natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viņš jo īpaši uzskata, ka pastāvošie izņēmumi un koriģēšanas mehānismi ir progresīvi jāizskauž, kas būtu obligāts solis, padarot ES budžetu taisnīgāku un pārredzamāku.
He considers, in particular, that the existing exceptions and correction mechanisms should be progressively phased out, as an indispensable step in making the EU budget more equitable and transparent.
Sarunu process
Negotiation process
Nākamā DFS ir pirmā, kuru pieņems saskaņā ar jauno Lisabonas līgumu, kas padara juridiski saistošu Parlamenta piekrišanu (ar tā locekļu balsu vairākumu), pirms Padome varētu to (vienprātīgi) pieņemt.
The next MFF is the first one to be adopted under the new Treaty of Lisbon that makes legally binding the consent of Parliament (by the majority of its component members) before it can be adopted by Council (by unanimity).
Paredzot panākumus šai prasīgajā procedūrā un atbilstīgi LESD 312. panta 5. punktam referents mudina Padomi un Komisiju darīt visu nepieciešamo, lai ātri panāktu vienošanos ar Parlamentu par praktiskā darba metodi DFS apspriešanas procesā, kam vajadzētu ietvert arī stingru Padomes apņemšanos apspriest priekšlikumus par jauniem pašu resursiem.
In view of succeeding in this demanding procedure, and in compliance with Article 312(5) TFEU, the rapporteur urges the Council and the Commission to make every necessary effort to swiftly reach an agreement with Parliament on a practical working method for the MFF negotiating process that should also include a firm commitment by Council to discuss the proposals on new own resources.
Īpašajai komitejai ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada
for the Special Committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013
par ieguldīšanu nākotnē — jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un integrējošai Eiropai
on Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Special Committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā daudzos reģionos pasaulē vides degradēšanās ir cilvēku posta pamatcēlonis; tā kā nerēķināšanās ar to, ka vides jautājumi ir viens no attīstības priekšnoteikumiem, var ievērojami mazināt vai pat apdraudēt palīdzības efektivitāti, savukārt vides jautājumu risināšana var to pastiprināt;
A. whereas in many parts of the world environmental degradation is one of the root causes of human deprivation; and whereas a failure to take due account of the environmental bases for development can considerably reduce or even jeopardise the effectiveness of aid, whilst addressing environmental issues can enhance its value,
B. tā kā novatoriska attīstības finansējuma vadības grupa lēš, ka TAM sasniegšanai līdz 2015. gadam, oficiālās attīstības palīdzības (OAP) nodrošināšanai 0,7 % apmērā no NKI un ar ekoloģisko krīzi saistīto mērķu sasniegšanai laikposmā no 2012. līdz 2017. gadam katru gadu trūks USD 324 – 336 miljardi;
B. whereas the Leading Group on Innovative Financing for Development puts the funding gap as regards efforts to meet the Millennium Development Goals (MDGs) by 2015, as well as the Official Development Assistance (ODA) target of 0.7% of GNI and environmental crisis targets, at $324-336 billion per year between 2012 and 2017,
C. tā kā līdz ar pasaules ekonomikas izaugsmi netiek veikti efektīvi pasākumi pasaules ekonomiskās darbības aplikšanai ar nodokli, lai tādējādi maksātu par vispārējiem sabiedriskiem labumiem;
C. whereas the growth of the global economy has not been matched by the introduction of effective means of levying taxes on global economic activity to pay for global public goods,
D. tā kā ir nepieciešami novatoriski finansēšanas mehānismi, lai sasniegtu TAM un izpildītu apņemšanos mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām;
D. whereas innovative financing mechanisms are needed if we are to meet the MDGs and our commitments in respect of climate change mitigation and adaptation,
5. aicina Komisiju Eiropas līmenī ierosināt finanšu darījumu aplikšanu ar nodokli, ņemot vērā šāda pasākuma daudzās priekšrocības; tas varētu palīdzēt stabilizēt tirgus, rast līdzekļus iekšējai fiskālai konsolidācijai, kā arī cīnīties pret nabadzību un klimata pārmaiņām;
Calls on the Commission to propose the introduction of a financial transaction tax (FTT) at European level, in view of its numerous advantages: it can help to stabilise the markets and to raise funds for domestic fiscal consolidation and measures to eradicate poverty and address climate change;
