natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ja attiecīgā persona nav piedalījusies tiesas prāvā, kurā pieņemts aizmugurisks spriedums, izpildes dalībvalsts var izpildīt šādu spriedumu tādā gadījumā, ja, cita starpā, izsniegšanas valstī ir spēkā atbilstošas tiesības uz lietas atkārtotu izskatīšanu.
If a person concerned was not present at the trial which led to a decision rendered in absentia, an executing Member State could execute such decision in a case if, inter alia, there is an appropriate right to a retrial in the issuing State.
Tomēr ne visās dalībvalstīs ir paredzētas atkārtotas izskatīšanas iespējas.
However, there is no `retrial` in all Member States.
Pēc referenta domām, priekšlikumā ir jāpaskaidro, ka šādās situācijās jauns tiesas process var notikt apelācijas veidā (kas būtu precīzi jāformulē priekšlikuma tekstā).
According to the rapporteur, it should be clarified in the proposal that in those situations the new hearing could take form of an appeal (which should be explicitly mentioned in the text of the proposal).
Tiesības būt pārstāvētam ar juridiskā konsultanta starpniecību
Right to be represented by a legal counsellor
Attiecīgajai personai ir tiesības izlemt par juridiskā konsultanta pārstāvības izmantošanu.
This is the right of a person concerned to decide to be represented by a legal counsellor.
Tajos gadījumos, kad juridiskais konsultants ir pārstāvējis personu tiesas procesā, pamatojoties uz šīs personas pilnvarojumu, tiesas sprieduma atzīšanu un izpildi nevar atteikt.
In those situations, if a legal counsellor represented a person at the trial based on a mandate of that person, the recognition and execution of such a decision should not be refused.
Tomēr, pēc referenta domām, būtu skaidri jāuzsver, ka tiesības uz juridiska konsultanta pārstāvību attiecas arī uz konsultantiem, ko nosaka un apmaksā valsts.
However, according to the rapporteur, it should be clearly emphasised that the right to be represented by a legal counsellor includes counsellors appointed and paid by a State.
Slovēnijas Republikas, Francijas Republikas, Čehijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Slovākijas Republikas, Apvienotās Karalistes un Vācijas Federatīvās Republikas ierosme, lai pieņemtu Padomes Pamatlēmumu par aizmuguriski pieņemtu nolēmumu izpildi un grozījumiem Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, Padomes Pamatlēmumā 2005/214/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām, Padomes Pamatlēmumā 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem un Pamatlēmumā 2008/.../TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā
on the initiative of the Republic of Slovenia, the French Republic, the Czech Republic, the Kingdom of Sweden, the Slovak Republic, the United Kingdom and the Federal Republic of Germany with a view to adopting a Council Framework Decision on the enforcement of decisions rendered in absentia and amending Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States, Framework Decision 2005/214/JHA on the application of the principle of mutual recognition to financial penalties, Framework Decision 2006/783/JHA on the application of the principle of mutual recognition to confiscation orders and Framework Decision 2008/…/JHA on the application of the principle of mutual recognition to judgments in criminal matters imposing custodial sentences or measures involving deprivation of liberty for the purpose of their enforcement in the European Union
Noteikumi, kas paredzēti dažādos pamatlēmumos (Pamatlēmums 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, Pamatlēmums 2005/214/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām un Pamatlēmums 2006/783/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu konfiskācijas rīkojumiem), atšķiras attiecībā uz aizmugurisku tiesu nolēmumu neizpildi un iesaistīto izpildes iestāžu ievērojamo rīcības brīvību.
The rules laid down in the various Framework Decisions (Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant and the surrender procedures between Member States, Framework Decision 2005/214/JHA on the application of the principle of mutual recognition to financial penalties and Framework Decision 2006/783/JHA on the application of the principle of mutual recognition to confiscation orders) differ with regard the non-enforcement of judicial decisions given in absentia and the considerable discretion vested in the executing authorities,
Likumdošanas priekšlikums par aizmugurisku nolēmumu izpildi ir ļoti nozīmīgs, no vienas puses, lai nodrošinātu tiesu nolēmumu izpildes noteikumu vienotību dalībvalstī, kas pieņemti tiesvedības rezultātā citā dalībvalstī, attiecīgajai personai neesot klātienē, un, no otras puses, lai paredzētu vienotu un skaidru risinājumu, formulējot pamatojumu izpildes atteikumam.
