natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ziņojumi jāsniedz par pamatrādītājiem un citiem jau esošiem saistītiem rādītājiem attiecībā uz veikumu vides jomā, kā izklāstīts D sadaļā;
Reporting shall be on the core indicators and on other relevant existing environmental performance indicators as set out under section D.
(b) citi faktori, kas saistīti ar veikumu vides jomā, tostarp attiecībā uz tiesību normām, ņemot vērā minēto faktoru būtisko ietekmi uz vidi;
(b) other factors regarding environmental performance including performance against legal provisions with respect to their significant environmental impacts;
(c) ar vidi saistīto piemērojamo tiesību normu apraksts un pierādījumi par atbilstību šīm normām;
(c) a description of the applicable legal requirements relating to the environment and evidence of compliance with these requirements;
(d) vides verificētāja vārds, uzvārds un akreditācijas numurs, kā arī pārskata apstiprināšanas datums.
(d) the name and accreditation number of the environmental verifier and the date of validation.
*visā regulā ir jāsvītro atsauces uz pārskatiem par veikumu vides jomā.
*references to Environmental Performance Reports should be deleted throughout the R egulation.
Komisija ir ierosinājusi jaunu dubultu ziņojumu sniegšanas mehānismu: organizācija ik pēc 3 gadiem atjaunina savu vides deklarāciju un katru gadu izstrādā pārskatu par veikumu vides jomā.
The Commission has proposed a new double reporting mechanism: every 3 years the organisation shall update their environmental statement, and every year the organisation shall produce an environmental performance report.
Ņemot vērā to, ka abiem dokumentiem ir vienas un tās pašas prasības, šķiet, ka efektīvāk būtu palikt pie pašreizējā viena gada ziņojuma sniegšanas mehānisma, saskaņā ar kuru organizācijai ir jāatjauno vides deklarācija.
Given the requirements of both documents appears the same, it appears more efficient to stick with the current annual single reporting mechanism, whereby an organisation must update their environmental statement.
IV pielikums – D punkts – 2.a apakšpunkts
Annex IV– point D – paragraph 2 (a)
(a) Pamatrādītājus piemēro visiem organizāciju veidiem.
(a) Core indicators shall apply to all types of organisations.
Tie ir vērsti uz sniegumu šādās būtiskākajās vides jomās:
They focus on performance in the following key environmental areas:
materiālu izmantošanas efektivitāte;
Material efficiency;
un emisijas.
and Emissions
Ja organizācijai šķiet, ka viens vai vairāki pamatrādītāji neattiecas uz tās tiešajiem vides aspektiem, tā sniedz attiecīgu pamatojumu.
If an organisation feels that one or more of the core indicators are not relevant to their direct environmental aspects, they shall provide justification to that effect.
Pamatrādītāji ir jauns un nozīmīgs regulas elements, un tie var stiprināt sistēmu.
The core indicators are an important new element to the regulation and have the potential to strengthen the scheme.
Tomēr ir jāparedz zināms elastīgums attiecībā uz rādītāju izvēli, lai nodrošinātu, ka tie ir piemēroti.
However, flexibility should be given on which indicators should be used to ensure they are relevant.
Vides pārvaldības un audita sistēma ( EMAS ) ir brīvprātīgi izmantojama ES sistēma, kas palīdz organizācijai identificēt, uzraudzīt, veikt mērījumus saistībā ar ietekmi uz vidi un sagatavot par to ziņojumus.
The Eco-Management and Audit Scheme (EMAS) is a voluntary EU scheme that helps an organisation identify, monitor, measure and report on their environmental impacts.
Sākotnēji ieviesta 1995. gadā, šī sistēma tika paplašināta 2001. gadā, ietverot tajā gan valsts, gan privātā sektora organizācijas.
First introduced in 1995, it was extended in 2001 to both public and private sector organisations.
EMAS pieprasa veikt datu neatkarīgu novērtējumu, nodrošināt pārredzamību un komunikāciju ar iesaistītajām personām, lai ilgtermiņā uzlabotu veikumu vides jomā.
