natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. uzsver bērnu darba problēmu un atzīst, ka tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem vispārējās pamatizglītības nodrošināšanai un nabadzības samazināšanai un tas kavē šo bērnu veselīgu audzināšanu un nepieciešamo izglītošanu; tādēļ prasa veicināt izglītības palīdzības un bērnu darba politikas koordināciju un saskaņošanu starp aģentūrām, stiprinot pašreizējos mehānismus, tostarp Pasaules darba grupu bērnu darba un izglītības jautājumos; visbeidzot aicina starptautisko sabiedrību, visas attiecīgās valstis un ES apņemties darīt visu iespējamo, lai, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus, nekavējoties izskaustu bērnu darbu;
Highlights the problem of child labour and recognizes that it is one of the major obstacles to achieving universal primary education completion and reducing poverty and hampers the healthy upbringing and necessary education of these children; thus calls for the promotion of inter-agency coordination and alignment in education aid and child labour policy through strengthening existing mechanisms, including the Global Task Force for Child Labour and Education; finally, calls on the international community, all states concerned and the EU to commit themselves to doing their utmost to eradicate child labour as a matter of urgency and dedicated action;
43. prasa nodrošināt lielāku vienlīdzību un iespējas prasmju pilnveidošanā un kvalitatīvas apmācības un izglītības pieejamībā; prasa uzlabot kredītu (tostarp mikrofinansējuma) pieejamību, lai sekmētu jaunu darba vietu izveidi;
Calls for an increase in equal access to, and opportunities for, skills development, quality training and education; calls for improvements to be made as regards access to credit (including micro-finance) to encourage job creation;
47. mudina visas bagātās valstis, jo īpaši ES valstis, pildīt savus solījumus par izdevumiem attiecībā uz atbalsta sniegšanu, t. i., līdz 2015. gadam tam izmantot vismaz 0,7 % no NKI;
Urges all rich countries, especially EU states, to keep their spending promises as regards aid, i.e. at least 0.7% of GNI by 2015;
56. uzstāj, lai Komisija pārliecinātos, ka kopējās zivsaimniecības politikas pašreizējo reformu ārējā dimensija tiek saskaņota ar ES attīstības politiku, jo tās abas ir tieši saistītas ar jaunattīstības valstu iedzīvotāju iztikas nodrošināšanu;
Insists that the Commission make sure that the external dimension of the current reform of the Common Fisheries Policies will be mainstreamed with EU development policy as these are directly linked to the livelihood of the population in developing countries;
58. uzsver, ka ES atbalsts zivsaimniecības nozarei trešās valstīs ir paredzēts šo valstu ostu aprīkošanai ar atbilstošu infrastruktūru, lai veicinātu vietējo zivju lomu izkraušanu un apstrādi, šādi radot jaunas darba vietas; aicina Komisiju uzraudzīt un pārliecināties, vai šie mērķi tiek sasniegti, un aicina sniegt finansiālu un tehnisku atbalstu, lai uzlabotu trešo valstu spējas uzraudzīt zvejas darbības to ūdeņos un aizturēt kuģus, kas izdarījuši pārkāpumus;
Underlines that EU sector support to the fisheries industry in third countries is aimed at equipping harbours in these countries with the proper infrastructure to facilitate the local landing and processing of fish in order to create new jobs; calls on the Commission to monitor and verify that these goals are achieved, and to provide financial and technical support to improve the ability of the third country to monitor fishing activities in its waters and to apprehend vessels seen to be committing infractions;
Jauni finansējuma avoti
On new sources of funding
68. mudina ES sniegt atbalstu veiktspējas palielināšanai jomās, kurās partnervalstu ekonomika gūst tiešu labumu un rada darba vietas, t. i., attīstot ražošanas jaudu, veidojot efektīvas nodokļu sistēmas, cīnoties pret korupciju, stiprinot iestādes un pilsonisko sabiedrību, veicinot pieeju mikrokredītiem un citiem finanšu avotiem utt.;
