natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ES un Dienvidkoreja ir nolēmušas savstarpēji atzīt konkurences tiesības, kas sniedz efektīvus paņēmienus pret konkurenci vērstu darbību apkarošanai.
The EU and South Korea have decided to mutually recognise each others' competition laws which provide an efficient means to tackle anti-competitive behaviour.
Tā kā tirdzniecības aizsardzības instrumentus izmanto, lai cīnītos pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci tajos gadījumos, kad nav konkurences tiesību vai tās nav savstarpēji atzītas, sadarbības nolīguma stāšanās spēkā nozīmētu, ka ES un Dienvidkoreja atzīst viena otras tiesību aktus un pilnvaras, līdz ar to tirdzniecības aizsardzības instrumenti zaudē spēku attiecībās starp abām valstīm
Since TDIs are used to tackle anti-competitive behaviour when competition laws are lacking or are not mutually recognised, the coming into effect of the cooperation agreement should mean that EU and South Korea recognise each others' laws and authorities so TDIs will become obsolete in the relation between the two parties.
(4a) Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republiku ir jāizskata saistībā ar spēkā esošā nolīguma vispārējo struktūru un arī saistībā ar nolīgumiem, par kuriem pašreiz notiek sarunas, jo īpaši sarunas par iespējamo brīvās tirdzniecības nolīgumu.
(4a) This Agreement should be considered in the context of the overall framework of existing agreements between the European Community and the Republic of Korea and those currently under negotiation, in particular the negotiations concerning a potential free trade agreement.
Tā kā Parlaments 2007. gada 13. decembra rezolūcijā
As the Parliament noted in its resolution of 13 December 2007
P6_TA(2007)0629 . par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Koreju paziņoja, ka plaša apmēra, mērķtiecīgs un līdzsvarots nolīgums sniegtu nozīmīgu ieguvumu abām pusēm.
P6_TA(2007)0629 . on trade and economic relations with Korea, a wide ranging, ambitious and well balanced agreement could produce significant benefits for each side.
Vienlaikus ir svarīgi, ka šis nolīgums, kura nolūks ir apkarot pret konkurenci vērstas prakses, ir daļa no plašas un līdzsvarotas nolīgumu paketes starp ES un Koreju, kas varētu attiekties arī uz sadarbības jautājumiem, piemēram, uz sociālo un vides standartu veicināšanu.
At the same time, it is important that this Agreement, which seeks to combat anti-competitive practices, should form part of broad, balanced package of agreements between the EU and Korea, that would also cover cooperation on issues such as the promotion of social and environmental standards.
Korejas un Eiropas Kopienas nolīgums par sadarbību konkurences jomā
The Korea-EC Competition Agreement
Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts un Korejas Godīgas tirdzniecības komisija ( KFTC ) 2004. gada oktobrī noslēdza saprašanās memorandu, ar kura parakstīšanu aizsākās strukturēts dialogs.
The European Commission’s DG Competition and the Korean Fair Trade Commission (KFTC) signed a Memorandum of Understanding in October 2004, establishing a structured dialogue.
Ievadsarunas par oficiāla sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku sākās 2006. gada jūnijā.
Exploratory talks concerning a formal cooperation agreement between the EU and the Republic of Korea began in June 2006.
Nolīgumu noslēdza 2008. gada sākumā un deklasificēja 18. februārī, tomēr tā teksts joprojām tiek grozīts.
The Agreement was concluded in early 2008 and declassified on 18 February although the text has continued to be subject to amendments.
Līdzīgi nolīgumi ir noslēgti arī ar Amerikas Savienotajām Valstīm (1991. gads), Kanādu (1999. gads) un Japānu (2003. gads).
Similar agreements are already in place with the United States (1991), Canada (1999) and Japan (2003).
Nolīguma mērķis ir sekmēt efektīvu konkurences tiesību aktu piemērošanu, veicinot sadarbību starp konkurences iestādēm un samazinot konfliktu iespējamību.
The Agreement seeks to contribute to the effective enforcement of competition laws by promoting cooperation between competition authorities and reducing the likelihood of conflicts.
