natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finansējumu 2009. gadam nodrošināja, pārvietojot līdzekļus no 2. izdevumu kategorijas uz 1.a izdevumu kategoriju un palielinot finansējumu lauku attīstībai, lai segtu ar platjoslas internetu saistītos izdevumus, bet lēmumus par 2010. gada finansējumu vienojās pieņemt 2010. gada budžeta saskaņošanā.
While financing for 2009 was arranged by redeploying funds from Heading 2 to Heading 1a and increasing the envelope for Rural Development to cover the expenditure for broadband internet, decisions on the financing in 2010 were agreed to be taken in the 2010 budget conciliation.
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā deklarācijā tika noteikts, ka kopējais 2007.–2013. gada finanšu shēmas maksimālais apjoms netiks pārsniegts.
In a joint declaration by the European Parliament, the Council and the Commission it was specified that the overall ceiling of the 2007-2013 financial framework would not be exceeded.
Minēto triju iestāžu deklarācijā paredzēto finansējumu var rezumēt šādi:
The financing foreseen in the declaration by the three institutions can be summarised as the following:
EEAP — projekta veids
EERP -Type of project
2000 miljoni
2000 million
1980 miljonu
1980 million
Platjoslas internets
Broadband internet
600 miljoni
600 million
420 miljonu
420 million
2600 miljoni
2600 million
2400 miljoni
2400 million
2010. gada budžeta pirmajā lasījumā tikai Eiropas Parlaments nepārprotami paredzēja EEAP vajadzības, pieņemot īpašus grozījumus abu minēto sadaļu finansēšanai.
In first reading of the budget 2010, only the European Parliament openly anticipated the needs of the EERP by adopting specific amendments for financing both branches.
Ņemot vērā 1.a kategorijas ierobežoto rezervi, jau sākumā bija skaidrs, ka EEAP finansējumu var nodrošināt, tikai pārvietojot budžeta līdzekļus, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu un, iespējams, izmantojot elastības instrumentu.
Given the limited margin in Heading 1a, it was clear from the outset that the financing of the EERP could be arranged only via redeployment of funds, a revision of multiannual financial framework (MFF) and possibly, via the mobilisation of the flexibility instrument.
Saskaņošanas sanāksmē, kas notika 18. novembrī, tika panākta vienošanās par EEAP otrā (2010.) gada finansēšanu par kopējo summu EUR 2,4 miljardu apmērā.
In conciliation of 18 November, an agreement was reached on the financing of the second year (2010) of the EERP, totalling EUR 2.4 billion.
Lielākā daļa saistību apropriāciju kļuva pieejamas, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu attiecībā uz 2009. un 2010. gadu.
A major part of the commitment appropriations were made available by revising the MFF both for 2009 and 2010.
Daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu var rezumēt šādi.
The revision of the MFF can be summarised as follows:
Saistību apropriācijas
Commitment appropriations:
(EUR miljoni)
(EUR million)
1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
1a - Competitiveness for growth and employment
1.b Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai
1b - Cohesion for growth and employment
3.a Brīvība, drošība un tiesiskums
3a - Freedom, security and justice
Kopējās izmaiņas
Total change
Atlikušo daļu, kas vajadzīga enerģētikas projektu finansēšanai, vienojās segt, izmantojot elastības instrumentu par summu EUR 120 miljonu apmērā un veicot EUR 81 miljona pārvietošanu 1.a izdevumu kategorijā.
The remaining needs of the energy projects were agreed to be covered by mobilising the flexibility instrument for an amount of EUR 120 million and by redeploying EUR 81 million in Heading 1a.
Projekti, kuri saistīti ar EEAP otru sadaļu — platjoslas interneta attīstība un „jaunie uzdevumi” — un kuru finansēšanai 2010. gadā ir vajadzīgi EUR 420 miljoni, lauku attīstības ietvaros tiktu iekļauti 2. izdevumu kategorijā, un tos finansētu, ievērojot pašreizējo maksimālo apjomu.