Urges the EU to target its aid towards promoting capacity building in areas that will directly benefit the partner countries’ economic fabric and create jobs, i.e. developing their productive capacity, building efficient tax systems, fighting corruption, strengthening institutions and civil society, facilitating access to microcredit and other sources of finance, etc.;
72. uzskata, ka, izstrādājot tirdzniecības nolīgumus ar jaunattīstības valstīm, ES vajadzētu ņemt vērā cilvēktiesību un pārvaldes kritērijus un nevajadzētu baidīties piemērot sodus, ja valstis neievēro pārvaldes jomā noteiktās saistības; atgādina, ka savstarpējās atbilstības kritēriji attiecas gan uz Eiropas Attīstības fondu (EAF), gan uz attīstības sadarbības instrumentu ( DCI );
Believes that the EU should take account of human rights and governance criteria when drawing up trade agreements with developing countries and should not hesitate to apply sanctions when states fail to respect their governance obligations; recalls that conditionality criteria apply to both the European Development Fund (EDF) and the Financing Instrument for Development Cooperation (DCI);
77. atbalsta datu bāzu izveidi valstu un ES līmenī, lai apkopotu un salīdzinātu pamatdatus par nabadzību jaunattīstības valstīs, šādi veicinot un pastiprinot centienus nabadzības mazināšanā;
Supports the establishment of databases at national and EU levels in order to collect and compare basic data relevant to poverty in developing countries as a way of facilitating and increasing efforts towards poverty reduction;
79. atzīmē, ka ir jāizveido „konsultatīvās grupas” īpašos jautājumos, šādi konkrētā un uzticamā veidā sniedzot tehnisku atbalstu, lai varētu īstenot mērķus, kas noteikti ES Rīcības plānā nabadzības mazināšanai jaunattīstības valstīs;
Notes the need to establish 'Advisory Groups' on specific issues as a concrete step and reliable way of providing technical support in order to implement the objectives set out in an EU Action Plan on Poverty Alleviation in developing countries;
81. aicina Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam saskaņotu un uzticamu priekšlikumu par ES pēcvēlēšanu politiku, kurā tiktu ievērota attiecīgas valsts iedzīvotāju brīvā izvēle, un pauž bažas, ka saskaņotas pēcvēlēšanu politikas trūkums pašreizējā situācijā kaitē ES Vēlēšanu novērošanas misijas uzticamībai;
Calls on the Commission to present to the European Parliament a coherent and credible proposal on EU post-election policy, which respects the free choice of the population in a given country, and fears that the current absence of a coherent post-election policy undermines the credibility of the EU Election Observation Missions;
IV Izglītība
IV - On education
88. atzinīgi vērtē operatīvo iniciatīvu „Izglītība visiem” un Komisijas atbalstu tai kopumā; mudina Komisiju noskaidrot, kādus līdzekļus un kādā nolūkā šī iniciatīva šobrīd piedāvā attiecīgajām valstīm, jo īpaši šādās jomās:
Welcomes the Education For All - Fast Track Initiative (FTI) and the Commission's support of it in principle; urges the Commission to clarify what funds it currently makes available to the countries covered by this initiative, and for which purposes, particularly in the field of:
‑ aprūpe un apmācība agrīnā bērnībā,
- early childhood care and learning,
‑ obligāta bezmaksas pamatizglītība visiem,
- free and compulsory primary education for all,
‑ apmācība un sadzīves prasmes jauniešiem un pieaugušajiem,
- learning and life skills for young people and adults,
‑ pieaugušo analfabētisma novēršana,
- adult literacy,
‑ dzimumu līdztiesība,
- gender equality,
‑ izglītības kvalitāte;
- quality of education;
V Piekļuve tirgum
V. Access to the market
par nabadzības mazināšanu un darba vietu izveidi jaunattīstības valstīs — turpmākā rīcība
on poverty reduction and job creation in developing countries: the way forward
2. uzsver, ka ir svarīgi sekmēt no IKP atšķirīgu, alternatīvu rādītāju izveidi, lai novērtētu sociālo progresu jaunattīstības valstīs, jo īpaši — ņemot vērā Joseph Stiglitz vadītās Saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanas komisijas ierosinājumus;