Tas nosaka, ka katras puses konkurences iestāde paziņo otras puses konkurences iestādei par izpildes pasākumiem, kas var ietekmēt otras puses būtiskas intereses, kā arī nosaka savstarpējās palīdzības sniegšanas pienākumu, tostarp iespēju vienai pusei lūgt otru pusi īstenot izpildes pasākumus, un izpildes pasākumu koordinēšanas un informācijas apmaiņas kārtību.
It provides for notification of enforcement activities by one of the competition authorities that may affect important interests of the other party, mutual assistance, including the possibility for one side to ask the other to undertake enforcement action, and coordination of enforcement activities as well as exchanges of information.
Nolīgumā iekļauti arī noteikumi attiecībā uz konfidencialitāti.
There are also measures concerning confidentiality.
Sadarbības nolīgumi konkurences jomā
Competition Agreements
Ņemot vērā to, ka pēdējās desmitgadēs starptautiskās tirdzniecības apjoms pieaug ievērojami straujāk nekā valstu ieņēmumi un ka strauji pieaug arī tiešās ārvalstu investīcijas, var secināt, ka pasaules valstu ekonomikas sistēmas kļūst arvien ciešāk saistītas.
Given that, for decades, international trade has been growing significantly faster than national incomes, and that Foreign Direct Investment has also been expanding rapidly, it follows that the world’s economies are becoming increasingly interlinked.
Lai gan šāda tendence ir vērtējama pozitīvi, šīs ciešās saites ir saistītas ar risku, ka pret konkurenci vērsta prakse var ietekmēt vairāk nekā vienu tirgu un ka vienas konkurences iestādes īstenoti pasākumi var ietekmēt citu iestāžu darbību.
Whilst welcome, these strengthening links carry with them an increased likelihood that anti-competitive practices may affect more than one market and that the action of one competition authority may have implications for others.
Tādēļ efektīva informācijas plūsma starp iestādēm, nodrošinot atbilstošu konfidencialitātes līmeni, ir ļoti vēlama.
Ensuring effective flows of information between the authorities, whilst maintaining the required degree of confidentiality, is therefore highly desirable.
Tā kā karteļos bieži vien iesaistās starptautiskas kompānijas, un kompāniju apvienošanās arvien biežāk notiek starptautiskā līmenī pieaugošās globalizācijas un ārvalstu investīciju dēļ, konkurences iestādēm ir jāsadarbojas, lai nodrošinātu sabiedrības interešu aizsardzību un sniegtu atbalstu valstu iestādēm cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci un kas ir pasaulē plaši izplatītas.
With cartels frequently involving companies that are operating internationally and the international dimension of mergers growing with increased globalisation and foreign investment, competition authorities need to cooperate so as to ensure that the public interest is protected and to enable national authorities to combat anti-competitive activities that are geographically widespread.
Skaidrāki starptautiskie standarti būtu arī ieguvums vairākās valstīs strādājošiem uzņēmumiem un sniegtu drošības sajūtu tiem, kuri raizējas, ka viņu konkurētspēja varētu tikt negodīgi apdraudēta.
Clearer international standards should also be of benefit to those firms operating in several companies and provide reassurance to those fearing that their competitive position is being unfairly undermined.
Koreja ir ceturtais lielākais Eiropas Savienības tirdzniecības partneris ārpus Eiropas, un Eiropas Savienība ir lielākais Korejas ārvalstu investors.
Korea is the EU’s fourth largest non-European trading partner and the EU is Korea’s largest foreign investor.
Ņemot vērā šo partnerattiecību pieaugošo nozīmi, šķiet pareizi, ka Koreja pievienojas trīs citiem partneriem, ar kuriem Eiropas Kopiena ir noslēgusi nolīgumus par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci.
Given the growing importance of this partnership it seems appropriate that Korea should be added to the three other partners with which the EC has agreements concerning cooperation on anti-competitive activities.
Šāda veida nolīgums, protams, ir tikai ietvars efektīvai sadarbībai.
Of course, an Agreement of this type merely provides the framework for effective cooperation.
