natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turklāt komiteja no neatkarīgiem ekspertiem ir pasūtījusi veselu virkni informatīvu dokumentu, kuros ietvertā būtiskā informācija par atsevišķo publisko uzklausīšanu tēmām palīdz pamatīgi sagatavoties viedokļu apmaiņai katrā no tām.
In addition the Committee has ordered a series of briefing papers to external experts; these provided essential information on the topics of the individual public hearings to prepare substantially the exchange of views at each of the hearings.
Salīdzinājumā ar publisku uzklausīšanu darbseminārs nodrošina neatkarīgu ekspertu viedokli par konkrētākām tēmām un paver iespēju apspriesties sīkāk.
Compared to public hearings workshops provide external expertise on more targeted subject matters and enable a more detailed discussion.
Tālab ir ieplānoti šādi darbsemināri:
To this end, the following workshops were scheduled:
o „Finanšu krīze: pagājušā gadsimta 90. gados Ziemeļvalstīs gūtā mācība pašreizējai krīzei”,
o The Nordic Financial Crisis - Lessons from the Nordic Countries in the Early 1990s for the Present Crisis
o „Krīzes ietekme uz MVU”,
o The impact of the crisis on SMS
o „Krīzes ietekme uz jaunajām dalībvalstīm un kohēzijas instrumentu loma”,
o The impact of the crisis on new Member States and the role of cohesion instruments
o „ES un Ķīna: skatījums uz partnerattiecībām pēc globālās finanšu, ekonomikas un sociālās jomas krīzes” (29. maijā Šanhajā),
o EU-China: a revisited partnership in the aftermath of the global financial, economic and social crisis (to be held in Shanghai on 29 May)
o „Transatlantiskās attiecības” (31. maijā).
o Transatlantic Relations (to be held on the 31 May).
· Delegāciju vizītes
· Delegation visits
Delegāciju vizītes dod iespēju īstenot faktu vākšanas misijas valstīs, kas nozīmīgas saistībā ar krīzi vai kur atrodas svarīgākās iestādes; šīs vizītes ir lieliska iespēja satikt valstu parlamentāriešus un ietekmīgus procesu virzītājus, kuri citādi nebūtu varējuši izteikt savu viedokli komitejas sanāksmēm.
Delegation visits allow fact finding missions to countries of a particular relevance or where key institutions are based; they provide an excellent opportunity to meet counterparts and key players, who would have been otherwise unable to give evidence to the Committee meetings.
Šai nolūkā CRIS ir ieplānojusi šādas delegāciju vizītes:
For that purpose CRIS has planned the following delegation visits:
o Bāzelē un Ženēvā (Šveice): tikties ar globālo organizāciju galvenajām amatpersonām PTO, Starptautiskajā norēķinu bankā (SNB), Bāzeles komitejā un Finanšu stabilitātes padomē (FSP),
o Basel and Geneva, Switzerland: to meet key players in the global institutional framework in WTO, the BIS, the Basel Committee and the Financial Stability Board
o Rīgā (Latvija): apmainīties ar viedokļiem ar galveno iestāžu pārstāvjiem dalībvalstī, ko krīze skārusi īpaši smagi un kas izmanto maksājumu bilances mehānismu ar SVF atbalstu,
o Riga, Latvia: to exchange views with the main institutions of a Member State, particularly hard hit by the crisis that has benefit from the balance of payment facility with the intervention of the IMF
o Pekinā un Šanhajā (Ķīna): konkrētāk pētīt starptautiskā ekonomiskā līdzsvara jautājumu saistībā ar krīzes izcelšanos un pārrunāt turpmāko globālās pārvaldības sistēmu,
o Beijing and Shanghai, China: to explore, in particular, the issue of global balances as one of the issues at the origins of the crisis and to discuss the future global governance framework
o Vašingtonā un Ņujorkā (ASV): ievākt informāciju no finanšu krīzes izcelšanās avotiem un pārrunāt regulējuma un uzraudzības reformas turpmāko gaitu un finanšu sistēmas globālo pārvaldību.
o Washington and New York, USA: to gather knowledge from the source of the financial crisis and to discuss the future developments in their regulation and supervision reform and the global governance of the financial system
· Ekspertu grupa
· Expert panel
CRIS komiteja ir izveidojusi ekspertu grupu izstrādātās analīzes un ieteikumu vērtēšanai.