Stresses the importance of promoting alternative indicators other than GDP to measure social progress in developing countries, particularly in light of the suggestions of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress chaired by Joseph Stiglitz;
6. prasa bez izņēmumiem īstenot arodbiedrību biedrošanās brīvību un tiesības uz sarunām par darba koplīgumu slēgšanu, lai nodrošinātu, uzlabotu un saglabātu pienācīgus darba apstākļus;
Calls for the implementation of the freedom of association for trade unions and the right to bargain collectively without exemption in order to enforce, improve and defend decent work conditions;
8. prasa bez izņēmumiem īstenot tiesības uz brīvību no piespiedu darba un īpaši no bērnu nodarbināšanas, jo bez izglītības bērni ir nolemti dzīvei nabadzībā;
Calls for the implementation of the right to freedom from forced labour and especially from child labour without exception, as without education children are condemned to a life in poverty;
14. prasa būtiski nostiprināt sieviešu tiesisko un sociālo stāvokli, lai nepieļautu diskrimināciju un lietderīgi izmantotu sieviešu iespējamo ieguldījumu ekonomikas un sociālajā attīstībā;
Calls for the legal and social position of women to be significantly strengthened so as to prevent discrimination and make use of women’s potential contribution to economic and social development;
19. prasa, lai valdības par prioritāru noteiktu rīcību, kas ļauj apmierināt sociālās pamatvajadzības un sekmēt bērnu un krīzes vissmagāk skarto neaizsargāto sieviešu, kā arī riska grupas jauniešu, nekvalificētu, migrējošu un mazapmaksāta darba veicēju, laukstrādnieku un invalīdu aizsardzību;
Urges governments to prioritise action to help meet basic social needs and promote the protection of children and vulnerable women, who have been severely affected by the crisis, as well as young people at risk, unqualified, migrant and low-paid workers, rural workers and differently-abled persons;
22. aicina Komisiju un dalībvalstis savās jaunattīstības valstu programmās atbalstīt korporatīvās sociālās atbildības (KSA) biznesa shēmu kā tiesiski saistošu principu sociālajās un vides problēmās uzņēmējdarbībā un uzņēmumu sadarbībā ar apakšuzņēmējiem un ieinteresētajām personām;
Urges the Commission and the Member States to promote, in the schemes addressed to developing countries, the Corporate Social Responsibility (CSR) business pattern as a legally binding principle for the integration of social and environmental concerns into business operations of companies and in their interaction with subcontractors and stakeholders;
25. prasa pārdomāt privatizācijas politikas, īpaši saistībā ar sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ūdeni, sanitāriju un vispārējiem pakalpojumiem, un pārskatīt jaunattīstības valstu pārvaldības sociālo lomu, tai skaitā valsts uzņēmumu kā darba devēju un sociālo pakalpojumu sniedzēju lomu;
Calls for a rethinking of privatisation policies, especially concerning utilities like water, sanitation and services of general interest, and for the social role of states in development governance, including the role of state-owned enterprises as employers and social service providers to be reconsidered;
27. ierosina Komisijai, Parlamentam un dalībvalstīm pārbaudīt importa liberalizācijas iespējas lauksaimniecības produktiem no jaunattīstības valstīm, apejot brīvas tirdzniecības koplīgumus, kas varētu graut reģionālos tirgus jaunattīstības valstīs;
Proposes that the Commission, the Parliament and the Member States check possibilities for import liberalisation for agrarian products from developing countries without maintaining mutual free trade agreements that could destroy regional markets in developing countries;
29. vērš uzmanību uz sociālās aizsardzības sistēmu nozīmīgo lomu, kā norādīts SDO Pasaules nodarbinātības paktā un Apvienoto Nāciju Sociālās aizsardzības iniciatīvā; tāpēc aicina uzsvērt sociālās aizsardzības sistēmu lomu, lai novērstu pieaugošo nabadzību un cīnītos ar sociālajām problēmām, palīdzot stabilizēt ekonomiku un saglabāt un veicināt nodarbinātību.
