natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vēl referents uzskata, ka ir jāpārskata kompetences un jāstiprina Komisijas struktūra tūrisma jomā, ņemot vērā jauno ar Lisabonas līgumu piešķirto kompetenci un no tās izrietošo nepieciešamību pēc cilvēkresursiem.
The rapporteur also believes that, in view of the new competences granted by the Lisbon Treaty and the subsequent need for human resources, competences should be reorganised and the Commission’s structure for tourism strengthened.
Citi nozīmīgi jautājumi
Other priority issues
Referents uzskata, ka jāveicina pārrunas par dažiem jautājumiem tūrisma nozarē, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama konkrēta rīcība.
The rapporteur considers that there needs to be a debate on several important issues for the tourism sector that need targeted actions.
Referents uzskata par īpaši prioritāru 1990. gadā pieņemtās Direktīvu par kompleksajiem ceļojumiem pārskatīšanu, kas vairs neatspoguļo patērētāju uzvedību mainīgajā sabiedrībā.
He considers one priority in particular to be revising the ‘package travel’ directive, which dates back to 1990 and no longer reflects consumer behaviour in a changing society.
Referents vēlētos, lai Komisija līdz 2011. gada septembrim iesniegtu tiesību akta priekšlikumu par grozījumiem šajā direktīvā, lai nodrošinātu patērētājiem un uzņēmumiem tūrisma nozarē skaidrāku un konkrētāku regulējošu sistēmu.
The rapporteur would like to see the Commission table a legislative proposal for the directive’s revision by September 2011, so as to ensure consumers and firms in the sector have a clearer legal framework.
Vēl referents par nozīmīgu uzskata jautājumu, kas attiecas uz PVN tūrisma nozarē, jo referents uzskata, ka pakāpeniska PVN saskaņošana šajā nozarē ir nepieciešama, lai nodrošinātu tūrisma uzņēmumu pārredzamu konkurenci un vienlīdzīgu to darbības pamatu.
VAT in the tourism sector is another central theme for the rapporteur, who considers progressive harmonisation of VAT on tourism to be a necessary condition for transparent competition between tourist companies, placing them on an equal footing.
Ekonomisko un finanšu jautājumu padomes ( ECOFIN ) 2009. gadā panāca vienošanos par Direktīvas 2009/47/EK redakciju, kurā noteica, ka atsevišķas dalībvalstis drīkst pastāvīgi pieņemt samazinātu PVN likmi vairākiem tā sauktajiem „darbietilpīgajiem” pakalpojumiem, tai skaitā ēdināšanas pakalpojumiem — tas ir nozīmīgs solis uz priekšu, bet joprojām ir pārāk daudz atšķirību, kas rada konkurences izkropļojumus starp dažādām dalībvalstīm.
The agreement reached by the Ecofin Council in March 2009 on the wording of Directive 2009/47/EC established that individual Member States may permanently apply a reduced rate of VAT for a series of ‘labour-intensive’ services, including catering: this was a very important step forward, but there are still too many differences distorting competition between the various Member States.
Īpašā ceļojumu aģentūrām un ceļojumu rīkotājiem paredzētā PVN režīma ( TOMS ) modernizācija ir vēl viens jautājums, kam jāpievērš sevišķa uzmanība.
Modernisation of the special VAT scheme for travel agencies and tour operators (TOMS) is another issue that deserves special attention.
Referents aicina Padomi paātrināt šīs direktīvas pieņemšanu, paredzot tāda „opt-in” mehānisma ieviešanu, ar kuru novērš konkurences izkropļojumus starp dažādām tūrisma nozares dalībnieku kategorijām.
The rapporteur asks the Council to speed up adoption of this directive, providing for the inclusion of an ‘opt-in’ mechanism able to wipe out the competitive distortion between various categories of tour operators, as disparities in national laws currently have serious consequences.