Projects relating to the other branch of the EERP, broadband internet and new challenges, worth of EUR 420 million in 2010, would fall under rural development in Heading 2 and be financed within the existing ceiling.
Referents iesaka pieņemt rezolūcijas projektam pievienoto priekšlikumu lēmumam par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu.
Your rapporteur recommends the adoption of the proposal for a Decision on the revision of the multiannual financial framework, which is attached to the draft resolution.
Šim dokumentam ir pievienota tabula, kurā ietverta 2007.–2013. gada finanšu shēma, kas pārskatīta saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (pašreizējās cenās).
A table on Financial Framework 2007-2013 revised for European Economic Recovery Plan (Current prices) is hereby attached.
(EUR miljoni — pašreizējās cenās)
(EUR million - current prices)
1.a Konkurētspēja un nodarbinātība
1a Competitiveness for Growth and Employment
(1) Izdevumus pensijām, kas ietverti šīs izdevumu kategorijas maksimālajā apjomā, aprēķina kā tīrās darbinieku iemaksas attiecīgajā shēmā, no 2007. līdz 2013. gadam nosakot ierobežojumu EUR 500 miljonu apmērā, 2004. gada cenās.
(1) The expenditure on pensions included under the ceiling for this heading is calculated net of the staff contributions to the relevant scheme, within the limit of € 500 million at 2004 prices for the period 2007-2013.
par ĀKK valstu un EK partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīguma) otro pārskatīšanu
on the second revision of the Partnership Agreement ACP-EC (the "Cotonou Agreement")
Referente: Eva Joly
Rapporteur: Eva Joly
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS.......................................15
OPINION of the Committee on International Trade ......................................15
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. līdz 211. pantu,
– having regard to Articles 208 to 211 of the Treaty on the Functioning of the European Union
– ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– ņemot vērā Kotonū nolīguma 95. pantu, kurā ietverta pārskatīšanas klauzula, paredzot Kotonū nolīgumu pielāgot ik pēc pieciem gadiem,
– having regard to Article 95 of the Cotonou Agreement, which provides for a revision clause allowing the Agreement to be adapted every five years,
– ņemot vērā ĀKK Ministru padomes priekšsēdētājam adresēto Padomes paziņojuma vēstuli, ko pieņēma 2009. gada 23. februāra Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes sanāksmē,
– having regard to the Council notification letter to the President of the ACP Council of Ministers, adopted at the General Affairs and External Relations Council meeting of 23 February 2009,
– ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti, kuras mērķis ir popularizēt attīstības resursu pārredzamības un uzraudzības uzlabošanas modeli,
– having regard to the Paris Declaration of 2 March 2005 on Aid Effectiveness, the aim of which is to promote a model to improve transparency and monitoring of resources for development,
– ņemot vērā Reglamenta 90. panta 5. punktu un 48. pantu,
– having regard to Rules 90(5) and 48 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu ( A7‑0086/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on International Trade ( A7‑0086/2009 ),
A. tā kā Kotonū nolīguma primārie mērķi ir nabadzības izskaušana, ilgtspējīga attīstība un ĀKK valstu pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā;
A. whereas the primary objectives of the Cotonou Agreement are the eradication of poverty, sustainable development and the progressive integration of ACP countries into the world economy,
B. tā kā pēc iepriekšējās Kotonū nolīguma pārskatīšanas 2005. gadā pasaulē ir notikušas vairākas pārmaiņas, tādas kā pārtikas un enerģijas cenu celšanās, bezprecedenta finanšu krīze, klimata pārmaiņu sekas, kas sevišķi smagi ir skārušas jaunattīstības valstis;
