natgillin/translations-raw huggingface dataset:
41. uzskata, ka, ņemot vērā pārmaiņas ģimenes modelī un sieviešu pakāpenisku ienākšanu darba tirgū, ir jāpārskata tradicionālā aprūpes sistēma apgādājamiem; ierosina dalībvalstīm paplašināt un papildināt aizsardzību, ko piedāvā to sociālie dienesti, lai nodrošinātu, ka tiesības uz personīgo neatkarību iespējams izmantot vienlīdzīgi un ka apgādājamo aprūpe notiek efektīvi;
Believes, given the changes in the family model and women’s gradual entry into the labour market, that it is essential to reform the traditional care arrangements for dependants; recommends that the Member States broaden and add to the protection afforded by their social services so as to ensure that the right of self-fulfilment can invariably be exercised on an equal footing and that dependants are cared for;
Dažādās jēdziena „nodarbinātība” izpratnes jāpiemēro jaunajām Eiropas nodarbinātības politikas prasībām.
The many interpretations of the concept of ‘work’ need to be adapted to the new requirements of European employment policy.
Tas, vai kāda darbība var tikt uzskatīta par oficiālu apmaksātu darbu, ir atkarīgs no šīs darbības sociālā konteksta.
The social context within which an activity is carried out conditions whether this activity can be regarded as ‘formal gainful employment’.
Eiropas Parlamenta patstāvīgais ziņojums ir veltīts sieviešu un vīriešu nodarbinātības, kas netiek uzskatīta par oficiālu apmaksātu darbu, taisnīgai atzīšanai no sabiedrības un ekonomikas viedokļa.
This European Parliament own-initiative report deals with the social and economic recognition of activities carried out by both men and women that do not qualify as ‘formal gainful employment’.
Referente aizstāv viedokli, ka papildus oficiāli apmaksātam darbam nepieciešams atzīt un iekļaut nacionālo kontu sistēmās ( NKS) arī neskaitāmos neapmaksātos darbus, ko sievietes un vīrieši veic, pirmām kārtām tādās nozarēs kā brīvprātīgais darbs, darbs mājsaimniecībā un ģimenē.
The rapporteur makes the case for the recognition not just of traditional forms of gainful employment, but also of the manifold forms of non-gainful employment carried out by women and men primarily in the field of voluntary work and domestic and family work, and for their inclusion in the Member States’ systems of national accounts (SNA).
(2) Neapmaksāta darba atzīšana ir tiesiskuma jautājums
(2) The recognition of non-gainful employment is a question of fairness
Neapmaksātais darbs, ko sievietes un vīrieši 21. gs. sākumā veic, audzinot bērnus, mājās kopjot vecos cilvēkus, stiprinot paaudžu solidaritātes tīklu, kā arī veicot brīvprātīgu darbu, arī mūsdienās joprojām netiek atzīts par saimniecisku darbību.
The non-gainful employment of women and men who educate children, care for the elderly at home, provide intergenerational solidarity and work for the common good at the beginning of the 21st century is still not considered economic work to this day.
Diskriminētas tiek sievietes vai vīrieši, kas brīvprātīgi izvēlas veicināt personīgo izaugsmi, ieguldot pūles nākamo paaudžu cilvēcisko spēju pilnveidošanā, apgādājamu personu aprūpēšanā (neatkarīgi no viņu vecuma vai atkarības stāvokļa) vai arī solidaritātes tīkla stiprināšanā starp paaudzēm
Discrimination occurs when women or men opt of their own free will to develop their personal potential by investing their efforts in nurturing the human resources of future generations, caring for dependents (regardless of their age or the extent of their dependency) or managing intergenerational solidarity networks
Die philosophischen Grundlagen sozialer Gerechtigkeit , Frankfurt/Main: Suhrkamp, 2002; .
Die philosophischen Grundlagen sozialer Gerechtigkeit , Frankfurt/Main: Suhrkamp, 2002; .
Šāds ieguldījums netiek fiksēts nevienas valsts nacionālo kontu sistēmās (NKS), kaut arī tas ir taustāms ieguldījums.
No system of national accounts (SNAs) takes that investment into consideration, despite its tangibility.
Nodarbinātības jomas statistiķi to ignorē.
It is ignored by employment statisticians.
Tā kā sieviešu paveiktais neoficiālais darbs netiek iekļauts statistikā, tas netiek atzīts, kaut arī visi novērotāji vienprātīgi atzīst tā pastāvēšanu ikdienā.
Lacking concrete statistical form, the informal work which women perform goes unacknowledged, even if all commentators are in agreement as to its actual existence in everyday life.