It requires independent verification of data and transparency and communication with stakeholders with a view to long term improvements in environmental performance .
EMAS desmit pastāvēšanas gados valsts un starptautiskā līmenī ir ieviesti daudzi alternatīvi, brīvprātīgi izmantojami instrumenti un standarti.
In the ten years that EMAS has been in existence, many alternative voluntary tools and standards have been established at the national and international level.
Dažas no šīm jaunajām sistēmām piesaista vairāk dalībnieku nekā EMAS .
Some of these new systems are attracting more participants than EMAS.
Piemēram, starptautiskais ISO 14001 standarts ir kļuvis par galveno vides pārvaldības sistēmu ( EMS ), un tam tiek piešķirta priekšrocība salīdzinājumā ar EMAS , jo tiek uzskatīts par mazāk apgrūtinošu.
The International ISO 14001 has, for example, become the leading Environmental Management System (EMS) and is preferred to EMAS because it is seen as less onerous.
ISO 14001 sistēmā ir ap 130 000 dalībnieku visā pasaulē un 35 000 — Eiropas Savienībā.
ISO 14001 has around 130,000 participants world wide and 35,000 in the EU.
Šobrīd EMAS ietver ap 4200 reģistrētu organizāciju Eiropas Savienībā, tomēr šis skaits nav būtiski palielinājies kopš 2004. gada, kad bija reģistrēts ap 3100 dalībnieku.
EMAS currently has around 4,200 registered organisations in the EU, which has not increased substantially from the 2004 figure of around 3,100 registrants.
Vācijā, dalībvalstī ar vislabākajiem EMAS rādītājiem, novērojama samazināšanās tendence, proti, no 2004. gadā reģistrētajām 1672 organizācijām 2008. gadā ir palikušas tikai 1415 organizācijas.
For the best-performing EMAS Member State, Germany, there is a downward trend from 1,672 organisations in 2004 to 1,415 in 2008.
Tomēr nedaudz ir palielinājies EMAS reģistrēto organizāciju skaits citās dalībvalstīs, piemēram, Spānijā, kur šis skaits pieaudzis no 411 organizācijām 2004. gadā līdz 1027 organizācijām 2008. gadā.
However, there are some increases in EMAS registrations in other Member States such as in Spain where the number of organisations has leaped from 411 in 2004, to 1,027 in 2008.
Komisija uzskata, ka EMAS rezultāti vides jomā ir labāki nekā citām EMS , lai gan prasības attiecībā uz EMAS reģistrāciju ir stingrākas.
The Commission argues that while the requirements for EMAS registration are tougher, the environmental outcomes are better than for other EMS.
Šī problēma ir izveidojusies tādēļ, ka EMS ir salīdzinoši jaunas sistēmas, turklāt rezultātu izpēte ir nepārliecinoša, kā to parāda pašas Komisijas veiktie pētījumi par EMAS .
The problem is that because EMS are relatively “young” schemes, research on outcomes is inconclusive as the Commission own studies on EMAS indicate.
Komisija izmanto iespēju pārskatīt EMAS , lai ierosinātu dažas izmaiņas, kuru mērķis ir vienkāršot šo sistēmu un desmit gadu laikā palielināt dalībnieku skaitu līdz 35 000, kas būtu tāds pats līmenis, kāds Eiropas Savienībā sasniegts attiecībā uz līdzdalību ISO 14001 sistēmā.
The Commission is using the opportunity of the revision of EMAS to propose some changes aimed at simplifying the system and increasing the number of participants to 35,000 within 10 years which is the same level of EU participation as in ISO 14001.
Izmaiņas ietver šādus aspektus:
Changes include:
· „korporatīvo reģistrāciju” organizācijām, kuru objekti atrodas vairākās dalībvalstīs;
· “corporate registration” for organisations with sites in several Member States.