As a type of sounding board for its analysis and recommendations, the CRIS Committee has established an expert panel.
Tās sastāvā ir pazīstami eksperti dažādās politikas jomās, uz kurām attiecas CRIS komitejas pilnvaras, un tā konsultē referentu un komitejas locekļus par īpašām tēmām.
It consists of well known experts in different policy areas covered by the CRIS mandate and provides advice to the Rapporteur and to Committee members on particular topics.
Izmantojot faktu vākšanas pasākumos apkopoto informāciju un zināšanas, CRIS komiteja par dažādām tās pilnvarās ietilpstošām tēmām ir izstrādājusi un apspriedusi vairākus tematiskus dokumentus.
Using the information and knowledge gathered during the fact finding exercises, the CRIS committee elaborated and discussed several thematic papers on different topics covered by its mandate.
Lielākā daļa politisko grupu ir atbildīgas par konkrētu tēmu sīkāku risināšanu un komitejas locekļu informēšanu par tām.
Most political groups have been allocated the responsibility to elaborate upon certain topics and to present it to Committee members.
Izstrādāti un ar komiteju apspriesti ir šādi tematiski dokumenti:
The following thematic papers have been drafted and discussed by the Committee:
· Krīzes izplatība Eiropas Savienības reālajā ekonomikā un valsts finansēs , Alain Lamassoure (EPP)
· The spread of the crisis on real economy and public finances in the EU - Alain LAMASSOURE (EPP)
o ES politikā galveno uzmanību pievērst svarīgajam mērķim — ar labākas budžeta koordinēšanas un tā pārstrukturēšanas starpniecību dubultot izaugsmes potenciālu.
o The EU should focus its policies towards a central goal of doubling growth potential through greater coordination and restructuring of the budget.
o Katrai dalībvalstij apsvērt, kā savu modeli vislabāk piemērot ekonomikas attīstībai, kā arī rūpniecības nacionālo nozīmi.
o Each Member State must consider how best to adapt its model for economic development and should consider its role as an industrial power.
o ES risināt iedzīvotāju novecošanas problēmu, jo īpaši ar nodarbinātības sekmēšanas un darbinieku apmācības starpniecību.
o The EU must address the challenge of an aging population, in particular by employment and worker training.
o Katrai dalībvalstij atjaunot kontroli par valsts finansēm; pārdalīt resursus, lai palielinātu ieguldījumus nozarēs ar lielām izaugsmes iespējām un kompensētu krīzes radīto deficītu.
o Each Member State must bring its public finances back under control; a reallocation of resources will be needed to strengthen investment in sectors with strong growth potential and to reduce the deficits brought about by the crisis.
o Apsvērt ES ārējo ekonomisko politiku pēckrīzes pasaulē.
o The external economic policy for the EU in the world after the crisis should be question.
· Krīzes sociālā ietekme: nodarbinātība, demogrāfiskās problēmas un pensiju sistēmas, Nikolaos Chountis (GUE)
· The social impact of the crisis on employment demographic challenge and pension system - Nikolaos CHOUNTIS (GUE)
o ES galveno uzmanību pievērst solidaritātei, darba vietu aizsardzībai un sociālajam taisnīgumam.
o The EU needs to focus on solidarity, job protection and social justice.
o Konkurētspēju necelt, ierobežojot darbinieku tiesības — galveno uzmanību pievērst produktu kvalitātes pilnveidošanai, izglītībai, jauninājumiem, jauniem enerģijas avotiem, zinātnei un tehnoloģijai.
o Improving competitiveness by undermining labour rights must be discouraged; the focus should be on improving product quality, on education, innovation, new sources of energy, science and technology.
o Krietni palielināt Kopienas budžetu un Eiropas Investīciju bankas prioritātes pārorientēt uz nodarbinātību un sociālo kohēziju, izglītības, pētniecības un jauninājumu attīstību, ekonomisko izaugsmi kopā ar vides aizsardzību, kā arī jaunu, tīru un atjaunojamu enerģijas avotu apgūšanu.
o The EU budget must be increased substantially and the priorities of the EIB need be refocused on employment and social cohesion, the development of education, research and innovation, economic growth with environmental protection, and the adoption of new, clean and renewable sources of energy.
