natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Parlaments varētu paredzēt progresīvu modulāciju šādā veidā:
The European Parliament could envisage a progressive modulation in the following form:
tiešie maksājumi EUR 10 000–100 000 — 1 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of EUR 10 000 - 100 000 - 1% (for the whole 2009-2013 period)
tiešie maksājumi EUR 100 000–200 000 — 2 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of EUR 100 000 - 200 000 - 2% (for the whole 2009-2013 period)
tiešie maksājumi EUR 200 000–300 000 — 3 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of EUR 200 000 - 300 000 - 3% (for the whole 2009-2013 period)
tiešie maksājumi vairāk nekā EUR 300 000 — 4 % (visam laika posmam 2009.–2013. g.);
Direct payments of over EUR 300 000 - 4% (for the whole 2009-2013 period)
Piena tirgus organizācija
Milk market organisation
80. turklāt aicina ievērojami samazināt īpašo papildu nodevu 2009./2010. piena gadam un turpināt samazināšanu nākamajos gados, lai radītu līdzsvaru attiecībā pret kvotu cenu pieaugumu, un aicina veikt kvotām Eiropas mēroga ex-post ieskaitu, kas ļautu kvotas labāk izmantot;
Calls, furthermore, for a substantial reduction in the super-levy for the 2009/2010 milk year and further decreases in subsequent years in order to counterbalance a rise in quota prices and for Europe‑wide ex‑post offsetting of quotas in order to enable quotas to be better utilised;
83. uzskata, ka ražotāju apvienību, nozaru un starpnozaru organizāciju stiprināšana varētu būt vēl viens pārskatītā 69. panta elements;
Considers that strengthening of producer associations, sectoral and inter-professional organisations could constitute a further element of the revised Article 69;
Uzskata, ka šo pasākumu finansēšanas nolūkā nepieciešams izveidot īpašu fondu (piena fonds), ko daļēji varētu finansēt no ietaupījumiem, ko dod nozares reforma;
Considers that in order to finance these measures it is necessary to create a specific fund (Milk Fund), which could be partly financed from the savings arising from the reform of the sector;
Citi jautājumi
Other matters
94. norāda, ka Eiropas lauksaimniecība arī turpmāk varēs darboties tikai tad, ja tai būs pienācīga ārējā aizsardzība; tādēļ aicina trešo valstu ražojumiem piemērot tos pašus kvalitātes un drošības standartus, ko piemēro ES ražojumiem;
Points out that European agriculture will not be a going concern in future without appropriate external protection; calls, therefore, for application of the same quality and safety standards to third-country products as to EU products;
101. uzsver, cik liela saistība ir starp lauksaimniecības darbību un ūdens kvalitāti un daudzumu, kā arī norāda, ka lauksaimniecības radītā ietekme uz ūdens vidi jāpārvalda ilgtspējīgi; uzskata, ka vides tiesību aktiem un principam, ka maksā piesārņotājs, ir jābūt pamatprincipiem, lai veiksmīgi sasniegtu ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas mērķus un ekoloģiskos mērķus;
Underlines the strong relationship between agricultural activity and water quality and quantity, and stresses that pressures from agriculture on the water environment need to be managed in a sustainable manner; believes that environmental legislation in combination with the 'polluter pays' principle should be the guiding principle for the effective achievement of sustainable water management and environmental objectives;
110. uzskata, ka Eiropas lauksaimniecība var nodrošināt videi draudzīgus risinājumus neatliekamākajām problēmām, ar ko saskaras mūsu urbanizētā sabiedrība piepilsētu reģionos, kā arī tādējādi var dot ieguldījumu Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas mērķu sasniegšanā;
Takes the view that European agriculture can provide environmentally-friendly solutions to the most pressing problems facing our urbanised society in peri-urban regions as well and can thus contribute to achieving the objectives of the both the Lisbon and Göteborg strategies;
Kopš 1992. gada kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) ir veiktas trīs fundamentālas reformas.
The Common Agricultural Policy (CAP) has undergone three fundamental reforms since 1992.