B. whereas since the last revision of the Cotonou Agreement in 2005 numerous changes have occurred on the international scene – such as soaring food and energy prices, unprecedented financial crisis, climate change consequences – which have their most serious repercussions on developing countries,
C. tā kā starptautiskā mērogā visas šīs jaunās pārmaiņas, ja tās pienācīgi nerisina, var apdraudēt Kotonū nolīguma mērķu īstenošanu un mazināt izredzes līdz 2015. gadam sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM);
C. whereas all these new developments in the global environment, if not addressed properly, risk to undermine the Cotonou Agreement’s objectives and dampen prospects for achieving the Millennium Development Goals (MDGs) by 2015,
D. tā kā reģionālu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) noslēgšana un īstenošana ir mazinājusi ĀKK valstu grupas kohēziju un iesākto reģionālās integrācijas procesu; tā kā ir nepieciešams saglabāt ĀKK valstu grupas vienotību un saskaņu, kā arī ĀKK un ES struktūru stabilitāti;
D. whereas the conclusion and implementation of the regional Economic Partnership Agreements (EPAs) has undermined the cohesion of the ACP Group and the ongoing regional integration process; whereas there is a need to maintain the unity and coherence of the ACP group and the stability of the ACP-EU institutions,
E. tā kā Kotonū nolīguma otrā pārskatīšana ir lieliska izdevība, lai tā noteikumus koriģētu, ņemot vērā iepriekš minētās pārmaiņas; tomēr tā kā Kotonū pārskatīšanas mandātā vairākums no šiem jautājumiem ir skarti ļoti virspusēji;
E. whereas the second review of the Cotonou Agreement is an extremely timely occasion to adjust its provisions in light of the above realities; whereas, however, most of these issues are only marginally touched upon in the Cotonou revision mandate,
F. tā kā pārskatīšanā, par ko paziņojusi ES un ĀKK valstu grupa, cita starpā ietilpst šādas jomas:
F. whereas the areas notified for revision on the part of the EU or the ACP group include, inter alia:
– reģionālā dimensija,
- a regional dimension;
– politiskā dimensija, tostarp migrācija un fiskālās jomas laba pārvalde,
- a political dimension, including migration and good governance in the fiscal area;
– institucionālā dimensija,
- an institutional dimension;
– TAM veicināšana un saskaņota attīstības politika,
- promoting the MDGs and policy coherence for development;
– humānā un ārkārtas palīdzība, tostarp krīzes situācijās piemērojamo procedūru precizēšana,
- humanitarian and emergency assistance, including clarification on procedures applied in situations of crisis;
– atbalsta plānošana un īstenošana, tostarp ĀKK valstīm piešķirtā kopējā finansējuma sadalījuma plānošana,
- programming and implementation of aid, including programming of the intra-ACP envelope;
– klimata pārmaiņas un nodrošinātība ar pārtiku kā daļa no transversālo jautājumu risināšanas (ĀKK valstu grupas iekļauta joma);
- climate change and food security as cross-cutting issues (notified by the ACP group),
G. tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā maina ES institucionālo arhitektūru un iekšējo spēku samēru attiecībā uz lēmumu pieņemšanu,
G. whereas the entry into force of the Lisbon Treaty is changing the institutional architecture of the EU and its balance in terms of decision making,
3. mudina palielināt valstu parlamentu lomu iesāktajā pārskatīšanas procesā un turpmākajās pārskatīšanās, lai uzlabotu demokrātisko leģitimitāti un līdzdalību;
Encourages the enhancement of the role of national parliaments in the ongoing process of revision and further reviews in order to improve democratic legitimacy and ownership;
9. uzskata, ka saskaņotai attīstības politikai, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības, attīstības, lauksaimniecības un zvejniecības politiku, ir jābūt ES attīstības sadarbības galvenajam principam, un tā obligāti jāietver pārskatītajā Kotonū nolīgumā; mudina Apvienoto parlamentāro asambleju vairāk izmantot Kotonū nolīguma 12. pantu, lai nodrošinātu ES politikas un ĀKK valstu politikas atbilstību;