o ES sociālās nodrošināšanas sistēmu reorganizēt atbilstoši tādiem mērķiem kā krietni samazināt darbu bez sociāla nodrošinājuma, integrēt strādājošos migrantus; ilglaicīgus bezdarbniekus un riska grupas aizsargāt pret sociālās atstumtības risku; pārvaldīt programmas aktīvus, novēršot finanšu spekulāciju iespējas un piemērojot tai stingrus pārvaldības noteikumus un valsts un sociālo partneru kontroli; koordinēt no finanšu darījumu nodokļa finansētu neatkarīgu, Eiropas līmenī pieejamu finansējumu to personu atbalstīšanai, kuras, iespējams, darba zaudēšanas dēļ nesaņem pilnu pensiju.
o The EU social security scheme needs be reorganised aiming at notably eliminating uninsured employment; integrating working migrants; supporting the long-term unemployed and groups at risk from social exclusion; detaching the management of assets in the scheme from the possibility for financial speculation by subjecting it to strict management rules and control by the State and the social partners; and the coordination of an independent source of funding raised by financial transaction tax and available at a European level assisting those who may not have managed to obtain a full pension due to losing their jobs.
· Finanšu regulējuma un uzraudzības turpmākais modelis , Anne E. Jensen (ALDE)
· Financial regulation and supervision - future model - Anne E. JENSEN (ALDE)
o Pamatīgi pārbaudīt ES finanšu tirgu regulējuma un uzraudzības noteikumus, lai likvidētu plaisas likumdošanas normās, nodrošinātos pret turpmākām krīzēm, atjaunotu uzticību un izveidotu stabilu un ilgtspējīgu finanšu sistēmu, kas aizsargā izaugsmi un nodarbinātību.
o There is a need for an overhaul of EU financial market regulation and supervision to address regulatory gaps, guard against future crises, restore confidence and create a viable and sustainable financial system which protects growth and jobs.
o Uzraudzības regulējumu pielāgot dažādo finanšu iestāžu vajadzībām, ar tā palīdzību stimulēt piesardzīgu rīcību, radīt ierobežojumus, kas mazina pārmērīgu risku, un atbalstīt reālo ekonomiku.
o Prudential regulation should be: calibrated to the different financial institutions; provide incentives for prudent behaviour; impose constraints to reduce excessive risk taking; and encourage "real entrepreneurship".
o Politikas izstrādē pievērst uzmanību „pieauguma un krituma” ciklam, jo kvalitatīvāks regulējums pieauguma periodā varētu mazināt krituma apjomu.
o Policy making should focus on the "boom-bust" cycle since better regulation during boom periods could limit the amplitude of the bust.
o Regulējumā uzsvērt, ka jānodrošina finanšu iestāžu risku ierobežošana un jāatvieglo risinājumi kļūmju gadījumā.
o Regulatory emphasis needs to ensure that financial institutions do not become too risky and make it easier to resolve them when things fail.
o Grāmatvedības standartus pārstrādāt tā, lai tirgus dalībnieki no tiem varētu gūt pārbaudāmu informāciju.
o Accounting standards should be revised to enable them to provide verifiable information to market participants.
o Direktīvu par finanšu instrumentu tirgiem ( MiFID ) papildināt ar produktu reglamentēšanu.
o EU needs to play active role at the global stage in pursuing a major reform of the global financial system.
o Pasaules līmenī ES aktīvi censties panākt pamatīgu pasaules finanšu sistēmas reformu; ES rādīt priekšzīmi, ja starptautiskajā līmenī panāktais progress nav pietiekams.
Where, however, progress at international level is not sufficiently far reaching, EU should lead by example.