Šo reformu mērķis bija:
The aim of all these reforms was:
· uzlabot KLP efektivitāti un pārskatāmību;
· to improve the efficiency and transparency of the CAP,
· paaugstināt lauksaimnieku orientēšanos uz tirgu;
· to increase the market orientation of farmers,
· veicināt jaunu elementu, jo īpaši ar vides aizsardzību un dzīvnieku labturību saistītu aspektu iekļaušanu vispārējā lauksaimniecības politikā;
· to better integrate new elements – in particular environmental and animal protection aspects – into the general agricultural policy, and
· stiprināt lauku attīstību.
· to boost rural areas.
Kopš 2003. gada vidusposma pārskata reformas lauksaimnieku atbalsta galvenais pasākums ir tiešie maksājumi, kas nav atkarīgi no produkcijas (atsaistītais tiešais maksājums).
At the heart of the current support for farmers is a direct payment, introduced in the 2003 Mid-Term Review Reform, which is granted independently of any stipulated production (decoupled direct payment).
Individuālo tiesību uz maksājumu pamatā ir maksājumi iepriekšējā laika periodā, ko lauksaimnieks saņēma attiecīgā pārskata periodā pirms reformas.
Individual claims are based on historical payments made to farmers during particular reference periods before the reform came into force.
Laika posmam no 2003. līdz 2013. gadam to varēja piešķirt kā vienreizēju maksājumu.
It was possible for these to be paid as a single payment for the period 2003 to 2013.
Neņemot vērā iepriekš teikto, vairums dalībvalstu piemēro atšķirīgus platībmaksājumu modeļus, kas lielākoties vairs nav saistīti ar maksājumiem iepriekšējā laika periodā.
However, most Member States apply different models of payment by surface area which involve considerably different entitlements from those in the past.
Tos ņem vērā vairs tikai nosakot kopējo maksājumu apjomu, kas pienākas atsevišķai dalībvalstij vai reģionam.
The latter are only relevant in determining the total amount available to a Member State or region.
Valsts atbalsts tiek saistīts ar garantijām, ka lauksaimnieks ievēro būtiskus Kopienas vai valsts noteiktus labas lauksaimniecības prakses nosacījumus (tā saucamā savstarpējā atbilstība — Cross Compliance (CC) ).
Public funding was tied to the provision of proof that a farmer was adhering to essential Community and/or national requirements concerning good agricultural practice (cross-compliance (CC)).
Šie standarti attiecas uz būtiskiem lauksaimniecības aspektiem vides, veselības un dzīvnieku labturības jomā.
These standards cover essential aspects of agricultural practice undertaken with concern for the environment, health and animal welfare.
jaunās dalībvalstis tiešo maksājumu sistēmā tiks pilnībā iekļautas līdz 2013. gadam (Rumānija un Bulgārija — līdz 2015. gadam).
The new Member States will become completely integrated into the direct payments system by 2013 (2015 for RO and BU).
Lauku attīstības politikai, jeb tā saucamajam otrajam pīlāram, tika piešķirti papildu līdzekļi, tos pārdalot (maks.
Extra resources have been made available for the second pillar – concerning rural development – through redeployment (max.
Otrā pīlāra nodrošinājums atpaliek no Eiropas Parlamenta prasībām; tomēr arvien biežāk atklājas, ka tieši dalībvalstīm, kurām ir ļoti nepieciešami lauku attīstības pasākumi, ir problēmas ar līdzfinansējuma nodrošināšanu.
The overall financial framework of the second pillar has lagged behind the European Parliament’s demands, and there have been repeated instances of Member States in great need of rural development measures having problems providing cofinancing resources.
Kopš 2004. gada ar vienotu mērķi ir (vai tiek) veiktas cukura, banānu, augļu un dārzeņu, kā arī vīna tirgus organizāciju reformas.
Important market organisations such as sugar, bananas, fruit and vegetables and wine have been (or will be) reformed with the same objectives since 2004.
Piena tirgus organizācija būtiski nav mainījusies un piena kvota būs svarīgākais tirgus instruments līdz 2015. gadam.
The milk market organisation, with the milk quota as a prominent instrument, was left largely unchanged but will cease to exist in 2015.