Rezultāti lielā mērā būs atkarīgi no dažādu noteikumu piemērošanas praksē.
Much will depend on how the various provisions are implemented in practice.
Bet ir pamats sagaidīt, ka biežāka sadarbība un informācijas apmaiņa radīs tādu uzticēšanos, kāda ir nepieciešama, lai nodrošinātu efektīvu savstarpējo palīdzību.
But it is reasonable to expect that more frequent contacts and exchanges of information will be up the confidence required to ensure a high level of mutual assistance.
Ņemot vērā pieaugošo tirdzniecības un ekonomisko sakaru ar Āzijas valstīm nozīmi, ir jāapsver sadarbības veicināšana ar citām nozīmīgām, strauji augošām ekonomikām, piemēram, Indiju un Eiropas Savienības kaimiņvalstīm, piemēram, Šveici.
In view of the growing importance of trade and economic relations with Asia, consideration should be given to enhancing links with other significant, fast growing economies such as that of India as well as EU neighbours such as Switzerland.
Šai saistībā ir vērts pieminēt, ka ASV ir noslēgusi nolīgumus par sadarbību konkurences jomā ar Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Izraēlu, Japānu un Meksiku, kā arī ar Eiropas Kopienu.
In this context it is worth noting that the US has competition agreements with Australia, Brazil, Canada, Israel, Japan and Mexico as well as the EC.
Citi ar Koreju noslēgtie nolīgumi
Other Agreements with Korea
Parlaments jau ir paudis atbalstu brīvās tirdzniecības nolīgumam ar Koreju, aicinot šo nolīgumu sagatavot tā, lai tas būtu perspektīvs, kvalitatīvi izstrādāts un attiektos arī uz citiem jautājumiem, ne tikai tarifu pazemināšanu.
The Parliament has already given broad support to a free trade agreement with Korea whilst calling for such an agreement to be ambitious, high quality and going well beyond tariff reductions.
Septītajā sarunu kārtā, kura notika 2008. gada 12.–15. maijā, puses vienojās, ka nākamā sarunu kārta būs pēdējā.
During the seventh negotiating round, which took place between 12 and 15 May 2008, it was agreed that the next round of negotiations would be the final one.
Lai gan ir vēlams drīzumā pabeigt šīs sarunas, jo īpaši ņemot vērā problēmas, ar kurām ir nācies saskarties citās divpusējās un starpreģionu tirdzniecības sarunās, Parlamentam ir jāpastāv uz to, ka nolīguma būtība ir daudz svarīgāka par jebkuru nepamatoti noteiktu termiņu.
Whilst the prospect of a conclusion to these negotiations is welcome, particularly given the problems that have been encountered by other bilateral and interregional trade negotiations, the Parliament should continue to insist that the substance of the agreement is more important than any artificial deadline.
Plašāka nolīguma konkurences noteikumiem ir jāpamato un jābūt saskaņā ar tiem noteikumiem, kuri ietverti konkrētā nolīgumā par sadarbību konkurences jomā.
The competition clauses in the wider agreement should be consistent with and support those of the specific competition agreement.
Turklāt, lai nodrošinātu nolīguma politisko pieņemamību un sabiedrības atbalstu gan Korejā, gan arī Eiropas Savienībā, ir būtiski mērķus attiecībā uz uzlabotu piekļuvi tirgum līdzsvarot ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem.
More generally, in order to secure political and public acceptance of the agreement in both Korea and the EU, it will be important that the level of ambition with regard to increased market access is balanced by an equally ambitious approach to sustainable development.
Ir jāņem vērā arī tas, ka galīgais mērķis ir saskaņotu sociālo un vides standartu piemērošana.
It must also be remembered that the ultimate objective is the enforcement of agreed social and environmental standards.
Tas nozīmē, ka attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības noteikumiem ir jāpiemēro efektīvi īstenošanas pasākumi.
This means that the sustainable development chapter should be subject to effective enforcement mechanisms.
Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības forumā, kuras sastāvā būtu strādājošo, darba devēju organizāciju un nevalstisko organizāciju pārstāvji, būtu ļoti nozīmīga loma, nodrošinot, ka tirgus atvēršana notiek vienlaicīgi ar sociālo un vides standartu paaugstināšanu.
A trade and sustainable development forum, made up of representatives from workers’ and employers’ organisations and from NGOs, would play a valuable role in ensuring that greater market opening is accompanied by rising social and environmental standards.
Tomēr, lai garantētu, ka šāds forums ir kas vairāk nekā tikai „diskusiju iestāde” ( talking shop ), ir jāizstrādā mehānisms, kurš dotu iespēju atzītām Eiropas Savienības vai Korejas darbinieku vai darba devēju asociācijām iesniegt pieprasījumus īstenot pasākumus.
However, to ensure that such a forum is more than a talking shop, a mechanism should be established whereby recognised EU or Korean worker or employer associations were able to submit requests for action.
Šādi pieprasījumi būtu jāizskata, un atbildes jāsniedz noteiktā termiņā, nodrošinot pārraudzības un pārskatīšanas iespējas, lai turpinātu izdarīt spiedienu uz tiem, kuri neievēro strādājošo tiesības vai vides standartus.
Such requests should be investigated and responded to within a specified time period, with the possibility of ongoing follow-up and review, so as to maintain pressure on those who violate workers’ rights or environmental standards.
Paziņojumos presei par sarunu gaitu Tirdzniecības ģenerāldirektorāts papildus tādiem būtiskiem jautājumiem kā standarti un sertifikācija elektronikas un autotransporta nozarē un dažādu pakalpojumu nozaru liberalizācija Korejā uzsvēra jautājumu par tarifu liberalizāciju rūpniecības nozarē.
In press releases about the negotiations, DG Trade has highlighted industrial tariff liberalisation, behind the border issues such as standards and certification in industries such as electronics and automotive and liberalisation in different service sectors in Korea.
Lai gan šie jautājumi pilnīgi noteikti ir ļoti būtiski un lielā mērā var ietekmēt Eiropas uzņēmumus un strādājošos, pieeja tirgum ir tikai viens veiksmīga nolīguma elements.
Whilst these are certainly important and can have significant implications for European firms and workers, market access is only one element of a successful agreement.
Ir svarīgi, lai Komisija būtu vienlīdz ieinteresēta risināt ar tirdzniecību nesaistītus jautājumus, kuri tieši ietekmē Eiropas un Korejas pilsoņu darba un fizisko vidi.
What is needed is for the Commission to show equal vigour in promoting non-trade concerns that directly affect European and Korean citizens’ working and physical environments.
Lai gan šie jautājumi var šķist zināmā mērā nesaistīti ar nolīgumu par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, tie kļūst būtiski, ja šo nolīgumu vērtē kā komponentu pamatnostādnēm sadarbībai starp Eiropas Savienību un Korejas Republiku, kuras mērķis ir efektīvi veicināt valsts politikas mērķu sasniegšanu.
Whilst these points may seem somewhat removed from an agreement dealing with cooperation to prevent anti-competitive practices, they become relevant when this Agreement is seen as part of a framework of cooperation between the European Union and the Republic of Korea designed to ensure the effective promotion of public policy goals.
Šai saistībā ir pamats nolīgumu par sadarbību konkurences jomā vērtēt atzinīgi, aicinot Komisiju būt vienlīdz ieinteresētai slēgt nolīgumus attiecībā uz sociālajiem un vides jautājumiem, kuri tieši attiecas uz Eiropas Savienības un Korejas pilsoņiem.
In this context, it is perfectly reasonable to welcome the conclusion of the Competition Agreement whilst calling on the Commission to invest equal effort in promoting agreements to address social and environmental issues that are of direct concern to citizens in the EU and Korea.
Ekonomikas un monetārā S komiteja S ATZINUMS
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs
Janvāra vidū Eiropas Komisija iesniedza priekšlikumu Padomes lēmumam par EK un Korejas sadarbības nolīgumu.
In mid-January the European Commission presented a proposal for a Council decision on the EC-Korea cooperation agreement.
