natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādējādi Komisijas projekts ir pretrunā ar „Mazās uzņēmējdarbības aktu”.
In this way, the Commission proposal contravenes the Small Business Act.
Turklāt ir jāatzīmē šaubas radošais apstāklis, ka Komisija minēto regulas projektu izstrādājusi, nepiesaistot zinātniski gūtas atziņas.
What is more, the fact that the Commission drew up the proposal for a regulation without consulting outside experts is both remarkable and alarming.
Līdzās jau minētajam nav saprotams, kāpēc šo projektu iesniedz brīdī, kad ir pieejami atsevišķi specifiski zinātniskie pētījumi, savukārt visas dalībvalstis aptverošs, plašas pieejas pētījums ir tikai nupat uzsākts.
It is also mystifying that the proposal should have been submitted at a time when, although the results of piecemeal scientific research are available, a broad-based study covering all the Member States has only just been started.
Tāpēc ziņojuma sagatavotāja ierosina visaptveroši koriģēt Komisijas ierosināto virzienu.
Your rapporteur is therefore proposing a comprehensive revision of the approach suggested by the Commission.
Viņa norāda, ka, tā kā šobrīd nav pieejamas zinātniski gūtas atziņas par pārtikas produktu informācijas ietekmi uz patērētāju izvēli 27 ES dalībvalstīs, plānotais pārtikas produktu obligātais marķējums var attiekties tikai uz pamatinformāciju.
She points out that, in the absence of comprehensive scientific findings on the impact of food information on consumer behaviour in the 27 EU Member States, the proposed mandatory labelling of foods should only encompass basic information.
Tāpat arī likumdevējs var rūpēties par to, lai obligātais marķējums būtu attēlots salasāmā un saprotamā veidā un lai tiktu izslēgta patērētāju maldināšana.
In addition, the legislator can ensure that the mandatory particulars are provided in a legible and understandable form and that consumers are not misled.
Ja nākotnē būs pieejamas jaunas atziņas par patērētāju vēlmēm un vajadzībām, tad pārtikas produktu uzņēmumi saskaņā ar ziņojuma sagatavotājas ierosinājumiem varēs ātri reaģēt, brīvprātīgi sniedzot papildu informāciju.
Should new findings about consumer wishes and needs be published in the future, food businesses could then respond quickly, in accordance with the proposals made by your rapporteur, by providing additional information voluntarily.
Tikai šāds regulējums nodrošina pietiekošu elastību un var apmierināt visu iesaistīto pušu prasības.
Only in this way can sufficient flexibility be guaranteed and sufficient account be taken of the interests of all stakeholders.
Visbeidzot, ir jāatzīmē, ka pārtikas produktu marķējums ir tikai viens no daudzajiem aspektiem patērētāju informēšanā par uzturu.
Finally, it should be pointed out that food labelling is only one of many aspects of nutrition-related information.
Tas gan, piemēram, ar dalībvalstīs īstenotu kampaņu un izglītojošu pasākumu palīdzību var papildināt, bet ne aizstāt, iedzīvotāju izglītošanu par veselīgu dzīvesveidu.
It can supplement, but not replace, efforts to make the public aware of what constitutes a relatively healthy lifestyle, for example by means of campaigns and education measures.
Un, visbeidzot, mūsu sabiedrības sistēmā likumi nevar un nedrīkst atbrīvot pilsoņus no viņu pašu atbildības vai vecākus no atbildības par saviem bērniem.
What is more, in our society laws cannot and must not release members of the public from responsibility for their own actions or release parents from responsibility for their children.
Šī ir otrā reize, kad Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja izskata Komisijas priekšlikumu par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem.
It is the second time the Committee for Internal Marked and Consumer Protection considers the Commission proposal on Food Information to Consumers.
Atzinuma sagatavotāja atzīst, ka iepriekšējā sasaukuma komiteja atzinuma sagatavošanā, ko veica Bernadette Vergnaud , bija ieguldījusi lielu darbu.