KLP šī gada izdevumi būs ievērojami zemāki, nekā sākotnēji bija paredzēts budžetā, jo sakarā ar lauksaimniecības cenu kāpumu nav izmantoti tādi tirgus atbalsta pasākumi kā intervence vai atlikušās eksporta subsīdijas.
As a result, spending this year within the CAP will be considerably below its initial budget, as market support measures such as intervention or the remaining export subsidies will not be employed because of trends in agricultural prices.
Pirmo reizi kopš Kopienas izveides lauksaimniecības budžets neveido lielāko ES budžeta posteni.
This means that, for the first time since the Community was founded, the agricultural budget is no longer the largest heading in the EU budget.
Ņemot vērā budžeta disciplīnu un lauksaimniecības budžeta zemās pieauguma likmes, lauksaimniecības izdevumu relatīvā daļa Kopienas izdevumos arī turpmāk saruks un tiešie maksājumi uz vienu lauksaimnieku relatīvi samazināsies par 10 līdz 20 % (ieskaitot modulāciju).
Budgetary discipline and a limited increase in the agricultural budget mean that the relative share of Community spending on agriculture will be further reduced, with the direct payments per farmer showing a relative decrease of 10 - 20% (including modulation).
Komisija iesniedza paziņojumu, kurā aicina turpināt ar 2003. gada reformu iesākto procesu.
The Commission has now produced a communication in which it proposes, essentially, to continue in the direction adopted by the 2003 reform.
Ar tā saukto „veselības pārbaudi” Komisija atsaucas valstu un valdību vadītāju 2005. gada decembra aicinājumam veikt visu ES izdevumu, it īpaši lauksaimniecības izdevumu, analīzi.
This 'health check' is the Commission's way of responding to the call from heads of state and government in December 2005 to analyse all EU expenditure, with a special emphasis on agricultural spending.
Tā gan neattiecas uz KLP kopējiem izdevumiem, jo tos pārbaudīs līdztekus notiekošās budžeta „veselības pārbaudes” gaitā.
The total spending on the CAP is not, in fact, the subject of the communication but is restricted to the health check of the budget.
Komisijas svarīgākie priekšlikumi:
The main Commission proposals are:
· turpināt atsaistes procesu;
· further decoupling,
· paātrināt vienotas, no platības atkarīgas likmes ieviešanu tiešajos maksājumos;
· a faster move to an area-based flat rate for direct payments,
· atteikties no nelieliem ar produkciju saistītiem maksājumiem vai iekļaut tos atsaistītajos tiešajos maksājumos;
· the abolition of smaller, production-based measures or their integration into the system of decoupled direct payments,
· turpināt tālākas modulācijas;
· further modulation,
· samazināt tiešo atbalstu un palielināt minimālā maksājuma apjomu;
· degressivity of direct support and an increase in minimum thresholds for payments,
· vienoties par atteikšanos no piena kvotas un sagatavot tā dēvēto „vieglo piezemēšanos” (soft-landing) .
· a commitment to ending the milk quota and paving the way for a soft landing.
Referents uzskata, ka lauksaimniecībai jābūt daudzfunkcionālai un jāaptver plašas teritorijas.
The rapporteur upholds the concept of multifunctional, broad‑based agriculture spread throughout Europe.
Referents atzinīgi vērtē to, kas paveikts līdzšinējo reformu gaitā, un uzskata, ka līdz 2013. gadam straujā tempā jāturpina tirgus atvēršanas un KLP vienkāršošanas process.
He welcomes the path of reform which has thus far been embarked upon and considers that the process of opening up the market and simplifying the CAP by 2013 must be pursued with all haste.
Referents uzskata, ka ES arī turpmāk būs nepieciešama KLP un tās rīcībā jābūt pietiekami daudz instrumentiem, lai stiprinātu lauksaimniecības nozares galvenās jomas, sniegtu atbalstu ieņēmumu vai ekoloģisko krīžu vai arī dzīvnieku sērgu gadījumos, veicinātu teritoriālo vienotību un turpinātu lauku attīstību kopumā atbilstoši Lisabonas stratēģijas mērķiem.