16. aicina ES pielikt lielākas pūles, lai noregulētu humanitāro situāciju visās konfliktu zonās, tostarp Palestīnā, it īpaši atbalstot UNRWA un palestīniešu gatavošanos valsts izveidei;
Calls on the EU to step up its efforts to alleviate the humanitarian situation in all conflict zones, including in Palestine, in particular through its support for UNRWA and its assistance in preparing the Palestinian people for statehood;
21. aicina Padomi un Komisiju popularizēt un veicināt šādu novatorisku attīstības finansēšanas instrumentu īstenošanu: finanšu darījumu nodoklis, transporta nodevas, pasākumi cīņai pret nelikumīgām kapitāla plūsmām, pārvedumu izmaksu samazināšana un parādu iesaldēšana vai norakstīšana;
Calls on the Council and the Commission to promote and work towards the implementation of the following innovative financing instruments for development: a financial transaction tax, transport levies, measures to combat illicit capital flows, the reduction of remittance costs, and a debt moratorium or debt cancellation;
24. izstrādājot jauno finanšu plānu, prasa ievērojami palielināt to EIB aizdevumu daļu, uz ko attiecas ES garantija, lai veicinātu ES darbības efektivitāti un atpazīstamību ārpus tās robežām nolūkā sasniegt Lisabonas līgumā noteiktos ES ārpolitikas mērķus;
Calls, when the new Multiannual Financial Framework is drawn up, for a substantial increase in the amount of the EIB loans covered by the EU guarantee, in order to boost the effectiveness and visibility of EU action beyond its borders with a view to achieving the EU external policy objectives enshrined in the Lisbon Treaty;
Īpašajai komitejai ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada
for the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013
Atzinumu sagatavoja: Gerben-Jan Gerbrandy
Rapporteur: Gerben-Jan Gerbrandy
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
12. pauž bažas par ES izdevumu nepārredzamību un ir pārliecināts, ka atklāts un pārredzams visu iedzīvotāju informēšanas process stiprinās kopienas nākotni un ka tādēļ ir pilnībā, savlaicīgi un pieejami jāatklāj ES budžeta izdevumi;
Is concerned about the lack of transparency in EU spending and is convinced that an open, transparent information process for all citizens will strengthen the future of the community and that the EU budget should therefore provide full, timely and accessible disclosure of its spending;
15. joprojām uzskata, ka ES un globālās bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanai līdzfinansējums Natura 2000 pārvaldībai ir jānodrošina no konkrētas pozīcijas jaunajā ES budžeta sistēmā; norāda, ka saskaņā ar TEEB ziņojumu (Ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomika) bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā ieguldīto līdzekļu atdeve ir simtkārt lielāka;
Remains of the opinion that, in order to achieve EU and global biodiversity objectives, cofinancing for the management of Natura 2000 needs to be guaranteed from a dedicated source in the new EU budgetary framework; points out that, according to the TEEB report (The Economics of Ecosystems and Biodiversity), the return on biodiversity conservation investment is up to a hundred times more;
21. uzsver, ka Eiropas Revīzijas palātai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jānovērtē ne tikai ES izdevumu likumība, bet arī to efektivitāte un tas, cik lielā mērā attiecīgie pasākumi veicina vides jomā izvirzīto mērķu sasniegšanu;
Emphasises that the European Court of Auditors and the competent national authorities must assess not only the legality but also the effectiveness of European expenditure, and the degree to which the measures concerned contribute to the achievement of environmental objectives;
23. mudina Komisiju palielināt turpmāko finanšu instrumentu efektivitāti un lietderību, uzlabojot uzraudzību un sniedzot pārskatus par kvalitatīviem darbības rādītājiem;
Urges the Commission to increase the efficiency and effectiveness of the next financing instruments by better monitoring and reporting on qualitative performance indicators;