Visbeidzot, referents ir pārliecināts, ka ir svarīgi cieši uzraudzīt Komisijas ieteiktos pasākumus un Parlamenta izvirzītos priekšlikumus un regulāri pārbaudīt konkrētu to īstenošanu.
Finally, the rapporteur is convinced of the importance of closely monitoring actions proposed by the Commission and proposals put forward by Parliament and of regularly checking the actual implementation of said proposals.
Tāpēc referents iesaka izveidot tūrisma nozares speciālistu darba grupu EP līmenī, kas varētu garantēt ieteikto pasākumu pastāvību un nodrošināt jaunās Eiropas Savienības tūrisma politikas stratēģijas īstenošanu.
With this in mind, he puts forward the idea of establishing a task force within the EP, with experts from the tourism sector, which would ensure continuity in proposed actions and enable the new European Union’s new tourism strategy to be put into action.
par tēmu „Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes”
on Europe, the world’s No 1 tourist destination: a new political framework for tourism in Europe
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Transporta un tūrisma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā tūrisma nozare, ņemot vērā arī tās pozitīvo ietekmi uz citām nozarēm, nodrošina vairāk nekā 10 % no Eiropas Savienības IKP;
A. whereas, when all multiplier effects are taken into consideration, the tourist industry accounts for more than 10% of EU GDP,
B. ņemot vērā to, ka stājies spēkā Lisabonas līgums, ar kuru Eiropas Savienībai pirmo reizi piešķirtas tiesības koordinēt un papildināt dalībvalstu rīcību tūrisma jomā, stingri ievērojot subsidiaritātes principu;
B. having regard to the entry into force of the Lisbon Treaty, which for the first time assigns to the European Union powers to coordinate and supplement the action of the Member States in the field of tourism, with due regard for the subsidiarity principle,
C. tā kā vairākums tūrisma uzņēmumu ir MVU un tā kā tie ir tiešāk pakļauti ekonomikas svārstībām un dabas faktoru ietekmei, ņemot vērā to struktūru un to darbības sezonālo raksturu;
C. whereas the majority of operators in tourism are SMEs and whereas, by virtue of their structures and the seasonality of their activities, they are more directly affected by fluctuations in the economy and by natural factors,
D. tā kā tūrisms ir daudz vairāk jāuztver kā saskarnozare, kurai jābūt ciešāk saistītai ar citām politikas un ekonomikas jomām;
D. whereas tourism must be recognised much more clearly as a cross-cutting sector and its links with other policy areas and sectors of the economy must be strengthened,
E. tā kā, izstrādājot jaunu tūrisma politiku, vajadzētu ņemt vērā iedzīvotāju novecošanu, klimata pārmaiņas un jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;
E. whereas a new tourism policy should take into account the ageing of the population, climate change and new information and communication technologies,
F. tā kā ir skaidri redzams, ka tūrisma jomā nepietiekami izmanto nesezonālas nozares un tajā pastāv nepieciešamība piesaistīt un nodrošināt vairāk kvalificētu speciālistu un cilvēku, kas grib apgūt šo specialitāti;
F. whereas there are clear signs of under‑exploitation of non‑seasonal sectors and of the need to increase and maintain the supply of skilled staff and trainees in the tourist industry,
G. tā kā tūrisma nozarei Eiropā arī turpmāk jācenšas izmantot iekšējā tūrisma potenciālu, kā arī jāpiesaista tūristi no trešām valstīm;
G. whereas Europe’s tourism must continue to target internal tourism as well as tourism by third-country nationals,
2. uzskata, ka Pakalpojumu direktīvas pareiza īstenošana palīdzētu ievērojami samazināt juridiskos, administratīvos un birokrātiskos šķēršļus un grūtības, kuras pašlaik izjūt patērētāji un tūrisma nozares uzņēmumi; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt efektīvu Pakalpojumu direktīvas piemērošanu, kas nesīs ievērojamu labumu visām ar šo nozari saistītajām ieinteresētajām personām;
Maintains that the proper implementation of the Services Directive would help to significantly reduce the legal, administrative and bureaucratic obstacles and bottlenecks being experienced by consumers and businesses in the tourism sector; this being the case, invites the Commission and Member States to ensure that the Services Directive is effectively applied, which will greatly enhance the benefits to all stakeholders involved in this industry;
