natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spēcīga organizācija ar 151 dalībvalsti — šī formula, kam agrāk nepārprotami bija zināmi panākumi, tagad, bez šaubām, būtu jāpārskata un jācenšas dot priekšroku daudzpusējai pieejai, noteiktu valstu grupu vai noteiktu starptautiskās tirdzniecības nozaru daudzšķautņainai struktūrai, izņemot dažas precīzi noteiktas jomas, kurām nepieciešams vispārējs nolīgums.
In an organisation of 151 Member States this approach, although it undoubtedly achieved some success in the past, should perhaps be reviewed and efforts should be made to develop a plurilateral approach incorporating a form of ‘variable geometry’ for certain groups of countries or certain sectors of international trade, except in various specified fields where global agreement is required.
PTO sekretariāta loma
Role of the WTO secretariat
PTO darbojas kā klasiska starpvaldību organizācija — visas iniciatīvas izvirza dalībvalstis un tām ir saistoši pieņemtie lēmumi.
The WTO operates like a typical intergovernmental organisation: all initiatives are taken by the Member States to which the decisions adopted apply.
PTO sekretariātam, lai gan tā ir prestiža, profesionāla un kompetenta iestāde, ir samērā ierobežoti resursi.
The WTO secretariat, while being highly regarded for its professionalism and competence, has a relatively limited establishment plan.
Ģenerāldirektoram, neraugoties uz viņa amata prestižu, nav reālu politisko pilnvaru, kas būtu kaut kas vairāk nekā viņa administratīvie personāla vadības un organizācijas ārējās pārstāvības uzdevumi.
Although the post of director-general confers prestige, he or she has no real political powers apart from administrative responsibilities for staff management and representing the organisation in its dealings with outsiders.
Būtu laiks pastiprināt sekretariāta lomu un ļaut tam izvirzīt iniciatīvas un ierosināt kompromisus.
It would be appropriate to strengthen the role of the secretariat and enable it to take initiatives and suggest compromises.
Šajā ziņā, ievērojot visas attiecīgās proporcijas, par paraugu varētu izmantot Eiropas iestāžu sistēmas piemēru, ja sekretariāts, līdzīgi kā Eiropas institucionālajā sistēmā to dara Komisija, uzņemtos visu PTO dalībvalstu noteikta veida ģeogrāfisko pārstāvību.
The WTO could model itself on the European institutional system - allowing for differences of scale - if the secretariat were to become more representative of all the WTO member states in terms of geographic coverage, as the Commission is to some extent at European level.
PTO pārredzamība un parlamentārā dimensija
Transparency and parliamentary dimension of the WTO
PTO, tāpat kā citas starptautiskās organizācijas, bieži vien tiek kritizēta par to, ka tās darbam trūkst patiesas pārredzamības.
One criticism frequently made of the WTO, as of other international organisations, is the lack of genuine transparency in its proceedings.
Jāatzīst, ka PTO ir organizācija, kas sabiedriskajai domai ir samērā atvērta, ciktāl starptautiska starpvaldību organizācija tāda var būt.
It should be pointed out that the WTO is fairly open to public opinion, to the extent that any intergovernmental international organisation can be.
Pēdējos gados ir ievērojami uzlabojušās attiecības ar dažādām lielām pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām.
In recent years, its relations with the various major players in civil society has greatly improved.
Vai iespējams paredzēt, ka sanāksmju darbs kļūst atklāts?
Would it be possible to envisage opening WTO meetings to public scrutiny?
Vai nebūtu laiks ierosināt labāku un piemērotāku informācijas sniegšanu un dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pārstāvjiem?
Might it not be appropriate to suggest it should provide fuller and more relevant information, and engage in discussion with organisations representing civil society?
Gadiem ilgi Eiropas Parlaments, organizējot un sniedzot līdzfinansējumu, kopā ar Parlamentu savienību — starptautisku organizāciju, kuras mītne ir Ženēvā, ― veicina PTO veltīto parlamentāro konferenci, kurā visas pasaules parlamentu deputāti apmainās ar viedokļiem, informāciju un pieredzi starptautiskās tirdzniecības jautājumos un nodrošina PTO darbības parlamentāro dimensiju: 1) pārraugot PTO pasākumus un palīdzot veicināt to efektivitāti un taisnīgumu, 2) veicinot PTO procedūru pārredzamību un uzlabojot dialogu starp valdībām, parlamentiem un pilsonisko sabiedrību, 3) attīstot parlamentu kapacitāti starptautiskās tirdzniecības jomā un ietekmējot sarunu virzību PTO.