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. uzsver, ka nākamajā DFS jāparedz ilgtermiņa finansējums pašreizējām un jaunām daudzgadu pamatprogrammām tādās jomās kā konkurētspēja izaugsmei un attīstībai un jo īpaši visiem stratēģiskajiem pasākumiem, kas izriet no pašreizējām daudzgadu programmām; atgādina, ka to īstenošanai vajadzīga intensīva uzraudzība un izvērtējums, kā arī budžeta elastīgums un vienkāršošana, lai ES programmas sasniegtu labākus rezultātus; uzsver, ka ES līdzekļu izlietojums jāizvērtē no tādējādi gūtās pievienotās vērtības viedokļa, tostarp labāk koordinējot valstu un ES budžetu;
Stresses the need to secure long-term financial provision in the next MFF for existing and new long-term flagship programmes in the field of competitiveness for growth and development and, in particular, for any strategic follow-up to the existing long-term programmes; recalls that their implementation requires intensive monitoring and evaluation, as well as budgetary flexibility and simplification, in order to achieve better performance in European programmes; stresses the need to analyse spending of EU funds from an added value point of view, including through better coordination between national and EU budgets;
5. mudina Komisiju palielināt nākamā finanšu instrumentu kopuma efektivitāti un lietderību, uzlabojot uzraudzību un sniedzot pārskatus par kvalitatīviem darbības rādītājiem;
Urges the Commission to increase the efficiency and effectiveness of the next set of financing instruments by better monitoring and reporting on qualitative performance indicators;
7. uzskata, ka jaunajā daudzgadu finanšu shēmā jāatspoguļo ES politikas prioritātes un mērķi enerģētikas un klimata pārmaiņu politikas jomā, kā norādīts vairākās Eiropas Parlamenta rezolūcijās, piemēram, rezolūcijā par topošo jauno Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam
Takes the view that the new multiannual financial framework should reflect the EU’s political priorities and targets in the field of energy and climate change policies, as outlined in several European Parliament resolutions, such as the resolution on Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020
Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūcija par topošo jauno Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam ( P7_TA-PROV(2010)0441 ). un jo īpaši rezolūcijā par stratēģiju „ES 2020”
European Parliament resolution of 25 November 2010 on Towards a New Energy Strategy for Europe , P7_TA ‑PROV(2010)0441. and in particular the resolution on the EU 2020 Strategy
Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. jūnija rezolūcija par stratēģiju „ES 2020” ( P7_TA-PROV(2010)0223 ). ; uzsver, ka Savienībai vajadzīga īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa koncepcija par efektīvu un ilgtspējīgu enerģētikas politiku līdz 2050. gadam; norāda, ka ir nepieciešami ievērojami ieguldījumi Eiropas enerģētikas infrastruktūrā, lai neapdraudētu 2020. gadam izvirzīto ES mērķu sasniegšanu un sasniegtu 2050. gadam izvirzītos ilgtermiņa mērķus;
European Parliament resolution of 16 June 2010 on EU 2020, P7_TA-PROV(2010)0223 . ; emphasises that the Union needs a short, mid- and long-term vision for an efficient and sustainable energy policy to 2050; notes that substantial investments in the European energy infrastructure are needed, so as not to jeopardise meeting EU 2020 targets and achieving long-term 2050 objectives;
10. uzsver vajadzību gūt maksimālu labumu no ES finansējuma, to izmantojot kā katalizatoru, lai piesaistītu, centralizētu un maksimāli izmantotu publisko un privāto finansējumu ES nozīmes infrastruktūrām, tostarp Dienvidu gāzes koridoram un citiem gāzes piegāžu dažādošanas ceļiem;
Emphasises the need to maximise the impact of European funding by playing a catalytic role in mobilising, pooling and leveraging public and private financial resources for infrastructures of European interest, including the Southern Gas Corridor and other routes for diversification of gas supplies;
11. atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā „Eiropa 2020” ir uzsvērta rūpniecības politikas nozīme ilgtspējīgai izaugsmei, sociālai un ekonomiskai labklājībai un nodarbinātībai Eiropā; prasa izstrādāt visaptverošu koncepciju par Eiropas rūpniecību 2020. gadā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta un pilnveidota daudzveidīga, konkurētspējīga, ilgtspējīga un zemas oglekļa emisijas ražošanas bāze un ka tādējādi tiek radītas normām atbilstošas vidi saudzējošas darbavietas; stingri atbalsta garantiju sniegšanas instrumentu saglabāšanu Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas ( CIP ) ietvaros un prasa pagarināt un paplašināt līdzekļu piešķiršanu CIP ; aicina Komisiju nākamajā programmu paaudzē vairāk uzsvērt parāda un pašu kapitāla (t. s. mezanīnkapitāla) kombinētos finanšu instrumentus un atbalstīt tos ar riska dalīšanas līdzekļiem un mehānismiem;