This legislative proposal on the enforcement of decisions rendered in absentia is a significant legislative proposal, on one hand, for securing uniformity of the rules for the execution in a Member State of judicial decisions issued by another Member State following proceedings where the person was not present and, on the other hand, for providing clear and common solutions defining the grounds for refusal.
Atzinuma sagatavotāja atzinīgi vērtē priekšlikuma galveno mērķi — ierobežot izpildes atteikuma pamatu.
The main goal of the proposal is to limit grounds for refusal, which the draftsman welcomes.
Tomēr atzinuma sagatavotāja iesniegusi vairākus ieteikumus, kuru mērķis ir ievērot līdzsvaru starp pilsoņu pamattiesībām un pamatbrīvībām, kā arī nepieciešamību nodrošināt efektīvu tiesu iestāžu sadarbību un tiesu nolēmumu savstarpēju atzīšanu.
Nevertheless, she has made a number of suggestions designed to take into account the balance of interests between the fundamental rights and freedom of citizen against the need for effective judicial cooperation and mutual recognition.
Ārlietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju savā ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Legal Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Ieteikums lēmumam – grozījumu tiesību akts
Proposal for a decision – amending act
4.a pants – a punkts
Article 4 a – point a
a) persona ir bijusi personiski uzaicināta vai saskaņā ar izsniegšanas dalībvalsts tiesību aktiem un ar kompetenta pārstāvja starpniecību savlaicīgi informēta par attiecīgās lietas izskatīšanas plānoto datumu un vietu, kuras rezultātā pieņemts attiecīgs aizmugurisks lēmums, un informēta par to, ka tāds lēmums var būt pieņemts gadījumā, ja persona nav klāt lietas izskatīšanā tiesā;
(a) was summoned in person or informed in accordance with the national law of the issuing Member State through a competent representative and in due time, of the scheduled date and place of the hearing which led to the decision rendered in absentia and informed about the fact that such a decision may be handed down in case the person does not appear for the trial ;
a) persona ir bijusi personiski uzaicināta vai izsniedzot pavēsti kompetentam pārstāvim , kuru nolīdzis tiesājamais un ar kuru viņš kontaktējas;
(a) was summoned in person or by service upon a competent representative appointed by the defendant and in contact with him ;
Šā grozījuma mērķis ir nepieļaut, ka pavēste tiek izsniegta pārstāvim, kuru izvēlējusies tiesa un kuram varētu nebūt iespējas kontaktēties ar tiesājamo.
The purpose is to avoid the danger of the service requirement being fulfilled by service on a court-appointed lawyer who may have no means of contacting the defendant.
4.a pants – c punkts – i apakšpunkts
Article 4 a – point c – point i
i) persona to saņems vēlākais piektajā dienā pēc nodošanas un tiks skaidri informēta par tiesībām uz atkārtotu lietas izskatīšanu un piedalīšanos tiesas procesā klātienē;
(i) will be served with it at the latest on the fifth day after the surrender and will be expressly informed about the right to a retrial and to be present at that trial;
(i) persona to saņems nodošanas laikā un tiks skaidri informēta par tiesībām uz atkārtotu lietas izskatīšanu un piedalīšanos tiesas procesā klātienē;
(i) will be served with it during the surrender and will be expressly informed about the right to a retrial and to be present at that trial;
Ir būtiski svarīgi nodrošināt personas maksimālu aizsardzību saskaņā ar Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6. pantu.
It is fundamental to ensure the maximum protection of the person in accordance with the Article 6 of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
4.a pants – c punkts – ii apakšpunkts
Article 4 a – point c – point ii
ii) personai būs vismaz […] dienas , lai lūgtu atkārtotu lietas izskatīšanu;
(ii) will have at least […] days to request a retrial;
(ii) personai būs vismaz valsts tiesību aktos noteiktais laika posms vai, ja valsts tiesību aktos tāds nav paredzēts, vismaz 10 dienas, bet ne vairāk kā 15 dienas , lai lūgtu atkārtotu lietas izskatīšanu;
(ii) will have at least the period prescribed by national law or, if not prescribed by national law, a minimum of 10 days and a maximum of 15 days to request a retrial;
Ir būtiski svarīgi nodrošināt personas maksimālu aizsardzību saskaņā ar Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6. pantu.