Considers that policy coherence for development, particularly between policies on trade, development, agriculture and fisheries, should be a guiding principle of EU development cooperation and must be explicitly addressed in the revised Agreement; encourages the Joint Parliamentary Assembly to make greater use of Article 12 of the Cotonou Agreement to maintain consistency between the policies of the EU and of the ACP countries;
– saskaņotība starp, no vienas puses, visiem tirdzniecības režīmiem, kas regulē ĀKK un ES valstu attiecības, un, no otras puses, attīstības mērķiem, kas ir ĀKK un ES sadarbības pamatā,
- consistency between, on the one hand, all the trade frameworks governing relations between the ACP and EU countries and, on the other hand, the development objectives which are at the heart of ACP-EU cooperation,
– garantija, ka visas ĀKK valstis varēs izmantot tirdzniecības režīmu, kas ir vismaz līdzvērtīgs iepriekšējam stāvoklim, it īpaši valstis, kuras nav vismazāk attīstītās valstis (VAV) un nav parakstījušas EPN,
- the guarantee that all the ACP countries will have the benefit of a trade framework which is at least equivalent to their previous situation, particularly for countries which are not Least Developed Countries (LDCs) and are not signatories to an EPA,
– garantija, ka attiecībā uz visām ĀKK valstīm jaunajā tirdzniecības režīmā tiks ņemtas vērā paaugstināta riska nozares, it īpaši lauksaimnieciskā pārtikas ražošana, nosakot pārejas periodus un galarezultātā iekļautos produktus, un ka tas radīs iespēju uzlabot ĀKK valstīm pieejamo piekļuvi tirgum, it īpaši ar izcelsmes noteikumu pārskatīšanas palīdzību;
- the guarantee that, for all the ACP countries, the new trade framework will take account of sensitive sectors, particularly agricultural food production, when determining transition periods and the final product coverage, and that it will make it possible to improve the market access which ACP countries enjoy, particularly by means of a review of the origin rules;
15. uzskata, ka ir nepieciešamas strukturālas izmaiņas EIB organizatoriskajā un pārvaldības struktūrā, lai nodrošinātu attīstības saistību izpildi saistībā ar Kotonū nolīguma pašreizējo pārskatīšanu un EIB ārējās kreditēšanas pilnvaru pašreizējo termiņa vidusposma pārskatu un atjaunošanu;
Considers that structural changes in the EIB’s organisational and governance structure is necessary in order to ensure fulfilment of its development obligations in the context of the current review of the Cotonou Agreement and the ongoing mid-term review and renewal of the EIB’s external lending mandate;
18. ņemot vērā, ka Eiropas Attīstības fonds (EAF) saskaņā ar Kotonū nolīgumu ir galvenais attīstības sadarbības politikas finanšu resurss, pieprasa uz to attiecināt Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaras, lai būtu iespējama ciešāka demokrātiskā kontrole;
Given that the European Development Fund (EDF) is the main financial resource for funding development cooperation policy under the Cotonou Agreement, calls for its inclusion in the budgetary powers of the European Parliament to allow tighter democratic control;
24. nosoda to, ka, lai gan lielākā daļa no ĀKK valstu iedzīvotājiem dzīvo lauku rajonos un cīņa pret nabadzību ir Kotonū nolīguma primārais mērķis, lauksaimniecība joprojām ir nozare, kas ĀKK valstu un ES sadarbībā ir atstāta novārtā;
Deplores the fact that despite the majority of ACP countries’ population living in rural areas and the fight against poverty being a primary objective of the Cotonou Agreement, agriculture remains a neglected sector in ACP-EU cooperation;
27. aicina Komisiju regulāri apspriesties ar sieviešu un patērētāju organizācijām un efektīvi iesaistīt tās lauksaimniecības politikā; uzskata, ka, ņemot vērā to izšķirošo lomu sabiedrībā, sieviešu apvienības ir aktīvi jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesos;
Asks the Commission to regularly consult and effectively involve women and consumers’ organisations in agricultural policy; considers that women’s associations should be actively involved in the decision-making processes, in view of their pivotal role in society;