1995. gada pasaules ziņojums par tautu attīstību, kas veltīts pētījumam „Dzimumu līdtiesības revolūcija”
The Global Human Development Report 1995 on ‘The revolution for gender equality’
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters/french/ , jo īapši 4. nodaļa. sākas ar šādu konstatējumu: „ Sieviešu darba, kas tiek paveikts ārpus darba tirgus, pārvēršana naudas izteiksmē, pirmkārt, ir tiesiskuma jautājums (...).
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters; particularly Chapter 4. makes the following introductory remarks: ‘ The monetization of the non-market work of women is more than a question of justice (...)
Ja cilvēku darbības uztvertu vispirms kā tirdzniecības darījumus, kas tiek vērtēti atbilstoši spēkā esošajam atalgojumam, mēs nonāktu pie milzīgām vērtībām naudas izteiksmē.”
If more human activities were seen as market transactions at the prevailing wages, they would yield gigantically large monetary valuations .
(3) Nobela prēmijas ieguvēja Gary Becker tautsaimnieciskā pieeja
(3) The economic approach taken by Nobel Prize-winner Gary Becker
Visās valstīs darbs mājsaimniecībā veido nozīmīgu daļu no ekonomikas snieguma, taču, aprēķinot preces un pakalpojumus, kas veido IKP, darbs mājsaimniecībās netiek atzīts.
Household production forms a significant part of economic output in all countries, but household work is not recognised when calculating the goods and services that make up GDP.
Tādējādi sievietes netiek pietiekami novērtētas, jo tieši viņas lielākoties pārstāv darbu mājsaimniecībās.
This results in the under-valuation of women who are responsible for the bulk of household production.
Šīm aktivitātēm sievietes ziedo 70% no sava laika — pat tādās egalitārās valstīs kā Zviedrija.
Women dedicate over 70% of their time to these activities - even in egalitarian countries such as Sweden.
Dažas feministes ar pārliecību aizstāv viedokli, ka darba mājsaimniecībās iekļaušana IKP īpaši mazāk attīstītās valstīs celtu sieviešu apziņu.
Some feminists make a strong case for the view that the inclusion of household work in GDP would raise ‘awareness’ among women, particularly in less developed countries.
Savukārt citas feministes nevēlas precīzu mājsaimnieču ražošanas aprēķinu, jo tas būtu pretrunā ar viņu mērķi atbrīvot sievieti no mājsaimniecības darbiem un iesaistīt viņas darba tirgū.
Other feminists, however, are opposed to an explicit calculation of production by housewives, as this would clash with their aim of getting women away from the kitchen and into employment.
Ir pienācis laiks atzīt, ka darbs mājsaimniecībās sastāda daļu no precēm un pakalpojumiem, kas veido IKP.
It is time to recognise that household work forms part of the goods and services that make up GDP.
Tās darba dienas ilgums, kas saistīta ar mājsaimniecības darbiem, ļauj secināt, ka darbs mājsaimniecībās sastāda ievērojamu procentu no valsts kopējās produkcijas apjoma.
Given the long working hours devoted to household work, household production accounts for a substantial proportion of a country’s total production.
Ir vairāki veidi, kā aprēķināt un izmērīt darbu mājsaimniecībās.
There are various ways of quantifying and measuring household production.
Piemēram, darbu mājsaimniecībās var novērtēt, aprēķinot izmaksas, kādas rastos, ja vecāku darbu uzticētu citam.
The value of household work can, for example, be measured by the costs that would be incurred if the services provided by the parent were to be purchased on the market.
Ja, aprēķinot IKP, tiktu ņemts vērā darbs mājsaimniecībās, celtos to sieviešu un vīriešu pašcieņa, kuri paliek mājās, lai rūpētos par bērniem un vecākiem cilvēkiem un veiktu citus mājsaimniecības darbus.
The inclusion of household work in GDP calculations would raise the self-esteem of women and men who stay at home to look after the children and the elderly and to carry out other household duties.
From baseball to affirmative action to immigration law, how real-world issues affect our everyday life , New York :McGraw-Hill, 1997; Einheitssacht. : The economics of life).
From baseball to affirmative action to immigration law, how real-world issues affect our everyday life , New York :McGraw-Hill, 1997.
(4) Modernizēt statistiku un pielāgot SNA – darba jēdzienu vērst uz nākotni un sieviešu un vīriešu neapmaksāto darbu paaudžu solidaritātes jomā
(4) Update statistics and adapt SNAs : make the concept of work fit for the future and recognise the role of non-gainful employment by women and men in intergenerational solidarity
Lai šo informāciju varētu ievadīt SNA , ir jāpārstrādā nodarbinātības definīcija un tajā jāiekļauj neformāls neapmaksāts darbs.
