natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iespējams, ka MVU internacionalizācija ir viens no grūtākajiem un sarežģītākajiem izaicinājumiem visai Lisabonas stratēģijai.
The internationalisation of SMEs is probably one of the most difficult and delicate challenges in the Lisbon Strategy.
Atvērt trešo valstu tirgus MVU uzņēmumiem nozīmē radīt jaunas darba vietas un saglabāt jau esošās, aizsargāt darba prasmes un Eiropas industrijas īpatnības un piedāvāt ES valstīm stabilas un ilgstošas ekonomiskās izaugsmes garantiju.
Opening up the markets of third countries to SMEs means creating new jobs, protecting existing jobs, safeguarding know-how and specific features of European industry and guaranteeing solid and lasting economic growth for EU countries
Neraugoties uz to, ka perspektīvas par plaša mēroga daudzpusējām vienošanām nav uzmundrinošas, ir lietderīgi uzsvērt nepieciešamību pārskatīt PTO sistēmu, lai tā vairāk ņemtu vērā MVU nozīmi, to intereses un vajadzības.
Although the prospects for wide-ranging multilateral agreements are not particularly encouraging, it is important to stress the need to review the WTO system in order to take greater account of the role, interests and needs of SMEs.
PTO ir nepieciešams MVU atbalsts, tāpat kā MVU ir vajadzīgs skaidri un funkcionāli starptautiskie tiesību akti.
The WTO needs the support of SMEs just as SMEs need a clear and functional international normative framework.
Novērst netarifu barjeras un veicināt tirdzniecību ar atbilstošiem tiesību aktu vienkāršošanas un harmonizācijas pasākumiem — ir dažas no svarīgākajām prioritātēm MVU.
Removing non-tariff barriers and promoting trade through appropriate measures to simplify and harmonise standards are among the main priorities as regards SMEs.
Pēc klusēšanas gadiem EK ir apzinājusies, ka Lisabonas stratēģija nebūtu spējusi darboties, ja nebūtu saistīta ar nopietnām pārdomām par Eiropas konkurētspējas ārējiem aspektiem.
After years of silence, the Commission realised that the Lisbon Strategy could not function unless serious thought was given to the external aspects of European competitiveness.
Paziņojums „ Globālā Eiropa”, protams, bija svarīgs solis, tomēr tā vēl šķiet centrēta, un politiska līnija, pārāk nesabalansēta par labu Eiropas lielajām ekonomiskajām grupām, un tāpēc tā jāpārskata.
The Global Europe communication was undoubtedly a positive step in this direction, but is still based on a political approach which is unduly biased in favour of large European economic groups and therefore needs to be reviewed.
Referente ir gandarīts par EK lēmumu atsaukt priekšlikumu vienpusēji veikt antidempinga reformu, kas aizsākta 2007. gada sākumā.
The rapporteur welcomes the Commission’s decision to withdraw the proposal to unilaterally reform anti-dumping practices, launched at the beginning of 2007.
Šī iniciatīva, kuru acīmredzami izraisīja apsvērumi, kas nav saistīti ar Eiropas rūpniecības konkurētspēju, tika pamatoti noraidīta.
This initiative, which was apparently based on considerations not related to the competitive of European industry, has rightly been abandoned.
Kopienas tirdzniecības aizsardzības situācija EK pēdējo gadu laikā tomēr ir pasliktinājusies un apdraud Kopienas tirdzniecības politikas būtiskā instrumenta nākotni.
The situation as regards Community trade defence has, however, deteriorated in the last years of this Commission’s mandate and raised concerns about the future of this vital instrument of Community trade policy.
Sistēma jāpadara caurskatāmāka un uzmanīgāka pret Eiropas rūpniecības pamatotajām prasībām.
The system should be made more transparent and sensitive to the justified claims of European industry.
Viens no steidzamiem pasākumiem ir MVU dienesta nostiprināšana, kas strauji tika uzsākta pirms vairākiem gadiem un pēc tam gandrīz aizmirsta.
