko sportistu fizisko un morālo neaizskaramību;
Refers in this respect to the task of the Union, conferred on it by the Lisbon Treaty, of protecting the physical and moral integrity of the youngest sportsmen and sportswomen in particular;
30. aicina dalībvalstis veicināt turpmākus pasākumus sporta un fizisko vingrinājumu popularizēšanā, kas ir svarīgs faktors valsts izglītības līmeņa celšanā, un pilnībā izmantot iespējas, ko mobilitātes jomā visos izglītības, arodmācību un mūžizglītības līmeņos piedāvā Kopienas programmas;
Calls on the Member States to encourage further measures to promote sport and physical exercise as a major factor in raising national education standards and make full use of the opportunities offered by community programmes regarding mobility at all levels of education, vocational training and lifelong learning;
32 . aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt jauno sportistu veselības profilakses pasākumus un pārbaudes, kā arī nodrošināt, ka tiek ievērotas visas ANO Bērnu tiesību konvencijā paredzētās tiesības;
Calls on the Commission and the Member States to step up preventative measures and health checks for young sportspeople and ensure that all the rights enshrined in the United Nations Convention on the Rights of the Child are respected;
35. aicina Komisiju atzīt par likumīgiem tādus pasākumus kā obligāto vietējo spēlētāju skaitu, atvieglojot mācību sistēmas pabeigušajiem spēlētājiem, neatkarīgi no viņu tautības, iespējas iekļūt profesionālā komandā;
Calls on the Commission to recognise the legality of measures favouring the promotion of players who have come through training schemes, such as a minimum number of locally-trained players, irrespective of their nationality, on the professional staff;
38. ņemot vērā vajadzību pēc horizontālas pieejas jautājumiem par vides un veselības aizsardzību, iesaka Komisijai sekmēt vides un veselības aizsardzības veicināšanu Eiropas sporta pasākumu laikā; atzinīgi vērtē Komisijas pieņemto lēmumu politiskajā dialogā ar dalībvalstīm un pārējām iesaistītajām pusēm sekmēt ekoloģisku iepirkuma politiku;
Given the need to adopt a horizontal approach to questions concerning the protection of the environment and health, recommends that the Commission encourage the promotion of environmental and health protection during European sporting events; welcomes the Commission decision to promote green procurement in its political dialogue with the Member States and other concerned parties;
42. aicina dalībvalstis izveidot pamatu Eiropas skolu čempionātu un Eiropas universitāšu čempionātu rīkošanai, lai iemācītu jauniešus sacensties un veicinātu starpkultūru dialogu;
Invites the Member States to create the framework for organising European School Championships and European University Championships, in order to prepare young people for performing and to encourage intercultural dialogue;
46. atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu lēmumu atbalstīt turpmākus pasākumus cilvēkiem ar invaliditāti; mudina Komisiju nodrošināt to, ka visas sportistiem paredzētās sociālās tiesības ir vienlīdzīgi pieejamas arī sportistiem invalīdiem;
Welcomes the decision of the Commission and Member States to support further measures for persons with disabilities; urges the Commission to ensure that all social entitlements earmarked for sportspeople are equally accessible to their disabled counterparts;
53. uzsver reģionu un vietējo pašvaldību nozīmi profesionālu un atpūtai domātu sporta pasākumu rīkošanā, attīstot infrastruktūru un veicinot sportu un veselīgu dzīves veidu ES pilsoņu, jo īpaši skolēnu vidū;
Stresses the role of regions and local authorities in organising professional and recreational sports events, developing infrastructure and promoting sport and a healthy lifestyle among EU citizens, particularly schoolchildren.