Welcomes the fact that the EU 2020 Strategy highlights the importance of industrial policy for sustainable growth, social and economic welfare, and for employment in Europe; calls for a comprehensive vision for European industry in the year 2020, with a view to ensuring that a diversified, competitive, sustainable and low-carbon industrial base is maintained and further developed and that decent green jobs are created as a result; supports strongly the continuation of guarantee instruments in the framework of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) and calls for the resources allocated to the CIP to be extended and considerably expanded; asks the Commission for there to be a stronger emphasis on mezzanine financial instruments in the next generation of programmes and to support them with risk-sharing funds and facilities;
Pētniecība, jauninājumi un izstrāde
Research, innovation and development
19. uzsver, ka jauninājumi ir viens no galvenajiem konkurētspēju un izaugsmi veicinošajiem faktoriem; prasa ciešāk sasaistīt fundamentālos pētījumus un rūpnieciskos jauninājumus; uzsver, ka riska dalīšanas finanšu mehānisms ( RSFF ) ir darbojies veiksmīgi un tam jāpiešķir vairāk līdzekļu; uzskata, ka jāņem vērā visa jauninājumu ķēde, ko veido visprogresīvākie pētījumi, tehnoloģiju attīstība, demonstrējumi, zināšanu izplatīšana, rezultātu pienācīga novērtēšana un pētījumu rezultātu ātra izmantošana tirgū; mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus vienotai patentu aizsardzības sistēmai, kas ievērojami mazinātu tulkošanas un administratīvās izmaksas;
Stresses that innovation is one of the main contributors to competitiveness and growth; calls for a stronger link between basic research and industrial innovation; stresses the success of the Risk Sharing Finance Facility (RSFF) and encourages the making of more funds available to the RSFF; believes that the whole chain of innovation should be taken into consideration, from frontier research to technological development, demonstration, dissemination, valorisation of results and rapid integration of research results into markets; encourages Commission proposals for a unitary patent protection system that would considerably decrease translation and administration costs;
24. atbalsta Komisijas iniciatīvu sadarboties ar EIB, lai uzlabotu finansējuma pieejamību nākamās paaudzes tīkliem, un uzsver, ka šis finansējums jāorientē uz atklātas infrastruktūras projektiem, kas nodrošina atbalstu dažādu pakalpojumu sniegšanai;
Supports the Commission’s initiative of working with the EIB to improve the availability of funding for next generation networks and emphasises the need for such funding to be directed towards open infrastructure projects which support a diversity of services;
26. uzsver Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu ( Galileo un EGNOS ) un Globālās vides un drošības novērošanas sistēmas ( GMES ) stratēģisko nozīmi un ir pārliecināts, ka to īstenošanā būs nepieciešama intensīva uzraudzība un izvērtēšana; aicina visus turpmākos līdzekļu piešķīrumus ES kosmosa iniciatīvām, tādām kā Galileo , iekļaut atsevišķā pozīcijā papildus pētniecībai un jauninājumiem paredzētajiem līdzekļiem; uzsver, ka publiskajiem ieguldījumiem šādos projektos jānodrošina atdeve ES publiskajam sektoram peļņas un ES pilsoņiem labvēlīgas cenu politikas izteiksmē.
Underlines the strategic importance of the European global satellite navigation systems (Galileo and EGNOS) and of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) programme and is convinced that their implementation will require intensive monitoring and evaluation; asks that any future allocation of funds to EU space initiatives, such as Galileo, be under a separate heading and additional to research and innovation funds; underlines that public investment in such projects must bring back benefits to the EU public sector through financial returns and favourable pricing policies for EU citizens.