Work needs to be re-defined for the SNA to take non-gainful employment into consideration.
Statistikas datu derīgumu varētu uzlabot labāka izpratne par sieviešu aktivitātēm un viņu uzvedību darba tirgū.
The validity of the statistics can be enhanced by gaining a better understanding of the activity of women and their behaviour on the labour market.
Pēc iespējas precīzāks salīdzinājums, pamatojoties uz politiski neitrālu aptauju par attieksmi pret sieviešu un vīriešu nodarbinātību, palīdzēs atklāt statistikas stiprās un vājās puses un rast veidus, kā to uzlabot.
The most accurate possible comparison of the employment behaviour of women and men based on politically neutral questions would reveal the strengths and weaknesses of current statistics and offer insights into possible improvements and how to achieve these.
Šāds pasākums attaisnotos vēl citu iemeslu dēļ.
There are other reasons that justify such an initiative.
No vienas puses, statistikas lietotāju, piemēram, tirgus analītiķu un atbildīgo politiķu rīcībā nonāktu daudz pilnīgāka informācija — tas ir ļoti svarīgi, jo bieži vien vīrieši ir nodarbināti pavisam atšķirīgās profesijās nekā sievietes un izmaiņas darba tirgū neskar viņus tādā pašā veidā kā sievietes.
Firstly, the users of these statistics - such as market researchers and policy-makers - would then be able to call on much more complete information, which is significant in that men are generally employed in jobs that differ substantially from those of women and are not therefore affected in the same way by fluctuations in the labour market.
No otras puses, lietotājiem būtu iespēja izprast un analizēt strādājošu sieviešu konkrēto situāciju, kā arī attiecīgos apstākļus, kas ierobežo viņu situāciju salīdzinājumā ar vīriešiem.
Users would also have the chance to understand and analyse the special position of women and the particular constraints they face compared to men.
Tas palīdzētu rast daudz pārliecinošākus argumentus par labu dzimumu līdztiesībai darba tirgū.
This would make it possible to develop sounder arguments in favour of equal opportunities in the labour market.
Faktiski sieviešu ieguldījums tiek sistemātiski nepienācīgi novērtēts un izkropļots, kā rezultātā rodas nepareizs skatījums uz valsts ekonomiku un cilvēkresursiem un līdz ar to sieviešu un vīriešu nevienlīdzības apburtais loks, ko vēl vairāk pasliktina attiecīgi nepielāgotu politiku un programmu piemērošana.
The contribution made by women is systematically underestimated and falsified, giving a false picture of a country’s economy and its human resources and perpetuating the vicious circle of unequal gender treatment, which is exacerbated by inappropriate policies and programmes.
Tāpēc ir svarīgi noteikt, kādi nodarbinātības statistikas dati ir nepieciešami, lai skaidri atklātu visas līdzības un atšķirības, kas pastāv vīriešu un sieviešu situācijā darba tirgū, un dotu sievietēm īstenu izvēli atbilstoši viņu vecumam un dzīves posmam bez diskriminācijas un iespēju izvēlēties labāko pašattīstību, no kā labumu gūs visa sabiedrība.
It is thus of capital importance to find out which elements need to be included in work-related statistics in order to highlight all the similarities and differences that exist between the situations facing men and women in the labour market, and to offer women a genuine, discrimination-free choice based on age and lifecycle that allows them to optimise their personal development to the benefit of society as a whole.
(5) Veicināt līdzvērtīgu atalgojumu un izvēles brīvību
(5) Promoting performance-related justice and freedom of choice
Daudzveidīgā diskriminācija neoficiālās neapmaksātās nodarbinātības jomā izriet no pretrunas starp tirgus loģiku un cilvēka dabas loģiku.
Manifold discrimination in the performance of non-gainful employment arises from the conflict between the logic of the market and the logic of human nature.
Saskaņā ar tirgus ekonomikas loģiku, ikvienam pilsonim reproduktīvā vecumā ir jābūt integrētam darba tirgū.
The economic logic of the market dictates that any member of the public of reproductive age must be integrated into the employment market.
Politik ohne Zukunft, Augsburg: Sankt Ulrich, 2007; ir vajadzīgs tēvs un māte.
Politik ohne Zukunft, Augsburg: Sankt Ulrich, 2007; .
Eiropas politikas nav pilnībā pielāgotas šīm cilvēku praktiskajām vajadzībām.