4. prasa Komisijai pielikt papildu pūles, lai uzlabotu tūristiem sniegtas informācijas kvalitāti un saturu, lai tā būtu viegli pieejama, uzticama un atspoguļotu komplekso ceļojumu tarifu atsevišķo komponentu struktūru;
Asks the Commission to step up its efforts to improve the quality and content of information being provided to tourists, which should be easily accessible and reliable and should include the pricing structures of the different components which make up the Travel Package;
6. norāda, ka tūrisma uzņēmumiem vajadzīgi salīdzināmi un kvalitatīvi statistikas dati, ilgtermiņā plānojot piedāvājuma un pieprasījuma struktūru, lai veidotu jaunus tūrisma galamērķus; tālab aicina Komisiju tās kompetences robežās nodrošināt šādu datu pieejamību visā Eiropā;
Observes that tourism businesses need comparable, high-quality statistical data for purposes of long-term planning of supply and demand structures and in order to develop tourist destinations; calls therefore on the Commission, insofar as it lies within its power, to ensure that these data are available for the whole of Europe;
11. mudina Komisiju ciešāk sadarboties ar privātuzņēmumiem, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību, lai īstenotu iniciatīvas tūrisma jomā; atzīst, ka privātā sektora saprātīga iesaistīšana šādās iniciatīvās uzlabos šo iniciatīvu efektivitāti un spēju sevi uzturēt;
Encourages the Commission to work more closely with private enterprise through public-private partnerships when spearheading tourism initiatives; recognises that intelligent involvement of the private sector in such initiatives will lead to greater efficiency, as well as self-sustainability, of the initiatives;
17. aicina Komisiju apsvērt iespēju atvieglot vīzu pieprasīšanas procedūras, jo īpaši tūristu grupām, tomēr nekādā gadījumā neapdraudot drošības un muitas aspektus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem;
Calls on the Commission to consider simplifying visa application procedures in particular for ‘groups of tourists’, this without jeopardising in any way the security and customs aspects for third-country nationals;
19. mudina dalībvalstis veicināt alternatīvus tūrisma veidus, piemēram, agrotūrismu; uzskata, ka šādi attīstības veidi sekmēs MVU, jo īpaši ģimenes viesnīcu, darbību tūrisma nozarē; uzsver, ka šādiem uzņēmumiem vajadzīga cita klasifikācija; aicina dalībvalstis ciešāk sadarboties ar Komisiju, lai rastu jaunus un labākus veidus, kā attīstīt un popularizēt ceļojumus Eiropā;
Urges Member States to encourage alternative forms of tourism, such as agritourism; takes the view that these forms of development will boost the activities of SMEs, particularly family-type hotel units, in the tourist sector; stresses that these enterprises should be classified differently; calls on the Member States to work more closely with the Commission to find new and better ways of developing and promoting European tours;
par tēmu „Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes”
on Europe, the world’s No 1 tourist destination – a new political framework for tourism in Europe
3. uzskata, ka inovatīvu produktu un pakalpojumu labāka izmantošana tūrisma nozarē veicinās tās ilgtspējību; prasa inovatīvu un videi saudzīgu tūrismu kā horizontālu jautājumu iekļaut konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā; uzsver — lai ar cieņu izturētos pret vidi, vietējām kultūrām un iedzīvotājiem, ir liela nepieciešamība Eiropas tūrismu arvien vairāk orientēt uz atbildīgumu un ilgtspējību; tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvas ilgtspējības jomā, piemēram, izstrādāt ilgtspējīga tūrisma rādītājus, ilgtspējīga un atbildīga tūrisma hartu, kurā būtu ņemti vērā politiskie ieteikumi, ko Starptautiskā darba grupa ilgtspējīga tūrisma attīstības jautājumos ( GTI-DTD ) izvirzījusi Marakešas procesā, darbības sinerģiju ar Ilgtspējīga tūrisma globālo partnerību un ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma stratēģiju, uzsverot, ka lielāka ilgtspējība nozīmē labāku kvalitāti un klientu lielāku apmierinātību; aicina šajā jomā īstenot vienotāku pieeju un jo īpaši norāda, ka spekulatīva nekustamā īpašuma attīstība var negatīvi ietekmēt vidi tūrisma reģionos;