Sports un trešās valstis
Sport and third countries
56. aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt dialoga un sadarbības ar trešajām valstīm darbības jomu, iekļaujot tajā tādus jautājumus kā spēlētāju pārcelšana, jauno spēlētāju ekspluatācija, dopings, naudas atmazgāšana sportā un drošība lielos starptautiskos sporta pasākumos;
Calls on the Commission and the Member States to extend the scope of dialogue and cooperation with third countries to issues such as transfers of international players, exploitation of underage players, doping, money-laundering through sport and safety during major international sports events;
Kārtības nodrošināšana sporta pasākumu laikā
Policing of sports events
60. aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pārrobežu policijas sadarbības "izlūkošanas politiku" sporta jomā, iekļaujot informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp drošības dienestiem un nodrošinot brīvības, pamattiesību un datu aizsardzības noteikumu ievērošanu;
Calls on the Commission and the Member States to implement an ‘intelligence-led policy’ of cross-border police cooperation in the field of sport, including the exchange of information and intelligence between security services, while ensuring respect for freedom, fundamental rights and data protection rules;
63. atzinīgi vērtē klubu licencēšanas sistēmu izveidi gan vietējā, gan Eiropas līmenī un uzskata, ka šādām sistēmām būtu jāietver arī noteikumi, kas saistīti ar rasisma, ksenofobijas un vardarbības novēršanu, nepilngadīgo aizsardzību un pamattiesību ievērošanu;
Welcomes the development of club licensing systems at national and European level and believes that such systems should also include provisions related to the prevention of racism, xenophobia and violence, the protection of minors and respect for fundamental rights;
65. atzīst visu plašsaziņas līdzekļu tiesības piekļūt organizētiem sabiedriskas nozīmes sporta pasākumiem, lai garantētu sabiedrības tiesības saņemt par tiem ziņas un informāciju; atzīst dalībvalstu tiesības spēt veikt pasākumus, lai aizsargātu tiesības uz informāciju un nodrošinātu plašu sabiedrības piekļuvi televīzijas reportāžām par tādiem sabiedrībai svarīgiem valsts vai starptautiska mēroga sporta notikumiem kā Olimpiskās spēles, Pasaules kausa izcīņa futbolā un Eiropas futbola čempionāts;
Acknowledges the right of all media to access and report on organised sporting events of public significance in order to guarantee the right of the public to receive such news and information; acknowledges the right of the Member States to be able to take measures to protect the right to information and to ensure wide access by the public to television coverage of national or non-national sport events of major importance for society, such as the Olympic Games, the football World Cup and the European football Championship;
67. iesaka dalībvalstīm un valsts sporta federācijām un līgām ieviest kolektīvu plašsaziņas tiesību pārdošanu (kur šāda prakse vēl nav ieviesta); uzskata, ka solidaritātes dēļ ir nepieciešama taisnīga ienākumu pārdale starp sporta klubiem, tai skaitā vismazākajiem klubiem, līgu ietvaros un starp līgām un starp profesionālo un amatieru sportu, lai nepieļautu situāciju, ka tikai lielie klubi gūst labumu no plašsaziņas tiesībām;
Recommends that Member States and national sports federations and leagues introduce collective selling of media rights (where this is not already the case); considers that there needs to be, in the interests of solidarity, an equitable redistribution of income between sport clubs, including the smallest ones, within and between the leagues, and between professional and amateur sport, so as to prevent a situation in which only big clubs benefit from media rights;
72. atzīmē, ka uz svarīgākajiem sporta notikumiem biļešu piedāvājums bieži neatbilst pieprasījumam, kas ir neizdevīgi patērētājiem; uzsver, ka, organizējot biļešu sadali, pilnībā jāņem vērā patērētāju intereses un jāgarantē nediskriminējoša un godīga biļešu tirdzniecība visos līmeņos;