It is fundamental to ensure the maximum protection to the person in accordance with the Article 6 of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Spriedumu savstarpējas atzīšanas principa piemērošana
Application of the principle of mutual recognition of judgments
par zivsaimniecību un akvakultūru Eiropas piekrastes zonu integrētas pārvaldības kontekstā
on Fisheries and Aquaculture in the context of Integrated Coastal Zone Management in Europe
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................12
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................13
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 30. maija ieteikumu par integrētas piekrastes zonas apsaimniekošanas īstenošanu Eiropā
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 30 May 2002 concerning the implementation of integrated Coastal Zone Management in Europe
OV L 148, 6.6.2002., 24. lpp. ,
OJ L 148, 6.6.2002, p.
Integrētās piekrastes zonas pārvaldības (IPZP) Eiropā novērtējums” ( COM(2007)0308 ),
– having regard to the Communication from the Commission entitled 'Report to the European Parliament and the Council: An evaluation of Integrated Coastal Zone Management (ICZM) in Europe’ ( COM(2007)0308 ),
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1198/2006 of 27 July 2006 on the European Fisheries Fund
OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp. , un Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu „Jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematiskā stratēģija” ( COM(2005)0504 ),
19. and the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment’ ( COM(2005)0504 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ar nosaukumu „Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” ( COM(2007)0575 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘An Integrated Maritime Policy for the European Union’ ( COM(2007)0575 ),
– ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 15. jūnija rezolūciju par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejniecības kopienu problēmām
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on inshore fishing and the problems encountered by inshore fishing communities
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 9. marta paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu ( COM(2006)0103 ) un Parlamenta 2006. gada 28. septembra rezolūciju par šo tematu
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament of 9 March 2006 on improving the economic situation in the fishing industry ( COM(2006)0103 ) and its resolution of 28 September 2006 on that subject
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu “Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģija” ( COM(2002)0511 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled ‘A strategy for the sustainable development of European aquaculture’ ( COM(2002)0511 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta pētījumu „Reģionu atkarība no zvejniecības”
– having regard to the study for Parliament on "Regional dependency on fisheries"
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0286/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6-0286/2008 ),
A. tā kā integrēta piekrastes zonas apsaimniekošana (IPZA) nav tikai vides politikas daļa, bet arī pastāvīgs process nolūkā uzlabot piekrastes zonu ekonomiskos un sociālos apstākļus un nodrošināt visu attiecīgo reģionu saimniecisko darbību, piemēram, zvejas un akvakultūras, ilgtspējīgu attīstību;
A. whereas Integrated Coastal Zone Management (ICZM) is not only an environmental policy but also an ongoing process aimed at improving the economic and social conditions of coastal zones and securing the sustainable development of all the activities pursued in those regions, such as fishing and aquaculture,
B. tā kā IPZA īstenošana ir ilgtermiņa pasākums un lielāko daļu valstu stratēģiju, kuras pieņēma saistībā ar iepriekš minēto ieteikumu, sāka īstenot tikai 2006. gadā;
B. whereas the implementation of ICZM is a long-term process and most national strategies adopted within the framework of the above-mentioned Recommendation began to be implemented only in 2006,
C. tā kā piekrastes zonu apsaimniekošanu līdz šim veica vidēji ilgā laikā, neņemot vērā to, ka ir runa par sarežģītām dabas ekosistēmām, kuras laika gaitā mainās;
C. whereas the management of coastal zones has so far been conducted in the medium term, ignoring the fact that these are complex natural ecosystems which change with the passing of time,
D. tā kā pieņemtie lēmumi un pasākumi attiecās uz atsevišķu darbību un ar tiem nevarēja risināt piekrastes zonu degradācijas problēmu kopumā;