Saskaņā ar EK līguma 83. pantu par priekšlikumu jākonsultējas ar Parlamentu.
In accordance with article 83 of the Treaty, Parliament has to be consulted on the proposal.
Nolīgums ir viens no vairākiem Padomes lēmumiem par starptautisko sadarbību cīņā pret konkurences noteikumiem neatbilstošām rīcībām.
The agreement is part of a series of Council decisions in the field of international cooperation on anti-competitive activities.
Līdz šim oficiāli nolīgumi ir noslēgti ar Amerikas Savienotajām Valstīm (nolīgums parakstīts 1991. gadā), Kanādu (1999. gadā) un Japānu (2003. gadā).
So far formal intergovernmental agreements exist with the United States (signed in 1991), Canada (1999) and Japan (2003).
EK ir izstrādājusi arī tā dēvētos starpaģentūru pasākumus, ar kuru palīdzību puses var izveidot ciešāku un regulārāku saziņu.
The EC has also concluded so-called inter-agency arrangements which allow the parties to establish closer and more regular contacts.
Labs šāda veida nolīgumu piemērs ir 2004. gadā parakstītais Konkurences ģenerāldirektorāta un Korejas Godīgas tirdzniecības komisijas saprašanās memorands.
The Memorandum of Understanding concluded between DG Competition and the Korean Fair Trade Commission (2004) is a good example of this type of agreement.
Šajā priekšlikumā par nolīguma noslēgšanu starp Korejas Republikas valdību un Eiropas Kopienu par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, ir pausts abu pušu viedoklis — pasaules valstu ekonomikas sistēmas aizvien vairāk satuvinās un kļūst aizvien atkarīgākas viena no otras.
The current proposal for an agreement between the Government of the Republic of Korea and the European Community concerning cooperation on anti-competitive activities expresses the view of both parties: that world economies are moving ever closer together and are becoming more interdependent.
Mikroekonomikas līmenī uzņēmumi aizvien vairāk darbojas pārrobežu režīmā.
On a microeconomic level, companies increasingly operate across borders.
Āzijas valstu un ES dalībvalstu tirdzniecības apjomi pēdējos gados ir pieauguši vairākkārt.
Trade volumes between Asian countries and EU member states have multiplied during recent years.
Ņemot to vērā, gan EK, gan Korejas valdības viedoklis ir tāds, ka konkurences tiesības ir ļoti svarīgas to tirgus efektīvai darbībai, kā arī Eiropas un Korejas patērētāju ekonomiskajai labklājībai.
In this light, both parties, the EC and the Korean Government, share the view that competition law is vital to the efficient operation of their respective markets, as well as to the economic welfare of European and Korean consumers.
Ierosinātā nolīguma mērķis ir stiprināt attiecīgās konkurences tiesības, veicinot EK un Korejas konkurences institūciju sadarbību un koordināciju, un novērst vai vismaz samazināt iespējamos konfliktus.
The proposed agreement aims at enforcing the respective competition laws by promoting cooperation and coordination between the EC and Korean competition authorities and to avoid, or at least to reduce, the probability of potential conflicts.
Nolīguma galvenie punkti ir šādi:
To summarise, the key provisions of the agreement are as follows:
- sadarbība izpildes jomā (3. pants),
- Enforcement cooperation (Art 3)
- izpildes pasākumu koordinācija (4. pants),
- Coordination of enforcement activities (Art 4)
- konfliktu novēršana (būtisku interešu savstarpēja ievērošana) (5. pants),
- Conflict avoidance/Negative Comity (Art 5)
- savstarpēja tiesību atzīšana (6. pants),
- Positive Comity (Art 6)
REFERENTA VĒRTĒJUMS
RAPPORTEUR'S ASSESSMENT:
Nav šaubu, ka globalizācija un konkurence tuvākajos gados pieaugs.
Globalisation and competitive pressure will undoubtedly increase over the coming years.
Tāpēc aizvien straujāk pieaugs arī konkurences tiesību aizsardzības institūciju efektīvas sadarbības nozīme.
