natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijai jāsagatavo detalizēti apspriešanās dokumenti, kurā skaidroti dažādi rīcības modeļi, savukārt ieinteresētajām personām ir jādod pieņemams termiņš atbildes sniegšanai.
The Commission should issue detailed consultation documents, explaining the different courses of action being considered, and interested stakeholders shall be given a reasonable time in which to respond.
Pēc sniegto atbilžu izskatīšanas Komisija savā paziņojumā, ko tā sniedz pēc attiecīgās apspriešanās beigām, norāda iemeslus, uz kuriem pamatojoties jāpieņem lēmums, turklāt paziņojumā ir jāietver apraksts par to, kā ir ņemti vērā respondentu viedokļi.
Following the consultation, after having considered the responses, the Commission should give reasons for the resulting decision in a statement, which should include a description of how the views of those responding have been taken into account.
Ir svarīgi, lai, Kopienas mērogā pieņemot lēmumus, tiktu ņemts vērā valsts pārvaldes iestāžu un nozares ieinteresēto personu viedoklis, turklāt lēmumiem ir jābūt pārredzamiem un proporcionāliem vēlamajam rezultātam.
It is essential that the views of NRAs and industry stakeholders are taken into account in decisions at Community level, which decisions must be transparent and proportionate to the result to be achieved.
Lai to panāktu, ir vajadzīga pilnīga un efektīva apspriešanās ar valsts pārvaldes iestādēm un nozares ieinteresētajām personām.
For this to occur, full and effective consultation with national regulatory authorities and industry stakeholders is necessary.
Atsauci uz Komisiju var aizstāt ar ERG, skatīt 3. apsvēruma grozījumu pamatojumu.
Reference to the Commission may be replaced with ERG, see justification for the amendments to Recital (3).
(4a) Neierobežojot Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu, ir jāprecizē daži termināla iekārtu aspekti par galalietotāju-invalīdu piekļuvi, lai nodrošinātu termināla iekārtu un elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu savstarpēju savietojamību.
(4a) Without prejudice to Directive 1999/5/CE of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity, it is necessary to clarify the application of certain aspects of terminal equipments concerning access for disabled end-users to ensure interoperability between terminal equipments and electronic communications networks and services.
Ja personām ar spēju traucējumiem netiek nodrošināta piekļuve termināla iekārtām, viņi nespēs piekļūt ne elektronisko komunikāciju tīkliem, ne pakalpojumiem.
If the access to terminal equipments is not assured for people with disabilities, they will not be able to access electronic communications networks and services neither.
Tādēļ, lai nodrošinātu savstarpēju savietojamību, ir precīzi jānorāda, kāda veida terminālās iekārtas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu piekļuvi galalietotājiem-invalīdiem.
That is why, in order to ensure interoperability between both, a clear mention of what kind of terminal equipments, which are those concerning access for disabled end-users is required.
(5a) Saskaņā ar elektronisko komunikāciju regulējumu veiktie valsts pārvaldes iestāžu un Eiropas Komisijas pasākumi veicina plašākas politikas īstenošanu valsts politikas uzdevumu izpildes, kultūras, nodarbinātības, vides, sociālās kohēzijas, reģionu attīstības un pilsētu un lauku plānošanas jomās.
(5a) The activities of national regulatory authorities and of the Commission under the framework for electronic communications contribute to the fulfilment of broader public policy objectives in the areas of culture, employment, the environment, social cohesion, regional development and town and country planning.
Izstrādājot reglamentējošos noteikumus, ir jāņem vērā arī nepieciešamība novērst reģionālās atšķirības attīstības ziņā nolūkā vairot jauninājumus un veicināt ieguldījumus visos ES reģionos.
The regulatory framework should also take into account the need for closing regional gaps in development aiming to increase innovation and investment in all regions of the EU.
(11a) Valstu elektroniskās komunikācijas tirgu Eiropas Savienībā joprojām būs atšķirīgi.
(11a) National electronic communications markets will continue to differ within the European Union.
Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai valsts pārvaldes iestādēm un Eiropas elektronisko sakaru regulatoru organizācijai (BERT) ir pilnvaras,, lai veidotu konkurētspējīgu ES elektronisko komunikāciju tirgu un pakalpojumu "ekosistēmu", vienlaikus izprotot valstu un reģionu atšķirības, kā arī ievērojot subsidiaritātes prasības;
It is, therefore, essential that national regulatory authorities and the Body of European Regulators in Telecom ("BERT") possess the powers and knowledge in order to build a competitive EU "ecosystem" in electronic communications markets and services while understanding national and regional differences and respecting the requirements of subsidiarity;
(16) Radiofrekvences ir jāuzskata par ierobežotu sabiedrisko resursu, kam ir būtiska — gan sabiedriska, gan tirgus — vērtība.