· „grupveida reģistrāciju” organizācijām, kas vēlas strādāt kopīgi, lai reģistrētos;
· “cluster registration” for organisations wishing to work together to achieve registration
· samazinātu maksu MVU un atļauju retāk iesniegt ziņojumus;
· Reduced fees and less frequent reporting for SMEs
· prasību dalībvalstīm pastiprināt veicināšanas pasākumus un ieteikumu ieviest stimulus, lai sekmētu piedalīšanos;
· A requirement for Member States to step-up their promotional activities and a push to introduce incentives to encourage participation.
· Komisijas papildu atbalstu, ieviešot nozares atsauces dokumentus.
· Additional Commission support through the introduction of sectoral reference documents
Referente šīs izmaiņas vērtē atzinīgi.
The rapporteur welcomes these changes.
Tomēr ir dažas jomas, kurās Komisija un dalībvalstis varētu darīt vairāk, lai piesaistītu organizācijas un palīdzētu tām reģistrēties EMAS , nenodarot kaitējumu vides integritātei:
However, there are some areas where the Commission and Member States could do more to attract organisations to register EMAS without harming its environmental integrity:
· Vienkāršota valoda un labāk strukturēts priekšlikums atvieglotu organizācijām prasību izpildi.
· Simplified language and a better structured proposal would make the requirements easier to follow for organisations.
Vienā no grozījumiem Komisija ir aicināta publicēt EMAS rokasgrāmatu, kas būtu jo īpaši lietderīga mazām organizācijām.
One amendment calls on the Commission to publish an EMAS User Manuel which should be particularly helpful for small organisations.
Citos grozījumos izskaidrota saistība starp dažādām prasībām, kas noteiktas pielikumos.
Other amendments clarify the relationship between the various requirements set out in the annexes.
· EMAS un ISO 14001 definīciju saskaņošana palīdzētu organizācijām vienkāršot pāreju no ISO uz EMAS .
· Aligning the definitions of EMAS with ISO 14001 would help organisations step up more easily from ISO to EMAS.
Lai to panāktu, ir iesniegti grozījumi, tomēr tas neattiecas uz gadījumiem, kad ir acīmredzams iemesls mainīt definīciju.
Amendments are therefore tabled to this effect, except in cases where there is a clear reason for changing the definition.
· Papildus pašreizējam ziņojumu iesniegšanas ciklam Komisija ierosināja jaunu kārtību — ziņojumu iesniegšanu reizi trijos gados.
· The Commission has proposed a new 3-yearly reporting cycle, in addition to the current annual reporting cycle.
Tas šķiet nevajadzīgs nosacījums, kas varētu radīt neskaidrības.
This seems unnecessary and potentially confusing.
Vairākos grozījumos abi cikli ir apvienoti vienā procedūrā, kas veicama reizi gadā vai reizi divos gados MVU gadījumā.
A number of amendments combine the two cycles into one annual procedure or every two years in the case of SMEs.
· Komisija ir paredzējusi uzlabot atbilstību ES tiesību aktiem vides jomā, izmantojot EMAS .
· The Commission is seeking to improve compliance with EU environmental law through EMAS.
Tādēļ tā ierosina, ka organizācijas var pieprasīt, lai pārvaldes iestādes izsniegtu deklarāciju par atbilstību.
It therefore proposes that organisations may request a statement of compliance from the regulatory authorities.
Paredzams, ka parasti valsts regulatori nevēlēsies sniegt šādu „pozitīvu” deklarāciju par atbilstību, bet tie var izdot deklarāciju, kas apliecina, ka tiem nav zināms neviens neatbilstības gadījums.
National regulators will not generally be willing to provide such a “positive statement” of compliance, but can issue a statement that they are not aware of any case of non-compliance.
Saistībā ar šo aspektu ir iesniegts grozījums.
An amendment is tabled along these lines.
· Nozares atsauces dokumentu ieviešana ir svarīgs, jauns aspekts šajā regulā, un tas būtu jāstiprina.
· The introduction of sectoral reference documents is an important new element of the regulation and should be strengthened.