31. aicina Komisiju un ĀKK valstis ĀKK un ES nolīguma par migrāciju 13. pantā iekļaut principu par cirkulāro migrāciju un tās veicināšanu, izsniedzot cirkulārās migrācijas vīzas; uzsver, ka attiecīgais pants akcentē cilvēktiesību ievērošanu un līdztiesīgu attieksmi pret ĀKK valstu iedzīvotājiem, bet šo principu darbības jomu nopietni apdraud divpusējie atpakaļuzņemšanas līgumi ar tranzīta valstīm saistībā ar Eiropas veikto migrācijas pārvaldības pārvietošanu aiz ES robežām, kas negarantē migrantu tiesību ievērošanu un var novest pie sērijveida atpakaļnosūtīšanas, kura apdraud migrantu drošību un dzīvību;
Calls on the Commission and the ACP countries to include in Article 13 of the ACP-EU agreement on migration the principle of circular migration and its facilitation by granting circular visas; stresses that the article in question emphasises respect for human rights and equitable treatment of nationals of ACP countries, but that the scope of these principles is seriously compromised by bilateral readmission agreements with transit countries in a context of externalisation by Europe of the management of migration, which do not guarantee respect for the rights of migrants and which may result in 'cascade' readmissions which jeopardise their safety and their lives;
33. pauž nopietnas bažas par to iestāžu ierobežoto skaitu, kas var sniegt specializētu medicīnisko aprūpi, lai gan pieaug gan ārkārtas situāciju, gan hroniski slimo cilvēku skaits; uzsver, ka attīstības stratēģijām jāstimulē medicīniskā infrastruktūra un sabiedrības veselības aprūpes sistēmas;
Expresses its deep concern at the limited number of existing facilities which may offer specialised medical care, despite the increasing numbers of both emergencies and chronic disease affected people; emphasises that medical infrastructure and public health systems need a boost through development strategies;
35. pauž bažas, ka pieaugošā ĀKK un ES attiecību reģionalizācija var radīt draudus ĀKK valstu grupas vienotībai un kapacitātei un traucēt to kopīgo iestāžu darbībai, kas izveidotas atbilstīgi Kotonū nolīgumam;
Expresses concern that increased regionalisation of ACP-EU relations may represent a threat to the coherence and strength of the ACP Group and may hinder the functioning of the joint ACP-EU institutions under the Cotonou Agreement;
39. ir cieši pārliecināts, ka ĀKK valstu parlamentiem varētu būt noteicošā loma visos attīstības sadarbības pasākumu aspektos, tostarp programmu izstrādē, uzraudzībā un novērtēšanā; aicina pārskatīt Kotonū nolīgumu, lai šos parlamentus oficiāli atzītu par EAF finansētās sadarbības dalībniekiem;
Believes firmly in the key role that ACP national parliaments may play in all aspects of development cooperation actions, including programming, implementation, monitoring and evaluation; calls for the revision of the Cotonou Agreement to give those parliaments formal recognition as participants in EDF-financed cooperation;
42. atgādina, ka EPN parlamentāro komiteju izveides pamatā bija Eiropas Parlamenta iniciatīva, kuras mērķis bija nodrošināt tirdzniecības un attīstības jautājumos specializējušos deputātu pienācīgu iesaistīšanu sarežģītu tehnisku tirdzniecības nolīgumu īstenošanas uzraudzībā;
Recalls that the Parliamentary Committees established by the EPAs have been created at the initiative of the European Parliament to ensure an adequate involvement of Members of Parliament specialised in trade and development issues in the monitoring of the implementation of complex technical trade agreements;
ĀKK un ES attiecības aizsākās 20. gs. septiņdesmitajos gados, kad vairums ĀKK valstu ieguva neatkarību.
ACP-EU relations started in the 1970s, following the independence of most of the ACP countries.
Ar pirmo Lomes Konvenciju, ko parakstīja 1975. gadā, izveidoja vienotu modeli attīstības sadarbībai starp ES un ĀKK valstīm.
The first Lomé convention, signed in 1975, created a unique model of development cooperation between the EU and ACP countries.