Draws attention to the crucial role of social protection systems as mentioned in the ILO Global Jobs Pact and the United Nations Social Protection Floor Initiative; calls, therefore, for a stronger emphasis on social protection systems to prevent increased poverty and address social hardship, while helping to stabilise the economy and maintain and promote employability;
par netipiskiem līgumiem, drošu profesionālo izaugsmi, elastdrošību un jauniem sociālā dialoga veidiem
on atypical contracts, secured professional paths, flexicurity and new forms of social dialogue
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai” ( COM(2009)0257 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘A Shared Commitment for Employment’ ( COM(2009)0257 ),
– ņemot vērā Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 30. pantu par aizstāvību nepamatotas atlaišanas gadījumā, 31. pantu par godīgiem un taisnīgiem darba apstākļiem, kā arī 33. pantu par ģimenes dzīvi un darbu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights, in particular Article 30 on protection in the event of unjustified dismissal, Article 31 on fair and just working conditions, and Article 33 on family and professional life,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” ( COM(2008)0800 ) un Parlamenta 2009. gada 11. marta rezolūciju
– having regard to the Commission communication entitled ‘A European Economic Recovery Plan’ ( COM(2008)0800 ) and Parliament’s resolution thereon of 11 March 2009
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0123 . par to,
Texts adopted, P6_TA(2009)0123 . ,
– ņemot vērā ziņojumu par pastiprinātu cīņu pret nelikumīgu nodarbinātību
– having regard to its report on stepping up the fight against undeclared work
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Impulsi Eiropas atveseļošanai” ( COM(2009)0114 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Driving European recovery’ ( COM(2009)0114 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Partnerība pārmaiņām paplašinātā Eiropā — Eiropas sociālā dialoga ieguldījuma stiprināšana” ( COM(2004)0557 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Partnership for change in an enlarged Europe – Enhancing the contribution of European social dialogue’ ( COM(2004)0557 ),
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0574 . par to,
Texts adopted, P6_TA(2007)0574 . ,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0339 . par to,
Texts adopted, P6_TA(2007)0339 . ,
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 15. jūlija Lēmumu 2008/618/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2008.–2010. gadam,
– having regard to Council Decision 2008/618/EC of 15 July 2008 on guidelines for the employment policies of the Member States for 2008-2010,
– ņemot vērā Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus ( COM(2008)0639 ) un Parlamenta 2009. gada 8. aprīļa rezolūciju par to
– having regard to the Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market ( COM(2008)0639 ) and Parliament's resolution thereon of 8 April 2009
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0371 . ,
– ņemot vērā 2009. gada 8. jūnijā pieņemtos Padomes secinājumus (par elastdrošību krīzes laikā),
– having regard to the Council conclusions of 8 June 2009 (flexicurity in times of crisis),
– ņemot vērā Elastdrošības misijas 2008. gada 12. decembra ziņojumu „Kopīgu elastdrošības principu īstenošana Lisabonas stratēģijas 2008.–2010. gada ciklā”,
– having regard to the report of the Mission for Flexicurity, ‘Implementation of the common principles of flexicurity within the framework of the 2008-2010 round of the Lisbon Strategy’, of 12 December 2008,
– ņemot vērā 2007. gada 5. un 6. martā pieņemtos Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības jautājumu ( EPSCO ) padomes secinājumus,
– having regard to the EPSCO Council conclusions of 5/6 December 2007,
