natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Īpaša uzmanība jāpievērš arī ticamas un salīdzināmas informācijas iegūšanai, kas atspoguļotu esošo stāvokli, vienlaikus ņemot vērā arī turpmākas pamatnosacījumu izmaiņas (piem., demogrāfiskās izmaiņas).
The importance of obtaining reliable, comparable data should also be emphasised; these not only show the actual state of affairs but also take account of future changes in the framework conditions (e.g. demographic changes).
Ir svarīgi apkopot un izvērtēt pilsētas transporta jomā spēkā esošos noteikumus, īpaši ņemot vērā iespējamu ierobežojumu atcelšanu.
Listing and analysing the rules currently in force in the area of urban transport – in particular regarding possible deregulation – is also important.
Šai sakarā jāizvērtē arī ārējās izmaksas un to iespējamā internalizācija.
Last but not least, an assessment of external costs and the possibility of their being internalised must be undertaken.
Saistošas tiesību normas/Nesaistoši instrumenti
Hard law / Soft law
Tālāk tiek izvērtēta ES kā likumdevējas loma.
A second section examines the role of the EU as legislator.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir saprotama Eiropas Komisijas interese par šo jautājumu.
Against this background, the legitimate interest of the European Commission in this subject can be clearly understood.
Jāmin arī papildus pievienotā vērtība, kuru ES var sniegt pilsētu mobilitātes uzlabošanas jomā, proti, tā var izstrādāt jauno risinājumu pamatstandartus un normatīvus.
Reference should also be made to the added value which the EU can provide in improving urban mobility: namely, the opportunity it has to formulate fundamental standards and norms when developing new outline solutions.
Izstrādājot jaunus risinājumus, Kopienas līmenī būtu jāvadās pēc vienādiem principiem, lai iedzīvotāji un rūpniecības nozares pārstāvji varētu rēķināties ar savstarpēji saskaņotām dalībvalstu struktūrām.
These should to some extent correspond to the same principles across the Community, so that citizens and industry in the individual Member States are dealing with structures which have been mutually agreed upon.
Pilsētas transporta problēmas caurmērā ir ļoti līdzīgas, bet, ņemot vērā pilsētu daudzveidību, tās nav pilnībā salīdzināmas.
Whilst there are very close similarities between the problems encountered with urban transport, the heterogeneity of European cities means that nowhere are they exactly the same.
Tāpēc būtu vēlams, lai, risinot attiecīgas transporta problēmas, pilsētu un pašvaldību rīcībā būtu līdzvērtīgi instrumenti, kas atšķirtos tikai detaļās.
It would therefore be useful if instruments which vary in their detail but are essentially similar could be made available to towns and cities so they can overcome their transport problems.
Piedāvājot skaidri strukturētus risinājumus, vietējām struktūrām tiktu dota iespēja izvēlēties un īstenot tās situācijai vispiemērotāko.
Municipalities should be in a position to make their own choice of the outline solutions suitable for them – and which they would subsequently implement – from a structured range.
Nosakot vides un zema emisijas apjoma zonas, kā arī maksu par pilsētas ceļu infrastruktūru izmantošanu, Eiropas mērogā jāizmanto līdzīgas struktūras, lai iedzīvotāji, kā arī rūpniecības un ekonomikas nozares pārstāvji Kopienas līmenī varētu rēķināties ar analoģiskiem principiem.
In order that citizens, industry and business within the Community may enjoy comparable basic conditions, green zones, low emission zones and urban road charging facilities should be installed/structured in an essentially similar way throughout Europe.
Šajā sakarā jāatzīmē, ka liela nozīme ir tehnisko risinājumu savstarpējai izmantojamībai.
In this context the interoperability of technical solutions is of prime importance.
Būtu jāpārbauda, vai saderības princips ir izmantojams arī jomās, kas nav tik lielā mērā saistītas ar tehniku (piemēram, izmantojot vinjetes un uzlīmes par noteiktām piekļuves tiesībām).
The principle of maximum feasible compatibility must, however, also be considered in other areas which are not dependent on technology (e.g. the introduction of vignettes or stickers enabling special access).
Īpaša uzmanība jāpievērš mazāk aizsargātiem satiksmes dalībniekiem, piemēram, personām ar kustību traucējumiem, bērniem vai vecāka gadagājuma cilvēkiem.
Particular attention should be paid to weaker road users such as persons with restricted mobility, children and the elderly.
Šādus saistošu tiesību normu pasākumus daudzās jomās var papildināt ar tiesiski nesaistošu instrumentu izmantošanu, proti, ar labas prakses apmaiņu.