The rapporteur considers that the EU will also need a CAP in the future, and that the CAP must make available a sufficient array of instruments to strengthen important key areas of the agricultural sector, intervene in a supportive way in the event of crises concerning yields, the environment and epidemics, ensure territorial coherence and continue to develop rural areas as a whole, in accordance with the Lisbon objectives.
Referents atbalsta Komisijas pieeju, ka, pirms apspriest revolucionāras KLP vai maksājumu sistēmas izmaiņas, ir jāpabeidz 2003. gada reforma.
The Commission’s approach, whereby the 2003 reforms would be completed before a revolutionary restructuring of the CAP or the payment systems was discussed, is endorsed.
Referents šobrīd neatbalsta maksājumu radikālas izmaiņas.
The rapporteur does not consider that a radical restructuring of payments would be beneficial at this point.
Līdz ar atbalstu ienākumu jomā un daudzām citām funkcijām viens no pašreizējo tiešo maksājumu mērķiem ir atvieglot lauksaimniekiem pāreju no vecās sistēmas uz jaunām struktūrām, kuras daudz vairāk ir orientētas uz tirgu.
One of the main functions of the present direct payments, by means of which a large number of aims – alongside that of income support – are pursued, is to help farmers with the transition from the old system to the new, markedly more market-oriented structure.
Tāpēc nav lietderīgi pārbaudīt atsevišķu maksājumu vai kopējā budžeta apjomu ikreiz, kad pieaug lauksaimniecības cenas.
It does not, therefore, seem sensible to review the size of individual payments or of the total budget every time agricultural prices rise.
2003. gada reforma vēl nav noslēgusies un apstākļi dažādās Eiropas vietās vēl nav pat daļēji salīdzināmi.
The 2003 reforms are a long way from being complete, and conditions in different parts of Europe are as yet not even partially comparable.
Šajā pārmaiņu un pārorientēšanās laikā, kā arī ņemot vērā lielo cenu pieaugumu pasaules tirgū, lauksaimniekiem ir nepieciešama investīciju stabilitāte un uzticamība, nevis nedrošība.
What farmers need, at this time of transformation and reorientation and in view of hefty price rises on world markets, is investment security and reliability rather than uncertainty.
Tāpēc ir jāievēro ES valstu un valdību vadītāju apņemšanās līdz 2013. gadam nesamazināt tirgus pasākumiem paredzētos kopējos izdevumus.
Consequently, the pledge made by heads of state and government to leave the total expenditure for market measures untouched until 2013 must be adhered to.
Atsaiste/atteikšanās no apvienotiem maksājumiem/savstarpējā atbilstība
Decoupling/ending coupled payments/cross-compliance
Tiešie maksājumi pašlaik vēl ir daļēji saistīti ar ražošanu, un dalībvalstis, kuras piemēro vienreizējā maksājuma modeli, tos aprēķina, pamatojoties uz vēsturisko atskaites summu.
At the moment, some direct payments are still coupled to production and, in Member States which employ the farm model, calculated on the basis of past reference amounts.
Referents piekrīt Komisijai, ka pēc iespējas drīz, vēlams līdz 2013. gadam, valsts vai reģionālā līmenī jānosaka vienots platības maksājums.
The rapporteur supports the Commission’s plan to have a single payment by surface area at national or regional level in place as soon as possible, and preferably by 2013.
Līdzšinējā sistēma sabiedrībā ir grūti attaisnojama, turklāt lielākā daļa dalībvalstu jau ir nolēmušas piemērot platības maksājumu un atteikties no vēsturiskā maksājuma apjoma.
The current system is difficult to justify to the general public, added to which most Member States have already decided to implement the system of payment by surface area and drop the system of historical payments.
Turklāt Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojums par 2006. gada izdevumiem parāda, ka vienota platības maksājuma pārvalde, salīdzinot ar vienreizējā maksājuma modeli, ir mazāk darbietilpīga un tai ir zemāks kļūdas risks.
The annual report of the European Court of Auditors on spending in 2006 shows, moreover, that administering single payments by surface area is markedly less cumbersome and subject to error than the farm model.