Measures to be taken without delay include steps to strengthen the SME desk, which was launched with much publicity a few years ago and then more or less forgotten about.
Ir svarīgi, lai EK savus pakalpojumus un savas konsultācijas piedāvātu MVU un to asociācijām, kas sūdzas par negodīgām tirdzniecības darbībām, kas vērstas pret viņiem.
It is important that the Commission offer its services and advice to SMEs and associations of SMEs complaining about unfair trade practices against them.
Tādēļ ir nepieciešams kvalificēts atbalsts antidempinga un pretsubsidēšanas sūdzību sagatavošanas un pārskatīšanas fāzes laikā.
Appropriate support is therefore required during the preparation and revision of anti-dumping and anti-subsidy complaints.
Otrs būtisks punkts tirdzniecības aizsardzības jomā attiecas uz piekļuvi pašai izmeklēšanai.
Another crucial trade defence issue is access to the investigations themselves.
Statistika rāda, ka lielākā daļa antidempinga gadījumu interesē rūpniecības lielās grupas vai sektori, kur ir neliels uzņēmumu skaits.
The figures show that most anti-dumping cases concern large industrial groups or sectors with few companies.
Būtiski svarīgas rūpniecības nozares Eiropas ekonomikai tādējādi paliek ārpus šādas aizsardzības, ko mums piedāvā PTO līgumi.
Industrial sectors that are of prime importance to the European economy are thus excluded from this protection afforded to them by WTO agreements.
Šī situācija ir jāmaina.
This must change.
Pirmkārt, ir jāpārskata jēdziens „Kopienas kopējais produkcijas apjoms”, pazeminot slieksni sūdzībām (patlaban tas noteikts 2 5% no Kopienas produkcijas), un ļaut nozaru profesionālajām asociācijām, kurās MVU ir visvairāk, likumīgi tās pārstāvēt EK.
First of all, the ‘proportion of total Community production’ concept must be reviewed with a view to lowering the threshold for complaints (currently at 25% of Community production) and professional associations in sectors with a strong SME presence should be allowed to represent them officially before the Commission.
Turklāt ir nepieciešams, lai EK pieprasītais informācijas daudzums sūdzības sagatavošanas stadijā tiktu atbilstoši samazināts un lai tā rūpniecībai neliktu aizvietot izmeklēšanas iestādes konfidenciālas informācijas atrašanā, jo tās iegūšana ir ļoti sarežģīta.
It is also essential that the mass of information requested by the Commission during the preparation of complaints be significantly reduced and that industry is not asked to replace the investigating authority in identifying confidential information which, by its very nature, is extremely difficult to obtain.
Attiecībā uz tirdzniecības aizsardzības gadījumiem, ko trešās valstis uzsākušas pret Eiropas MVU, referente uzskata, ka uz šādām darbībām, kas nerod attaisnojumu spēkā esošajos starptautiskajos līgumos un nopietni kaitē MVU, EK ir jāreaģē ar jaunu sparu.
As regards trade defence cases initiated by third countries against European SMEs, the rapporteur considers that the Commission should react with renewed vigour against such practices, which are incompatible with existing international agreements and cause serious damage to SMEs.
Intelektuālais īpašums un izcelsmes marķējums
Intellectual property and origin marking
Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi pēdējos gados ir strauji pieauguši gan ES iekšienē, gan ārpus tās, nodarot kaitējumus Eiropas uzņēmumiem.
Violations of intellectual property rights against European companies have grown exponentially in recent years both inside and outside the EU.
Viltošana nav parādība, kas skar tikai lielos zīmolus, bet arī daudzus MVU, un ierobežo to attīstības un eksporta spējas.
Counterfeiting affects not only major brand names but also many SMEs and limits their capacity to develop and export.
Neraugoties uz dažu viltotu produktu Kopienas izcelsmi, lielākās daļas šo produktu izcelsmes valsts ir ES sastāvā neietilpstošās trešās valstis.
Although some counterfeit goods are produced in the Community, most come from non-EU countries.