(16) Radio frequencies should be considered a scarce public resource that has an important public and market value.
Sabiedrības interesēs ir panākt to, lai radiofrekvenču spektra pārvaldība būtu iespējami efektīva un pilnvērtīga no ekonomiskā, sociālā un vides aspekta un lai pakāpeniski tiktu likvidēti šķēršļi tā efektīvai izmantošanai.
It is in the public interest that spectrum is managed as efficiently and effectively as possible from an economic, social and environmental perspective and that obstacles to its efficient use are gradually withdrawn.
Sabiedrības interesēs ir panākt to, lai radiofrekvenču spektra pārvaldība, ņemot vērā kultūras mērķus un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, būtu iespējami efektīva un pilnvērtīga no ekonomiskā, sociālā un vides aspekta, kā arī ņemot vērā kultūru daudzveidības un mediju plurālisma mērķus, un lai pakāpeniski tiktu likvidēti šķēršļi tā efektīvai izmantošanai.
It is in the public interest that spectrum is managed as efficiently and effectively as possible from an economic, social and environmental perspective and taking account of the objectives of cultural diversity and of media pluralism, and that obstacles to its efficient use are gradually withdrawn.
Ir jānodrošina, ka radiofrekvenču spektra pārvaldībā arī turpmāk tiks ņemti vērā kultūras un plašsaziņas līdzekļu aspekti.
It needs to be ensured that spectrum management will continue to take cultural and media pluralism aspects into account.
(16a) Lai gan ar spektra pārvaldību saistīti jautājumi ir dalībvalstu kompetencē, vienīgi ar koordinēšanu un attiecīgā gadījumā ar saskaņošanu Kopienas mērogā var panākt to, ka spektra izmantotāji iekšējā tirgū gūst pilnīgas priekšrocības un ka ES intereses var efektīvi aizstāvēt pasaulē.
(16a) Although spectrum management remains within the competence of the Member States , only coordination and, where appropriate , harmonisation at Community level can ensure that spectrum users derive the full benefits of the internal market and that EU interests can be effectively defended world-wide.
Lai radiofrekvenču spektra pārvaldība būtu efektīva, tai ir jāatbilst plašākiem starptautiskiem saskaņošanas pasākumiem, ko īsteno STS un EPTPC.
Spectrum management to be effective needs to be aligned with the broader international harmonisation agenda pursued by ITU and CEPT.
(16a) Izstrādājot šīs direktīvas noteikumus par radiofrekvenču spektra pārvaldību, ir jāņem vērā starptautisko un reģionālo organizāciju (piemēram, Starptautiskās Elektrosakaru savienības (ITU) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferences (CEPT)) darbs jautājumos par radiofrekvenču pārvaldību, lai Kopienā un pasaulē nodrošinātu radiofrekvenču spektra efektīvu pārvaldību un tā izmantošanas saskaņošanu.
(16b) The spectrum management provisions of this Directive should be consistent with the work of international and regional organisations dealing with radio spectrum management, such as the International Telecommunications Union (ITU) and the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (CEPT), so as to ensure the efficient management of and harmonisation of the use of spectrum across the Community and globally.
(16c) Lai veicinātu Direktīvas 2002/21/EK (Pamatdirektīva) 8. paunkta a) apakšpunktā noteiktos mērķus, 2010. gadā jāsasauc dalībvalstu augsta līmeņa sanāksme par radiofrekvenču spektra jautājumiem, iesaistot Eiropas Parlamentu, Komisiju un visus dalībniekus.
(16c) In order to contribute to the fulfilment of the objectives laid down in Article 8a of Directive 2002/21/EC (Framework Directive), a spectrum-summit should be convened in 2010, driven by Member States, including the European Parliament, the Commission and all stakeholders.
Augsta līmeņa sanāksme jo īpaši veicinās:
The summit should in particular contribute to :
a) lielāku Eiropas politiku saskaņotību vispārējā radiofrekvenču spektra jomā;
a) ensuring greater consistency in EU spectrum policies in general;
b) spektra piešķiršanu jauniem komunikāciju pakalpojumiem pēc tam, kad būs notikusi pāreja uz digitālo apraidi;
b) freeing spectrum for new electronic communications services once the digital switchover takes place;
c) sniegs norādījumus attiecībā uz pāreju no analogās uz digitālo zemes apraides televīziju.
c) providing guidance regarding the switchover from analogue to digital terrestrial television.