Notes that there is often a mismatch between supply of and demand for tickets for major sports events, which is detrimental to consumers; stresses that the interests of consumers should be fully taken into account when organising the distribution of tickets and that non-discriminatory and fair ticket sales should be guaranteed at all levels;
76. aicina dalībvalstis ar Komisijas palīdzību organizēt savā starpā un ar sporta federācijām labākās prakses paraugu apmaiņu par lielu sporta pasākumu rīkošanu, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomisku attīstību, konkurenci un nodarbinātību;
Calls on the Member States, with the help of the Commission, to organise the exchange of best practices between themselves and the sports federations regarding the organisation of major sports events with a view to promoting sustainable economic development, competition and employment;
80. ar interesi gaida datus, kas tiks iegūti neatkarīgā pētījumā par valsts un privāto finansējumu masveida sportam un visiem pieejamam sportam dalībvalstīs un šajā sektorā notiekošo nemitīgo pārmaiņu ietekmi;
Awaits with interest the findings of the independent survey regarding both public and private funding in the Member States for grass-roots sport and sport for all and the impact of the ongoing changes taking place in that sector;
86. uzskata, ka ir svarīgi atzīt bezpeļņas sporta organizāciju īpašo nozīmi, un atbalsta to, ka Kopienas tiesību aktos tiek ņemtas vērā brīvprātīgo organizāciju, bezpeļņas organizāciju un peļņas uzņēmumu atšķirības; aicina dalībvalstis kopā ar Komisiju noteikt galvenās problēmas, ar kurām saskaras bezpeļņas sporta asociācijas un to sniegto pakalpojumu būtību;
Considers it important to recognise the specific nature of non-profit sports organisations and asserts that account must be taken in Community law of the difference between volunteer organisations, non-profit organisations and profit-making enterprises; calls on the Member States, together with the Commission, to define the principal challenges facing non-profit-making sports associations and the principal nature of the services provided by them;
Sportistu nodarbinātības jautājumi
Issues related to the employment of sports people
89. aicina dalībvalstis ar valsts tiesību aktiem nodrošināt to, ka jebkuros noteikumos par spēlētāju pārcelšanu Eiropas mērogā tiek ievēroti ES tiesību akti atbilstoši sporta īpatnībām un citiem pamatprincipiem, piemēram, līgumsaistību stabilitātes un sacensību stabilitātes saglabāšanai;
Calls on Member States to ensure, through their national legislation, that any rule on the transfer of players in a European context respects EU law, with due regard to the specificity of sport and other fundamental principles such as the maintenance of contractual stability and the stability of competitions;
93. norāda, ka spēlētāju aģentu profesionālās kvalifikācijas atzīšana noteikta Direktīvā 2005/36/EK
Notes that recognition of players' agents' professional qualifications is covered by Directive 2005/36/EC
95. aicina dalībvalstis un sporta asociācijas sadarboties, lai aizsargātu jauniešu garīgo un fizisko veselību, izmantojot informāciju par piemērojamiem tiesību aktiem un sportistu veselības apdrošināšanu, ieviešot obligātos standartus un apmainoties ar labākās prakses piemēriem;
Calls on the Member States and sports associations to cooperate in protecting the mental and physical health of young people by means of information regarding the applicable legislation, health insurance for sports people, the establishment of minimum standards and the exchange of best practices;
- parakstot Eiropas hartu par solidaritāti sportā, ar ko parakstītāji apņemas ievērot labo praksi attiecībā uz jaunu ārvalstu sportistu atrašanu, pieņemšanu darbā un uzņemšanu,
- subscribing to a European charter for solidarity in sports, that commits subscribers to respect good practices concerning the discovery, recruitment and reception of young foreign sports players;
- izveidojot Solidaritātes fondu, lai finansētu preventīvas programmas valstīs, kurās cilvēku tirdzniecība novērota visbiežāk,