Believes that a better use of innovative products and services in the tourism sector will result in benefits for its sustainability; calls for inclusion of innovative and environmentally green tourism as a horizontal issue in the Competitiveness and Innovation Programme (CIP); underlines the major need to turn European tourism more and more towards responsibility and sustainability in order to respect the environment, local cultures and populations; encourages, therefore, the Commission’s initiatives in the area of sustainability, such as the development of sustainable management indicators, a charter for sustainable and responsible tourism, taking into account the political recommendations of the International Taskforce for Sustainable Tourism Development (GTI-DTD) within the Marrakech process, synergies of actions with the Global Partnership for Sustainable Tourism, and a strategy for sustainable coastal and marine tourism, emphasising that more sustainability means more quality and increased customer satisfaction; calls for a more holistic approach in this area and, in particular, notes the possible negative impact of speculative real estate developments on the environment in tourism regions;
7. uzsver, ka ilgtspējīgi izstrādātām ar tūrismu saistītām darbībām jābūt vietējās ekonomikas ilgtermiņa ienākumu avotam (jo īpaši mazāk attīstītajos reģionos), kā arī jāpalīdz veicināt stabilu, tiesiski aizsargātu nodarbinātību un jāatbalsta cita veida ekonomiskas darbības gan iepriekšējā, gan nākamā posma tirgū, vienlaikus saglabājot un nostiprinot kultūras, vēstures, ainavu un vides mantojumu;
Stresses that sustainably developed tourism-related activities must offer local economies (especially in disadvantaged regions) a long-term source of revenue, must help to promote stable employment with entitlements and must support other economic activities (both upstream and downstream), yet must at the same time safeguard and enhance the cultural, historical, landscape and environmental heritage;
10. atzīst, ka Eiropas Savienībā pastāv lieli attālumi, jo īpaši starp dalībvalstīm tās ziemeļu un dienvidu perifērijā, un tādēļ uzsver, ka tūrismā Eiropas Savienības teritorijā, kā arī no trešām valstīm uz Savienību liela nozīme ir gaisa satiksmei; tādēļ aicina Komisiju atturēties Eiropas aviosabiedrībām uzlikt pārmērīgu tiesisko slogu, kas pastiprina to grūtības globālās konkurences apstākļos;
Recognises the long distances within the EU, especially between the remote Member States in the north and south, and underlines therefore the importance of air traffic for tourism inside the EU, as well as from third countries; calls on the Commission, therefore, to refrain from laying excessive legislative burdens on European airlines that add to their difficulties in the context of global competition;
15. uzsver — Eiropā izstrādājot tūrisma politiku, vajadzētu plaši atzīt pašvaldību un uzņēmumu, jo īpaši MVU, lomu; uzskata, ka tiesiskajam un fiskālajam regulējumam vajadzētu būt vairāk orientētam uz šo uzņēmējdarbības veidu un ka tajā būtu jāņem vērā tūrisma nozares uzņēmumu un darbinieku specifiskās vajadzības, piemēram, darba ņēmēju tiesībām atbilstošs elastīgs darba laiks;
Stresses that the role of local authorities and enterprises, in particular SMEs, should be widely recognised when developing tourism policy in Europe; believes that the legislative and fiscal framework should be more friendly to these enterprises and take into account specific needs of enterprises and workers in the tourism industry such as flexible working time arrangements in line with workers’ rights;
17. atgādina, ka runa ir par nozari, kas rada vairāk nekā 5 % no Eiropas Savienības IKP, un tādēļ uzskata, ka būtiski ir vairāk analizēt, kā tūrisma apakšnozares ietekmē ES tiesību akti;
Recalls that this sector generates more than 5% of the EU’s GDP, for which reason greater analysis of the impact Community legislation has on the tourism industries is seen as essential;
21. prasa Komisijai un dalībvalstīm efektīvi izmantot tūrismam paredzētos Eiropas līdzekļus, gan lai nodrošinātu jaunu darbvietu radīšanu, gan lai veicinātu tūrisma nozares MVU konkurētspēju.