Turklāt, saglabājot vēsturisko modeli, būs ievērojami grūtāk īstenot reformas pēc 2013. gada.
Maintaining the historical model would also make further reforms after 2013 much more difficult.
Referents norāda uz to, ka dalībvalstīs, kurās tika ieviesti valsts vai reģionāla līmeņa vienoti platības maksājumi, regulāri bija vērojama tiešo maksājumu pārdale par labu ekstensīvi saimniekojošiem lopkopības uzņēmumiem.
The rapporteur points out that in Member States which have opted for national or regionalised single payments by area, redistribution of direct payments in favour of livestock farms using extensive farming methods has regularly been seen.
Lopkopība tomēr arī kopumā jāaplūko atsevišķi.
Livestock farming must, however, on the whole be treated separately.
Labības un līdz ar to arī barības cenu izraisītās problēmas parāda, cik tā ir neaizsargāta.
It is very susceptible to crises, as can be seen in the current price evolution of cereals and the resulting problems for feedstuffs.
Turklāt lopkopības un dzīvnieku veselības jomā Eiropas standarti ir ievērojami augstāki nekā citur pasaulē un ar augstajiem standartiem saistītie papildu izdevumi apgrūtina Eiropas ražotāja produkcijas noietu tirgū.
This is compounded by the European standards for precisely the fields of livestock farming and animal health being much higher than in other parts of the world, with European producers finding it extremely difficult to pass on the extra costs thus entailed.
Turklāt lopkopība ir relatīvi darbietilpīga un daudzviet tai ir liela nozīme reģiona attīstībā vai dabiskās vides saglabāšanā.
Livestock farming is also relatively labour-intensive and is very important in many regions for regional development or the maintenance of important natural areas.
Apvienotie maksājumi varētu būt veids, kā pārvarēt šīs krīzes.
Coupled payments may be a way of countering such crises.
Referents uzskata, ka pašreizējie priekšlikumi ir nepietiekami, lai Eiropā ilgtermiņā nodrošinātu lopkopību.
The rapporteur also considers that the proposals made thus far are not sufficient to safeguard livestock farming in Europe in the long term.
Tāpēc viņš gaida, ka Komisija, gatavojoties finansējuma periodam pēc 2013. gada, veiks aptverošu lopkopības situācijas analīzi un sniegs jaunus priekšlikumus, kā nodrošināt šo Eiropai svarīgo nozari.
He therefore expects the Commission to undertake, by way of preparation for the post-2013 financing period, a comprehensive analysis of the situation of livestock farming in Europe and to produce new proposals on how this, a key sector for Europe, can be safeguarded.
Referents atbalsta darbietilpīgu, ar produkciju saistīto maksājuma sistēmu iekļaušanu atsaistītā tiešā maksājuma modelī (sausā barība, lini, kaņepes, kartupeļu ciete), kā arī atbalsta atteikšanos no prasības atstāt platību atmatā, kurai kā daudzumu regulējošai sistēmai atsaistītā, galvenokārt uz tirgu orientētā atbalsta sistēmā, nav vairs nekādas jēgas.
The rapporteur also supports the integration of smaller production-linked payment systems which are cumbersome to administer into the decoupled direct payment model (dried fodder, flax, hemp, potato starch) and the elimination of the set-aside obligation, which no longer has a place as a volume-control system in a decoupled support system which is largely market-oriented.
Ar vidi saistītos jautājumus var veiksmīgāk atrisināt, izmantojot valstu tiesību aktus vai, ja nepieciešams, mainot Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV pielikumu par labu lauksaimniecību un vides apstākļiem.
The modest environmental benefits can better be achieved through national legislation or, if appropriate, a change to Annex IV of Regulation 1782/2003 on the preservation of good agricultural and environmental condition.
Piemaksa par enerģijas kultūrām arī ir pretrunā ar sistēmu.
The energy crop premium also runs counter to the system.
Atbrīvojušos līdzekļus varētu izmantot atbalsta pasākumiem saskaņā ar 69. pantu, it īpaši pārejas posma pasākumiem piena sektorā.
