natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 3. decembrī pieņemtos secinājumus par „pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas pētniecības un uz pētniecību balstīta novatorisma nākotnes prioritātēm Lisabonas stratēģijā laikposmā pēc 2010. gada”, kā arī Konkurētspējas padomes 2010. gada 26. maijā pieņemtos secinājumus par „vienkāršotām un efektīvākām Eiropas pētniecības un jauninājumu programmām”,
– having regard to the Council conclusions on ‘guidance on future priorities for European research and research-based innovation in post-2010 Lisbon strategy’, adopted on 3 December 2009, and the Competitiveness Council conclusions on ‘simplified and more efficient programmes supporting European Research and Innovation’, adopted on 26 May 2010,
– ņemot vērā Berlīnes deklarāciju par atklātu piekļuvi zināšanām dabaszinātnēs un humanitārajās zinātnēs,
– having regard to the Berlin declaration on Open Access to Knowledge in the Sciences and Humanities,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7–0274/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committees on Budgetary Control and Regional Development ( A7‑0274/2010 ),
A. tā kā Septītā pamatprogramma ( FP7 ) ir vērienīgākā pārvalstiskā pētniecības un izstrādes programma pasaulē un tā ir svarīgs faktors, veidojot Eiropas pētniecības telpu un īstenojot stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;
A. whereas the Seventh Framework Programme (FP7) is the largest transnational R&D programme in the world and a critical element in the realisation of a European Research Area and the fulfilment of objectives of the EU2020 strategy,
B. tā kā pētniecība nodrošina būtisku ieguldījumu, veicinot ekonomisko izaugsmi, darba vietu radīšanu un zaļo un ilgtspējīgo enerģiju;
B. whereas research provides a fundamental contribution in terms of economic growth, job creation and green and sustainable energy,
C. tā kā pamatprogramma paredz pētniecībā visaugstākos izcilības, efektivitātes un lietderības standartus, lai piesaistītu un noturētu Eiropā labākos zinātniekus un radītu inovatīvāku un uz zināšanām balstītu ES ekonomiku, kas spētu konkurēt globālajā ekonomikā;
C. whereas the FP requires the highest standards of excellence, efficacy and efficiency in research to attract and keep the best scientists in Europe and foster a more innovative and knowledge-based EU economy able to compete in a global economy,
D. tā kā valstu, reģionu un Eiropas pētniecības politikas koordinācija joprojām ir ierobežota un tas rada nopietnus šķēršļus ekonomiski izdevīgu risinājumu sasniegšanai;
D. whereas there is still limited coordination between national, regional and European research policies, which causes major obstacles to achieving cost-effective solutions,
E. tā kā, neraugoties uz veiktajiem FP6 uzlabojumiem, pašreiz FP7 pārvaldību raksturo pārmērīga birokrātija, zems riska pielaides līmenis, nepietiekama efektivitāte un nepamatota termiņu neievērošana, kas rada reālus šķēršļus zinātnieku, augstskolu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, uzņēmumu un ražotāju (jo īpaši nelielo pētniecības vienību, tostarp MVU) līdzdalībai;
E. whereas the current management of FP7 is, despite the improvements made in relation to FP6, still characterised by excessive bureaucracy, low risk tolerance, poor efficiency and undue delays that act as a clear disincentive to the participation of the research community, academia, civil society organizations, businesses and industry (especially smaller research actors, including SMEs),
F. tā kā visas ieinteresētās personas aicina vēl vairāk vienkāršot un saskaņot noteikumus un procedūras, lai gan vienkāršošana nedrīkst būt pašmērķis, bet gan līdzeklis, kas padara ES pētniecības finansēšanu pievilcīgu un pieejamu, un samazināt laiku, kāds pētniekiem jāiegulda pašā procesā;
F. whereas all stakeholders are calling for further simplification and harmonisation of rules and procedures, with simplification not an objective per se , but rather a means to ensure the attractiveness and accessibility of EU research funding , and to reduce the time that researchers have to invest in the process itself,