Viltošana bieži rada neatgūstamus zaudējumus šiem uzņēmumiem, kuru īpašumā nav tādu līdzekļu kā daudznacionālajiem luksusa preču uzņēmumiem, lai atbilstoši aizsargātos.
Counterfeiting often causes irreparable damage to such companies, which do not have the same resources as luxury multinationals to defend themselves appropriately.
Tāpēc ir jāstiprina intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ne tikai Eiropā, bet arī galvenokārt tādās valstīs kā Ķīna, kur viltošana ir dziļāk iesakņojusies parādība.
Measures must therefore be taken to step up the protection of IP rights, not only in Europe but especially in countries such as China, where the problem of counterfeiting is more deep-rooted.
Sakarā ar to jāgarantē labāks politiskais un diplomātiskais atbalsts MVU un noteiktos gadījumos arī juridiskā un finansiālā palīdzība, lai pārvarētu ievērojamos izdevumus, ko trešajā valstī prasa juridiskas darbības.
In this connection, SMEs should be guaranteed more effective political and diplomatic support and, in some cases, legal and financial aid to cover the considerable costs which legal action in a third country entails.
Turklāt būtu nepieciešams, lai ES un tās dalībvalstis nekavējoties iejauktos attiecībās ar vietējām varas institūcijām, lai tās pārliecinātu stingrāk ievērot Līgumu par par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību ( TRIPS ) un valsts tiesību aktus, kas aizsargā intelektuālo īpašumu.
The EU and its Member States should also intervene rapidly with local authorities to persuade them to comply more strictly with the TRIPS agreement and national IP standards.
Tāpat būtu vēlama izcelsmes marķējuma sistēmas ieviešana produktiem, kuru izcelsmes valsts atrodas ārpus Eiropas, lai ļautu ieinteresētajām nozarēm, ko galvenokārt veido MVU, gūt labumu no savu produktu Eiropas izcelsmes, ko Eiropas un starptautiskie patērētāji bieži uztver kā drošības un augstu ražošanas standartu ievērošanas garantiju.
Similarly, a system of origin marking of products from non-European countries should be introduced to enable the sectors concerned, generally made up of SMEs, to promote the European origin of their products, which is often seen by European and international consumers as a guarantee of safety and respect for production standards.
Pieejas stratēģija trešo valstu tirgiem
The third-country market access strategy
Šis paziņojuma „Globālā Eiropa” aspekts jau tika analizēts pagājušā gada Starptautiskās tirdzniecības komitejas INTA ziņojumā, kuras slēdzieni ir pilnībā atbalstāmi.
This aspect of the Global Europe communication has already been analysed in a report produced by the INTA Committee last year, whose conclusions we fully share.
Saistībā ar MVU būtu lietderīgi bez labākas informācijas aprites par netarifu barjerām, ko izmanto trešās valstis importēšanas ierobežošanai, uzsākt arī Market Access Database racionalizācija, kas atvieglotu piekļuvi tai galvenokārt MVU dalībniekiem.
As regards SMEs, in addition to improving the circulation of information on non-tariff barriers used by third countries to discourage imports, steps should be taken to rationalise the Market Access Data Base to ensure that it can be more easily accessed by SMEs operators.
MVU veltītu sadaļu radīšana un pilnīgs vietnes tulkojums visās ES oficiālajās valodās ir nepieciešams arī tādēļ, lai garantētu vienlīdzīgu pieeju visiem Eiropas dalībniekiem ekonomikas jomā.
Sections devoted to SMEs should also be set up and the website should be fully translated into all EU official languages to guarantee equal access for all European economic operators.
Visbeidzot būtu vēlams, lai Market Access Team , ko EK ir apņēmusies radīt savās galvenajās delegācijās, iekļautu īpaši izraudzītu atbildīgu personu, kura sekotu MVU problēmām.
Finally, it is proposed that the Market Access Teams set up by the Commission in its principal delegations should include an official specifically responsible for monitoring SME issues.