– ņemot vērā Eiropas sociālo partneru 2007. gada 18. oktobra ziņojumā „Eiropas darba tirgus galvenās problēmas: Eiropas sociālo partneru kopīga analīze” paustos ieteikumus,
– having regard to the European social partners’ recommendations in the report entitled ‘Key challenges facing European labour markets: a joint analysis of European social partners’, of 18 October 2007,
– ņemot vērā 2007. gada 18.–20. janvārī Berlīnē notikušās nodarbinātības un sociālo lietu ministru neoficiālās sanāksmes secinājumus par “labu darbu”,
– having regard to the conclusions of the Informal Meeting of Ministers for Employment and Social Affairs held in Berlin on 18-20 January 2007 on ‘good work’,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu ( A7-0193/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0193/2010 ),
A. tā kā nestandarta nodarbinātība kopš 1990. gada ir būtiski palielinājusies un pašreizējās ekonomiskās krīzes dēļ zaudētās darba vietas bija galvenokārt darba vietas netipiskajā nozarē; tā kā jaunus līgumu veidus ar vienu vai vairākām turpmāk uzskaitītajām pazīmēm uzskata par „netipiskiem” darba līgumiem, proti, nepilnas slodzes darbs, gadījuma darbs, pagaidu darbs, darbs uz noteiktu laiku, mājdarbs, tāldarbs un nepilnas slodzes darbs, strādājot nedēļā 20 stundas vai mazāk;
A. whereas non-standard employment has grown significantly since 1990 and the jobs lost as a result of the present economic crisis were primarily those in the atypical sector; whereas new types of contract with one or more of the following characteristics are classified as ‘atypical’ employment: part-time work, casual work, temporary work, work under fixed-term contracts, home working and teleworking, part-time employment of 20 hours or less per week,
B. tā kā vairākkārt ir ticis uzsvērts, ka ir vajadzīga elastīga nodarbinātība;
B. whereas the need for flexible employment has been underlined on several occasions,
C. tā kā globalizācija un straujā tehnoloģiju attīstība izraisa tālejošu ekonomikas pārstrukturizāciju, radot darba attiecību un strādājošo darba pienākumu satura izmaiņas, kā arī jaunu „vienas personas” uzņēmumu skaita nepārtrauktu pieaugumu visās nozarēs un starp visām vecuma grupām, izraisot nepieciešamību atkārtoti definēt darba attiecības, lai izvairītos no izkropļojumiem (piemēram, no tādas parādības kā „viltus” pašnodarbinātība);
C. whereas globalisation and rapid technological developments are causing far-reaching economic restructuring, giving rise to changes in employment relationships and in the content of workers’ tasks, along with successive waves of new one-person independent businesses across all sectors and age-groups, creating the need for a redefinition of employment relationships, with the aim of avoiding distortions (such as the phenomenon of ‘false’ self-employed persons),
D. ņemot vērā to, ka finanšu un ekonomikas krīze, kas ir izvērtusies par nopietnu nodarbinātības krīzi, kuras ietekmē ir zaudēts liels skaits darba vietu, ir izraisījusi darba tirgus nestabilitāti, nabadzības un sociālās atstumtības palielināšanos jo īpaši attiecībā uz personām, kuras jau ir mazāk aizsargātas, un nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām;
D. having regard to the financial and economic crisis, which has turned into a serious employment crisis with a huge loss of jobs and has led to unstable labour markets and rising poverty and social exclusion, in particular for already vulnerable individuals and disadvantaged groups,
E. tā kā pieaug to strādājošo iedzīvotāju skaits, kas dzīvo nabadzībā, un šis skaits ir sasniedzis 8 % no Eiropas darbaspēka, savukārt to cilvēku skaits, kas saņem zemu atalgojumu, pašlaik veido 17 %;
E. whereas the number of people living in in-work poverty is increasing, having reached 8% of the European workforce, and the proportion of low-wage earners is currently about 17%,