G. tā kā no rezultātiem atkarīgs finansējums var ierobežot pētniecības projektu klāstu, saglabājot mazāk riskantus projektus un uz tirgu orientētus pētījumus, kas var Eiropas Savienībā traucēt sasniegt izcilību un jaunas robežas pētniecībā un inovācijās;
G. whereas result-based funding might limit the scope of the research projects to less risky projects and research orientated towards the market, something that would hamper the EU in pursuing excellence in frontier research and innovation,
H. tā kā ir skaidri jānošķir pētniecība un inovācijas, jo tie ir divi atšķirīgi procesi (pētniecība ieguldījumus pārvērš zināšanās, bet inovācijas pārvērš zināšanas ieguldījumos);
H. whereas research and innovation need to be clearly distinguished as two different processes (research is turning investment into knowledge and innovation is turning knowledge into investment),
I. tā kā pašreizējais vienkāršošanas process notiek izšķirīgā brīdī, radot stimulus FP7 vidusposma pārskatīšanai un nākamās FP8 sagatavošanai;
I. whereas the current simplification process comes at a crucial moment, providing impetus for the Midterm Review of FP7 and for the preparations of the forthcoming FP8,
J. tā kā, gatavojot un īstenojot pašreizējo FP7 un turpmākās pamatprogrammas, ir jābalstās uz vienkāršības, noturīguma, pārredzamības, juridiskās noteiktības, saskanības, izcilības un uzticības principiem,
J. whereas the design and implementation of the current FP7 and future Framework Programmes must be based on the principles of simplicity, stability, transparency, legal certainty, consistency, excellence and trust,
2. pievērš uzmanību tam, ka, neraugoties uz vienkāršošanas procesa nozīmīgumu, tā ir tikai viena no vajadzīgajām reformām, lai uzlabotu ES pētniecības finansējumu;
Draws attention to the fact that, despite the importance of the simplification process, it is only one of the necessary reforms required to improve EU research funding;
5. uzsver, ka līdztekus vienkāršošanai, ko ierosina Komisija, būtu jāsagatavo sīki izstrādāts plāns pētniecības infrastruktūras attīstīšanai jaunajās dalībvalstīs, lai radītu vienādas iespējas visām dalībvalstīm piekļūt finansējumam saskaņā ar FP7 un turpmāko FP8 ;
Emphasises the fact that, alongside the simplifications the Commission has proposed, it should draw up a detailed plan for developing research infrastructure in the new Member States, in order to create equal opportunities for all Member States to access funding under FP7 and the future FP8;
pragmatiska pāreja uz administratīvo un finansiālo vienkāršošanu
A pragmatic shift towards administrative and financial simplification
10. uzskata, ka uzraudzības un finanšu kontroles, ko veic Komisija un OLAF , galvenais mērķis Eiropas Savienībā ir aizsargāt publiskos līdzekļus un apkarot krāpšanas gadījumus, vienlaikus skaidri nošķirot tos no kļūdām; šajā sakarībā uzskata par nepieciešamu noteikt skaidrāku definīciju „kļūdām” visos saistošajos juridiskajos dokumentos, ieskaitot mehānismu kļūdu konstatēšanai pretstatā atšķirīgām interpretācijām; tāpēc aicina veikt rūpīgu kļūdu analīzi, paziņot par kļūdām un veikt attiecīgus koriģējošus pasākumus;
Considers that EU monitoring and financial control carried out by the Commission and OLAF should be primarily aimed at safeguarding public funds and combating fraud, whilst distinguishing clearly between fraud and errors; in that regard considers it necessary to establish a clearer definition of 'errors' in all binding legal documents, including the mechanisms for the establishment of errors as opposed to differing interpretations; calls, therefore, for thorough analysis and communication of errors and remedial actions relating thereto;
12. pilnībā atbalsta augstāku pieļaujamā kļūdas riska (PKR) līmeni, kas vienkāršo lietas un samazina ex post revīziju biežumu, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp finanšu pareizu pārvaldību un attiecīgām pārbaudēm; uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt dalības noteikumu vienādu interpretāciju un piemērošanu, kas samazinās kļūdu biežumu;
