natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata, ka šādiem stimuliem vajadzētu būt atbilstīgiem valsts konkrētām pamatnostādnēm (ņemot vērā savlaicīgu rīcību) un tiem jābūt saistītiem ar ekoloģiskiem kritērijiem, noteikumiem par ilgtspējību un labas pārvaldes garantijām; atgādina, ka rezervuāru kredītu pagaidu raksturs nozīmē to, ka valstīm jāuzņemas saistības, lai tie būtu ilglaicīgi, un jāizmanto tos atbilstīgi saistošiem mērķiem;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied with ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means states must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
uzskata, ka galvenajām ANO politikām attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, pārtuksnešošanos un klimata pārmaiņām un ar šiem jautājumiem saistītajām pušu konferencēm, kas pastāvīgi notiek, ir nepieciešama efektīva koordinācija, lai panāktu kopējus mērķus; tāpēc uzsver nepieciešamību nepieļaut nekādas pretrunas, īstenojot ierosinātos risku mazinošos pasākumus un pielāgošanās pasākumus, lai nodrošinātu to savstarpēju koordināciju un efektivitāti;
Considers that the main UN policies on bio-diversity, desertification and climate change and the related international ongoing Conferences of Parties need effective coordination in order to achieve common goals; stresses the need, therefore, to avoid any contradiction in implementing the proposed mitigation and adaptation measures in order to ensure coordination and efficiency among them;
uzskata, ka ir nepieciešams starptautisks pamatnolīgums un sertifikācijas sistēma biodegvielām ar mērķi novērst kaitīgo ietekmi uz vidi un pārmērīgi augstas CO2 emisijas, piemēram, mežu izciršanas un kūdrāju dedzināšanas dēļ; šajā sakarībā uzskata, ka ir nepieciešami otrās paaudzes biodegvielu pētījumi, attīstība un veicināšana;
Regards an international framework agreement and a certification system for biofuels as necessary, with the aim of preventing adverse effects on the environment and excessively high CO2 emissions, stemming, for example, from deforestation and the burning of peat bogs; in this connection, considers research, development and promotion of second-generation biofuels to be necessary;
uzsver rūpnieciski attīstīto valstu morālās saistības nodrošināt lielāku finansiālu un veiktspējas palielināšanas atbalstu neaizsargātākām valstīm riska samazināšanai un pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām prognozējamā un saskaņotā veidā; jo īpaši aicina palielināt pašreizējos fondus ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros, piemēram Pielāgošanas fondu, Vismazāk attīstīto valstu fondu, Klimata pārmaiņu īpašo fondu un Pasaules Vides fonda Stratēģisko pielāgošanās prioritāti;
Emphasises the moral obligation on industrialised countries to provide increased financial and capacity-building support for risk reduction and adaptation to climate change in low-income vulnerable countries in a predictable and coherent manner; calls, in particular, for the strengthening of existing funds under the UNFCCC such as the Adaptation Fund, the LDC Fund, the Special Climate Change Fund (SCCF) and the GEF Strategic Priority on Adaptation (SPA);
atkārtoti apstiprina savu atbalstu tam, lai turpinātu izmantot Tīras attīstības mehānismu, kā līdzekli klimatam draudzīgu tehnoloģiju attīstīšanai; uzsver, ka nosacījumi Tīras attīstības mehānisma turpināšanai un tālākai attīstībai pēc 2012. gada ir jāizstrādā cik drīz vien iespējams; uzsver, ka jāuzlabo efektivitāte ar stingrākiem ilgtspējības kritērijiem, uzlabotu pārvaldi, vienkāršotām administratīvām procedūrām un iespējamu virzīšanos uz nozaru Tīras attīstības mērķiem; tomēr uzsver, ka šis kompensējošais mehānisms ir tikai pagaidu risinājums, un emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas izveidei, kuras pamatā būtu taisnīga un proporcionāla kvotu sadale, jābūt galvenajam mērķim; patur spēkā principus, par kuriem vienojās Kioto Protokolā — elastīgu mehānismu izmantošanai jābūt papildus rīcībai, galvenajai rīcībai jābūt iekšzemes emisiju samazināšanai;