Brīvās tirdzniecības nolīgumi
Free trade agreements
Grūtības, kas ir kavējušas daudzpusēju līgumu noslēgšanu pēdējos gados, ir radījušas iespēju jauniem divpusējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kuri patlaban ir pārrunu procesā.
The problems which delayed the conclusion of multilateral agreements in recent years have opened the way to a new generation of bilateral free trade agreements which are currently being negotiated.
Šajā sakarā EK uzmanīgi jāizvērtē ietekme, ko šie līgumi ES spēj atstāt uz MVU uzņēmumiem ES, tāpat arī trešo valstu tirgos.
In this connection, the Commission should devote increasing attention to assessing the impact which such agreements are likely to have on SMEs in the EU and on third country markets.
Turklāt nepieciešams, lai EK garantētu šo vienošanos pastāvīgu uzraudzību un laikus iejauktos gadījumā, ja pretējās puses nepakļautos saistībās, ko tās uzņēmušās.
The Commission should also guarantee permanent monitoring of such agreements and should intervene promptly in the event of the other party not complying with its obligations.
Tirdzniecības atvieglojumi
Trade facilitation
Ar „tirdzniecības atvieglojumiem” saprotamas visas grūtības, ar ko sastopas tirdzniecībā iesaistījušies uzņēmēji, kad ir nodomājuši eksportēt produkciju uz noteiktiem tirgiem.
Trade facilitation refers to all the difficulties which trade operators encounter when seeking to export to certain markets.
Šīs grūtības (pārmērīgas dokumentācijas pieprasīšana, nepamatoti sarežģītas muitas procedūras un citas birokrātiska rakstura vilcināšanās) ir reāla Eiropas rūpniecības un īpaši MVU problēma.
Such difficulties (requests for excessive documentation, unjustifiably burdensome customs procedures and other bureaucratic delays) are a genuine problem for European industry and, in particular for SMEs.
Aprēķināts, ka tās pārstāv līdz 15 % no preču vērtības, ko eksportējusi ES.
It is estimated that their cost amounts to up to 15% of the value of goods exported by the EU.
EK iniciatīvas šajā jomā, lai arī daudzsološas, vēl nav ļāvušas gūt reālu uzlabošanos MVU.
Commission initiatives in this area, though promising, have not yet brought about any real improvement for SMEs.
EK būtu lietderīgi nekavējoties uzsākt problēmas apspriešanu ar saviem tirdzniecības partneriem gan divpusējā, gan daudzpusējā lokā un veikt atbilstošus pasākumus, ja atklātos ilgstošas un nepamatotas kavēšanās tādā veidā nolīgto uzlabojumu uzsākšanā.
The Commission should therefore discuss the matter without delay with its bilateral and multilateral trade partners and take appropriate countermeasures against any persistent and unjustified delays in the implementation of agreed improvements.
Publiskie iepirkumi ir viena no Eiropas ekonomikas daudzsološākajām jomām.
Tenders are one of the most promising economic sectors for the European economy.
Šajā ziņā Eiropas rūpniecībai ir reāls izaugsmes potenciāls, bet tā sastopas ar ilgstošām grūtībām daudzās trešajās valstīs, kuras Eiropas uzņēmumiem atsakās garantēt analogu pieeju savu publisko iepirkumu līgumu procedūrām, kas bieži ir neskaidras un nevienlīdzīgas.
European industry has a real growth potential in this sector but is faced with ongoing difficulties in many third countries which are refusing to guarantee European companies similar access to their tender procedures, which often lack transparency and fairness.
Tā kā jautājumu regulē atbilstošs PTO līgums, ir skaidrs, ka bez ES nolemtajām iniciatīvām patlaban esošajā tirdzniecības situācijā Eiropas uzņēmumiem nebūs iespējama pilnīga tiesību vienlīdzību garantija.
Even where the matter is regulated by a relevant WTO agreement, it will be impossible to guarantee full equality of rights for European undertakings in the current trade set-up without decisions at EU level.