- the creation of a Solidarity Fund that would finance prevention programmes in countries most affected by human trafficking;
- pārskatot 19. pantu FIFA Noteikumos par spēlētāju statusu un pārcelšanu saistībā ar nepilngadīgo aizsardzību;
- reviewing Article 19 of the FIFA Regulations for the Status and Transfer of Players in relation to the protection of minors;
99. uzskata, ka spēlētāju aģenti ir jāiesaista pastiprinātajā sociālajā dialogā sporta sektorā, kas kopā ar labāku regulējumu un Eiropas aģentu licencēšanas sistēmu arī novērstu aģentu neatbilstīgu darbību;
Considers that players' agents should have a role within a strengthened social dialogue in sports, which, in combination with better regulation and a European licensing system for agents, would also prevent cases of improper action by agents;
100. pieprasa iekļaut 2009. gada budžetā īpašu budžeta pozīciju sagatavošanas darbībām sporta jomā; tā kā Lisabonas līguma 149. pantā ir paredzēti veicināšanas pasākumi sporta jomā un tā kā īpaša ES finansējuma programma sportam netiks īstenota ātrāk kā 2011. gadā — pieņemot, ka Lisabonas līgumu ratificē 27 dalībvalstis — atzīst nepieciešamību sākt programmas sagatavošanas darbības no 2009. gada;
Requests for the 2009 budget a special budget line for preparatory actions in the field of sport; since Article 149 of the Lisbon Treaty, foresees incentive measures in the area of sport and since a specific EU funding programme on sport would not be operational before 2011 – assuming the Lisbon Treaty is ratified by the 27 Member States – acknowledges the need to prepare the programme through preparatory actions as from 2009;
A. Sporta sabiedriskā nozīme
A. The societal role of sport
Sports ir ievērojama bagātība un sociāla parādība.
Sport constitutes an important social phenomenon and a public good.
To, ko mums sniedz sports, proti, tādas vērtības kā atbildība, solidaritāte, tolerance, godīga spēle, komandas gars un vienlaikus citu respektēšana, var tiešā veidā pārcelt mūsu ikdienas dzīvē.
These include a sense of responsibility, solidarity, tolerance, fair play, team spirit and respect for others.
Sports veicina Eiropas Savienības pilsoņu aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē un sekmē aktīva pilsoniskuma veidošanos.
Sport promotes the active contribution of European citizens to society and helps foster active citizenship.
Runājot vispārīgāk, fizisko aktivitāšu trūkums negatīvi ietekmē Eiropas pilsoņu veselību, jo tas veicina liekā svara veidošanos, aptaukošanos un virkni hronisku patoloģiju, piemēram, sirds un asinsvadu slimības un diabētu.
In general, lack of physical activity has an adverse effect on the health of European citizens, since it reinforces the occurrence of overweight, obesity and a number of chronic conditions such as cardio-vascular diseases and diabetes.
Vēl vienas negatīvas sekas ir nasta dalībvalstu veselības budžetam un to ekonomikai kopumā.
These adverse consequences are a burden on the health budget and the general economy of Member States.
Eiropas politikai jau tagad ir būtiska un pieaugoša ietekme uz daudzām sporta jomām.
In a number of areas of sport European policies already have a considerable and growing impact.
Protams, ikviena Komisijas ierosinātā pasākuma pamatā jābūt sociālajam dialogam ar dažādajām iesaistītajām pusēm.
To be sure, every action proposed by the Commission must be based on a social dialogue with the various stakeholders.
Pašlaik saskaņā ar rīcības plānu „Pjērs de Kubertēns”, kas nosaukts pazīstamā Francijas aristokrāta vārdā, kurš bija Olimpisko spēļu atdzimšanas, godīgas spēles, miera un tautu samierināšanās ierosinātājs, tiek vākti konkrēti priekšlikumi par pasākumiem, kas būtu jāveic Kopienas līmenī.
Today, practical proposals for further Community actions are centred around an action plan bearing the name of Pierre de Coubertin, the French baron who revived the Olympic Games in a spirit of fair play, peace and friendship between peoples.
Kā uzsvēra Pjērs de Kubertēns: „sports ir daļa no katra vīrieša un katras sievietes bagātības, un nekas nekad nevarēs kompensēt tā trūkumu”.