Reconfirms its support for the continuing use of the Clean Development Mechanism (CDM) as a means of promoting climate-friendly technologies; emphasises that conditions for the continuation and further development of the CDM beyond 2012 should be created as soon as possible; highlights the need to improve effectiveness through stricter sustainability criteria, improved governance, simplified administrative procedures and the possible movement towards sectoral CDM; emphasises however that, as an offset mechanism, it is only a temporary solution and the goal should remain to establish a global carbon cap based on a fair and proportionate allocation of quotas; maintains the principle agreed under the Kyoto Protocol that the use of flexible mechanisms must be supplemental to domestic reductions;
aicina Komisiju, kad tā pārskatīs Eiropas Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, lai uzlabotu tīras attīstības mehānismu, ierosināt stratēģijas maiņu emisijas kredītu novērtēšanā par apmežošanas un mežu atjaunošanas projektiem un ilgtspējīgiem mežu apsaimniekošanas projektiem;
Calls on the Commission, when revising the European Emissions Trading Scheme, in order to improve the Clean Development Mechanism (CDM), to initiate a change of course in the assessment of emission credits for afforestation and reforestation projects and sustainable forest management projects;
atgādina par savu aicinājumu starptautiskajās siltumnīcefekta gāzu samazināšanas saistībās laikposmam pēc 2012. gada iekļaut gaisa un jūras transporta emisijas un aicina atjaunot centienus ieviest aviācijas degvielas nodokļus Eiropas Savienībā un starptautiski;
Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international greenhouse gas reduction commitments for the post-2012 period and calls for renewed efforts to introduce kerosene taxes at EU and global level;
pauž bažas par to, ka arvien lielāku Zemes resursu daļu izmanto mājlopu audzēšanai; atgādina Pārtikas un Lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2006. gada novembra ziņojumu „ Livestock' Long Shadow ”, kurā tiek lēsts, ka gaļas nozare un mājlopu audzēšana ir atbildīga par 18 % no pasaules kopējām SEG emisijām, un uzsver nepieciešamību starptautiskā nolīgumā par klimata pārmaiņu režīmu pēc 2012. gada iekļaut ilgtspējīgas mājlopu audzēšanas regulējumu;
Is concerned that a growing proportion of the earth's resources are used for livestock raising; recalls the FAO report 'Livestock's Long Shadow' from November 2006, which estimates that the meat industry and livestock raising account for 18% of the world's total GHG emissions; stresses the need for an international post-2012 climate agreement to include a framework for sustainable livestock production;
ierosina pārskatīt apjomu, kādā var pārtraukt ekspluatēt atkritumu izgāztuves, kas visā pasaulē rada līdz pat 60 miljonus tonnu metāna emisiju gadā, un izmantot tās enerģijas ražošanai, lai tādējādi samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un apdraudējumu cilvēkiem;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per annum worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
atzīst iespējas, kuras paver cīņa ar klimata pārmaiņām, veicinot tehnoloģiju attīstību un ilgtspējīgāku sabiedrību izveidi; tā kā politikas virzieni oglekļa klātbūtnes samazināšanai ekonomikā piedāvā nozīmīgas uzņēmējdarbības iespējas daudzu tehnoloģiju jomās, kā, piemēram, energoefektivitāte, atjaunojamās enerģijas, tehnoloģiju apmaiņa, oglekļa piesaistīšana un uzglabāšana utt., aicina dalībvalstis veicināt šādas investīcijas un nodrošināt fiskālus stimulus pētniecības veicināšanai tīro tehnoloģiju jomā;
Recognises the possibilities that combating climate change brings by forcing technological development and the creation of more sustainable societies; whereas policies to decarbonise the economy will offer significant business opportunities in many technology areas, such as energy efficiency, renewables, sharing technology, CCS etc.; calls for further efforts by Member States to boost such investment and provide fiscal incentives to encourage research into clean technologies;
uzskata, ka tīru tehnoloģiju ienākšanu tirgū traucē arī tādi šķēršļi, kā subsīdijas fosilajam kurināmajam, importa tarifi un zinātnes atziņu bāzes trūkums; aicina veikt izšķirošus centienus saskaņā ar UNFCCC un Kioto protokolu, lai novērstu šos šķēršļus un nodrošinātu pozitīvus stimulus ieguldījumiem ilgtspējīgās tehnoloģijās un vairāk izmantot uzņēmējdarbības stimulēšanas modeļus, jo īpaši ciešu un vispusīgu partnerību starp rūpnieciskajām valstīm un jaunās tirgus ekonomikas valstīm;