Calls on the Commission and the Member States to make efficient use of the European funds allocated to tourism in order both to guarantee the creation of new jobs and to boost the competitiveness of SMEs in the tourism sector.
par tēmu „Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes”
on Europe, the world’s No. 1 tourist destination – a new political framework for tourism in Europe
3. uzsver, ka visās dalībvalstīs tūrisms būtiski ietekmē ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver arī, ka dažos ekonomiski atpalikušos ES reģionos — piemēram, salās, kalnainos apvidos, attālās pierobežas pilsētās, mazapdzīvotos un lauku apvidos, kā arī tālākajos reģionos — tūrisms ir vai arī varētu būt galvenais ienākumu avots un ka tas tieši ietekmē citu nozaru attīstību, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi saglabāt tūrismu kā vienu no kohēzijas politikas sastāvdaļām; šajā sakarībā uzsver, ka tūrisms varētu būt viena no iespējām, kā panākt ekonomikas atlabšanu, jo īpaši reģionos, kuros samazinās dzimstības līmenis vai sarūk apdzīvotība, un ka ir jādomā par šo reģionu pieejamību, galvenokārt paplašinot Eiropas transporta tīkla mērķus un iekļaujot tajos šos reģionus;
Emphasises that tourism has a tangible impact on economic, social and territorial cohesion in all the Member States; stresses also that tourism represents, or could represent, the main resource of some EU regions - e.g. islands, mountainous regions, remote border towns, sparsely populated regions, rural areas and outermost regions - which are lagging behind economically, and that it has a direct impact on growth in other sectors, and accordingly stresses the importance of not separating tourism from cohesion policy; stresses that in this context tourism could offer an opportunity for economic recovery, especially in regions affected by demographic decline or depopulation, and that there is a need to consider their accessibility, principally through extension of the trans-European transport network objectives to these regions;
5. atgādina, ka kultūras mantojums un reģionu un valodu daudzveidība Eiropā ir ievērojama priekšrocība globālajā tūrisma tirgū; aicina pienācīgi ņemt vērā šos faktorus, veicot tūrisma nozares ekonomisko analīzi, jo īpaši saistībā ar resursu piešķiršanu no kultūras viedokļa nozīmīgu galamērķu uzturēšanai un modernizēšanai;
Recalls that Europe’s cultural heritage and regional and linguistic diversity represent a significant comparative advantage in the global tourism marketplace; calls for these factors to be given due recognition in economic analyses of the tourism sector, especially in the context of allocating resources to maintaining and upgrading destinations of cultural significance;
7. aicina Komisiju atbalstīt to, ka Pasaules mantojuma sarakstā tiek iekļautas dalībvalstu tautu tradīcijas, tostarp kulinārijas tradīcijas, lai saglabātu tās nākamajām paaudzēm un izstrādātu Eiropas stratēģiju tautas tradīciju popularizēšanai Eiropas un pasaules līmenī;
Calls on the Commission to support the inclusion on the World Heritage List of popular traditions within the Member States, including culinary traditions, with a view to preserving them for future generations and establishing a European strategy for the promotion of popular traditions at European and international level;
9. uzskata, ka tūrisma ilgtspējīga attīstība ir jāorganizē tādā veidā, lai tā dabas, kultūras un mantojuma aspekti tiktu vienādā mērā gan novērtēti mūsdienās, gan saglabāti nākamajām paaudzēm;
Considers that the sustainable development of tourism should be organised in such a way that its natural, cultural and heritage assets are in equal measure appreciated at the present time and preserved for future generations;