The Rapporteur acknowledges the great amount of work the previous Committee put into the Opinion, drafted by Ms. Bernadette Vergnaud.
Atzinuma sagatavotāja ir nolēmusi neatvērt „Pandoras lādi”, iesniedzot lielu skaitu jaunu grozījumu.
The Rapporteur has decided not to open up the Pandora's Box by tabling a large quantity of new amendments.
Tā vietā viņa ir izvēlējusies saglabāt lielu daļu no atzinuma, ar ko iepazinās vairums iepriekšējā sasaukuma komitejas locekļu.
Instead the Rapporteur chose to include the main part of the opinion that reached a majority in the previous Committee.
Šādu lēmumu lika pieņemt tas, ka, no vienas puses, jau bija ieguldīts liels iepriekšējās komitejas darbs un, no otras puses, bija jāpanāk kompromiss, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas produktu marķēšanu Eiropā.
This decision was led by the acknowledgement on the one hand of the great amount of work done by the previous committee and on the other hand of the need to reach compromises in order to attain sustainable food labelling in Europe.
Atzinuma sagatavotāja atzīst, ka debates par pārtikas produktu marķēšanu ir nopietns jautājums, ko pavasarī izmantoja Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņā.
The Rapporteur recognizes that the debate on food labelling was an important issue during the campaign for the elections of the European Parliament this spring.
Tādēļ ir jāapspriež daži bažas izraisoši jautājumi, kas ir Komisijas priekšlikumā.
That is why there is a need to discuss certain concerns contained in the Commission proposal.
Šī atzinuma mērķis ir tāds pats kā Bernadette Vergnaud sagatavotajam atzinumam, ko pieņēma 2009. gada februārī.
The aim of this Opinion is the same as Ms. Vergnaud Opinion adopted in February 2009.
Patērētājiem, iegādājoties pārtiku, jābūt iespējai izdarīt apzinātu izvēli.
Consumers need to have the possibility to make a well-informed choice concerning their selection of food.
Un šai apzinātas izvēles iespējai bez citām sniegtajām priekšrocībām ir jāpalīdz risināt Eiropā pieaugošo aptaukošanās problēmu.
And this well-informed choice should - among other things - assist in solving the increasing problem of obesity in Europe.
Informācijai par pārtikas produktu ir jāsniedz pilnīgs ieskats patērētājam piedāvātā pārtikas produkta sastāvā, kā arī jāsniedz vispārīgs pārskats par to, vai pārtikas produkts ir piemērots patērētājam, kurš izvēlas veselīgu pārtiku.
Food information therefore has to give a thorough introduction to the content of the specific food the consumer is buying as well as give a quick overview of whether the food is suitable or not while making a healthy choice of foods.
Tādēļ atzinuma sagatavotāja ir izvēlējusies saglabāt daudzus no iepriekšējā sasaukuma komitejas atzinuma grozījumiem.
Consequently the Rapporteur has chosen to include many of the amendments from the prior Committee opinion.
Kā galveno punktu atzinuma sagatavotāja ir nolēmusi saglabāt iepriekšējās komitejas ieteikto ideju par obligāto uzturvērtības paziņojuma saturu.
As a main point the Rapporteur has chosen to keep the mandatory content in the nutrient declaration as the previous Committee recommended.
Atzinuma sagatavotāja ir iekļāvusi astoņas svarīgākās uzturvielas, kuras visas jānorāda uz 100 g vai 100 ml produkta, un šī informācija jāiekļauj vienā redzamības laukā.
The Rapporteur has included the big 8 nutrients - all of them indicated by 100 g or 100 ml - to be present in the same field of vision on the package.
Informācijai nav jāatrodas galvenajā redzamības laukā vai iepakojuma priekšpusē.
The presentation does not have to be in the main field of vision or in the front of pack.
Atzinuma sagatavotāja ierosina iepakojuma priekšpusi izmantot vispārēja pārskata sniegšanai.