There has been no radical adaptation of European policies to meet these practical human requirements.
Tās nenodrošina profesionālās un ģimenes dzīves apvienošanu, un šīs divas dzīves jomas un laiks nav apvienoti globālā veidā.
There is still no reconciliation, in accounting terms, between professional and family life, and no overall view of the two spaces and times taken together.
Sievietēm un vīriešiem ir iespēja iesaistīties oficiālā profesionālā darbībā, neveicot pilnīgu uzņēmumu darbības pārskatīšanu.
Women and men have been allowed to embark on formal professional activities without any thoroughgoing review of the ways in which businesses operate.
Tomēr dažādās alternatīvas, ar kurām tiek saistīta izvēle starp oficiālu nodarbinātību un neoficiālu neapmaksātu nodarbinātību, nesniedz tos pašus rezultātus.
However, the various alternatives around which the choice between formal employment and non-gainful employment hinge do not have the same consequences.
Kad sievietes un vīrieši vēlas izdarīt izvēli starp oficiālo nodarbinātību jeb plašāk tā dēvēto „profesionālo karjeru” un nekomerciālu nodarbinātību jeb „cilvēcisko spēju un paaudžu solidaritātes veicināšanu” , daudzveidīgā, bet latentā diskriminācija izpaužas pienākumā izvēlēties vienu no divām alternatīvām, kas, raugoties no ekonomikas viedokļa, netiek atzītas par līdzvērtīgām
As soon as women and men have to chose between a formal job, commonly known as a ‘professional career’ and non-gainful employment, commonly known as ‘nurturing human resources and intergenerational solidarity’, manifold latent discrimination materialises in the form of having to choose between two alternatives that are not recognised as equivalent in economic terms
Tāpēc sabiedrības uzdevums ir panākt, ka sievietes un vīrieši var brīvi izvēlēties starp divām loģikām, jo katrai ir sava jēga, daudz plašākā skatījumā nekā darba tirgus.
Society’s approach therefore consists of seeing to it that women and men can chose between the two logics, both of which have a raison d ’ être , by adopting a perspective broader than that of the market.
Šis izaicinājums izpaužas kā prasība nepiekāpties neierobežota tirgus ekonomiskajai loģikai un veicināt kopējo labklājību un sabiedrības nākotni, kuras uzmanības centrā ir cilvēka attīstība.
This hinges around a requirement not to fall in with the easy economic logic of a market freed of any restrictions, but to further the common good and the future of society by focusing on full personal development.
Faktiski dalībvalstu NKS un IKP neietver nekādu norādi par cilvēku laimi un labklājību dažādās sociālās attiecībās.
Indeed, Member States’ SNAs and GDP contain no index for people’s happiness or quality of life in the context of their various social relations.
Valsts ienākumu pieaugums nebūt nenozīmē kopējās labklājības palielināšanos.
An increase in national revenue does not necessarily lead to an increase in collective wellbeing.
Tā nav nejaušība, ka sociālās un ekonomikas nozares zinātnieki nesen ir pievērsušies tāda rādītāja izstrādei, kas atspoguļotu valsts iedzīvotāju labklājību
It is no accident that the social science and economics communities have recently started work on defining an index that reflects the wellbeing of a country’s inhabitants
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS....................................................................................6
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE...........................................................................6
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the Flexibility Instrument, in accordance with point 27 of the Interinstitutional agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0833 – C6‑0466/2008 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0833 – C6‑0466/2008 ),
– ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes secinājumus,
– having regard to the conclusions of the European Council of 19 and 20 June 2009,
– ņemot vērā 2008. gada 4. decembra trialoga rezultātus,
– having regard to the results of the trialogue of 4 December 2008,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6-0493/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0493/2008 ),
A. tā kā Eiropas Parlaments stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot jaunu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs („Pārtikas mehānisms”), kas tika arī atbalstīts Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē;
A. whereas the European Parliament firmly supports the initiative of the Commission to create a new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries (the "Food Facility"), which was also endorsed by the European Council of 19 and 20 June 2008,
B. tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās par finansējuma — EUR 1 miljards trīs gadu periodā — piešķiršanu „Pārtikas mehānismam”;
B. whereas the European Parliament and the Council, at the conciliation meeting of 21 November 2008, agreed on a total amount of EUR 1 billion over three years for the financing of the "Food Facility",