Supports fully the adoption of a higher rate of tolerable risks of error (TRE), something that reduces both complexity and ex-post audits, ensuring a proper balance between sound financial management and appropriate controls; emphasises that it is crucial to ensure that the rules of participation are interpreted and applied in a uniform manner, leading to a decrease in the error rate;
15. mudina Komisiju aktīvi reaģēt uz Parlamenta pieprasījumiem, kas izvirzīti tā lēmumos par 2007. un 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, jo īpaši sniegt konkrētus priekšlikumus, lai vienkāršotu personāla izmaksu aprēķināšanu, un tos piemērot;
Urges the Commission to actively pursue Parliament's requests as raised in its discharge decisions for the years 2007 and 2008, in particular for concrete proposals to be made on simplifying the calculation of average personnel cost and for these proposals to be applied;
28. pauž nožēlu, ka dalības identifikācijas koda ( PIC ) ieviešana nav samazinājusi atkārtotus pieprasījumus pēc juridiskās un finanšu informācijas (un paskaidrojošiem dokumentiem) un ka PIC pieņemšanai pieteikuma procesā ne vienmēr seko apstiprināšanas process; tāpēc aicina, lai attiecīgās personas uzlabotu un padarītu efektīvāku PIC lietošanu;
Regrets that the introduction of the participation identification code (PIC) has not reduced repeated requests for legal and financial information (and supporting documents) and that the reception of PIC during the application process is not always followed by a validation process; calls, therefore, on relevant actors to improve the PIC and make its usage more efficient;
33. aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par FP7 administratīvajām izmaksām, cita starpā gan Komisijas, gan dalībnieku pārvaldības izmaksām, kā arī par pasākumiem, kas ir veikti vai veicami, lai tās samazinātu;
Invites the Commission to report regularly to Parliament on the administrative cost of FP7, including the management costs for both the Commission and participants, as well as on measures taken or planned to reduce this cost;
radikālas pārmaiņas, lai uzlabotu kvalitāti, pieejamību un pārredzamību
A radical shift towards improv ing quality, accessibility and transparency
a) Virzība uz zinātniski pamatotu pieeju
( a) Moving to a ‘ science-based ’ approach
b) Termiņu optimizēšana
( b) Optimising time
c) Labvēlīgāka attieksme pret lietotājiem piekļuves ziņā
( c) Shifting to a ‘ user-centred ’ approach in terms of access
45. aicina būtiski uzlabot vadlīniju dokumentu saprotamību un pieejamību, kuri būtu jāapkopo rokasgrāmatā un jāpārtulko ES oficiālajās valodās;
Calls for a substantive improvement in the clarity and accessibility of guidance documents, which should be compiled in a handbook and translated into the EU official languages;
49. atbalsta plašāku e-pārvaldes un IT rīku ieviešanu un jo īpaši pētījumu dalībnieku portāla izveidošanu, kā arī elektroniskā paraksta ieviešanu; aicina Komisiju izveidot integrētu un lietotājdraudzīgu tiešsaistes sistēmu; atbalsta ideju padarīt visu informāciju par programmas pārvaldību (identificēšana, pieteikšanās, apspriešana un ziņojuma sagatavošana) elektroniski pieejamu; atbalsta ideju padarīt šo tiešsaistes sistēmu pieejamu jau pirmajā programmas dienā un nodrošināt tās pieejamību visos posmos; uzskata, ka ir jāveicina videokonferences, ar tām aizstājot tikšanās klātienē; iesaka e-pārvaldei saziņā izmantot atvērtos protokolus un formātus, lai nodrošinātu pārredzamību, piekļuves iespējas un sadarbspēju;
Supports the introduction of more e-administration and IT tools and, in particular, the development of a research participant portal and the introduction of the e-signature; calls on the Commission to establish an integrated and user-friendly online system; supports making all electronic information on programme management available (identification, application, negotiation and report); supports making this online system available on day one of the programme and accessible at all stages; takes the view that videoconferencing should be promoted to replace face-to-face meetings; recommends that e-administration services use open protocols and formats when communicating so as to ensure transparency, accessibility and interoperability;