The Rapporteur suggests that the front of pack should be used to give a quick overview.
Tādēļ viņa iesaka informāciju par enerģētisko vērtību (kalorijās) novietot iepakojuma priekšpusē.
That is why the Rapporteur proposes that the energy value (calorific value) should be on the front of pack.
Šī informācija jāpapildina ar krāsu kodu, kas norādītu uz to, vai pārtikas produktam ir augsta, vidēja vai zema enerģētiskā vērtība.
This information should be supplemented by a colour code which would indicate whether the food has a high, medium, or low value in energy.
Vēl viens papildinājums ir saistīts ar atzinuma sagatavotājas ieteikumu marķēt visu veidu alkoholu.
Another addition regards the Rapporteur suggestion that all types of alcohol should be labelled.
Alkohols ir kalorijām bagāts un līdz ar to var būtiski ietekmēt ikdienā uzņemtās enerģijas daudzumu.
Alcohol contains large amounts of calories which can have a huge influence on the daily consumption of energy.
Atzinuma sagatavotāja apgalvo, ka patērētājam šī informācija jāsaņem vienlaikus ar informāciju par pārtikas produktiem.
The Rapporteur states that the consumer should have this information at the same time as he or she analyzes the food information.
Labi informēti un izglītotāki patērētāji spēs uzņemties atbildību par savu veselību.
Well-informed and better educated consumers will be able to take responsibility for their own health.
Atzinuma sagatavotāja uzskata, ka pārtikas produktu informācijas uzlabošana būs nozīmīga eiropiešu ikdienas dzīvei, iepirkšanās laikā veicot apzinātu izvēli.
The Rapporteur believes that the improvement of food information will be essential for European consumers in their daily life, when making informed choices during shopping.
ES Patērētāju politikas stratēģijā 2007.‑2013. gadam uzsvērts, ka efektīvai konkurencei un patērētāju labklājībai ļoti nozīmīga ir patērētāju apzinātas izvēles iespēja.
The EU consumer policy strategy 2007 - 2013 underlined that allowing consumers to make informed choice is essential both to effective competition and consumer welfare.
Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, ir uzsvērts, ka uzturvērtības marķējums ir viens no veidiem , lai informētu patērētājus par pārtikas produktu sastāvu un palīdzētu viņiem veikt apzinātu izvēli.
The Commission White Paper on a Strategy for Europe on Nutrition, Overweight and Obesity related health issues noted that nutrition labelling is one method of informing consumers about the composition of the foods and help them make an informed choice.
Dalībvalstu izglītošanas un informēšanas kampaņas ir nozīmīgs mehānisms, lai uzlabotu patērētāju izpratni par pārtikas produktu informāciju.
Education and information campaigns run by Member States are an important mechanism for improving consumer understanding of food information.
ES Patērētāju politikas stratēģijā 2007.–2013. gadam uzsvērts, ka efektīvai konkurencei un patērētāju labklājībai ļoti nozīmīga ir patērētāju apzinātas izvēles iespēja.
The EU consumer policy strategy 2007 - 2013 underlined that allowing consumers to make informed choice is essential both to effective competition and consumer welfare.
Patērētāji joprojām nesaprot atsevišķu marķējumu informāciju, un tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis būtu vairāk iesaistītas informēšanas kampaņās, kuru mērķis ir uzlabot patērētāju informētību.
Even now, consumers do not understand some labelling information and it is essential that Member States are more involved in information campaigns designed to improve consumer understanding.
Šī regula neattiecas uz tādām darbībām kā privātpersonu neregulāra darbība ar pārtikas produktiem , to servēšana un pārdošana labdarības pasākumos, vietējas nozīmes gadatirgos un sanāksmēs.
Operations such as the occasional handling , serving and selling of food by private persons at events such as charities, or local community fairs and meetings are not covered by the scope of this regulation .