The funds which are thus freed could be spent on support measures according to Article 69, and particularly on transition measures for the dairy sector.
Parlaments pavisam nesen plaši apsprieda jautājumu par savstarpējo atbilstību, kas ir tiešā atbalsta shēmas neatņemama sastāvdaļa, ja pat ne galvenais attaisnojums.
Parliament has only recently given a comprehensive outline of its position on cross‑compliance, which is a vital element, if not the raison d'être, of the direct payment system.
Standartu paplašināšana ir pieļaujama, ja ir apzināta to ietekme (ietekmes novērtējums) un citi standarti vajadzības gadījumā tiek atcelti.
The standards can only be expanded if the burdens are clear (impact assessment) and, where appropriate, other standards are first abolished.
Komisijai pirms tiesību akta priekšlikuma iesniegšanas ir jāaprēķina iespējamo jauno standartu izmaksas.
The Commission must estimate the cost of potential new standards, before submitting the legislative proposal.
Laikā, kad maksājumi sarūk, pieaugošas prasības diez vai ir attaisnojamas.
Otherwise, increased demands at times of decreasing payments would scarcely seem justified.
Pāreja uz vienotiem vai vienotākiem platībmaksājumiem skaidri jeb pārredzami parāda, ka veicināšana atbilstoši KLP dažādos reģionos ir ļoti atšķirīga (daļēji tas attiecas arī uz otro pīlāru).
The transition to single or more uniform payments by area is highlighting and revealing the significant regional differences in the level of CAP support (this also applies, in part, to the second pillar).
Referents uzskata, ka šī problēma vidēji ilgā laikā ir jāatrisina.
The rapporteur considers that this problem must be solved in the medium term.
Taču vajadzīga vēl padziļināta izpēte un apsvērumi par dažādu maksājumu līmeņu iemesliem un pamatojumu.
Detailed studies and consideration of the reasons and justification for different payment levels are, however, still needed.
Komisijai savlaicīgi līdz 2013. gadam par to jāsagatavo ziņojums.
The Commission should submit a report in good time before 2013.
Iespējams veids, kā novērst šādas atšķirības, būtu lielāka maksājumu saistīšana ar sabiedrības interešu nodrošināšanu.
A possible way of removing such differences could be for payments to be geared more closely to the performance of services of general interest.
Tirgus instrumenti/riska profilakse
Market instruments/risk insurance
Referents uzskata, ka, ņemot vērā klimata svārstības, jaunas dzīvnieku slimības un to straujo izplatību, kā arī Eiropas lauksaimniecības dalību pasaules tirgū, pieaugs ar neražu, zemiem ienākumiem un sērgām saistīto krīžu skaits.
The rapporteur considers that, in the light of more marked climatic fluctuations, new animal diseases and the growing speed at which these are spreading, and the opening of European agriculture to the world market, there will be a continuous increase in crises pertaining to yield, income and epidemics.
Steidzami ir nepieciešams papildu drošības tīkls.
There is an urgent need for an extra safety net.
Līdzšinējie instrumenti ir nepietiekami, tie jāaizstāj ar jaunām sistēmām.
The current instruments are either inadequate in this context or need to be replaced by new systems.
Būtu iespējams lietot dažādu risku apdrošināšanu, fondus u.c. risinājumus.
Introducing multi-hazard insurance schemes or setting up a fund would seem feasible.
Valsts līdzfinansējums šādās sistēmās ir obligāts un to lieto visi svarīgākie tirdzniecības partneri pasaules tirgū.
State co-financing of such systems is vital and is standard practice for all major trading partners in the world market.
Tagad jāsper pirmais solis.
We must take the first step now.
Turklāt jāņem vērā, ka attiecīgā sektora un reģiona riska faktori Eiropā ir ļoti atšķirīgi, un tas, vai risinājums būs pieņemams, ir atkarīgs no reģiona lauksaimniecības struktūras un lauksaimnieku pieredzes.
In doing so, we must not forget that the risks in Europe are distributed very unevenly across sectors and regions, and that the acceptance of a solution depends to a large extent on the agricultural structure and the experiences of farmers in the individual regions.