Alongside hard law measures such as these, the implementation of soft law measures, i.e. disseminating and exchanging best practice, is possible in many other areas.
Risinot satiksmes problēmas, var līdzēt novatoriski risinājumi, piemēram, diennakts laikam piemērota ceļu noslogojuma izstrāde.
Innovative solutions such as road use concepts tailored to different times of day can contribute to solving traffic problems in this context.
Lielas iespējas paver arī vairākveida pārvadājumu koncepcijas.
Multimodular transport concepts also offer a range of possibilities.
Tā, piemēram, vēl nav izmantotas visas iespējas, ko sniedz upju transporta iekļaušana pilsētas transporta sistēmā.
For example, the potential for integrating inland waterway transport into urban transport concepts has barely been exploited.
Eiropas Komisija varētu atbalstīt arī jautājumos par teritorijas un pilsētu plānojumu.
The European Commission could also offer its support to issues of regional and urban planning.
Vairāk jādiskutē par individuālu mobilitātes plānu nozīmi.
The importance of tailor‑made mobility plans, in particular, should be more widely discussed.
Tie ir saistāmi gan ar svārstmigrācijas problēmām, gan ar „mākslīgi radītu satiksmi” (piemēram, ar lieliem tirdzniecības centriem piepilsētās).
This area covers, for example, the problematic area of commuting and ‘artificial traffic creation’ (e.g. large shopping centres on the edges of towns vs. the ‘city of short distances’).
Domājot par pilsētas ekonomiskajiem resursiem, īpaša uzmanība jāpievērš arī pārdomātai loģistikai, proti, labi organizētam un efektīvam preču un kravu transportam.
In terms of the economic performance of an urban area, special attention should also be paid to a sophisticated logistics concept, primarily in the form of efficient, well-organised goods and freight transport.
Transporta politika ietver arī ekoloģiskās atbildības jautājumu.
Another issue is environmental responsibility in transport policy.
Minētās Zaļās grāmatas izstrādes galvenais mērķis ir nodrošināt būtiskus dzīves kvalitātes un veselības aspektus.
Important considerations concerning the quality of life and health are among the main reasons for drawing up this Green Paper.
Jāturpina sabiedriskā pilsētas transporta attīstība.
Further steps must be taken in the area of local public transport.
Tam jābūt efektīvākam, atraktīvākam un pievilcīgākam, lai iedzīvotājus pamudinātu mainīt transporta veidu un izvairītos no tā, ka, pārvietojoties pa pilsētu, salīdzinoši nepievilcīgo sabiedrisko transportu ir spiesti izvēlēties mazāk nodrošinātie sabiedrības locekļi.
This must be made more efficient, attractive and accessible, thereby encouraging a modal shift among citizens and avoiding a situation where it is mainly the socially weaker members of society who are ‘forced’ to make journeys within the urban area using public means of transport which may have little appeal.
Ir jāizmanto arī alternatīvo pārvietošanās līdzekļu, piemēram, divriteņu, iespējas.
An additional measure would involve exploiting the potential represented by alternative means of transport such as the bicycle.
Labāk organizēta tuvsatiksme var ievērojami atslogot pilsētas arī to sastrēguma stundās.
Better organisation of short-distance transport can usually contribute to easing the burden on urban areas, especially at peak times.
Nedrīkst nenovērtēt pasākumus, kas vērsti uz satiksmes noslogojuma mazināšanu, piemēram, aizvien vairāk izmantojot koncepciju par tāldarbu.
Measures aimed at avoiding the use of transport altogether, such as wider use of teleworking concepts, should not be underestimated.
Būtu jācenšas transportu „fragmentēt”, proti, rīta vai pēcpusdienas sastrēguma stundās mazināt transportlīdzekļu skaitu, piemēram, nosakot elastīgu darba laiku.
Efforts should also be made to reduce the load on transport by attempting to reduce the volume of traffic at peak times in the morning or late afternoon by, for example, introducing flexible working hours for employees.
Te varētu līdzēt arī, ja mācību dienas sākums skolās nedaudz atšķirtos.
Small variations in the start of the school day might also prove effective here.
Domājot par labāku satiksmes plūsmas organizēšanu un satiksmes drošību jānorāda, ka līdz šim nav pilnā mērā izmantots pētniecības un attīstības jomas potenciāls.
The area of research and development harbours considerable, as yet unexploited potential, for example in terms of the improved organisation of traffic flow or road safety.
Tehnikas progress ļauj konstruēt videi draudzīgākus transportlīdzekļus.
Technological progress also enables more environmentally friendly vehicles to be built.
Pēc iespējas jāatbalsta šie jaunie attīstības virzieni un jāievieš aizvien jauni risinājumi un koncepcijas.