'Sport is part of every man and woman's heritage and its absence can never be compensated for', said Pierre de Coubertin.
Šajā rīcības plānā ir paredzēti 53 konkrēti pasākumi, ko Komisija īstenos vai atbalstīs.
The Pierre de Coubertin action plan contains 53 actions, which will be implemented or supported by the Commission.
Eiropas pilsoņu līdzdalība sporta aktivitātēs
The participation of European citizens in sports activities
Sportam jābūt pieejamam visiem Eiropas Savienības pilsoņiem neatkarīgi no viņu dzimuma, rases, vecuma, invaliditātes, reliģijas un pārliecības, seksuālās orientācijas, sociālās vides un finanšu resursiem.
All EU citizens must have access to sport, irrespective of gender, race, age, disability, religion and belief, sexual orientation and social or economic background.
Amatieru sporta, kura pamatā ir bezpeļņas sporta klubi, atzīšana veicina aktīvu pilsoniskumu.
As regards amateur sport, its recognition on the basis of non-profit sport clubs encourages the participation of citizens in society.
Lai gan amatieru sports galvenokārt attīstās skolās un universitātēs, tas paplašinās arī ar noteiktiem sporta klubiem.
Amateur sports take place mainly at school and university, but also in sport clubs.
Tādēļ mēs atzīstam arī noteiktu sporta pedagoģisku vērtību.
This is why we attribute pedagogical value to amateur sport.
Tas ir arī iemesls, kura dēļ dalībvalstīm ir jācenšas piešķirt finanšu līdzekļus augstskolu institūtiem, kuri specializējas ar sportu saistītās profesijās, lai tādējādi būtu iespējams izstrādāt specializētas programmas pētījumiem šajā jomā un panākt ar sportu saistīto zinātņu progresu.
Member States should therefore aim to finance university sports institutes in order to develop specialised programmes in the field of sports research and to make progress in sports science.
Un otrādi, valstij nav jābūt līdzekļu devējam profesionālajam sportam, bet tai ir jānosaka noteikumi un jāraugās, lai tie tiktu pienācīgi ieviesti un ievēroti.
In professional sport, on the other hand, the state should not act as a financial sponsor, but should rather establish the rules and ensure and monitor proper compliance with them.
Valstij ir arī jāievieš finanšu stimuli un jārada nepieciešamie apstākļi, lai panāktu „sporta pasākumu industrijas” vispusīgu uzplaukumu, tomēr tam vienmēr jānotiek saskaņā ar brīvā tirgus ekonomikas principiem.
The State should also establish incentives and create the right conditions for the full development of the 'industrial production of sport spectacles' within the framework of a free market economy.
Turklāt īpaša uzmanība ir jāvelta profesionālajiem sportistiem, kuru dzīve nebūt nav viegla un karjera ir samērā īsa.
In addition, particular care should be given to professional sportsmen and -women whose lives are not easy and whose professional careers are relatively short.
Viņu treniņu intensitāte izsmeļ visus spēkus, un programmas, kurām viņi seko, ir ļoti prasīgas un bieži vien negatīvi ietekmē viņu veselību.
We must bear in mind the exhausting training they have to undergo and their demanding schedule, which often is a burden on their health.
Vardarbības, rasisma un ksenofobijas nepieļaušana un apkarošana sporta pasākumu laikā ir dalībvalstu kompetencē.
Member States are responsible for preventing and addressing violence, racism and xenophobia at sports events.
Apmaiņa ar paraugpraksēm un lietderīgu informāciju starp policijas dienestiem un sporta iestādēm par līdzjutējiem, kas var radīt apdraudējumu, tādējādi būtu svarīgs posms šā mērķa sasniegšanā.
Exchanges of best practice and of operational information on risk-supporters among police services and sport authorities would be an important step in attaining this objective.