Considers that the market entry of clean technologies is hampered by barriers, such as subsidies for fossil fuels, import tariffs and lack of a knowledge base; calls for conclusive efforts under the UNFCCC and the Kyoto Protocol to remove such barriers and to put in place positive incentives for investments in sustainable technologies and greater use of entrepreneurial incentive models, in particular exceptionally strong and comprehensive partnership between industrialized countries and emerging economies;
apgalvo, ka globālo emisiju samazināšana nedrīkst izraisīt citus draudus, piemēram, kodolieroču izplatīšanos vai terorismu; tāpēc uzskata, ka atomenerģijas jomai jāpaliek ārpus tīras attīstības mehānisma un kopīgi īstenojamo projektu mehānisma ( CDM/JI ), kā arī no citiem mehānismiem, kuru mērķis ir atlīdzināt par emisiju samazināšanu jaunattīstības valstīs;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; believes, therefore, that nuclear power should remain excluded from the CDM and JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
atzīst, ka licenču maksājumi par intelektuālā īpašuma tiesībām tīro tehnoloģiju jomā var radīt šķērsli šādas tehnoloģijas nodošanai tālāk jaunattīstības valstīm; uzsver, ka nolīgumā par laikposmu pēc 2012. gada jāparedz sistēma intelektuālā īpašuma tiesību partnerībai starp rūpnieciski attīstītajām un jaunattīstības valstīm, nosakot alternatīvus kompensācijas veidus intelektuālā īpašuma tiesību īpašniekiem, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu, vienlaikus veicinot tehnoloģiju plūsmas;
Recognises that IPR licensing fees in the area of clean technologies may constitute a barrier to the transfer of such technology to developing countries; stresses that a post-2012 agreement must entail a framework for IPR partnerships between industrialised and developing countries, providing alternative means of compensation for Intellectual Property Rights holders, in order to ensure respect for property rights while at the same time facilitating technology flows;
atzīst, ka cenu atšķirības, kuras nosaka valstu atšķirīgās saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, var radīt konkurences izkropļojumus, tostarp skarot mazos un vidējos uzņēmumus; aicina Komisiju nopietni risināt šo jautājumu, īpaši attīstot instrumentus, ar kuriem panākt lielāku vides mērķu un PTO noteikumu savstarpēju atbilstību; atzīst — lai novērstu traucējumus starp tirdzniecības partneriem, saistoši starptautiski kritēriji un saistības visām nozarēm, kuru konkurētspēja varētu ciest, būtu vēlamāki nekā iespējama regulēšanas pasākumu ieviešana uz robežām;
Recognises that price differences resulting from divergent national commitments in relation to climate change may become a source of distortion of competition, including for SMEs; calls on the Commission to seriously address this issue, namely through the development of instruments conducive to a higher level of coherence between environmental objectives and WTO rules; recognises that binding international benchmarks and commitments covering all sectors that are vulnerable to competition would be preferable to the possible adoption of border adjustment measures to offset distortions among trading partners;
kamēr nav efektīvas globālas emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas, atbalsta nozaru mērķus energointensīvām ražošanas nozarēm valstīs, kurās nav saistību par emisiju ierobežošanu, kā papildus pasākumu saistošiem emisiju samazināšanas mērķiem rūpnieciskajās valstīs, līdztekus saistībām tālāk nodot tehnoloģijas; uzskata, ka šādi mērķi un/vai kritēriji ir īpaši nozīmīgi energointensīvās nozarēs, kas konkurē globāli (tērauda, papīra un cementa ražošanas nozares);
Supports, in the absence of an effective global carbon 'cap and trade', sectoral targets for energy-intensive industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries in combination with commitments to transfer technology; considers that such targets and/or benchmarks are especially important for energy-intensive sectors that compete globally (steel, paper and cement);
uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis un Konvencijas izpildes novērotājiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UN Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties and observers to the Convention.