A special effort needs to be made to promote new developments and implement concepts/solutions such as these as much as possible.
Pilsētu un pašvaldību iedzīvotājiem jāapzinās, ka arī viņiem ir jādod savs ieguldījums, lai pilsēta būtu tīra un tajā būtu patīkami dzīvot.
Citizens in towns and cities should, however, also realise that they have a vital role to play in determining cleanliness and quality of life in urban areas.
Iedzīvotāji jāmudina kritiski izvērtēt savu kā satiksmes dalībnieka lomu, arī apsverot, vai vienmēr ir nepieciešams izmantot privāto transportlīdzekli.
They should, on the one hand, be encouraged to assess their own behaviour as road users critically, including, for example, questioning whether the use of a private car is really necessary in each case.
Katrs varētu bez lielām pūlēm pielāgot savus braukšanas ieradumus, ņemot vērā ekoloģiskos kritērijus.
Driving habits might also be geared to environmental criteria, at little inconvenience to the individual.
Kā priekšnoteikums tam ir konkurētspējīgs alternatīvs pārvietošanās līdzeklis sabiedriskā pilsētas transporta jomā.
This presupposes, however, that public transport offers an alternative means of travel which is competitive.
Iedzīvotāji jāmudina arī vairāk iet kājām, nesaistot to tikai ar domu par veselīgu dzīves veidu.
Finally, people must be encouraged to cover short distances, in particular, on foot – and not only for reasons of a more healthy lifestyle.
Viens no mūsu galvenajiem mērķiem ir, lai pastaiga varētu notikt „svaigā gaisā”.
One of our primary goals must be ensuring that this can be done in ‘fresh’ air.
Runājot par finansējumu, Komisijai ir pieejami struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļi, kā arī izpētes pamatprogrammu līdzekļi.
Funding from the structural and cohesion funds or the Research Framework Programmes is available to the Commission for financing.
Ņemot vērā pilsētas transporta nozīmi attiecībā uz visām iesaistītām personām un faktu, ka daudzi Eiropas noteikumi attiecas uz pilsētvides jomu, Komisija tiek aicināta apzināt tās atbildību finansiālajā jomā.
The particular importance of urban transport for everyone concerned and the fact that, as was mentioned above, there are already many European rules concerning urban areas means that the Commission must be called on to honour its responsibility with respect to financing.
Lai attīstītu pilsētas mobilitāti un ievērotu Eiropas tiesību aktu noteikumus, ir vajadzīgs liels finansējums, par ko ir atbildīgas attiecīgās vietējās iestādes.
The investment required to improve urban mobility and the corresponding compliance with European regulations means that there is a broad need for financing which must be met primarily by the local authorities concerned.
Tāpēc būtu jānorāda, ka dalībvalstīm jāuzņemas finansiālā atbildība par Kopienas tiesību aktos noteiktajiem vides un transporta pasākumiem.
Reference should also be made to the financing responsibility of Member States for measures concerning the environment and transport which are set out in Community law.
Tas nozīmē, ka tām ir jāpiešķir finansējums, lai pilsētas un pašvaldības varētu īstenot Kopienas tiesību aktus.
This means that Member States must guarantee towns and cities the financial means with which to implement Community law in this context.
Referents atzīst, ka īpaša loma ir jaunu finansēšanas instrumentu izstrādei, ko var īstenot, piemēram, sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku.
The rapporteur also attaches great importance to developing and setting up new financial instruments, for example in cooperation with the EIB.
Šajā kontekstā nedrīkst aizmirst par šķērssubsidēšanas potenciālu transporta jomā.
In this regard the potential inherent in cross-subsidisation in the field of transport should not be overlooked.
Svarīgs pārvaldes līdzeklis ir atbalsta piesaiste (finansiālas dabas) saistību izpildei.
Tying support to obligations undertaken is another financial – and therefore important – steering mechanism.
Kā atbalsta piešķiršanas nosacījumu var noteikt, piemēram, vidi saudzējošu risinājumu izmantošanu.