16. uzsver to, cik ļoti jutīgi pret tūrisma ietekmi uz apkārtējo vidi, kā arī pret klimata pārmaiņu globālo problēmu ir piekrastes reģioni, salas, tālākie reģioni un kalnainie reģioni, kuru ekonomika bieži vien ir atkarīga no tūrisma, un šis jutīgums ir jāņem vērā jaunajās tūrisma nozares pamatnostādnēs; tādēļ uzsver, ka ieguldījumiem šajos reģionos jābūt ilgtspējīgiem;
Emphasises the particular vulnerability of coastal regions, islands, outermost regions and mountainous regions, whose economy often depends on tourism, to the environmental effects of tourism and to the global challenge of climate change, which should also be taken into account in the new tourism framework; stresses, therefore, the need for the investments made in these regions to be sustainable;
22. uzsver, ka tūrisma nozarei labāk ir jāizmanto viss potenciāls, ko var dot pārrobežu ieguldījumi konkurētspējīgu kopu izveidē gan pie Eiropas Savienības iekšējām, gan arī ārējām robežām;
Emphasises that the tourism sector should make better use of the full potential of cross-border investments in competitive clusters at both the internal and the external borders of the European Union;
25. uzsver, ka tūrisma nozarei ir nepieciešamas atbilstīgas infrastruktūras, un tādēļ prasa nodrošināt Eiropas transporta tīklu, bet jo īpaši jūras transporta maģistrāļu turpmāku celtniecību;
Stresses the importance for the tourist sector of adequate infrastructures, and calls accordingly for progress to be made in developing the Trans-European Transport Networks, especially the Motorways of the Sea;
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Transporta un tūrisma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on Transport and Tourism, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. vērš uzmanību uz klimata pārmaiņu ietekmi uz Eiropas reģioniem un to radītajām ekonomiskajām sekām tūrisma nozarē; šajā saistībā iesaka izstrādāt kvalitātes hartu nolūkā veicināt ilgtspējīgu tūrismu apdraudētajās zonās, lai tūrisma infrastruktūras un pakalpojumu jomā mudinātu īstenot labu praksi;
Draws attention to the impact of climate change on Europe’s regions and its consequences for the tourism-based economy; suggests, in this regard, that a quality charter be introduced as a means of promoting sustainable tourism in areas at risk, with a view to encouraging best practice in relation to infrastructure and tourist services;
5. uzskata, ka turpmākajām lauku un reģionālās attīstības programmām efektīvi jāatbalsta tūrisma nozare un ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai veicinātu zināšanu nodošanu un pārrobežu apmaiņu ar labo praksi, pamatojoties uz pašreizējo Eiropas tīklu darbību, piemēram, uz NECSTouR ;
Believes that future rural and regional development programmes should effectively support the tourism sector and that special attention should be paid to promoting knowledge transfer and cross-border exchanges of best practice, building on the work of existing European networks such as NECSTouR;
7. uzsver, ka, veicot tūrisma aktivitātes, vienmēr jāaizsargā ainava un vide; uzsver arī — kā tas norādīts Eiropas ainavu konvencijā —, ka par mērķi jānosaka līdzsvarota un saskaņota kompromisa rašana starp sociālajām vajadzībām, saimniecisko darbību un vidi;
Emphasises that tourism activities must always respect the landscape and the environment, and that the objective – as stated in the European Landscape Convention – should be a balanced and harmonious relationship between social needs, economic activity and the environment;