D. whereas the decisions and measures that have been taken concerned an isolated activity and failed to tackle the problem of the degradation of coastal zones as a whole,
E. tā kā pašreizējā plānošana līdz šim ir bijusi vairāk vērsta uz sauszemi un nav ņemta vērā atsevišķu piekrastes darbību ietekme uz citām tajā pašā reģionā veiktajām darbībām;
E. whereas existing planning has so far focused on land and has failed to take into account the impact of some coastal activities on other activities pursued in the same region;
F. tā kā ir paredzams, ka valstu IPZA stratēģiju īstenošana neizmaksās dārgi un turklāt radīs ievērojamus finansiālus ieguvumus;
F. whereas it is expected that national ICZM strategies will cost little to implement, while producing significant financial benefits,
G. tā kā plānošanas un īstenošanas pasākumos nav izdevies pienācīgi iekļaut visas nozares, lai risinātu piekrastes zonu problēmas, un tādējādi tiek apdraudētas atsevišķu nozaru intereses;
G. whereas there has been a failure adequately to involve representation of all sectors in planning and implementing measures to address the problems of coastal zones and, as a result, the interests of some sectors are being harmed,
H. tā kā saskaņotas pārvaldības politikas īstenošanā jāplāno, kā piekrastes zonas izmanto iedzīvotāji, kā tās tiek izmantotas tūrismā un tautsaimniecībā, kā arī šo zonu ainavas un vides aizsardzība;
H. whereas the implementation of integrated-management policies involves the planning in coastal areas of population-related, tourism-related and economic uses and of landscape and environmental protection,
I. tā kā vēl nav izdevies panākt piekrastes zonu apsaimniekošanas iestāžu efektīvu koordināciju, izņemot atsevišķus gadījumus;
I. whereas the effective coordination of Coastal Zone Management bodies has not yet been possible except in isolated cases,
J. tā kā atsevišķos gadījumos, lai īstenotu IPZA veicināšanas politiku, ir vajadzīgi liela apjoma izdevumi, kurus nevar segt vietējās kopienas, un tādēļ šo politiku uzdod īstenot augstākos administratīvos līmeņos, kavējot tās īstenošanu;
J. whereas the implementation of policies to promote ICZM may, in some cases, require large-scale spending, which cannot be met by local communities, resulting in appeals to higher administrative levels and delays in implementation,
K. tā kā, ņemot vērā daudzu piekrastes procesu pārrobežu raksturu, ir nepieciešama reģionāla saskaņošana un sadarbība, tostarp pat ar trešām valstīm;
K. whereas, owing to the cross-border nature of many coastal processes, regional coordination and cooperation are necessary, even with third countries,
L. tā kā zveja un akvakultūra ir divas tipiskākās piekrastes darbības, kuras ir atkarīgas no piekrastes ūdeņu kvalitātes;
L. whereas fishing and aquaculture are two coastal activities par excellence which depend on the quality of inshore waters,
M. tā kā akvakultūrā vēl nav panākts tāds tehnoloģijas attīstības līmenis, kurš dotu iespēju intensīvu zveju veikt tālu no piekrastes zonām;
M. whereas a level of technological development has not yet been reached in aquaculture which will enable that activity (which is intensive in nature) to be pursued away from coastal areas,
N. tā kā ir jāņem vērā pamatloma, kāda no zvejas atkarīgajos reģionos ir sievietēm, un tas, ka līdz šim šī loma ir par maz atzīta;
N. whereas the fundamental and hitherto poorly acknowledged role played by women in fisheries-dependent areas must be taken into account,
O. tā kā piekrastes zveja veido 80 % no Kopienas zvejas flotes un veicina piekrastes kopienu saimniecisko un sociālo kohēziju, kā arī to kultūras tradīciju saglabāšanu;
O. whereas inshore fishing accounts for 80% of the Community fishing fleet and contributes to the economic and social cohesion of coastal communities and the preservation of their cultural traditions,
P. tā kā zvejniecība pati par sevi nav piesārņojuma avots, bet tā cieš no piesārņojuma, kuru rada citas piekrastes zonās veiktās darbības, tādējādi apdraudot zvejniecības dzīvotspēju;
P. whereas fishing, even though it is not itself a source of pollution, suffers the impact of pollution caused by other activities pursued in coastal areas, which further undermines its viability,
Q. tā kā zvejai un akvakultūrai ir liela saimnieciskā un sociālā nozīme, jo ar šīm darbībām nodarbojas galvenokārt piekrastes reģionos ar trauslu ekonomiku, un daudzi šie reģioni ir mazāk attīstīti un nevar nodrošināt iedzīvotājiem alternatīvas darba iespējas;
Q. whereas fishing and aquaculture are of great economic and social importance, since they are mainly pursued in coastal regions with fragile economies, many of which are disadvantaged and unable to provide their inhabitants with alternative job opportunities,