programmu un instrumentu sinerģisms
Synergies of programmes and instruments
56. negatīvi vērtē pētniecības iestāžu, sadarbības modeļu un pārvaldības mehānismu skaita straujo palielināšanos, kā arī tās radītos sarežģījumus, kas budžeta lēmējiestādei rada pārredzamības problēmas un nevienādu attieksmi pret saņēmējiem;
Regrets the extreme multiplication of research bodies, cooperation models and management mechanisms and the resultant complexity, which creates problems of transparency in relation to the budgetary authority and differences in the treatment of beneficiaries;
59. uzskata, ka tieši reģionālais līmenis ir vislabāk piemērots inovāciju veicināšanai, ņemot vērā augstskolu, valsts pētniecības iestāžu, lieluzņēmumu, MVU un reģionu un vietējo pašvaldību atrašanos vienkopus; vienlaikus atzīmē, ka inovāciju veicināšana reģionālā līmenī var palīdzēt mazināt sociālās un reģionālās atšķirības; tomēr mudina katrā (reģionu, valsts un Kopienas) līmenī labāk koordinēt centienus, plānojot ES mērogā pētniecības un izstrādes darbības; vienlaikus uzsver vajadzību veidot saikni starp augstskolām un ražotājiem;
Takes the view that innovation can be best fostered at regional level, thanks to the proximity between universities, public research bodies, large companies, SMEs and regional and local public authorities, for example within clusters; also notes that fostering innovation at the regional level can help reduce social and regional disparities; nonetheless encourages the various levels (regional, national and Community) to coordinate more effectively their efforts to plan R&D activities at European level; also emphasises the need for better links between academia and industry;
pieredze, kas izmantojama 8. pamatprogrammā nākotnē
Lessons to be drawn for the future FP8
62. aicina Komisiju izvērtēt katra atsevišķa instrumenta efektivitāti katrā programmā, virzoties uz konkrētiem politiskiem mērķiem, un aicina samazināt instrumentu dažādību, ja vien nav skaidri parādīta efektivitāte vai izcils ieguldījums, vienlaikus nodrošinot pietiekamu elastību, lai ņemtu vērā projektu īpatnības;
Invites the Commission to assess the effectiveness of each individual instrument, within each programme, towards the achievement of specific policy goals, and calls for a reduction in the diversity of instruments whenever effectiveness or distinctive contribution is not clearly demonstrated, whilst maintaining enough flexibility to accommodate projects’ specificities;
64. uzskata, ka FP8 jākoncentrē uzmanība uz progresīvo pētniecību, ņemot vērā visu inovāciju ķēdi, ko veido visprogresīvākie pētījumi, tehnoloģiju attīstība, demonstrējumi, zināšanu izplatīšana, rezultātu pienācīga novērtēšana un pētījumu rezultātu ātra nonākšana tirgū;
Believes that FP8 should focus on frontier research while taking into consideration the whole chain of innovation through frontier research, technological development, demonstration, dissemination, valorisation of results and rapid integration of research results into markets;
66. aicina Komisiju publicēt analīzi par dažādu dalībvalstu dalības līmeni FP7 un ņemt vērā secinājumus, lai nodrošinātu līdzsvarotu pētniecības attīstību FP8 visās dalībvalstīs;
Asks the Commission to publish an analysis of the participation levels of different Member States in FP7 and to take the conclusions into account in order to ensure a balanced research development across the Member States in FP8;
68. ierosina turpināt FP8 internacionalizāciju, attīstot sadarbību ar trešām valstīm, arī ar jaunattīstības valstīm, sniedzot tām vienkāršus un konkrētus vadības noteikumus; ņemot vērā notiekošo gatavošanos FP8 , mudina apmainīties ar labu praksi un standartiem ar visiem pārējiem starptautiskajiem partneriem;
Recommends further internationalisation of FP8 through cooperation with third countries, including developing countries, providing them with simple and specific management rules; encourages, in anticipation of the upcoming FP8, the exchange of best practices and standards with all other international partners;
Zinātne, izglītība un inovācijas ir ekonomiskās izaugsmes un darba vietu radīšanas balsti.