Vajadzētu mudināt Komisiju pieņemt visaptverošus atsauces dokumentus iespējami vairākās nozarēs vai apakšnozarēs.
The Commission should be encouraged to adopt comprehensive reference documents for as many sectors or sub-sectors as possible.
· Ierosinātie pamatrādītāji ir atzinīgi vērtējams papildinājums, un tam vajadzētu palīdzēt organizācijām izstrādāt ziņojumus par savu veikumu vides jomā.
· The proposed core indicators are a welcome addition and should help organisations to report on their environmental performance.
Tomēr ne visi vispārējie rādītāji attieksies uz organizāciju, tāpēc vajadzētu paredzēt iespēju izdarīt atkāpes no saraksta, ja tiek nodrošināts pamatojums.
However, not all of the generic indicators will be relevant to the organisation and the possibility to deviate from the list should be allowed provided a justification is given.
Nozares atsauces dokumentiem būtu arī jāaizstāj vispārējie rādītāji ar konkrētai nozarei atbilstošiem rādītājiem.
The sectoral reference documents should also replace the generic indicators with ones specific to that sector.
· Komisija ir ierosinājusi samazināt ierobežojumus attiecībā uz EMAS logotipa izmantošanu, tomēr skaidri jānosaka, ka šo logotipu nedrīkst izmantot uz iepakojuma un precēm, jo tādējādi varētu rasties pārpratumi saistībā ar ekomarķējumu.
· The Commission has proposed relaxing the restrictions on the use of the EMAS logo but it must be clear that the logo cannot be used on packaging and products as this runs the risk of confusion with the eco-label.
· Komisija un dalībvalstis varētu darīt vairāk, lai sekmētu līdzdalību EMAS sistēmā, piemēram, piešķirot EMAS balvas un atsaucoties uz EMAS kā nosacījumu darbu izpildes un pakalpojumu līgumu noslēgšanai.
· The Commission and Member States could do more to encourage participation in EMAS, for example through holding EMAS awards and through referring to EMAS as contract performance conditions for works and service contracts.
Visbeidzot referente uzskata, ka būtu vērtīgi turpināt EMAS sistēmas ieviešanu un dot laiku ierosināto izmaiņu īstenošanai, lai piesaistītu vairāk dalībnieku, vienlaikus saglabājot sistēmas vides integritāti.
In conclusion, the rapporteur sees the value of continuing the EMAS scheme and giving time for the proposed changes to attract more participants while retaining its environmental integrity.
Lai to izdarītu, EMAS ir jāvienkāršo un iespējamajiem dalībniekiem precīzāk jāizskaidro tās pievienotā vērtība.
In order to do this, EMAS must be simplified and its added value made clearer to potential participants.
Komisijai jāturpina objektīvi uzraudzīt progress saistībā ar EMAS .
The Commission must continue to monitor progress with EMAS in an objective manner.
Ja līdz nākamajam pārskatam nepieaugs sistēmā reģistrēto organizāciju skaits, kā tas plānots, tad būs jāizstrādā cits priekšlikums.
If by the time of the next review, the numbers of organisations taking part fails to increase as planned, alternative proposals will be needed.