R. tā kā tīra un vesela jūras vide dos ieguldījumu zvejniecības produkcijas pieaugumā, uzlabojot šīs nozares nākotnes izredzes;
R. whereas the existence of a clean and healthy marine environment will contribute to the future increase in fisheries production and thus improve prospects for this sector,
S. tā kā akvakultūra cieši balstās uz ilgtspējīgas attīstības principu, un jebkura ietekme uz vidi ir atrunāta Kopienas noteikumos;
S. whereas aquaculture is firmly based on the principle of sustainable development, and any environmental impact is offset by Community rules,
T. tā kā situācijā, kad zivju krājumi samazinās, bet pasaulē pieprasījums pēc zivīm un čaulgliemjiem palielinās, pastāvīgi pieaug akvakultūras nozīme Eiropā;
T. whereas in an environment in which fish stocks are in decline and world demand for fish and shellfish is increasing, the importance of aquaculture in Europe is steadily growing,
U. tā kā visas dalībvalstis vēl nav pabeigušas teritoriālplānojumus, ievērojot IPZA principus, lai līdzsvaroti attīstītu darbības šajās zonās;
U. whereas not all Member States have yet completed their regional planning in line with the principles of ICZM for the balanced development of activities pursued in these zones,
V. tā kā piekrastes zonās valda nežēlīga konkurence platības ziņā, akvakultūras saimniecībām un zvejniekiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā citiem lietotājiem;
V. whereas there is fierce competition for space in coastal zones, and aquaculturists and fishermen have the same rights and obligations as other users,
W. tā kā attālākie reģioni, kuri ir minēti EK Līguma 299. panta 2. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā, var pieprasīt īpašas saskaņotas valsts IPZA stratēģijas izveidi un IPZA atbilstīgu pielāgošanu ES līmenī,
W. whereas the outermost regions, as defined in Article 299(2) of the EC Treaty and Article 349 of the Treaty on the Functioning of the European Union, may require the creation of specific integrated national ICZM strategies and an adequate adaptation of ICZM at EU level,
2. uzsver, ka ir jānodrošina, lai zivsaimniecības un akvakultūras nozares iesaistītos un aktīvi piedalītos starptautiskās jūras apvienībās, un mudina Komisiju veicināt šo procesu;
Points out the need to ensure that the fisheries and aquaculture sectors are involved and well represented in transnational maritime clusters, and exhorts the Commission to stimulate this process;
4. norāda, ka ir jāprecizē attiecīgo piekrastes zonu administratīvo iestāžu kompetence un jāizveido saskaņota stratēģija, lai šīs iestādes varētu būt efektīvākas;
Points out the need to clarify the competences of the administrative bodies of the coastal zones concerned and establish coordinated strategies so that they can be more effective;
9. aicina attālāko reģionu valstu un reģionālās valdības sagatavot saskaņotas IPZA stratēģijas, lai nodrošinātu piekrastes reģionu ilgtspējīgu attīstību;
Calls on the national and regional governments of the outermost regions to prepare integrated ICZM strategies in order to guarantee the sustainable development of coastal regions;
11. akvakultūra ar mērķi atjaunot populāciju ir pamatlīdzeklis, lai panāktu vides saglabāšanu atsevišķās piekrastes zonās, un tāpēc tā ir jāveicina, jāsekmē un finansiāli jāatbalsta;
Aquaculture for repopulation purposes is an essential tool to achieve ecological conservation in certain coastal zones, and it must therefore be promoted, stimulated and financially supported;
13. uzskata, ka saskaņā ar jaunajām jūras politikas pamatnostādnēm zivsaimniecības un akvakultūras nozares ir transversālā veidā jāiekļauj visās ar jūru saistītajās rīcībās, kuras notiek piekrastes zonās, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību;
Considers that the fisheries and aquaculture sectors must both be included in a transversal approach to all maritime activities taking place in coastal zones, in order to achieve sustainable development, in accordance with the new maritime policy guidelines;
15. uzskata, ka ir jāturpina datu, tostarp datu par bioloģiskās daudzveidības un zivju krājumu stāvokli, vākšanas centieni, lai varētu apmainīties ar informāciju un to izmantot nolūkā veikt salīdzinošu pētījumu;
Believes that data collection efforts must continue so as to contribute to the exchange and the use of information with a view to carrying out comparative studies, including data on the state of biodiversity and fish stocks;
Ievads – ES Ieteikums par integrēto piekrastes zonas pārvaldību (IPZP)
Introduction - The EU Recommendation for Integrated Coastal Zone Management