Science, education and innovation are pillars of economic growth and job creation.
Eiropai ir jāveic ieguldījumi inovācijās, ja tā grib radīt jaunus ražojumus un pakalpojumus.
Europe must invest in innovation if it is to develop new products and services.
Tie savukārt radīs jaunas nodarbinātības un izaugsmes iespējas, kas padarīs Eiropu konkurētspējīgāku un uzlabos dzīves kvalitāti.
These will create new sources of employment and growth, something that will both render Europe more competitive and improve its quality of life.
Bet inovācijām vajadzīgi pētījumi.
Innovation, however, requires research.
Pētniecībai un inovācijām ir ierādīta centrālā vieta Eiropas Savienība iniciatīvā „Eiropa 2020”.
Research and innovation are at the heart of the European Union’s Europe 2020 initiative.
Gadu gaitā ir paplašinājusies Eiropas pētniecības un inovāciju programmu, jo īpaši pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā, piemērošanas joma un palielinājies budžets.
The European Research and Innovation programmes, in particular the Framework Programme for Research, Technological Development and Demonstration Activities, have grown in scope over the years both in terms of their applications and the size of their budgets.
Pieaugot finansējuma pieteikumu skaitam, līdztekus attīstījušies kontroles mehānismi ar mērķi nodrošināt ES līdzekļu pienācīgu izmantošanu.
The increase in the number of applications for funding has been met with a parallel growth in control mechanisms in an attempt to ensure the proper use of EU funds.
Lielāks noteikumu un procedūru skaits tomēr nozīmē, ka iesaistīties šajā procesā kļūst aizvien grūtāk.
More rules and administrative procedures, however, have meant that it is increasingly difficult to approach the process with confidence.
Šo sarežģīto sistēmu īpaši grūti izprast mazām organizācijām — MVU, jaunizveidotiem augsto tehnoloģiju uzņēmumiem un nelieliem institūtiem, universitātēm un pētniecības centriem.
It is particularly difficult for smaller organisations – SMEs, high tech start ups and smaller institutes, universities and research centres – to cope with this complexity.
Zinātnieku aprindas aicina steidzami saskaņot noteikumus un procedūras un vispār vienkāršot finanšu pārskatatbildības prasības.
The research community urgently calls for a harmonization of the rules and procedures and a general simplification of the financial accountability requirements.
Nesen 13 000 pētnieku parakstīja petīciju ar prasību vienkāršot pētniecības finansējumu Eiropas Savienībā un pieprasīja lielāku uzticēšanos.
Recently, 13.000 researchers put their name to a petition requiring more simplification and trust in EU research funding.
Šajā ziņā pastāv vienprātība pētnieku, augstskolu un rūpniecības pārstāvju vidū.
This is a generalized feeling amongst researchers, academics and industry members.
Protams, ir nepieciešams vienkāršot mehānismus, ko izmanto pamatprogrammās pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā, FP7 un FP8 , kā arī visās Eiropas Komisijas zinātnes un inovāciju programmās.
It is certainly necessary to simplify the mechanisms involved in the Framework Programmes for Research, Technological Development and Demonstration Activities, FP7 and FP8 and all the European Commission Science and Innovation programmes.
Pašreizējā sistēma ir jāaizstāj ar tādu, kas pieļauj lielāku uzticēšanos pieteikumu iesniedzējiem.
The current system should be replaced by a system that places greater trust in the applicants.
Progresu varētu panākt, vienkāršojot finanšu un administratīvo aspektu uzraudzību saistībā ar projektiem, vienlaikus ieviešot stingrāku zinātniski tehnisko novērtēšanu.