iesniedza Anne Van Lancker un Jan Andersson
by Anne Van Lancker and Jan Andersson
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā un
on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs, and
Margarita Starkevičiūtė un Pervenche Berès
Margarita Starkevičiūtė and Pervenche Berès
par Eiropas interesēm — panākumiem globalizācijas laikmetā
on the European interest: succeeding in the age of globalisation
Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas interesēm — panākumiem globalizācijas laikmetā
European Parliament resolution on the European interest: succeeding in the age of globalisation
ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 26. janvāra priekšziņojumu par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2007. gadam ( A6-0012/2007 ),
having regard to its preparatory report of 26 January 2007 on the broad economic policy guidelines for 2007 ( A6-0012/2007 ),
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas intereses — panākumi globalizācijas laikmetā” (COM(2007)0581),
having regard to the Commission communication, 'the European Interest: Succeeding in the age of globalisation' (COM(2007)0581),
ņemot vērā Padomes 2004. gada 4. oktobra, 2005. gada 12. jūlija, 2006. gada 18. jūlija un 2007. gada 10. jūlija lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm,
having regard to the Council Decisions of 4 October 2004, 12 July 2005, 18 July 2006 and 10 July 2007 on guidelines for the employment policies of the Member States,
ņemot vērā tā normatīvo rezolūciju par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0048 . ,
having regard to its legislative resolution on the Guidelines for the Employment Policies of the Member States Texts adopted, P6_TA(2007)0048 . ,
ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu, ko pieņēma Eiropadomes 2005. gada 23. un 24. marta sanāksmē,
having regard to the European Youth Pact adopted by the European Council on 23 and 24 March 2005,
ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Eiropadomes 2006. gada 23. un 24. marta sanāksmē,
having regard to the European Pact for Gender Equality adopted by the European Council on 23 and 24 March 2006,
ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas intereses — neatliekamās reformas Lisabonas stratēģijas panākumiem” (COM(2003)0685),
having regard to the Commission communication, 'Education and Training 2010: the success of the Lisbon Strategy hinges on urgent reforms' (COM(2003)0685),
ņemot vērā rezolūciju par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.–2007. gadam OV C 316 E, 22.12.
having regard to its resolution on the situation of people with disabilities in the enlarged European Union: the European Action Plan 2006-2007 OJ C 316 E, 22.12.2006, p.
ņemot vērā 2007. gada 5. un 6. jūlijā Gimaranšā ( Guimarães ) notikušās nodarbinātības un sociālo lietu ministru neformālās tikšanās secinājumus par 12 pamatpunktiem, kā risināt nākotnes problēmas,
having regard to the conclusions of the informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães on '12 key points to face the challenges ahead' on 5 and 6 July 2007,
tā kā ekonomikas politika ietver pasākumus, kuri valdībām jāveic ekonomikas jomā, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un apmierinātu ES pilsoņu vajadzības;
whereas economic policy refers to the actions that governments have to take in the economic field to deliver sustainable, long-term economic growth in order to meet the needs of EU citizens,
tā kā valsts politika var sekmēt vai traucēt izaugsmi atkarībā no tā, vai izaugsmes iespējas ekonomikā ir pārsvarā pār šķēršļiem, un tas ir atkarīgs arī no daudziem citiem ierobežojumiem un iespējām, ko rada globālā ekonomikas vide;
whereas whether public policies do or do not, in fact, foster growth depends on the sources of, and impediments to, growth prevailing in the economy and the wider constellation of constraints and opportunities posed by the global economic setting,
tā kā ir neskaitāmi pierādījumi tam, ka augsti inflācijas rādītāji, pārmērīga makroekonomiskā nestabilitāte, nepietiekami ieguldījumi cilvēkresursos un augsts tirdzniecības aizsardzības līmenis neveicina ilgtspējīgu un efektīvu ekonomikas izaugsmi;
whereas there is ample evidence suggesting that high rates of inflation, excessive macroeconomic imbalances, under-investment in human capital and high rates of trade protection do not inspire sustained, efficient economic growth,
tā kā pašreizējā finanšu nestabilitāte rada nenoteiktību un var vēl vairāk kavēt izaugsmi un tā kā Eiropas Komisijas rudens prognožu nebūtiskā pārskatīšana var arī būt pagrieziena punkts tautsaimniecības ciklā, ja vien tirgus pārredzamība un politikas veidotāju pienācīgā reakcija neatjaunos patērētāju uzticību;
whereas the current financial instability is creating uncertainty and could aggravate a slowdown of growth and whereas the slight revision of the autumn forecasts by the Commission could also mark a turning point in the economic cycle unless transparency of markets and appropriate reactions by policy-makers restore consumers' confidence,