For some years, the European Parliament has promoted, organised and cofinanced, together with the Interparliamentary Union (a Geneva-based international organisation) the ‘Parliamentary Conference on the WTO’, a forum in which members of parliament from all over the world exchange their views, information and experience in relation to international trade issues and provide the WTO with a parliamentary dimension by (1) scrutinising the activities of the WTO and helping to make them more effective and fair, (2) promoting transparency in WTO procedures and improving the discussion process between governments, parliaments and civil society and (3) developing expertise on international trade in the national parliaments and influencing the course of discussions in the WTO.
Kādas koncepcijas varētu ierosināt, lai pastiprinātu pašreizējās PTO veltītās parlamentārās konferences statusu?
What solutions could be proposed to enhance the status of the existing Parliamentary Conference on the WTO?
Saskaņotība un koordinācija ar citām starptautiskajām organizācijām
Consistency and coordination with the other international organisations
Pastāv noteiktas atšķirības viedokļos par nepieciešamību, izmantojot kopīgus vai saskaņotus instrumentus, pievērsties globalizācijai , kas vienlaikus skar vairākus pilsoņu ekonomiskās un sociālās dzīves aspektus.
There is general agreement, to some extent, on the need to make use of joint or coordinated measures to address the issue of globalisation, which affects so many different aspects of people’s economic and social lives.
Šāda pieeja paredz zināmu saskaņotību starp PTO un citu starptautisko organizāciju, piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda, Pasaules Bankas, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) iniciatīvām un lēmumiem tirdzniecības jomā.
This requires consistency between the WTO’s trade-related initiatives and decisions and those of other international organisations such as the International Monetary Fund, the World Bank and the International Labour Organisation.
Vai pašreizējā sadarbība ir pietiekama vai varbūt jāievieš efektīvāki konsultāciju un savstarpējās atzīšanas mehānismi?
Is the existing cooperation between them sufficient, or should more effective consultation and mutual recognition mechanisms be set up?
Vai, runājot tieši par PTO un SDO attiecībām, ir jāņem vērā sociālie aspekti un, ja tā ir, tad kādā veidā to darīt?
In the specific case of relations between the WTO and the ILO, is it necessary to take social aspects into account and, if so, how?
Kādi pilnveidojumi ir nepieciešami sistēmai?
What improvements should be made to the system?
Pievienošanās process
Accession process
Pievienošanās process atsevišķos gadījumos prasa ļoti daudz laika un ne tikai tāpēc, ka attiecīgajai valstij ir jāpierāda, ka tā var pielāgoties noteikumiem, kas ir PTO darbības pamatā, un, protams, pakāpeniskas liberalizācijas principam, bet arī tāpēc, ka ir nepieciešamas ilgas divpusējas sarunas, lai noteiktu tirdzniecības koncesijas un saistības, ko no valsts prasa pievienošanās posmā.
The accession process is a lengthy one in some cases, not only because the country in question has to demonstrate that it can adjust to the rules on the basis of which the WTO operates and, obviously, to the WTO philosophy of progressive liberalisation, but also because protracted bilateral negotiations are needed to establish the relevant trade concessions and the commitments required of the applicant country.
Vienprātības noteikums ļauj valstij, kas nav apmierināta ar sarunu gaitu, bloķēt šo procesu.
The requirement for consensus enables any country which is not satisfied by the course of the negotiations to bring the whole process to a halt.
Vai ir vajadzīgs saglabāt šādu sistēmu organizācijā, kurā ir 151 dalībvalsts?
Is it appropriate to retain such a system in an organisation with 151 members?
Vai nevarētu paredzēt, ka jaunās dalībvalstis var uz noteiktu laiku pievienoties daļēji?
Might it be possible to envisage a transitional form of partial accession for new members?
Tirdzniecības strīdu risināšanas sistēmas reforma
Reforming the dispute settlement system
Atšķirībā no citiem jautājumiem tirdzniecības strīdu risināšanas sistēma ir sīkāk apspriesta saistībā ar VVTT, un šīs diskusijas joprojām turpinās arī PTO.
Unlike the other issues, the trade dispute settlement system was the subject of detailed study within GATT, and it is still under review in the WTO.
Referents vēlas uzsvērt to, ka šajā starpvaldību organizācijā strīdu risināšanas sistēma ir svarīga un īpaša, kas padara PTO par sui generis organizāciju.
Your rapporteur wishes to stress the importance and unique features of this dispute settlement system, which makes the WTO sui generis among intergovernmental organisations.