EK priekšlikums piemērot ierobežojumus, kas vērsti uz Eiropas publiskajiem līgumiem pret tām valstīm, kuras nesniedz piekļuvi saviem publiskajiem iepirkumiem, protams, ir vēlama un pozitīva MVU dēļ.
The Commission proposal to apply targeted restrictions to European tenders for countries which do not provide access to their own tender procedures is undoubtedly welcome and a positive step for SMEs.
Saistībā ar to EK būtu jāziņo EP, kādi rezultāti līdz šim ir iegūti un kādas ir iniciatīvas, ko tā nodomājusi veikt, lai gūtu labāku piekļuvi trešo valstu publiskajiem iepirkumiem Eiropas MVU uzņēmumiem.
In this connection, the Commission should inform Parliament of the results so far achieved and what initiatives it will take to ensure that European SMEs are given easier access to third-country tender procedures.
Izcelsmes nosaukumi un lauksaimniecība
Designations of origin and agriculture
Pieaugošajā liberalizācijas perspektīvā jāstiprina lauksaimniecības un pārtikas produktu konkurētspēja un jāaizsargā Eiropas lauksaimniecības ražošanas tīkls, kas gandrīz pilnībā sastāv no MVU.
Against a background of gradual liberalisation, we need to strengthen the competitiveness of agri-foodstuffs and protect the European agricultural fabric, made up almost entirely of SMEs.
Turklāt jūsu referente uzskata, ka ikkatrai turpmākajai Eiropas atlikušās tarifu aizsardzības novēršana būtu jābūt vienlaicīgai ar ES galveno sarunu partneru lauksaimniecības tirgu liberalizāciju, izņemot, protams, jaunattīstības valstis.
Any future removal of the remaining tariff-based forms of protection in Europe should take place in the context of the liberalisation of agricultural markets in the EU’s main partner countries, with the obvious exception of developing countries.
Tātad jānodrošina labāka Eiropas cilmes vietu nosaukumu aizsardzība un jānovērš, ka tādus produktus kā Prosciutto di Parma (Parmas šķiņķi) varētu laist pārdošanā Kanādā vai Meksikā, jo to nosaukumu iepriekš reģistrēja vietējie ražotāji.
Steps should be taken to guarantee more effective protection of European designations of origin and avoid situations where products such as Parma ham cannot be marketed in Canada or Mexico because their designation has been previously registered by local producers.
EK priekšlikumi, kas vērsti uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru radīšanu, ir pilnībā atbalstāmi.
We fully agree with the Commission’s proposals to establish a register of geographical indications.
Turklāt EK un dalībvalstīm vajadzētu kļūt aktīvākiem gan diplomātiskā ceļā, gan PTO mītnē, lai iegūtu šo cilmes vietu nosaukumu nelikumīgu izmantošanas novēršanu vai vismaz brīvu pieeju tiem Eiropas ģeogrāfiskajiem nosaukumiem, kas kļuvuši ierasti vai tikuši izmantoti agrāk.
The Commission and the Member States should also take appropriate action at diplomatic level and in the WTO to bring to an end the misuse of such designations of origin or, at the very least, ensure free access for such European geographical designations that are customary or are already in use.
par Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu lomas veicināšanu starptautiskajā tirdzniecībā
on enhancing the role of European SMEs in international trade
3. norāda, ka tikai 8 % no visiem MVU ir iesaistīti pārrobežu darbībā un līdz ar to samazinās to izaugsmes potenciāls; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai saskaņotu administratīvās prasības, kas ietekmē Kopienas iekšējo darbību;
Points out that only 8% of all SMEs are involved in cross-border activities, which curtails their potential for growth; believes that Member States should cooperate in harmonising administrative requirements that affect intra-Community activities;
5. uzsver, ka MVU ir svarīgi piekļūt starptautiskai darbībai paredzētiem finanšu resursiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt to, ka Eiropas Investīciju banka un citas finanšu iestādes nodrošina MVU starptautiskajai darbībai īpašus aizdevumus un citus finanšu produktus;
Stresses the need for SMEs to obtain access to financial resources for international activities; calls therefore on the Commission and on Member States to promote specific loans and other products for international activities of SMEs by the European Investment Bank and other financial institutions;
7. norāda uz nepieciešamību izpētīt, kā varētu saīsināt MVU maksājuma periodus, lai nodrošinātu maksājuma potenciālu un kapitāla prasības; tādēļ aicina Komisiju ierosināt attiecīgus pasākumus šajā jomā;
Notes the need to examine how payment periods for SMEs could be shortened in order to ensure payment potential and capital requirement; calls therefore on the Commission to propose appropriate measures in this area;
10. uzsver, ka MVU ir nepieciešama intelektuālā īpašuma tiesību efektīva aizsardzība, jo tas ir priekšnosacījums jaunu tehnoloģiju izstrādei, kas ļauj tiem veikt starptautisku darbību; tādēļ norāda, ka vienkārša un efektīva intelektuālā īpašuma tiesību sistēma ir svarīgākais līdzeklis MVU starptautiskās darbības veicināšanai;
Emphasises that SMEs need effective intellectual property rights protection as a precondition for developing new technologies, in order to enable them to undertake international activities; points out therefore that a simple and efficient intellectual property rights system is a key tool for promoting internationalisation of SMEs;
12. aicina Komisiju pielikt lielākas pūles, lai veicinātu cīņu pret viltojumiem nolūkā aizsargāt Eiropas uzņēmumus, īpašu uzmanību veltot MVU, kā arī iedzīvotāju veselības un interešu aizsardzībai;
Calls on the Commission to step up its efforts to facilitate the fight against counterfeiting, in order to protect European businesses, with a special focus on SMEs and defending the interests and the health of the general public;
par Eiropas MVU lomas pastiprināšanu starptautiskajā tirdzniecībā
on enhancing the role of European SMEs in international trade
A. tā kā 99 % no Eiropas uzņēmumiem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), taču no tiem tikai 8 % eksportē preces uz citām dalībvalstīm un tikai 3 % — ārpus Eiropas Savienības;
A. whereas 99% of European enterprises are small and medium-sized enterprises (SMEs), but only 8% of these export goods outside their national borders and 3% outside the European Union,
2. uzskata, ka saistībā ar Mazo uzņēmumu aktu veiktie pasākumi ir tieši jāsaista ar iniciatīvām, kas sekmē MVU lielāku internacionalizāciju;
Is of the opinion that clear links should be established between work undertaken under the Small Business Act (SBA) and initiatives leading to a greater internationalisation of SMEs;
9. aicina Komisiju un dalībvalstis pašreizējā finanšu krīzes situācijā sniegt pilnīgu atbalstu MVU, nodrošinot tiem pastāvīgu iespēju saņemt kredītus, lai sekmētu to attīstību.
Calls on the Commission and on Member States to fully support SMEs in the current financial crisis by ensuring that credit is continuously made available to them to enhance their development.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004, (EK) Nr. 551/2004 un (EK) Nr. 552/2004, lai uzlabotu Eiropas aviācijas sistēmas efektivitāti un ilgtspējību
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulations (EC) No 549/2004, (EC) No 550/2004, (EC) No 551/2004 and (EC) No 552/2004 in order to improve the performance and sustainability of the European aviation system
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............50
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0388 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0388 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0250/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 80(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0250/2008 ),
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A6‑0002/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0002/2009 ),
(2a) Visefektīvāk un vislietderīgāk Eiropas vienoto gaisa telpu var izveidot, izmantojot lejupēju pieeju; tomēr politisku apstiprinājumu šādai pieejai iegūt nav izdevies, tāpēc tagad mērķim ir jābūt iesākto procesu paātrināšanai, izmantojot augšupēju pieeju.
(2a) The most effective and most efficient way of creating a single European sky is by means of a top-down approach; however, as it has never been possible to secure political approval for such an approach, the aim must now be to speed up the processes initiated on the basis of the bottom-up approach.