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Īpašo komiteju ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Special committee on the policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. uzskata par acīmredzamu to, ka no laikposmam pēc 2013. gada paredzēto politikas uzdevumu un budžeta līdzekļu viedokļa gandrīz visi ES pieņemtie mērķi — gan tie, kas pausti stratēģijā „Eiropa 2020”, gan tie, kas iekļauti citos satvaros, — ir atkarīgi no efektīvas, ilgtspējīgas, videi nekaitīgas un pieejamas transporta nozares;
Considers it evident that, from the point of view of policy challenges and budgetary resources for the period after 2013, almost all the EU’s adopted objectives, whether expressed in terms of Europe 2020 or in other frameworks, depend on an efficient, sustainable and environmentally acceptable as well as accessible transport sector;
6. uzsver attiecīgo aģentūru būtisko lomu transporta sistēmu integrēšanā no drošības, savietojamības un darbības viedokļa; pauž bažas par aizvien pieaugošo plaisu starp šo aģentūru uzdevumiem un tām piešķirtajiem budžeta līdzekļiem;
Stresses the paramount role of the agencies in the integration of transport systems in terms of security, interoperability and functioning; is concerned at the growing gulf between their responsibilities and the budgetary resources allocated to them;
Eiropas komunikāciju tīkli
Trans-European Networks
12. šajā kontekstā norāda, ka prioritāro TEN-T projektu jomā, izņemot Galileo , ES izdevumi kopsummā par EUR 47,4 miljardiem (30,8 %) pašreizējā finanšu plāna laikposmā šiem projektiem ir piesaistījuši ieguldījumus no citiem avotiem EUR 106,6 miljardu apmērā un ka atbilstīgie skaitļi attiecībā uz visu TEN-T tīklu kopumā ir EUR 105 miljardi (27 %) un EUR 285 miljardi (73 %);
Notes in this context that for the TEN-T priority projects, excluding Galileo, a total EU expenditure of €47.4 billion (30.8%) gives rise to investment of €106.6 billion from other sources for those same projects over the period of the current Financial Perspective, and that the equivalent figures for the TEN-T network as a whole are €105 billion (27%) and €285 billion (73%);
– „mobilizēt ES finanšu instrumentus (to skaitā TEN ) kā daļu no konsekventas finansēšanas stratēģijas, kas apvieno ES un dalībvalstu publisko un privāto finansējumu”;
- ...’ to mobilise EU financial instruments (TENs among others) as a part of a consistent funding strategy that pulls together EU and national public and private funding ’ ,
– „paātrināti īstenot stratēģiskus projektus ar augstu Eiropas pievienoto vērtību, lai novērstu būtiskus trūkumus, it īpaši pārrobežu posmos un vairākveidu satiksmes mezglos (pilsētās, ostās, loģistikas platformās)”;
- ...’ (to) accelerate the implementation of strategic projects with high European added value to address critical bottlenecks, in particular cross-border sections and intermodal nodes (cities, ports, logistic platforms) ’;
16. prasa izstrādāt citus TEN-T paredzētus finansēšanas instrumentus, it īpaši piešķirot no darbības transporta jomā iegūtus pašu resursus, izmantot īpašus EIB instrumentus un uzlabot publiskā un privātā sektora partnerības ( PPP ) mehānismus, kā arī palielināt atbalstu to izstrādei;
Calls for the development of other funding instruments for TEN-T, particularly via the allocation of own resources derived from transport activities (earmarking), the use of specific instruments from the EIB and the improvement of PPP mechanisms together with aids to the engineering of such mechanisms;
24. aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju būtiski palielināt finansējumu ar GNSS izmantošanu saistītajai izpētei, lai Eiropas rūpniecībai, MVU un visām citām ieinteresētajām personām sniegtu iespēju palielināt vispārējā GNSS tirgus apgūšanas līmeni un nodrošinātu ES neatkarību nozarē, kas veido vairāk nekā 6 % no ES IKP;
Calls on the Commission and the Member States to consider increasing dramatically GNSS application research funding in order to give European industry, SMEs and all the stakeholders a chance to increase their level of uptake in the global GNSS market and to ensure the EU’s independence in a sector on which more than 6% of the whole EU GDP relies;
27. norāda, ka Eiropas vienotās gaisa telpas projekta paātrināta īstenošana un it īpaši tā tehnoloģiskā komponenta SESAR izmantošana, sākot ar 2014. gadu, ir noteikta par vienu no pamatprioritātēm, lai panāktu efektīvu un ilgtspējīgu gaisa transporta sistēmu Eiropā, un ka SESAR projekts ļaus samazināt gaisa satiksmes pārvaldības izmaksas par 50 %, 10 reizes uzlabot drošības rādītājus un par 10 % samazināt katra lidojuma ietekmi uz vidi;
Notes that the accelerated implementation of the Single European Sky project and more specifically the deployment of its technological component SESAR, to begin in 2014, have been defined as a key priority to achieve an efficient and sustainable air transport system in Europe and that the SESAR project will make it possible to cut air traffic management costs by 50%, improve safety records by a factor of 10 and reduce by 10% the environmental impact of each flight;
Jūrlietu politika
Maritime policy
Jauni finanšu instrumenti
New funding instruments