C. tā kā Komisijas sākotnējā priekšlikumā bija paredzēts „Pārtikas mehānismu” finansēt no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. izdevumu kategorijas rezerves, taču gan Eiropas Parlaments, gan Padome šādu risinājumu noraidīja;
C. whereas the initial proposal of the Commission envisaged financing the "Food Facility" from the margin of heading 2 of the Multiannual Financial Framework (MFF), but this approach was rejected both by the European Parliament and the Council,
D. tā kā Eiropas Parlaments uzskatīja, ka vispiemērotākais risinājums būtu pārskatīt DFS 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, taču Padome šo iespēju noraidīja;
D. whereas the European Parliament considered that the most appropriate solution would be the revision of the ceiling of heading 4 of the MFF but the Council rejected this option,
E. tā kā abas budžeta lēmējiestādes beidzot vienojās finansēt „Pārtikas mehānismu”, optimāli izmantojot elastības instrumentu un ārkārtas palīdzības rezervi un 4. izdevumu kategorijā veicot līdzekļu pārvietošanu no stabilitātes instrumenta;
E. whereas the two branches of the budgetary authority finally agreed to finance the "Food Facility" through an optimal combination of the Instrument of Flexibility, the Emergency Aid Reserve and redeployment within heading 4 from the Instrument for Stability,
F. tā kā abas budžeta lēmējiestādes vienojās, ka „Pārtikas mehānismu” finansēs arī no elastības instrumenta, 2009. gada budžetā paredzot izmantot EUR 420 miljonus no EUR 730 miljoniem, kas ir pieejami šim instrumentam;
F. whereas both branches of the budgetary authority agreed that the Flexibility Instrument shall contribute to financing the "Food Facility" through the mobilisation of a total of EUR 420 million for the 2009 budget, out of the EUR 730 million available under this instrument,
G. tā kā trīs gadu laikā, kopš ir spēkā Iestāžu nolīgums, šo instrumentu izmanto jau otro gadu pēc kārtas;
G. whereas this is the second consecutive year that this instrument has been used out of the three years of the IIA's legal existence,
H. tā kā tas liecina, ka Eiropas Parlamenta neatlaidība, prasot Iestāžu nolīgumā iekļaut šāda veida instrumentu, proti, instrumentu, kas paredz iespēju pārnest neizlietotos līdzekļu, bija pamatota, neskatoties uz vairāku dalībvalstu pretestību;
H. whereas this shows that the insistence of the European Parliament on having this kind of instrument with such characteristics as it has ‑ notably the possibility of "carry over" of non-utilised funds ‑ in the IIA was well founded, despite the resistance of several Member States,
I. tā kā tas arī liecina, ka atsevišķu DFS izdevumu kategoriju, sevišķi 4. izdevumu kategorijas, maksimālo apjomu robežās pieejamo līdzekļu nepietiekamais apjoms joprojām ir problēma, un par to liecina arī nepieciešamība atkārtoti izmantot citus ārkārtas mehānismus, lai reaģētu uz neatliekamām un neparedzētām situācijām,
I. whereas it also shows ‑ as does the recurrent need to utilise other exceptional mechanisms to deal with urgent unforeseen situations ‑ that there is a persistent problem of the funds available under the ceilings of certain headings in the MFF being insufficient, notably in heading 4,
4. uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;
Instructs its President to sign the decision with the President of the Council and arrange for its publication in the Official Journal of the European Union;
(2008. gada 4. decembris)
of 4 December 2008
par Eiropas Savienības elastības instrumenta izmantošanu saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
on mobilisation of the Flexibility Instrument in accordance with point 27 of the Interinstutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
tā kā abas budžeta lēmējiestādes 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās izmantot elastības instrumentu, lai, pārsniedzot 4. izdevumu kategorijā noteiktos maksimālos apjomus, par EUR 420 miljoniem papildinātu 2009. gada budžetu un finansētu mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs,
Whereas, at the conciliation meeting on 21 November 2008, the two arms of the budgetary authority agreed to mobilise the Flexibility Instrument to complement the financing in the 2009 budget, beyond the ceilings of heading 4, of EUR 420 million towards the financing of the facility for a rapid response to soaring food prices in developing countries.
Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto elastības instrumentu, lai piešķirtu EUR 420 miljonus saistību apropriācijās.
For the general budget of the European Union for the financial year 2009, the Flexibility Instrument shall be used to provide the sum of EUR 420 million in commitment appropriations.
Šo summu izmanto, lai 4. izdevumu kategorijā piešķirtu papildu finansējumu mehānismam ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs.
That amount shall be used to complement the financing of the facility for a rapid response to soaring food prices in developing countries in heading 4.
Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .
This decision shall be published in the Official Journal of the European Union.