Tā kā ir grūti panākt visu ieinteresēto pušu vienošanos, augsta līmeņa sanāksmes rīkošana 2010. gadā varētu būt lieliski piemērots laiks, lai līdz tam panāktu vienošanos.
Since it looks difficult to find common understanding between all interested parties, a summit in 2010 might be the ideal time to build consensus;
Šai nolūkā jānovērš šķēršļi valstu līmenī attiecībā uz efektīvu digitālo dividenžu pārdali un jāīsteno saskaņotāka un integrēta pieeja digitālo dividenžu piešķiršanai Kopienā.
To this end the obstacles existing at national level for the efficient (re)allocation of the digital dividend should be removed and a more coherent and integrated approach to the allocation of the digital dividend in the Community should be pursued.
(17) Radiofrekvenču pārvaldībai ir jānodrošina kaitīgu traucējumu novēršana.
(17) Radio frequencies should be managed so as to ensure that harmful interference is avoided.
Tāpēc ir jāizstrādā precīza kaitīgo traucējumu definīcija, lai nodrošinātu to, ka regulatīvā iejaukšanās notiek tikai tiktāl, ciktāl vajadzīgs šādu traucējumu novēršanai.
The basic concept of harmful interference should therefore be properly defined to ensure that regulatory intervention is limited to the extent necessary to prevent such interference.
Tāpēc, ņemot vērā pašreizējos starptautiski atzītos frekvenču plānus , ir jāizstrādā precīza kaitīgo traucējumu definīcija, lai nodrošinātu to, ka regulatīvā iejaukšanās notiek tikai tiktāl, ciktāl vajadzīgs šādu traucējumu novēršanai.
The basic concept of harmful interference should therefore be properly defined by reference to existing internationally agreed frequency plans to ensure that regulatory intervention is limited to the extent necessary to prevent such interference.
Traucējumi ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ pastāv nacionālie un starptautiskie frekvenču plāni.
Interference problems are one of the main reasons for the existence of national and international frequency plans.
Tā kā frekvences pārsniedz ES robežas, ir jāievēro starptautiskie nolīgumi par traucējumu novēršanu.
As frequencies cross borders beyond the EU, internationally binding agreements to avoid interference must be respected.
(20) Ir jāpanāk elastīgāka spektra pārvaldība un piekļuve spektram, izsniedzot atļaujas neatkarīgi no tehnoloģijas un pakalpojuma, lai spektra lietotāji varētu izvēlēties labākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas izmantojami frekvenču joslā (turpmāk tekstā — „tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes princips”).
(20) Flexibility in spectrum management and access to spectrum should be increased through technology- and service-neutral authorisations to let spectrum users choose the best technologies and services to apply in a frequency band (hereinafter referred to as the ‘principles of technology and service neutrality’).
Tehnoloģiju un pakalpojumu administratīvai noteikšanai jākļūst par izņēmumu , tai jābūt skaidri pamatotai, un tā regulāri jāpārskata .
The administrative determination of technologies and services should become the exception and should be clearly justified and subject to regular periodic review .
(20) Ir jāpanāk elastīgāka spektra pārvaldība un piekļuve spektram, izsniedzot atļaujas neatkarīgi no tehnoloģijas un pakalpojuma, lai spektra lietotāji varētu izvēlēties labākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas izmantojami frekvenču joslās , kas ir pieejamas elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā tas noteikts valstu frekvenču piešķīrumu shēmās un Starptautiskās telekomunikāciju apvienības (ITU) noteikumos par radiosakariem (turpmāk tekstā — „tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes princips”).
(20) Flexibility in spectrum management and access to spectrum should be increased through technology- and service-neutral authorisations to let spectrum users choose the best technologies and services to apply in frequency band s available to electronic communications services as identified in national frequency allocation tables and in the ITU Radio Regulations (hereinafter referred to as the ‘principles of technology and service neutrality’).
Tehnoloģiju un pakalpojumu administratīva noteikšana ir jāpiemēro, kad tiek skarti vispārējo interešu mērķi .
The administrative determination of technologies and services should apply when general interest objectives are at stake .
Nepieciešams, lai nodrošinātu juridisko konsekvenci ar pakalpojumu neitralitātes definīciju, kas ir ierosināta Pamatdirektīvas 9. panta 4. punkta 1. apakšpunktā.
Necessary to ensure legal consistency with the definition of service neutrality proposed under Article 9 paragraph 4 subparagraph 1 of the Framework Directive .