tā kā jaunā ES ir īpaša ar to, ka to veido gan valstis ar attīstītu ekonomiku, gan valstis ar konverģējošu zemo izmaksu ekonomiku, kas ļauj samazināt izmaksas, izmantot iekšējos un ārējos apjomradītos ietaupījumus un stāties pretī jaunattīstības valstu ekonomikas deflācijas un inflācijas spiedienam;
whereas the new EU is a unique mixture of advanced economies and converging low-cost economies, making it possible to cut costs, employ internal and external economies of scale and resist deflationary and inflationary pressures from developing economies,
tā kā paplašinātā ES, kas ar 500 miljoniem pilsoņu ir viens no lielākajiem pasaules tirgiem, ir kļuvusi par globālu dalībnieci un ir viena no galvenajiem pasaules standartu noteicējiem;
whereas the enlarged EU, which represents one of the biggest markets in the world, with 500 million citizens, has become a global player and a main setter of global standards,
tā kā ES vienotais tirgus, kļūstot arvien nozīmīgāks un pievilcīgāks, veicina ekonomisko imigrāciju, pieprasījumu pēc politiskas un finansiālas palīdzības problēmu risināšanā visā pasaulē un līdzekļu pieplūdumu no privātiem un neatkarīgiem investoriem;
whereas the rising profile and attractiveness of the EU single market encourages economic immigration, demand for political and financial assistance in solving problems all around the world and inflows of funds from private investors and from sovereign wealth funds,
tā kā paplašinātā ES un tās ietekme uz ekonomiku, kā arī dalībvalstu attīstība politiskajā, kultūras un sociālajā jomā rada nepieciešamību pēc reformām un ciešākas sadarbības politisko lēmumu pieņemšanas sistēmā;
whereas the enlarged EU and its impact on the economy as well as the political and socio-cultural development of its Member States require reforms and improved cooperation within the system for political decision-making,
tā kā savstarpējā atkarība eiro zonā ir izteiktāka nekā ES kopumā un tā kā tā pagaidām neizpaužas efektīvās un saskaņotās politiskās norisēs — jo īpaši attiecībā uz saikni starp stabilām valsts finansēm, saprātīgiem izdevumiem un ieguldījumiem ražīguma paaugstināšanas stratēģijās;
whereas interdependence within the euro area is stronger than in the EU as a whole, and whereas this does not yet translate into effective and coherent policy processes - in particular regarding the link between sound public finances, high-quality spending and investment in productivity growth strategies,
tā kā politikas veidotājiem, definējot ES ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, ir jānosaka, skaidri jāformulē un jārisina kopīgās problēmas, ar kurām ES ekonomika saskaras pašlaik un ar kurām tai nāksies saskarties turpmākajos gados;
whereas, when defining the EU's broad economic policy guidelines, policy-makers have to identify, clearly state and address the common challenges which EU economies are facing and will face in the years ahead,
tā kā 2006. gadā Eiropas ekonomika sasniedza labākus rezultātus nekā iepriekšējos gados; tā kā tomēr finanšu tirgus svārstību un paaugstinātā riska dēļ Komisija ir pārskatījusi ekonomiskās izaugsmes prognozes 2007. gadam, tās samazinot līdz 2,5 % eiro zonai un līdz 2,8 % — ES kopumā;
whereas the European economy achieved better results in 2006 than in previous years; whereas, however, after the financial volatility and due to the increased risks, the Commission has revised the economic growth forecast for 2007 slightly downwards, to 2.5% for the Euro area and 2.8% for the EU,
tā kā ES pilsoņu informētība un to aktīvs atbalsts ir svarīgi priekšnosacījumi, lai varētu veiksmīgi īstenot ekonomikas politikas pasākumus;
whereas awareness on the part of, and active support by, EU citizens are preconditions for successful implementation of economic policy measures,
tā kā ir jāizmanto iespēja pārskatīt Lisabonas stratēģijas instrumentu kopumu, lai pielāgotu integrētās pamatnostādnes jaunu uzdevumu risināšanai un novērstu nepilnības un saskaņotības trūkumu starp pašreizējiem atsevišķiem instrumentiem;
whereas the opportunity to review the Lisbon toolkit should be used to adapt the Integrated Guidelines in order to reflect new challenges and deal with deficiencies and the lack of coherence between the current commitments,
tā kā saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju Eiropas nodarbinātības stratēģijai ( EES ) ir vajadzīga lielāka pārredzamība, pārraudzības spēja un līdzdalības veicināšana, jo īpaši saistībā ar dalībvalstu reformu programmām ( NRP ) un NRP īstenošanas ziņojumiem;
whereas the European Employment Strategy (EES) needs more visibility, monitoring capacity and participatory impetus under the renewed Lisbon Strategy, in particular in the National Reform Programmes (NRP) and the NRP implementation reports,
tā kā NRP īstenošanas ziņojumi rāda, ka visvājāk politiku īsteno tādās jomās kā darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju uzlabošana un izglītībai un apmācībai paredzēto investīciju veicināšana;
whereas implementation reports on the NRPs show that the sectors in which policy implementation is weakest are those of improving the adaptability of workers and enterprises and stepping up investment in education and training,