Pēdējos gados vērotās pozitīvās izmaiņas ir jāturpina, lai panāktu uzlabošanos, tostarp attiecībā uz procedūru ilgumu un lēmuma patiesu īstenošanu attiecīgajā dalībvalstī.
The favourable trend observed in recent years must be maintained to secure further improvements in relation to the length of the procedures involved and the implementation of decisions by the Member State concerned.
Šī joma ir ļoti svarīga, un tai, bez šaubām, būtu jāparedz arī finansiālu sankciju sistēma, par paraugu ņemot sistēmu, kas Kopienā ir izveidota ar EK Tiesu.
This is a very important area, and a system of pecuniary sanctions should perhaps be envisaged, along the lines of the European Community system based on the Court of Justice.
Daudzpusīgums un divpusīgums
Multilateralism and bilateralism
Šis ir temats, kurš jau apspriests citās iestādēs un attiecībā uz kuru Eiropas Parlaments ir skaidri norādījis, ka priekšroku dod papildināmības attiecībām starp PTO īstenoto daudzpusību un divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kuru skaits pēdējā laikā ir ievērojami palielinājies.
This issue has been discussed already in other settings, where the European Parliament has clearly stated a preference for the multilateral approach embodied in the WTO to go hand in hand with bilateral and regional agreements, the number of which has risen significantly in recent years.
Tā ir arvien izteiktāka tendence, kas divpusējām tirdzniecības sarunām varētu piešķirt lomu, kura būtu nozīmīgāka nekā papildināmība un liktu apšaubīt PTO sarunu kārtu sistēmu.
This increasingly pronounced trend could result in bilateral trade negotiations, rather than playing a complementary role, undermining the whole system of WTO negotiating rounds.
Pilnveidojot PTO sistēmu, neapšaubāmi varētu veicināt organizācijas nostiprināšanu, padarot to par pasaules tirdzniecības sistēmas galveno asi.
By improving the WTO system, it might be possible to help strengthen the cardinal role the organisation plays in the international trade system.
Eiropas Parlamentam, izstrādājot savu viedokli, ir jāabstrahējas no Dohas sarunu kārtas iespējamā galīgā rezultāta, kurš, mēs ceram, būs pozitīvs, un tā nodoms nav kavēt pašas sarunas.
The European Parliament’s analysis of this subject should not be influenced by the final outcome of the Doha Round, which we hope will be successful, and is not intended to interfere with the negotiations themselves.
Šā ziņojuma mērķis ir nodrošināt pamatu nopietnam darbam tuvākajā nākotnē, lai, iespējams, īstenotu PTO darba reformu.
The purpose of the report is to offer a serious basis of work for the near future with a view to possibly reforming the workings of the WTO.
Kā viedokļu apmaiņā, kas notika Starptautiskās tirdzniecības komitejas septembra sanāksmē, apstiprināja bijušais PTO ģenerāldirektors Supachai Panitchpakdi , organizācijai piemīt dažs labs trūkums, kura novēršana ļautu uzlabot darbu un daudzpusējās tirdzniecības sistēmu, kas ir organizācijas pamatā un ko tā pārstāv.
As the former director-general of the WTO, Mr Supachai Panitchpakdi, acknowledged in the course of the exchange of views at the meeting of the Committee on International Trade last September, the organisation has some dysfunctional features, and remedying them could improve its work and the multinational trade system which the organisation embodies and represents.
Referents vēlas vērst Komisijas uzmanību uz nepieciešamību šajā jomā sākt atklātu un konstruktīvu dialogu ar Starptautiskās tirdzniecības komiteju, lai panāktu pamatotus un reālistiskus secinājumus un lai tādējādi pastiprinātu PTO un daudzpusējās tirdzniecības sistēmu.
Your rapporteur wishes to draw the Commission’s attention to the need to engage in open and constructive dialogue with the Committee on International Trade in order to reach well-founded and realistic conclusions aimed at strengthening the WTO and the whole multilateral trade system.
Tieši PTO dalībvalstīm būs jānosaka termiņi un kārtība, kas ļaus īstenot reformu projektu, kurā, pēc referenta domām, būtu jāiesaista arī PTO sekretariāts un to dalībvalstu parlamenti, kuras ir pārstāvētas PTO veltītajā parlamentārajā konferencē.
It is the members of the WTO which will be primarily responsible for agreeing on the time-scale and methods of carrying forward the proposed reform, which your rapporteur believes should also involve the WTO secretariat and the parliaments of the Member States represented on the Parliamentary Conference on the WTO.