(21) Ir jāierobežo iespējas paredzēt izņēmumus no tehnoloģiju neitralitātes principa, un šādu ierobežojumu pamatā ir jābūt vajadzībai novērst kaitīgus traucējumus, piemēram, nosakot emisiju maskas un jaudas līmeņus, vai nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību, ierobežojot elektromagnētisko lauku ietekmi uz sabiedrību, vai nodrošināt spektra pareizu koplietošanu, jo īpaši tad, ja tā izmantošanai ir izsniegtas tikai vispārējas atļaujas vai ja ir obligāti nepieciešams ievērot izņēmumu no pakalpojumu neitralitātes principa .
(21) Exceptions to the principle of technology neutrality should be limited and justified by the need to avoid harmful interference, for example by imposing emission masks and power levels, or to ensure the protection of public health by limiting public exposure to electromagnetic fields, or to ensure proper sharing of spectrum, in particular where its use is only subject to general authorisations, or where strictly necessary to comply with an exception to the principle of service neutrality .
(21) Tehnoloģiju neitralitātes principa ierobežojumiem jābūt atbilstošiem un šādu ierobežojumu pamatā ir jābūt vajadzībai novērst kaitīgus traucējumus, piemēram, nosakot emisiju maskas un jaudas līmeņus, vai nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību, ierobežojot elektromagnētisko lauku ietekmi uz sabiedrību, vai nodrošināt spektra pareizu koplietošanu, jo īpaši tad, ja tā izmantošanai ir izsniegtas tikai vispārējas atļaujas vai lai atbilstu vispārējas nozīmes mērķim saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
(21) Restrictions on the principle of technology neutrality should be appropriate and justified by the need to avoid harmful interference, for example by imposing emission masks and power levels, or to ensure the protection of public health by limiting public exposure to electromagnetic fields, or to ensure proper sharing of spectrum, in particular where its use is only subject to general authorisations, or to comply with a general interest objective in conformity with Community law .
Nodrošina saskaņotība ar direktīvas tekstu, kurā attiecībā uz tehnoloģiju neitralitāti atsaucas uz „ierobežojumiem”, nevis „izņēmumiem”.
Ensure coherency with the text of the directive which – for technology neutrality - refers to “restrictions” and not “exceptions”.
Ierobežojumi nedrīkst attiekties tikai uz pakalpojumu neitralitātes principa izņēmumiem, bet gan tiem ir jāatbilst vispārējas nozīmes mērķiem.
Restrictions should not be limited to exception to the principle of service neutrality but needs to comply with general interest objectives.
(22) Lai neradītu pretrunas ar iepriekš iegūtām tiesībām, ir jāparedz iespēja radiofrekvenču spektra lietotājiem brīvi izvēlēties pakalpojumus, kurus tie vēlas piedāvāt spektrā, uz ko attiecas pārejas pasākumi.
(22) Spectrum users should also be able to freely choose the services they wish to offer over the spectrum subject to transitional measures to cope with previously acquired rights.
Ir jāparedz iespēja pieļaut tādus izņēmumus no pakalpojumu neitralitātes principa, ar kuriem pieprasa nodrošināt konkrētu pakalpojumu, lai izpildītu skaidri noteiktus vispārējo interešu mērķus, piemēram, dzīvības aizsardzība, vajadzība veicināt sociālo, reģionālo vai teritoriālo kohēziju, radiofrekvenču spektra neefektīvas izmantošanas novēršana, ja šādi izņēmumi ir vajadzīgi un samērīgi .
It should be possible for exceptions to the principle of service neutrality which require the provision of a specific service to meet clearly defined general interest objectives such as safety of life, the need to promote social, regional and territorial cohesion, or the avoidance of inefficient use of spectrum to be permitted where necessary and proportionate .
Minēto mērķu vidū ir jābūt kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanai, kā paredzēts valsts tiesību aktos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
Those objectives should include the promotion of cultural and linguistic diversity and media pluralism as defined in national legislation in conformity with Community law.
Izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs dzīvības aizsardzībai, izņēmumi nedrīkst būt par cēloni konkrētu pakalpojumu ekskluzīvai izmantošanai, bet tikai piešķirt tiem prioritāti, lai citi pakalpojumi vai tehnoloģijas varētu līdzāspastāvēt tajā pašā radiofrekvenču joslā.
Except where necessary to protect safety of life, exceptions should not result in exclusive use for certain services, but rather grant priority so that other services or technologies may coexist in the same band insofar as possible.