par TAM līgumiem
on MDG contracts
PE 418.116v03-00
PE 418.116v02-00
- ņemot vērā ANO Tūkstošgades deklarāciju, kuru pieņēma 2000. gada 18. septembrī un saskaņā ar kuru starptautiskā sabiedrība ir apņēmusies sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), lai līdz 2015. gadam uz pusi samazinātu nabadzību pasaulē, un kura atkārtoti apstiprināta vairākās ANO konferencēs, konkrēti Attīstības finansēšanas konferencē Monterejā,
– having regard to the United Nations Millennium Declaration of 18 September 2000, in which the international community pledged to achieve the Millennium Development Goals (MDG) with a view to halving world poverty by 2015, as reaffirmed at several United Nations conferences including in particular the Monterrey Conference on Financing for Development,
- ņemot vērā saistības, ko dalībvalstis uzņēmās 2002. gada 14. marta Barselonas Eiropadomē,
– having regard to the commitments undertaken by the Member States at the Barcelona European Council of 15-16 March 2002,
- ņemot vērā 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par Tūkstošgades attīstības mērķiem – pusceļš
- having regard to its resolution of 20 June 2007 on the Millennium Development Goals - the midway point
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0274 ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2007)0274 . ,
- ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku „Eiropas konsenss”
- having regard to the joint statement by the Council and the representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union development policy: ‘The European Consensus’,
- ņemot vērā „TAM paketi”, ko Komisija pieņēma 2005. gadā,
- having regard to the Commission’s ‘MDG package’ of 2005,
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstības paātrināšana attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu — attīstības finansēšana un atbalsta efektivitāte” ( COM(2005)0133 ),
- having regard to the communication from the Commission on ‘Accelerating progress towards attaining the Millennium Development Goals - Financing for Development and Aid Effectiveness’ ( COM(2005)0133 ),
- ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES palīdzība: sniegt palīdzību, kas būtu nozīmīgāka, efektīvāka un savlaicīgāka” ( COM(2006)0087 ),
- having regard to the Commission communication on ‘EU aid: delivering more, better and faster’ ( COM(2006)0087 ),
- ņemot vērā tā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par turpmāko darbu saistībā ar 2002. gada Monterejas konferenci par attīstības finansēšanu
- having regard to its resolution of 23 September 2008 on the follow-up to the Monterrey Conference of 2002 on Financing for Development
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0420 . ,
Texts adopted on that date, P6_TA(2008)0420 . ,
- ņemot vērā Monterejas konsensa pārskatīšanai veltītās kārtējās Attīstības finansēšanas konferences (Doha, Katara, 2008. gada 29. novembris – 2. decembris) rezultātus un gala dokumentu
- having regard to the results and outcome document of the Follow-Up International Conference on Financing for Development to Review the Implementation of the Monterrey Consensus (Doha, Qatar, 29 November-2 December 2008)
A/Conf.212/L.1/Rev1 2008. gada 9. decembris ,
A/CONF.212/L.1/Rev.1 of 9 December 2008. ,
- ņemot vērā 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti
- having regard to its resolution of 22 May 2008 on the follow-up to the Paris Declaration of 2005 on development aid effectiveness
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0237 . ,
Text adopted on that date, P6_TA(2008)0237 . ,
- ņemot vērā Komisijas 2007. gada 19. jūnija dokumentu „TAM līgums, ilgtermiņa un prognozējamāka pieeja budžeta atbalstam”,
- having regard to the Commission's technical discussion paper of 19 June 2007 on ‘A MDG contract : a proposal for longer-term and more predictable general budget support’,
- ņemot vērā jauno ES un Āfrikas stratēģisko partnerību,
- having regard to the new EU-Africa strategic partnership,
- ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par pašreizējo stāvokli ES un Āfrikas attiecībās
- having regard to its resolution of 25 October 2007 on the state of relations between the European Union and Africa
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0483 . ,
Text adopted on that date, P6_TA(2007)0483 . ,
- ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un 2008. gada 2.–4. septembra Akras augsta līmeņa forumā izdarītos secinājumus par šīs deklarācijas izpildi,
- having regard to the Paris Declaration on aid effectiveness of 2 March 2005 and the conclusions of the high-level forum which met in Accra from 2 to 4 September 2008 concerning the follow-up to that declaration,