· Kohēzijas instrumentu un solidaritātes nozīme Eiropas ekonomikas atlabšanas un pārstrukturēšanas procesā, Danuta Hübner (EPP)
· The role of cohesion instruments and solidarity in the process of recovery and restructuring the European economy - Danuta HÜBNER (EPP)
o ES pastiprināt koordināciju un labāk izmantot sinerģijas starp dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem un dažādām politikas jomām.
o The EU needs to enhance coordination and make better use of synergies between different levels of public governance and different policies.
o Izstrādājot krīzes pārvarēšanas politiku, ņemt vērā tās teritoriālo specifiku un krīzes seku asimetriju.
o Territorial specificities and the asymmetric impact of the crisis should be taken into account when designing crisis exit policies.
o Krīzes pārvarēšanai paredzēto ieguldījumu struktūru saskaņot ar ilgtermiņa izaugsmes prioritātēm.
o Exit investment patterns should be aligned with long term growth priorities.
o Nostiprināt vietējo aizdevumu izsniegšanu ar spēcīgu reģionālu banku un EIF atbalsta starpniecību.
o Local lending should be strengthened through strong regional banks and backing of the EIF.
o Par stratēģijas „ES 2020” ieviešanas galveno mehānismu izmantot kohēzijas politiku.
o Cohesion policy should be the main delivery mechanism of the EU2020 Strategy.
· Eiropas ekonomikas pārvaldība un ES instrumenti ekonomiskai un sociālai atveseļošanai, Magdalena Alvarez (S&D)
· European economic governance and EU tools for economic and social recovery - Magdalena ALVAREZ (S&D)
o Īstenot saskaņotu, ilgtspējīgu un pretciklisku Eiropas nodokļu politiku.
o European fiscal policy needs to be coordinated, sustainable and anti-cyclical.
- dalībvalstīm jāpievērš uzmanība krāpniecības apkarošanai nodokļu jomā, tādēļ, pieņemot direktīvas par ietaupījumiem un administratīvo sadarbību, ES jāievieš vesela virkne ES līmeņa nodokļu, piemēram, finanšu darījumu nodoklis, prēmiju nodoklis un oglekļa nodoklis,
- Member states should focus on combating tax fraud; hence the adoption of the directives on savings and administrative cooperation EU needs to introduce a series of pan-European taxes such as financial transaction tax, bonus taxes and tax on carbon use.
- dalībvalstīm pamatīgi jāmaina budžeta politika: jāatbalsta aktīva politika darba vietu radīšanā, stingri jāatbalsta MVU, jāpalīdz pārstrukturēt rūpniecības nozari, stingri jāapņemas veikt ieguldījumus „zinību triādē” un prioritāra nozīme jāpiešķir ekoloģiskām tehnoloģijām,
- Member states must make profound changes to their spending policies: promote active employment policies; give strong support to SMEs; help to restructure the industrial sector; clearly commit to investment in the 'knowledge triangle'; and prioritise green technologies.
- valstu pamatnostādnes ir jākoordinē ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas ir vienīgais budžetu saskaņošanas instruments un galvenais ekonomikas pārvaldības instruments Ekonomikas un monetārajā savienībā (EMS).
- National policies must be coordinated within the Stability and Growth Pact (SGP), as the only tool for budgetary harmonisation and the main tool for economic governance in EMU.
Jāpaātrina plānotās Eiropas Kopienas Statistikas biroja reformas saistībā ar valsts finanšu kontroli,
The planned reforms of Eurostat in relation to the control of public finances must be speeded up.
- ES līmenī varētu pastiprināt EIB lomu.
- At an EU level the role of the EIB could be reinforced.
o ES vajag jaunu izaugsmes modeli, kurā galvenā uzmanība būtu jāpievērš finanšu nozares pārstrukturēšanai ar nolūku to padarīt stabilāku un pārredzamāku, un lai tā kalpotu reālajai ekonomikai.
o EU needs a new model of growth: it should focus on restructuring the financial sector making it more stable and transparent and serves the real economy.
· Eiropas ekonomika un ražošana, kas saskaras ar klimata pārmaiņu problēmām, Bas Eickhout (Verts)
· The European economy and industry facing the climate change challenge - Bas EICKHOUT (Greens)
o Internalizēt ietekmi uz vidi, nosakot stingrākus ES ETS emisiju daudzuma ierobežojumus, visas kvotas izsolot izsolēs, izmantojot robežu izlīdzināšanu un nosakot cenu izsoļu rezervēm, ieviešot oglekļa nodokli nozarēs, uz kurām neattiecas ETS, ieviešot finanšu darījumu nodokli, ieviešot tirgus līdzekli bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un pakāpeniski izņemot no aprites videi kaitīgas subsīdijas.