A way ahead would be to simplify the monitoring of financial and administrative aspects to projects whilst reinforcing the scientific and technological assessment process.
Šajā gadījumā būs vajadzīgs profesionāls vērtējums, piemērojot uz izcilību balstītus kritērijus.
This supposes peer review and, with it, the application of excellence based criteria to assessment.
Protams, ikviens finanšu darījums ir saistīts ar zināmu risku, bet pārliekas bažas par šāda riska uzraudzību, veicot administratīvo kontroli, var faktiski palielināt šā procesa kopējās izmaksas.
Of course, all financial transactions involve a degree of risk but excessive concern about controlling this risk through administrative supervision can actually increase the overall cost of the process.
Jāparedz iespēja, pirmkārt, pieļaut augstāku riska līmeni (tādējādi optimizējot birokrātisko kontroli) un, otrkārt, izrādīt lielāku uzticību zinātnieku un uzņēmēju aprindām.
It should be possible to, firstly, tolerate higher levels of risk (thus streamlining bureaucratic control) whilst, secondly, placing more confidence in the scientific and business community.
Ir jāpanāk līdzsvars starp uzticību un kontroli — starp riska uzņemšanos un ar to saistīto apdraudējumu —, nodrošinot ES pētniecības līdzekļiem pareizu finanšu pārvaldību.
It is necessary to strike a balance between trust and control – between risk taking and the dangers that risk involves – in ensuring the sound financial management of EU research funds.
Pastāv reāla vajadzība uzlabot un optimizēt pētniecības finansējumu un pārvaldību.
There is a real demand for improvement and streamlining of research funding and administration.
Pašlaik dažādiem pamatprogrammas instrumentiem piemēro atšķirīgus noteikumus un procedūras atkarībā no iestādes (augstskolas, pētniecības centri, ražotnes un MVU) un darbības (piemēram, pārvaldība, pētniecība, demonstrējumi) veida.
At present, there are different rules and procedures for different instruments of the Framework Programme, for different kinds of institution (universities, research centres, industry and SMEs) and for different types of activity (e.g. management, research, demonstration).
Šī trīsdimensiju matrica (instrumenti, iestādes un darbības veidi) ir ietverta vairākos koncentriskos noteikumu un procedūru slāņos.
This three-dimension matrix (instruments, institutions and activities) is contained within a number of concentric layers of rules and procedures.
Šos slāņus veido dalības noteikumi, īpašas programmas, Finanšu regula, pieļaujamais kļūdas risks un Civildienesta noteikumi, kas tieši vai netieši ietekmē pamatprogrammu.
This layers are made up of rules of participation, specific programmes, financial regulation, tolerable risk of error and staff regulation that directly or in an indirectly influence the Framework Programme.
Referente atzinīgi vērtē paziņojumu „Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana”.
The rapporteur welcomes the communication ‘Simplifying the Implementation of the Research Framework Programmes’.
Tajā izklāstīts nopietns un radošs reformas plāns, pievēršoties daudzām grūtībām, ar kurām nākas saskarties pētniecības pamatprogrammas dalībniekiem.
This sets out a serious and creative plan for a reform addressing many of the difficulties experienced by participants in the research Framework Programs.
Tomēr nav skaidrības par ierosināto pārmaiņu saistību ar spēkā esošo Finanšu regulu.
However, the relation of the proposed changes to the existing financial regulation is unclear.
Daži Komisijas ierosinātie pasākumi paredz grozījumus Finanšu regulā.
Some of the measures proposed by the Commission require changes in the financial regulation.
Citi paredz izmaiņas dalības noteikumos vai pamatprogrammas īpašo programmu noteikumos.
Others require changes in the rules for participation or in the rules of the specific programmes of the Framework Programme.
Visbeidzot, dažiem pasākumiem būs vajadzīgas ļoti plašas izmaiņas, citiem tādas nebūs vajadzīgas vispār.
Finally, some measures require changes across the board or no changes at all.