(15) Kopienas noteikumi būtu jāpiemēro vienīgi uzņēmumiem, kuru koncepcijā iekļauta noteikta darbības nepārtrauktība un noteikts organizācijas līmenis.
(15) Community rules should apply only to undertakings, the concept of which implies a certain continuity of activities and a certain degree of organisation.
Šī regula neattiecas uz tādām darbībām kā pārtikas produktu neregulāra piegāde trešām personām, ēdienu servēšana un pārtikas pārdošana , ko veic privātpersonas, piemēram, labdarības pasākumos, vietējas nozīmes gadatirgos un sanāksmēs , kā arī dažāda veida pārtikas produktu tiešā pārdošana, ko veic lauksaimnieki .
Operations such as the occasional delivery of food to third parties , serving and selling of food by private persons , for example at charity events or local community fairs and meetings , and the sale of food in the various forms of direct marketing by farmers, are not covered by the scope of this Regulation .
Mazie un vidējie uzņēmumi pārtikas tradicionālās ražošanas nozarē ražo nefasētus produktus tiešai pārdošanai patērētājiem.
Small and Medium-sized enterprises in the traditional food production sector, produce products which are not prepackaged for direct delivery to the consumer.
Tāpēc ir svarīgi obligātās marķēšanas prasības neattiecināt uz iepriekš neiesaiņotiem produktiem.
It is therefore important to exclude these products from the compulsory nutrition declaration requirement.
(19) Jaunas obligātas prasības attiecībā uz pārtikas produktu informāciju jānosaka tikai tad un tikai tajos gadījumos, ja tas ir nepieciešams saskaņā ar subsidiaritātes, proporcionalitātes , pārredzamības un ilgtspējīguma principu.
(19) New mandatory food information requirements should however only be established if and where necessary, in accordance with the principles of subsidiarity, proportionality , transparency and sustainability.
Lai saglabātu atbilstību pašreizējiem ES mērķiem saistībā ar pilnībā funkcionējošu iekšējo tirgu, ir ļoti svarīgi, ka visas ieinteresētās personas ir informētas par visām jaunām prasībām un ir pilnībā tās izvērtējušas, lai nodrošinātu šo prasību pamatotību un to, ka tās neierobežo preču brīvu apriti.
To remain in line with current EU objectives for a fully functioning internal market, it is crucial that any new requirements are notified and thoroughly examined by all stakeholders to ensure they are justified and will not impede the free movement of goods
Sabiedriskajām apspriedēm ar visām ieinteresētajām personām būtu jāveicina laicīgu un precīzu izmaiņu veikšana pārtikas produktu informācijas prasībās.
Public consultation with all stakeholders should facilitate timely and well targeted changes of food information requirements.
Jebkuras izmaiņas obligāto marķēšanas prasību sarakstā ievērojami ietekmē pārtikas produktu un dzērienu ražošanas nozari.
Any change to the list of mandatory labelling requirements has a significant impact on the food and drink industry.
Tādēļ svarīgi, lai tiesību aktos būtu skaidri noteikts, ka, plānojot ieviest jaunas marķējuma prasības, ir jāapspriežas ar visām ieinteresētajām personām, tādējādi nodrošinot procedūras pārredzamību un iespēju visiem paust viedokli.
It is therefore important that the legislation makes it clear that all stakeholders must be consulted when new labelling requirements are being considered, thereby ensuring that the procedure is transparent and all parties able to voice their opinions.
Pētījumi liecina, ka salasāmība ir svarīgs faktors, lai iedzīvotāji varētu ņemt vērā informācijas norādes, un tādēļ vienlaikus būtu jāapsver tādi aspekti kā zīmju izmērs, burti, krāsa un kontrasts, lai nodrošinātu patērētāju apmierinātību ar pārtikas produktu marķējumu.
Studies show that legibility is an important element in maximising the possibility that labelled information can influence its audience and consequently factors such as size, font, colour and contrast should be considered together to ensure consumer satisfaction with food labels.