o Environmental effects should be internalised by: tightening the EU ETS cap, full auctioning, border levelling and an auction reserve price; introducing a carbon tax for the non-ETS sectors,; introducing a tax on financial transactions; introducing a market-based instrument for biodiversity; and by phasing out environmentally harmful subsidies.
o Pilnveidot tiesību aktus par energotaupību, augsni, otrreizējo pārstrādi un atjaunojamiem enerģijas avotiem, paātrinot augsnes direktīvas pieņemšanu, pilnveidojot otrreizējās pārstrādes mērķus un definīcijas, ieviešot emisiju daudzuma standartu spēkstacijām un izveidojot starpsavienojumu plānu Eiropas viedajam tīklam.
o Legislation on energy savings, soil, recycling and renewables should be improved; speeding up the adoption of a soil directive; improving recycling targets and definitions; introducing an emission performance standard for power plants; and developing an interconnection plan for a European smart grid.
o Finansēt šo attīstību, ieviešot inovatīvu un ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādei, kā arī uzņēmumiem un iedzīvotājiem pieejamu energotaupības pasākumu finansēšanai paredzētas subsīdijas, gaidāmajā budžeta reformā par prioritāti izvirzot klimata pārmaiņas, ES struktūrfondu izmantošanu saistot ar sociālajiem un vides apstākļiem; ar Eiropas Investīciju bankas starpniecību piešķirot preferenciālas likmes tādu projektu finansēšanai, kuriem ir augsta sociālā un vides vērtība, Komisijai emitējot dalībvalstu garantētas zaļās obligācijas, ar kurām tiktu finansētas zaļās investīcijas.
o These developments can be financed by: introducing subsidies for the development of innovative and sustainable technologies and enabling businesses and individuals to access financing for energy saving measures; prioritising climate change in the forthcoming budget reform; linking the EU Structural Funds with social and environmental conditions; offering preferential rates to finance projects with a high social and environmental value through the EIB; and the Commission should issue green bonds with Member States guarantees in order to finance green investments.
o Integrēt klimata pārmaiņu jautājumus ar citām ES politikas jomām.
o Climate should also be mainstreamed in other EU policies.
· Globālā pārvaldība, starptautiskā monetārā politika un globālās nelīdzsvarotības pārvarēšana, t.sk. jautājums par „nodokļu oāzēm” , Kay Swinburne (ECR)
· Global Governance, international monetary policy and tackling global imbalances incl. the issue on tax havens) - Kay SWINBURNE (ECR)
o Apsvērt šādus jautājumus: procikliskas monetāras politikas ievērošanu attiecībā uz procentu likmēm; vai būtu pamatoti tiekties uz augstāku inflācijas līmeni pasaulē; stāvokli naftas tirgū, naftas ražotājvalstu un OPEC nestabilitāti un ar G20 starpniecību īstenotu ciešāku nodokļu politikas koordinēšanu pasaulē, kas mazinātu nodokļu arbitrāžas iespējas.
o Considerations should include: the implementation of a pro-cyclical monetary policy with respect to interest rates; whether a higher target inflation rate globally would be warranted; the state of the oil market, imbalances in oil producing countries and OPEC; and closer co-ordination of taxation policies globally through G20 to minimise tax arbitrage opportunities;
o Plašāk apsvērt šādus jautājumus: regulatoru un direktoru subjektīva vērtējuma nozīmi sarežģītu tirgus situāciju laikā un mazāku paļaušanos uz matemātisku modelēšanu; aizliegumu atpirkt un anulēt iepriekš emitētas akcijas, kas ierobežotu finanšu uzņēmumu iekšēju augšanu; sistemātiskas likvidēšanas plānu izstrādi finanšu uzņēmumu vajadzībām; tādu nodokļu stimulu samazināšanu, kas vairāk sekmē parādu finansēšanai, nevis akciju emisiju.
o Further consideration should be given to: the role of subjective judgement by regulators and directors at times of market stress; less reliance on mathematical modelling; a ban on buying back and cancelling previously issued equity to limit organic growth in financial firms; "living will" to detail their orderly liquidation; and minimising tax incentives which favour debt financing over equity financing;
o Dalībvalstu līmenī jāievieš prasība publicēt precīzus un pārskatāmus finanšu pārskatus.
o For Member States there should be a requirement by Member States to publish financial statements that are accurate and transparent.