The importance of efficient cooperation between competition enforcers will therefore increase at an even more rapid pace.
Šī iemesla dēļ referents atzinīgi vērtē priekšlikumu par Korejas Republikas valdības un Eiropas Kopienas nolīgumu.
Hence, your rapporteur welcomes the proposal for an agreement between the Government of the Republic of Korea and the European Community wholeheartedly.
Tas atbilst dažādās rezolūcijās paustajai Eiropas Parlamenta vēlmei ietvert Eiropas konkurences tiesību piemērošanā ārpuskopienas valstu dimensiju.
It is in line with the wish of the European Parliament, expressed in various resolutions, to include the third country dimension in the application of European competition law.
Konkurences politika atsevišķas valsts vai pat reģionālā līmenī faktiski neatspoguļotu mūsdienu uzņēmējdarbības realitāti.
In fact, a solely national or even regional approach to competition policy would not reflect today's business reality.
Ja uzņēmumi, piemēram, veido starptautiskus karteļus, kas darbojas vairākās valstīs, konkurences institūcijām ir svarīgi atbilstoši reaģēt.
If, for example, companies create international cartels and operate them across borders, it becomes vital for competition authorities to respond in an appropriate manner.
Lai to panāktu, tām agrīnā izmeklēšanas stadijā nepieciešams savstarpēji sazināties, lai saskaņotu savas izpildes darbības un apmainītos ar informāciju.
In order to do so, they will need to communicate with each other at an early stage in the investigation in order to coordinate their enforcement activities and exchange information.
Ja pārrobežu konkurences institūcijas pilnībā sadarbojas, ir iespējams paredzēt vērā ņemamus un efektīvus preventīvus pasākumus pārrobežu apvienībām, kuras veic konkurences noteikumiem neatbilstošas rīcības.
If cross-border competition authorities cooperate fully, it is possible to create an important and efficient deterrent for anti-competitive cross-border alliances.
Abām pusēm ir arī jānosaka mērķis pēc iespējas konsekventāk izturēties pret tiem pašiem uzņēmumiem un tiem pašiem konkurences tiesību jautājumiem, tādējādi samazinot iespēju, ka uzņēmumi izmanto atšķirības tiesību aktos, un samazinot konkurencei kaitējošu darbību risku gan valsts, gan starptautiskā līmenī.
It must also be the aim that the same companies and the same questions regarding competition legislation are treated in the most consistent manner possible in both parties, reducing the risks of companies making use of legislative differences and reducing the risks of actions intending to undermine competition on national as well as international level.
Tomēr starptautiskajai sadarbībai ir dažādi šķēršļi, jo tiesību sistēmas atšķiras, vienām pamatojoties uz civiltiesībām, citām ‑ uz krimināltiesībām, nākas saskarties ar atšķirībām tiesību piemērošanā, piemēram, dažviet šim nolūkam tiek izmantots valsts, nevis privātais sektors, un atšķiras arī politikas nostādnes, piemēram, stingri apvienošanās noteikumi, kas ir pretstatā pēckontrolei, kura paredzēta ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu novēršanai.
However, the obstacles to international cooperation are manifold: there are differences in the way legal systems operate, some focusing on civil law, others on criminal law; we are confronted with different enforcement cultures, where the focus may rather be on public rather than on private enforcement and finally, there are different policy approaches, for example strict merger rules as opposed to ex post abuse control.
Konkurences institūcijām sadarbojoties, šīs strukturālās atšķirības nevar ne novērst, ne pārvarēt.
These structural difficulties cannot be avoided or overcome through the cooperation of competition authorities.
Tāpēc jāsaglabā reāls skatījums attiecībā uz šādu sadarbības nolīgumu iespējamām labvēlīgām sekām.
Therefore, one has to be realistic about the possible positive effects of such cooperation agreements.
Konkurences institūcijas noteikti var mēģināt mazināt to negatīvo ietekmi, sadarbojoties starptautiskā līmenī, bet, to darot, saskarsies ar ierobežojumiem.
Competition agencies can certainly try to minimise their adverse impact through international cooperation, but will face restrictions doing so.