Marķējuma salasāmība ir būtiska patērētājiem, un tādēļ arī jaunajā regulā tai vajadzētu būt vienai no prasībām.
The legibility of labels is crucial for consumers and should continue to be a requirement under the new Regulation.
Tomēr, vērtējot marķējuma skaidrību, vērā jāņem vairāki aspekti, nevis tikai burtu izmērs.
However, when assessing label clarity a number of factors need to be considered and not just font size
Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju noteikts visaptverošs tehnisko standartu kopums, kas pilnībā ietver vīndarības praksi, ražošanas metodes un noformējuma līdzekļus, kā arī vīnu marķējumu, tādējādi nodrošinot, ka ir ietverti visi aprites posmi un ka patērētāji tiek aizsargāti un pienācīgi informēti.
Council Regulation (EC) No 1493/1999 of 17 May 1999 on the common organisation of the market in wine provides an exhaustive set of technical standards which fully cover all oenological practices, manufacturing methods and means of presentation and labelling of wines, thus ensuring that all stages in the chain are covered and that consumers are protected and properly informed.
Attiecībā uz alu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas definēti 2. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. … par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr.1576/89 2 , un lai nodrošinātu konsekventu pieeju un atbilsmi attiecībā uz vīnu pieņemtajiem noteikumiem, jāpiemēro tāda paša veida atkāpes.
As regards beer and spirits as defined in Article 2(1) of Regulation (EC) No. […] of […] of the European Parliament and of the Council on the definition, description, presentation, labelling and the protection of geographical indications of spirit drinks and repealing Council Regulation (EEC) No 1576/89 2 , and in order to ensure a consistent approach and coherence with the conditions established for wine, the same kind of exemptions shall apply.
Komisija piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā sagatavo ziņojumu un vajadzības gadījumā piedāvā īpašas prasības saistībā ar šo regulu.
However, the Commission will produce a report after five years of the entry into force of this Regulation and may propose, if necessary, specific requirements in the context of this Regulation.
(28) Patērētājiem ir arī jāsniedz informācija par alkoholiskajiem dzērieniem.
(28) It is also important to provide consumers with information on alcoholic beverages.
Attiecībā uz alu , liķiera vīniem, dzirkstošajiem vīniem, aromatizētiem vīniem un tamlīdzīgiem produktiem, kuri iegūti no citiem augļiem, kas nav vīnogas, augļu alu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas definēti 2. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību 2 , kā arī uz jauktajiem alkoholiskajiem dzērieniem un lai nodrošinātu konsekventu pieeju un atbilsmi attiecībā uz vīnu pieņemtajiem noteikumiem, būtu jāpiemēro tāda paša veida atkāpes.
As regards beer , liqueur wines, sparkling wines, aromatised wines and similar products obtained from fruits other than grapes, fruit beer and spirits as defined in Article 2(1) of Regulation (EC) No 110/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on the definition, description, presentation, labelling and the protection of geographical indications of spirit drinks 2 , and alcoholic mixed beverages , and in order to ensure a consistent approach and coherence with the conditions established for wine, the same kind of exemptions should apply.
2 OV […], […], […]. lpp.
2 OJ L [ …], […], p.[…].
Skaidrības nolūkā ir jāmin arī liķiera vīni, dzirkstošie vīni, aromatizētie vīni un tamlīdzīgi produkti, kuri iegūti no citiem augļiem, kas nav vīnogas, kā arī augļu alus.
For clarification reasons liqueur wines, sparkling wines, aromatised wines and similar products obtained from fruits other than grapes and fruit beer should also be mentioned.
Iepriekšējās regulās jau ir iekļauti noteikumi, ko piemēro vīnam, alum un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, bet nav noteikumu, kas attiektos uz jauktajiem alkoholiskajiem dzērieniem.
Wine, beer and spirits are already covered by previous EU-regulations whereas mixed alcoholic beverages are not.