· Ekonomikas krīzes novēršanas stratēģijas: finanšu un monetārie aspekti, MVU, jauninājumi un jaunas ilgtspējīgas izaugsmes iespējas, Regina Bastos (EPP)
· Economic exit strategies: fina ncial and monetary aspects, SME s, innovation and new opportunities for sustainable growth - Regina BASTOS (EPP)
o MVU — ES ekonomikas atlabšanas un turpmākās izaugsmes un labklājības veicinātāji:
o SMEs as a driving force for EU recovery and future growth and welfare:
- stiprināt sociālo tirgus ekonomiku, novēršot konkurences ierobežojumus,
- Strengthening the social market economy avoiding competition restrictions;
- Eiropas Savienībā pilnīgi izmantot MVU sniegto iekšējā tirgus iespējas un jaunas uzņēmējdarbības iespējas,
- full use of internal market capacities and new business opportunities throughout EU for SMEs;
- pieņemt jaunu Mazās uzņēmējdarbības aktu sociālajai uzņēmējdarbībai,
- a new Social Small Business Act;
- izmantot „vienas institūcijas apstiprinājuma” sistēmu visu MVU administratīvo jautājumu risināšanai,
- a one-shop-stop for every administrative issue for SMEs;
- izveidot Eiropas konsultāciju tīklu vecāka gadagājuma iedzīvotājiem,
- establishing a European seniors consultancy network;
- koordinēt MVU nodokļu politiku, nodrošināt MVU nodokļu stimulus un subsīdijas,
- coordinating taxation policy concerning SMEs; providing tax incentives and subsidies for them
- MVU politikā izveidot tādu ārējo dimensiju, kas tiem palīdzētu sasniegt starptautisku konkurētspēju.
- providing external dimension to SMEs policy to enable them to compete internationally
o Jauninājumi:
o Innovation:
- izveidot ciešāku saikni starp rūpniecību un jauninājumu procesu,
- creating a stronger link between industry and innovation;
- veidot jaunas partnerības starp uzņēmējiem, zinātniekiem un universitātēm,
- new partnerships between business, science and university research;
- atbalstīt uz zināšanām balstītus jauninājumus.
- backing knowledge-based innovations.
o Ilgtspējīga attīstība:
o Sustainable growth:
- veicināt nodarbinātību, izmantojot projektu „Viens MVU — viena darba vieta”,
- boosting employability by "One SME- One Job" Project;
- izmantot MVU kā instrumentu sabiedrības ekonomiskās un sociālās sadarbības tīkla atjaunošanai,
- using SMEs as a tool for restoring the community economic and social tissue;
- deleģēt pilnvaras kopienām — īstenot vispārējus lēmumus vietējā līmenī,
- devolving power to the communities: local implementation of global decisions;
- censties proaktīvi risināt atstumtības problēmu, kas bieži vien saistīta ar nabadzību,
- seeking out a proactive approach towards exclusion, which often responds to poverty;
- pilnīgi izmantot jaunās informācijas sabiedrības iespējas vietējo iedzīvotāju iesaistīšanai ilgtspējīgas sabiedrības veidošanā.
- using the full potential of the emerging information society in order to engage locals in sustainable society planning.
Referentes piezīmes
Recomm e ndations by the rapporteur
Attiecībā uz īpašās komitejas pilnvaru pirmo punktu referente uzskata, ka tādā vai citādā izpausmē finanšu krīze, kas risinājusies kopš 2007. gada vasaras, bija jau gaidāma.
With regard to the first aspect of the special committee's mandate, the rapporteur takes the view that the financial crisis which has unfolded since the summer of 2007 was in some way expected.
Kā visām finanšu krīzēm, tai ir daudzveidīgi cēloņi .
As with any financial crisis, there are multiple causes .
Tā pirmām kārtām atspoguļo reālo ekonomisko situāciju, kas saistīta ar ASV ekonomisko izaugsmi jaunā kapitālisma laikmeta globalizācijas apstākļos, globālo nelīdzsvarotību un attiecīgo vajadzību pēc plašiem pielāgojumiem.
It first of all reflects a real economic situation related to the means of growth in the United States in the new age of capitalism with the advent of globalisation and global imbalances and the massive need for adjustment that ensues.