Attīstības komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on development
par virzību uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformu
on Towards a reformed World Trade Organisation
Attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Development calls on the Committee on International Trade, as the lead committee, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. aicina ieviest demokrātiskāku PTO lēmumu pieņemšanas sistēmu, lai ņemtu vērā visu organizācijas dalībnieku viedokļus, jo to vidū ir valstis ar dažādu attīstības līmeni;
Calls for the introduction of a more democratic system of decision making at the WTO that takes into account the views of the entire membership, which comprises countries at varying levels of development;
„PTO nākotne — institucionālo problēmu risināšana jaunajā tūkstošgadē”.
Acknowledges the proposals made in the Sutherland report
4. norāda, ka PTO sekretariātam ir izšķiroši svarīga loma, un uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai sekretariātā pienācīgi būtu pārstāvētas gan attīstītās, gan jaunattīstības valstis, un tādējādi tas efektīvāk varētu pildīt savus uzdevumus;
Stresses that the role of the WTO Secretariat is critical, and believes that it is important that the Secretariat has a proportionate representation of developed and developing countries in order for it to discharge its mandate more effectively;
10. atzīst nepieciešamību pārskatīt strīdu izšķiršanas mehānismu, jo lēmumu īstenošana (soda sankciju ieviešana) var pasliktināt jaunattīstības valstu dalību mehānismā; atzinīgi vērtē uzlabojumus saistībā ar procedūru ilgumu un atbalsta P. Sutherland ziņojumu attiecībā uz atļauju apspriesties ar Apelācijas institūciju, lai varētu saņemt juridisku padomu vēl pirms ierosināt lietu PTO;
Recognises the need to review the Dispute Settlement Mechanism, since the implementation of decisions (introduction of pecuniary sanctions) might worsen the developing countries’ participation in the Mechanism; welcomes improvements in relation to the length of the procedures and supports the Sutherland proposal to allow consultation of the Appellate Body, to obtain legal advice before bringing a case before the WTO;
12. uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai interpretējot PTO noteikumus strīdu izšķiršanas mehānismā, tiktu pietiekami ņemtas vērā starptautiskās vides un sociālās tiesības, nepieciešamības gadījumā aicina Komisiju un PTO dalībvalstis grozīt atbilstošos PTO noteikumus;
Stresses the need to ensure that the Dispute Settlement Body interprets WTO rules in such a way that it takes into due account applicable international environmental and social law and, where needed, calls on the Commission and WTO membership as a whole to amend WTO rules in this regard;
Ekonomikas un monetārāS komiteja S ATZINUMS
OPINION of the Committee on ECONOMIC AND MONETARY AFFAIRS
par Pasaules Tirdzniecības organizācijas pārveidošanu
on Towards a reformed World Trade Organisation
5. uzskata, ka spēcīga PTO ar starptautiskās tirdzniecības sistēmu, kuras pamatā ir noteikumi, sniedz jaunattīstības valstīm iespējas izskaust nabadzību; pauž nožēlu par to, ka jaunattīstības valstīm ierobežoto resursu dēļ sarunās ir neizdevīgāka situācija; uzsver, ka Eiropas Savienībai jāatbalsta PTO sekretariāta stiprināšana un resursu palielināšana tehniskajam atbalstam, jo īpaši jaunattīstības dalībvalstīs, lai ļautu tām risināt īpašas problēmas;
Believes that a strong WTO with a rules-based international trade system offers opportunities for developing countries to eliminate poverty; regrets that restricted resources put developing countries at a disadvantage when negotiating; underlines that the European Union should support a strengthened WTO secretariat and increased resources for technical support, especially to developing member countries in order to enable them to address specific concerns;
7. uzsver, ka Eiropas Savienības interesēs ir, lai pasaules pakalpojumu tirgus ir tikpat brīvi pieejams kā preču tirgus; šajā sakarībā uzsver finanšu tirgus nozīmību un atzīmē, ka šajā sakarībā nepieciešams pieejamāks Eiropas lauksaimniecības un preču tirgus;
Emphasises that it is in the interest of the European Union that global markets for services should be just as open as for goods; underlines, in this light, the importance of financial markets, and notes that this calls for more open European markets for agriculture and goods;
Budžeta komitejaS ATZINUMS.....................................................................................12
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................12
Ekonomikas un monetārā komitejaS ATZINUMS..............................................17
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............17
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS 20
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 20
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS................................................................................25
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................25