Taču šobrīd ir grūti kategorizēt jauktos alkoholiskos dzērienus, un tādēļ tiem pašlaik ir jāpiemēro atbrīvojums un tie jāiekļauj Komisijas izstrādātā ziņojumā.
However, today there are difficulties on how to categorize alcoholic mixed beverages and therefore these should at present be exempted and part of the report produced by the commission.
(29) Norāde par pārtikas produktu izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu jāsniedz katru reizi, kad tā nenorādīšana var maldināt patērētājus attiecībā uz šā pārtikas produkta patieso izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu .
(29) The indication of the country of origin or of the place of provenance of a food should be provided whenever its absence is likely to mislead consumers as to the true country of origin or place of provenance of that product.
Pārējos gadījumos par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādes sniegšanu jālemj pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem.
In other cases, the provision of the indication of country of origin or place of provenance is left to the appreciation of food business operators .
(29) Lai garantētu pilnīgu pārredzamību un izsekojamību, būtu obligāti jānorāda visu gaļas produktu izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta .
(29) W ith a view to guaranteeing complete transparency and traceability, t he indication of the country of origin or of the place of provenance of all meat should be mandatory .
Katrā gadījumā izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi jāsniedz tādējādi, lai tā nemaldina patērētāju, un pamatojoties uz skaidri noteiktiem kritērijiem, kas uzlabo patērētāju izpratni par informāciju saistībā ar pārtikas produktu izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu.
In all cases, the indication of country of origin or place of provenance should be provided in a manner which does not deceive the consumer and on the basis of clearly defined criteria which improve consumers’ understanding of the information related to the country of origin or place of provenance of a food.
Patērētājiem pārredzamības labad ir jāzina gaļas produkta izcelsmes valsts.
For reasons of transparency, consumers should know the country of origin of meat.
(36) Lai lieki neapgrūtinātu nozari, atsevišķas tādu pārtikas produktu kategorijas, kas nav fasēti vai kuriem informācija par uzturvērtību nav izšķirošais faktors patērētāju izvēlē, jāatbrīvo no prasības obligāti iekļaut uzturvērtības norādi, ja vien šādas informācijas sniegšanu neparedz ar citiem Kopienas tiesību aktiem.
(36) To avoid unnecessary burdens on the industry , it is appropriate to exempt certain categories of foods that are unprocessed or for which nutrition information is not a determining factor for consumer choice from the mandatory inclusion of nutrition declaration, unless the obligation to provide such information is provided under other Community legislation.
(36) Lai lieki neapgrūtinātu pārtikas ražotājus un tirdzniecības nozari, atsevišķas tādu pārtikas produktu kategorijas, kas nav apstrādāti vai kuriem informācija par uzturvērtību nav izšķirošais faktors patērētāju izvēlē vai arī kuru iesaiņojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu obligāto marķējumu , jāatbrīvo no prasības par obligātu uzturvērtības norādi, ja vien šādas informācijas sniegšanu neparedz ar citiem Kopienas tiesību aktiem.
(36) To avoid unnecessary burdens on food manufacturers and traders , it is appropriate to exempt certain categories of foods that are unprocessed , for which nutrition information is not a determining factor for consumer choice or the outer packaging or label of which is too small to permit the mandatory labelling to be performed from the mandatory inclusion of nutrition declaration, unless the obligation to provide such information is provided under other Community legislation.
Nedrīkstētu būt tā, ka daudzo marķēšanas prasību dēļ ir jāpalielina pārtikas produktu iesaiņojuma lielums.
It would not be right if, purely on account of extensive labelling regulations, food packagings had to be enlarged in future.
Tas palielinātu atkritumos nonākošā iesaiņojuma apjomu, varētu sekmēt lielāka pārtikas produkta daudzuma iekļaušanu vienā iesaiņojumā vai arī veicināt tādu iesaiņojumu izmantošanu, kuri maldina par patieso produkta daudzumu.
This would generate more packaging waste and possibly also result in larger portions or misleadingly large packagings containing empty space.