- ņemot vērā 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs
- having regard to its resolution of 6 April 2006 on aid effectiveness and corruption in developing countries
OV C 293 E, 2.12.2006, 316. lpp. ,
OJ C 293 E, 2.12.2006, p.316. ,
- ņemot vērā 2008. gada 25. februārī paredzētās ANO augsta līmeņa sanāksmes par Tūkstošgades attīstības mērķiem perspektīvā izstrādāto 2008. gada 4. septembra rezolūciju par māšu mirstību
- having regard to its resolution of 4 September 2008 on maternal mortality ahead of the UN high-level event on the Millennium Development Goals held on 25 September 2008
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0406 ,
Text adopted on that date, P6_TA(2008)0406 . ,
Komisijas publikācija angļu valodā 2007. gada janvārī, AIDCO - DEV - RELEX ,
Published in English in January 2007 by the Commission, AIDCO - DEV - RELEX. ,
- ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstītā Kotonū nolīguma noteikumus un jo īpaši tā 2005. gadā pārskatīto 58. pantu, kurā uzskaitītas uz finansējumu tiesīgās iestādes,
- having regard to the provisions of the Cotonou Agreement of 23 June 2000, and in particular Article 58 thereof, as revised in 2005, which lists the institutions which are eligible for funding,
- ņemot vērā ESAO labas prakses padomus attiecībā uz budžeta atbalstu, kas sniegti izdevumā „Saskaņot atbalsta sniegšanu, lai uzlabotu tā efektivitāti”
- having regard to the OECD’s advice on good practice in the aid sector in ‘Harmonising donor practices for effective aid delivery’
- ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām
- having regard to the Court of Auditors' Special Report No 2/2005 on EDF budget aid to ACP countries: the Commission’s management of the public finance reform aspect
OV C 249, 7.10.2005., 1. lpp ,
OJ C 249, 7.10.2005, p.1. ,
- ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 par Eiropas Kopienas sniegto attīstības palīdzību veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā ar Komisijas atbildēm,
- having regard to Court of Auditors' Special Report No 10/2008 on 'EC Development Assistance to Health Services in Sub-Saharan Africa', together with the Commission's replies,
- ņemot vērā ziņojumu „Budžeta atbalsta vispārējs novērtējums — Pārskata ziņojums”, IDD and Associates , kas publicēts 2006. gada maijā
- having regard to the ‘Evaluation of general budget support synthesis report’ of May 2006 by IDD and Associates
IDD and Associates , 2006. gada maijs ,
IDD and Associates, May 2006. ,
- ņemot vērā 2006. gada 13. februāra rezolūciju par jauniem finansēšanas instrumentiem saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem
- having regard to its resolution of 13 February 2006 on the new financial instruments for development in connection with the Millennium Goals
– ņemot vērā ANO 2006. gada 13. decembra Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuru ir parakstījusi Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis,
- having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities of 13 December 2006, signed by the European Community and its Member States,
- ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0085/2009 ),
- having regard to the report of the Committee on Development ( A6-0085/2009 ),
A. tā kā, pievienojoties 2000. gada tūkstošgades deklarācijai par sadarbību attīstības jomā, Eiropas Savienība kopā ar starptautisko sabiedrību ir apņēmusies līdz 2015. gadam uz pusi samazināt galējo nabadzību pasaulē, savus centienus koncentrējot uz astoņiem TAM;
A. whereas, by supporting the Millennium Declaration on development in the year 2000, the European Union, together with the whole international community, undertook to halve the incidence of extreme poverty worldwide by the year 2015, while concentrating its efforts on the eight Millennium Development Goals,
B. tā kā saskaņā ar jaunajiem aprēķiniem dzīves līmenis aptuveni 1,4 miljardiem cilvēku – vairāk nekā vienai ceturtdaļai no jaunattīstības pasaules iedzīvotājiem – aizvien ir zem nabadzības robežas 1,25 dolāriem dienā ;
B. whereas new estimates still count about 1.4 billion people living below the poverty line (i.e. 1.25 US dollars per day), equivalent to over one fourth of the developing world population,
C tā kā Komisija un Eiropas Savienības dalībvalstis 2007. gadā uzņēmās jaunas saistības ar mērķi aktīvi strādāt, lai novērstu kavēšanos, kas radusies attiecībā uz šo mērķu sasniegšanu;
C. having regard to the fresh undertakings given by the Commission and the EU Member States in 2007 that they will make a significant contribution to getting the work of meeting these goals back on schedule,