Principi, kas noteica Lomes konvencijas savdabību, bija Konvencijas daudzdimensiju raksturs, atbalstu apvienojot ar tirdzniecību, tās līgumiskā darbība, aptverot piecu gadu periodu, kā arī nesimetriskas priekšrocības eksportam no ĀKK valstīm uz ES dalībvalstīm un garantētais finansējums ĀKK valstīm.
Its multidimensional nature, combining aid and trade, its contractual aspect covering a period of five years, its non-reciprocal preferences for most exports from ACP to EU countries and its guaranteed funding for ACP countries was what constituted the originality of Lomé.
ĀKK valstu un EK partnerattiecību nolīgums (pazīstams kā Kotonū nolīgums), ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū, Beninā, aizstāja Lomes attīstības sadarbības programmu.
The "Partnership Agreement ACP-EC" (known as the Cotonou Agreement) signed in Cotonou, Benin, on 23 June 2000, replaced the Lomé framework of development cooperation.
To noslēdza uz divdesmit gadiem, proti, no 2000. gada 1. marta līdz 2020. gada 28. februārim.
It was concluded for a twenty-year period from 1 March 2000 to 28 February 2020.
Saglabājot Lomes Konvencijas acquis , ar Kotonū nolīgumu ĀKK valstu un ES sadarbībā ieviesa dažas radikālas izmaiņas, no kurām būtiskākās ir divas turpmāk minētās.
While preserving the ‘ acquis ’ of the Lomé convention, the Cotonou Agreement introduced some radical changes in the ACP-EU cooperation, two of the most important being:
Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi
Economic Partnership Agreements:
Attiecībā uz tirdzniecību ĀKK valstu preferenciālā piekļuve ES tirgum ir aizstāta ar savstarpējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem), kam jābūt saskaņā ar PTO noteikumiem.
In terms of trade, ACP countries' preferential access to the EU market is replaced by reciprocal free trade agreements - Economic Partnership Agreements - which are meant to be in conformity with WTO rules.
Ar šiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ĀKK valstis sākotnēji tika iedalītas sešos reģionos, un katrs reģions ved sarunas par brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanu ar ES; pašreiz jau ir septiņi reģioni.
Under these Economic Partnership Agreements, ACP countries were initially divided into six regions, each negotiating to conclude a free trade agreement with EU; currently the regions are already seven.
Pašreizējās sarunas par EPN noslēgšanu ir ļoti pretrunīgas, un par tām diskutē daudzas valdības, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, arodbiedrības un darba devēji ĀKK valstīs, kas šo projektu uzskata par apdraudējumu ĀKK valstu tautsaimniecībai.
The ongoing EPA negotiations are very controversial and contested by many governments, civil society organisations, trade unions, and employers in ACP countries, who consider the project as a threat to the ACP countries' economies.
Līdz šim EPN ir parakstījis vienīgi Karību jūras reģions.
The only region that has signed an EPA so far is the Caribbean region.
ĀKK valstu un ES attiecību reģionalizācija — institucionālā ietekme
Regionalisation of ACP-EU relations - institutional impact
Tas, ka ES vēlas parakstīt atsevišķu EPN ar dažādiem reģioniem, nenovēršami atstās institucionālu ietekmi uz ĀKK valstu un ES attiecībām.
The fact that the EU wants to sign separate EPAs with different regions will inevitably have an institutional impact on ACP-EU relations.
Jau pats EPN (kā reģionālo nolīgumu) raksturs noved pie ES un ĀKK valstu attiecību reģionalizācijas.
The mere nature of the EPAs (as regional agreements) leads to regionalisation of EU-ACP relations.
Lai gan oficiāli nav izteikta vēlme atcelt ĀKK valstu grupu kā vienību, pastāv zināmas bažas, ka var izveidoties situācija, kad šī valstu grupa un tās pašreizējās struktūras kļūst par „lieko” vienību.
While there is no official expression of the desire to abolish the ACP Group, there is some degree of concern that this may eventually occur as the Group and its existing structures become "surplus to requirements".