For example, the implementation of environmentally friendly solutions can be made a condition for the granting of funding.
par „Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru”
on Green Paper: towards a new culture for urban mobility
8. uzsver, ka pilsētas transporta attīstībai nevajadzētu negatīvi ietekmēt vidi, un tāpēc ir jāpieņem saskaņota politika, ievērojot Komisijas klimata pārmaiņu un atjaunīgās enerģijas paketi;
Points out the need to dissociate the development of urban transport from negative environmental impact by adopting coherent policies in the context of the Commission's climate action and renewable energy package;
14. uzsver, ka riteņbraukšana un citi bezmotora transporta veidi, jo īpaši pilsētās, palīdz taupīt enerģiju un platību, neizraisa troksni, neizdala CO2, nerada gaisa piesārņojumu un ir ļoti efektīvi cīņā pret aptaukošanos un slimībām, kuras izraisa fizisku aktivitāšu trūkums; uzsver arī nepieciešamību veicināt šos alternatīvos transporta viedus, radot īpašas piemērotas zonas, piemēram, riteņbraukšanas celiņus un gājējiem draudzīgas teritorijas, un uzsver arī nepieciešamību veicināt pārvietošanos ar kājām un riteņbraukšanu, izmantojot informācijas sniegšanas kampaņas saistībā ar pārvietošanos un ceļojumu plānus, un izplatīt kartes, kurās norādīti gājēju ceļu tīkli un pastāvošie riteņbraukšanas celiņi;
Points out that cycling and other non-motorised modes of transport, particularly in cities, save on energy and space, are noise-free, CO 2 release free, do not cause air pollution, and are very effective in combating obesity and diseases linked to a lack of physical activity; stresses also the need to promote those alternative methods of transport by creating special, appropriate zones, such as cycling lanes and pedestrian-friendly areas as well as the need to promote pedestrian mobility and cycling in travel awareness campaigns and travel plans and the distribution of maps with area networks and existing bicycle routes;
- veicināt bezmotora transporta veidus, tādus kā riteņbraukšana un iešana kājām, būvējot plašu riteņbraucēju celiņu tīklu un nodrošinot drošus celiņus un virszemes krustojumus gājējiem;
- promote non-motorised modes of transport such as cycling and walking, by building an extensive network of bicycle lanes and by providing safe lanes and ground-level intersections for pedestrians;
- izmantojot Eiropas līdzekļus sabiedriskā transporta infrastruktūras attīstībai, veicināt sabiedriskā transporta izmantošanu un izplatīt informāciju par labāko pieredzi, piemēram, par integrētu izcenojumu un biļešu pārdošanas sistēmu ieviešanu un „atstāj mašīnu un brauc” sistēmu attīstību;
- promote public transport by using European funding for the development of public transport infrastructure, and disseminate information on existing good examples, such as the introduction of integrated pricing and ticketing systems and the development of 'Park and Ride' schemes;
- cīnīties pret aizvien pieaugošo privāto automobiļu izmantošanu, ieviešot ierobežojumus saistībā ar automobiļu novietošanu stāvvietās un nosakot maksu par sastrēgumiem, kā arī izveidojot zonas, kurās emisiju līmenis ir mazs un kur automobiļu iebraukšana ir aizliegta;
- tackle growing individual car use through parking restrictions and congestion charges, as well as low-emission and car-free zones;
19. atbalsta Komisijas centienus veicināt videi draudzīgus publiskos iepirkumus, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, un uzskata, ka tas var kalpot par piemēru un ietekmēt arī citas jomas; pauž pārliecību, ka stingru vides standartu izmantošana par galveno atlases kritēriju ir piemērots veids, kā veicināt ilgtspējīgu pilsētas transportu;
Supports the Commission in its efforts to promote green public procurement, while respecting the subsidiarity principle, and considers that this may set an example and have a spillover effect into other areas; is convinced that the use of strict environmental standards as a key selection criterion is an appropriate way to promote sustainable urban transport;
20 mudina Komisiju sniegt palīdzību un informāciju pilsētām, kuras veicina jaunu pilsētu mobilitātes kultūru;
20 Encourages the Commission to provide help and information to cities which promote the new culture of urban mobility;
- demonstrēšanas vai izmēģinājuma projekti vietējām un reģionālajām valsts iestādēm;
- demonstration or pilot projects for local and regional public authorities;
- tādu transporta ašu urbānā plānošana, kuras nav automobiļu asis;
- urban planning of transport axes other than for cars;
- kampaņas ar mērķi mazināt automobiļu kā transporta veida izmantošanu un piedāvāt alternatīvus transporta veidus;
- campaigns to discourage car transport and propose alternative modes of transport;
- nodokļu atvieglojumi;
- tax incentives;
- apmācības kampaņas, lai veicinātu ekoloģisku braukšanu;
- training campaigns for eco-driving;
www.civitas-initiative.eu. ietvaros, un uzsver Komisijas lomu iegūtās pieredzes un informācijas par labāko un sliktāko praksi aktīvā izplatīšanā pilsētās, kuras nepiedalās iniciatīvas īstenošanā;
www.civitas-initiative.eu and stresses the role of the Commission in the active dissemination of the experience gathered and best and worst practices, for the benefit of cities not participating in the initiative;