Lai atļaujas turētājs varētu brīvi izvēlēties visefektīvākos līdzekļus, ar kuriem piedāvātā pakalpojuma saturu pārraidīt radiofrekvencēs, saturu nevajadzētu regulēt ar radiofrekvenču izmantošanas atļaujām.
In order that the holder of the authorisation may choose freely the most efficient means to carry the content of services provided over radio frequencies, the content should not be regulated in the authorisation to use radio frequencies.
(22) Ir jāparedz arī iespēja radiofrekvenču spektra lietotājiem brīvi izvēlēties pakalpojumus, kurus tie vēlas piedāvāt spektrā atkarībā no pārejas pasākumiem, kas paredzēti, lai risinātu jautājumus saistībā ar iepriekš iegūtām tiesībām, kā arī atkarībā no valsts frekvenču piešķiršanas plānos ietvertajiem noteikumiem un Starptautiskās telekomunikāciju apvienības (ITU) noteikumiem par radiosakariem .
(22) Spectrum users should also be able to freely choose the services they wish to offer over the spectrum subject to transitional measures to deal with previously acquired rights and the provisions of national fr equency allocation plans and the ITU Radio Regulations .
Ir jāparedz iespēja pieļaut tādus izņēmumus no pakalpojumu neitralitātes principa, ar kuriem pieprasa nodrošināt konkrētu pakalpojumu, lai ņemtu vērā valsts sabiedriskās politikas apsvērumus vai lai izpildītu skaidri noteiktus vispārējo interešu mērķus, piemēram, dzīvības aizsardzība, vajadzība veicināt sociālo, reģionālo vai teritoriālo kohēziju, radiofrekvenču efektīva izmantošana un spektra efektīva pārvaldība .
It should be possible for exceptions to the principle of service neutrality which require the provision of a specific service in order to take national public policy considerations into account or to meet clearly defined general interest objectives such as safety of life, the need to promote social, regional and territorial cohesion, the efficient use of radio frequencies and the effective management of spectrum .
Minēto mērķu vidū ir jābūt valsts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas, kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanai, kā paredzēts valsts tiesību aktos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
Those objectives should include the promotion of national audiovisual and media policies, cultural and linguistic diversity and media pluralism as defined in national legislation in conformity with Community law.
Izņemot gadījumus, kad ir jāaizsargā dzīvība vai jānodrošina augstāk minēto mērķu izpilde, izņēmumi nedrīkst būt par cēloni konkrētu pakalpojumu ekskluzīvai izmantošanai, bet tikai piešķirt tiem prioritāti, lai citi pakalpojumi vai tehnoloģijas varētu līdzāspastāvēt tajā pašā radiofrekvenču joslā.
Except where necessary to protect safety of life, or to ensure that the above objectives are achieved, exceptions should not result in exclusive use for certain services, but rather grant priority so that other services or technologies may coexist in the same band insofar as possible.
Tas, vai radiofrekvenču spektru var piešķirt, neietekmējot pakalpojumus, ir atkarīgs no sabiedrības interešu un komerciālās vērtības atbilstīgas līdzsvarošanas.
The question whether spectrum can be allocated in a service-neutral way should depend on a reasonable balance between public interest and commercial value.
Praksē Komisija atbalsta šo pieeju (piemēram, Paziņojumā par digitālajām dividendēm tā ierosina īpašu pakalpojumu nodrošināšanai piešķirt konkrētas frekvenču (apakš)joslas.
In practice, the Commission adheres to this approach, e.g. in its Communication on the Digital Dividend, where it proposes the allocation of specific services to specific spectrum (sub)bands.
(23) Dalībvalstu kompetencē ir noteikt darbības jomu un būtību visiem izņēmumiem, kas attiecas uz kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.
(23) It lies within the competence of the Member States to define the scope and nature of any exception regarding the promotion of cultural and linguistic diversity and media pluralism in accordance with their own national law.
(23) Dalībvalstu kompetencē ir noteikt darbības jomu un būtību visiem izņēmumiem, kas attiecas uz kultūras un valodu daudzveidības , valsts audiovizuālās un plašsaziņas līdzekļu politikas un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.
(23) It lies within the competence of the Member States to define the scope and nature of any exception regarding the promotion of cultural and linguistic diversity , national audiovisual and media policies and media pluralism in accordance with their own national law.
Dalībvalstīm ir jābūt pilnvarām, lai valsts audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu politikā noteiktu izņēmumu darbības jomu un būtību.
Member States should have the power to define the scope and nature of exceptions to national audiovisual and media policies.