F. tā kā būtu jāizstrādā vērienīga ES papildu pieeja, kurā liela nozīme piešķirta efektīvai pārvaldībai un savstarpēji atbalstošu politikas pasākumu kompleksam ekonomikas, vides, nodarbinātības un sociālās politikas un uzņēmējdarbības jomā un kura atbilst principiem, kas ietverti Eiropas Nodarbinātības stratēģijā (ENS), kuras mērķis ir mudināt dalībvalstis censties sasniegt kopīgus mērķus, pamatojoties uz četriem principiem — nodarbinātību, uzņēmējdarbību, pielāgošanās spēju un vienādām iespējām;
F. whereas a substantial and complementary EU approach, focusing strongly on effective governance and a mutually supportive mix of policy measures in the fields of economic, environmental, employment and social policies and entrepreneurship, should be developed, in keeping with the principles of the European Employment Strategy (EES), the purpose of which is to impel Member States to pursue common objectives based on the four principles of employability, entrepreneurship, adaptability and equal opportunities,
E. tā kā bezdarba līmenis ES 27 dalībvalstīs ir sasniedzis 10 % (2009. gadā), turklāt maz ticams, ka 2011. gada pirmajā pusgadā bezdarba apjoms saruks;
E. whereas the unemployment rate in the EU 27 has risen to 10% (2009) and unemployment is unlikely to peak before the first half of 2011,
G. tā kā izmaiņas strādājošo dalījumā pa izglītības līmeņiem parāda, ka nodarbinātu mazkvalificētu personu skaits pēdējos gados ir sarucis;
G. whereas a breakdown of employment changes by educational level shows that the number of low-skilled persons in employment has decreased in recent years,
H. tā kā katru gadu vidēji viena piektdaļa līdz viena ceturtdaļa visu Eiropas strādājošo maina darba vietas;
H. whereas on average every year between one-fifth and one-quarter of all European workers change job,
I. tā kā pārejas temps no bezdarba uz nodarbinātību ir augsts, proti, viena trešdaļa bezdarbnieku un 10 % neaktīvo iedzīvotāju atrod darbu gada laikā, taču liels skaits strādājošo, jo īpaši tie, ar kuriem noslēgti netipiski darba līgumi, zaudē darba vietas, neatrodot jaunas;
I. whereas the transition rate between unemployment and employment is high, with a third of the unemployed and 10% of the inactive population finding jobs within one year, but whereas a large number of workers, especially those in atypical employment, lose their jobs without finding new ones,
J. tā kā ES 27 dalībvalstīs 45 % no visiem bezdarba periodiem ilgst vairāk par vienu gadu, savukārt ASV tādi periodi veido apmēram 10 %;
J. whereas in the EU 27 45% of all periods of unemployment last longer than one year, compared with about 10% in the USA,
K. tā kā darbaspēka mainība sieviešu vidū ir lielāka (piecu procentu atšķirība) nekā vīriešu un gados jaunu strādājošo (līdz 24 gadu vecumam) vidū un tā samazinās, paaugstinoties izglītības līmenim, kas parāda, ka izmaiņas biežāk notiek piespiedu kārtā, nevis izvēles dēļ, un ka tās saistītas ar īstermiņa nestabiliem darba līgumiem, turklāt gados jauni cilvēki bieži vien nespēj atrast darbu, kas atbilstu viņu akadēmiskajai kvalifikācijai;
K. whereas labour turnover is higher among women than men (five percentage points difference) and among younger workers (aged under 24), and decreases with rising levels of education, showing that change is more often imposed than chosen and is linked to short-term, insecure contracts and that young people often fail to find employment commensurate with their academic qualifications,
L. tā kā tiek lēsts, ka katra sestā strādājošā aprūpē ir vecāka gadagājuma vai apgādājams radinieks vai draugs;
L. whereas it is estimated that one in six workers has care responsibilities for an older or dependent relative or friend,
M. tā kā dažās dalībvalstīs ir palielinājies nedeklarēta darba gadījumu skaits un tas varētu izraisīt nopietnas problēmas ekonomiskajā (it sevišķi fiskālajā), sociālajā un politiskajā ziņā;
M. whereas in some Member States there has been an increase in the incidence of undeclared work, which could lead to serious economic (particularly fiscal), social and political problems,