34. uzsver, ka Komisijas pasākumi būtu īpaši noderīgas zaļo zonu pamatnostādņu izstrādei, lai ar šo pamatnostādņu palīdzību nodrošinātu, ka sistēmas dažādās ES dalībvalstīs un pilsētās ir saderīgas;
Stresses that action from the Commission would be particularly useful in helping to set up some guidelines for Green Zones in order to ensure that systems in different Member States and cities of the EU are compatible;
36. vērš uzmanību uz matemātiskās modelēšanas piedāvātajām iespējām (novērtējot transporta plūsmas un piesārņojošu vielu emisijas), lai efektīvāk pārvaldītu pilsētas transporta infrastruktūru;
Draws attention to the possibilities offered by mathematical modelling (in estimating traffic flow and the emission of pollutants) for more efficient management of the urban transport infrastructure;
par ceļu uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru
Towards a new culture for urban mobility
3. uzsver, ka pilsētu mobilitātei ir būtiska nozīme iekšējās kohēzijas nodrošināšanā pilsētu aglomerācijas rajonos un ka tādēļ pilsētu transporta attīstības stratēģijām ir jābūt cieši saistītām ar plašākām telpiskās attīstības un pilsētu attīstības stratēģijām;
Stresses that urban mobility plays a significant role in ensuring internal cohesion in urban agglomerations and that urban transport development strategies must therefore be closely linked to wider strategies for spatial development and the development of urban areas;
5. aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes pieņemt integrētu pieeju ieguldījumu plānošanai pilsētu un piepilsētu rajonu transportā, ņemot vērā sociālos, ekonomiskos un vides faktorus; uzsver, cik svarīgi ir organizēt sabiedrisko apspriešanu, lai izstrādātu veiksmīgas un ilgtspējīgas pilsētplānošanas stratēģijas;
Calls on the Commission, the Member States and regional and local authorities to adopt an integrated approach to transport investment planning for urban and peri-urban areas, taking into account social, economic and environmental factors; stresses the importance of public consultation for developing successful sustainable urban planning strategies;
7. aicina Komisiju pārskatīt Kopienas tiesību aktus un pamatnostādnes, kas tieši vai netieši ietekmē veidu, kādā tiek panākta ilgtspējīga pilsētu attīstība, lai reģionus un pilsētas nodrošinātu ar vienotu atsauces sistēmu, kas atvieglotu izvēles izdarīšanu attiecībā uz attīstības stratēģijas plānošanu un īstenošanu;
Calls on the Commission to review Community legislation and guidelines which directly or indirectly influence the way in which sustainable urban development is pursued, with a view to providing regions and cities with a common frame of reference to make it easier for them to make choices as regards the planning and implementation of development strategy;
10. uzsver, ka pilsētu attīstības plānošana ir vietējo varas iestāžu kompetencē; aicina Komisiju atbalstīt vietējās varas iestādes, sekmējot izmēģinājuma projektu un eksperimentālo projektu īstenošanu, jo īpaši atbalstot tādus projektus, kuru mērķis ir ieviest integrētu pieeju pilsētu mobilitātes jautājumam, kā arī sniedzot palīdzību pilsētplānošanas izpētē un mudinot izmantot dalībvalstīs pieejamos finanšu resursus;
Stresses that the planning of urban development falls within the competence of local authorities; calls on the Commission to support local authorities by promoting pilot and experimental projects, in particular those aimed at applying an integrated approach to the issue of urban mobility, providing assistance for research in the field of urban planning and encouraging the use of the financial resources available in the Member States;
12. ir cieši pārliecināts, ka, izstrādājot integrētu stratēģiju pilsētu un piepilsētu reģionu ilgtspējīgai attīstībai, ir jāiekļauj nosacījums par piekļuvi atbalstam no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda;
Firmly believes that access to assistance from the Structural Funds and the Cohesion Fund should be conditional on the drawing up of an integrated strategy for the sustainable development of urban and peri-urban areas;
EIROPAS PARLAMENTA NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS ...............................5
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................5
PIELIKUMS — ES GĀZES SEKTORA VISPĀRĒJAIS KONTEKSTS..................................43
ANNEX: GENERAL CONTEXT OF THE GAS SECTOR IN EU...........................................44
eKONOMIKAS un monetārāS komitejaS ATZINUMS ...........................................46
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............46
STARPTAUTISKĀS tirdzniecības komitejaS ATZINUMS .......................................62
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 63
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on amending Regulation (EC) No 1775/2005 on conditions for access to the natural gas transmission networks
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM (2007)0532),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0532 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu ( C6-0319/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0319/2007 ),