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejaS ATZINUMS.....................29
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 29
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................32
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................32
– ņemot vērā Reglamenta 9. panta 4. punktu,
– having regard to Rule 9(4) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Komisijas iesniegto Zaļo grāmatu „Eiropas pārredzamības iniciatīva” ( COM(2006)0194 ),
– having regard to the Green Paper entitled 'European Transparency Initiative' presented by the Commission ( COM(2006)0194 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Turpmākie pasākumi pēc Zaļās grāmatas „Eiropas pārredzamības iniciatīva””( COM(2007)0127 ),
– having regard to the Commission Communication entitled 'Follow-up to the Green Paper 'European Transparency Initiative'' ( COM(2007)0127 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. decembra rīcības kodeksa projektu attiecībā uz interešu pārstāvjiem,
– having regard to the Commission draft Code of Conduct for Interest Representatives launched on 10 December 2007,
– ņemot vērā Parlamenta 1996. gada 17. jūlija lēmumu par grozījumu Reglamentā (lobēšana Eiropas Parlamentā)
– having regard to its decision of 17 July 1996 on the amendment of its Rules of Procedure (lobbying in Parliament)
– ņemot vērā Parlamenta 1997. gada 13. maija lēmumu par grozījumu Reglamentā (rīcības kodekss lobētājiem)
– having regard to its decision of 13 May 1997 on the amendment of its Rules of Procedure (Code of Conduct governing lobbyists)
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus ( A6‑0105/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs and the opinions of the Committee on Budgetary Control, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Legal Affairs, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0105/2008 ),
A. tā kā lobēšana Eiropas Parlamentā ir ievērojami pastiprinājusies, jo ir paplašinājušās Parlamenta pilnvaras;
A. whereas lobbying in the European Parliament has increased considerably as Parliament's competencies of have expanded,
B. tā kā lobēšanas mērķis ir ietekmēt ne tikai politiku un normatīvus lēmumus, bet arī Kopienas līdzekļu piešķiršanu un pārraudzību, kā arī tiesību aktu izpildi;
B. whereas the aim of lobbying is to influence not only policy and legislative decisions, but also the allocation of Community funds and the monitoring and enforcement of legislation,
C. tā kā pēc Lisabona līguma gaidāmās ratificēšanas pastiprināsies Parlamenta kā likumdevēja nozīme un tas piedalīsies gandrīz visās parastajās likumdošanas procedūrās, tādējādi piesaistot vēl vairāk lobētājus;
C. whereas, following the expected ratification of the Lisbon Treaty, Parliament's powers will be increased so that it will become co-legislator throughout almost the entire normal legislative procedure, therefore attracting the focus of even more lobby groups,
D. tā kā interešu pārstāvjiem ir būtiska nozīme atklātās un daudzpusējās sarunās, kas veido demokrātiskas sistēmas pamatu, un tie ir svarīgs informācijas avots deputātiem, tiem pildot savas pilnvaras;
D. whereas interest representatives play an essential role in the open and pluralistic dialogue on which a democratic system rests, and are an important source of information for its Members in carrying out their mandate,
E. tā kā lobētāju grupas lobē ne tikai deputātus, bet arī cenšas ietekmēt Parlamenta lēmumus, lobējot Parlamenta komiteju sekretariāta darbiniekus, politisko grupu personālu un deputātu palīgus;
E. whereas lobby groups not only lobby its Members but also attempt to influence Parliament's decisions by lobbying officials working in the secretariat of the parliamentary committees, political group staff and Members' assistants,
F. tā kā saskaņā ar aprēķiniem Briselē darbojas aptuveni 15 000 lobētāju un 2 500 lobētāju organizāciju;
F. whereas it is estimated that there are about 15 000 lobbyists and 2 500 lobbying organisations in Brussels,
G. tā kā Komisija ir ierosinājusi saistībā ar Eiropas pārredzamības iniciatīvu ieviest kopēju reģistru par interešu pārstāvjiem ES iestādēs;
G. whereas the Commission has proposed that a common register be introduced for interest representatives in the EU institutions as a part of its European Transparency Initiative,
H. tā kā Parlamentam kopš 1996. gada ir savs lobētāju reģistrs
H. whereas Parliament has had its own register for lobbyists
Reglamenta 9. panta 4. punkts. , kā arī rīcības kodekss
Rule 9(4) of the Rules of Procedure. from as long ago as 1996, as well as a Code of Conduct
Reglamenta IX pielikuma 3. pants. , kurā noteikta prasība lobētājiem darboties saskaņā ar augstiem ētiskiem standartiem;
Annex IX, article 3 of the Rules of Procedure. which includes a commitment for registered lobbyists to act in accordance with high ethical standards,
I. tā kā Parlamentā pašreiz ir reģistrēti aptuveni 5 000 lobētāju;
I. whereas there are currently approximately 5 000 registered lobbyists in Parliament,