natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. tā kā pēc Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules Bankas 2010. gada balsstiesību un kvotu reformas palielinājās jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunattīstības valstu balsstiesības un pārstāvība starptautiskajās finanšu iestādēs, ko sekmēja Eiropas ieguldītais; tā kā ES loma — neatkarīgi no tās iemaksu apjoma šo iestāžu kapitālā — precīzi neatspoguļo tās ietekmi pasaules ekonomikā un tirdzniecībā un tā kā pašreizējā ārējo pārstāvniecību sistēma rada augstas darījumu un koordinācijas izmaksas;
L. whereas the 2010 voice and quota reform in the International Monetary Fund and the World Bank resulted in an increase in the voice and representation of emerging markets and developing countries in the IFIs, which was facilitated by European contributions, whereas the role played by the EU – notwithstanding the size of its contribution to the capital of those institutions – does not entirely correspond to its weight in the world economy and in world trade, and whereas the current set-up of external representation carries high transaction and coordination costs,
M. tā kā, īstenojot ES un NATO kopīgo mērķi par „stratēģiskas partnerības” izveidi, būtu jānodrošina efektīva sinerģija un maksimāli jāizmanto abu organizāciju vērtības un jānodrošina efektīva sadarbība; tā kā ES un NATO būtu jānodrošina efektīva krīžu vadība, lai atrastu labāko krīzes pārvarēšanas risinājumu, rīkojoties patiesi koordinēti un maksimāli izmantojot abu organizāciju pieredzi un resursus atbilstīgi NATO 1999. gadā Vašingtonas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtajiem secinājumiem, 2002. gadā Nicā notikušajai Eiropadomes sanāksmei, ES un NATO 2002. gada 16. decembra kopīgajai deklarācijai, un ņemot vērā NATO 2010. gada Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmes iznākumu;
M. whereas the EU and NATO’s common objective of achieving a ‘strategic partnership’ should allow for effective synergies and greater maximisation of the assets of both organisations and ensure effective cooperation; whereas the EU and NATO should ensure efficient crisis management in order to identify the best possible response to a crisis, acting in a truly coordinated manner and making the most of the expertise and resources of both organisations, in line with the conclusions of the 1999 NATO Washington Summit, the 2002 Nice European Council, the EU-NATO Joint Declaration of 16 December 2002, and taking into consideration the outcome of the NATO Lisbon Summit of November 2010,
N. tā kā starptautiskajai augstākā līmeņa sanāksmju diplomātijai būtu jāstiprina tās potenciāls, lai stimulētu plašāku daudzpusēju sadarbību ar mērķi pasaulē veicināt drošību, sasniedzot Tūkstošgades attīstības mērķus un paaugstinot cilvēku drošības līmeni;
N. whereas international summit diplomacy should strengthen its potential to stimulate broader multilateral cooperation, with a view to building global security through the achievement of the Millennium Development Goals and the enhancement of human security,
O. tā kā notiekošās dramatiskās demogrāfiskās izmaiņas ES un ārpus tās ietekmēs daudzpusēju sadarbību, jo jaunā situācija prasīs attiecīgi pielāgot noteikumus par dalību, vietām un balsstiesībām daudzpusējās organizācijās; tā kā attiecīgi, lai nodrošinātu līdzsvarotāku pārstāvību, kura neizbēgami lielā mērā ietekmēs ES dalībvalstis, ES, pilnībā izmantojot diplomātiskos instrumentus, būtu jāprasa, lai jaunās tirgus ekonomikas valstis apņemtos jaunajā daudzpusējā sistēmā rīkoties konstruktīvi un pārredzami, jo īpaši ilgtspējīgas attīstības, nabadzības izskaušanas, terorisma apkarošanas un starptautiskās organizētās noziedzības un klimata pārmaiņu jomā; tā kā ES, piedaloties jaunās globālās pārvaldības struktūrās un jaunu noteikumu un principu apspriešanā, būs jāpanāk kompromiss ar tām valstīm un jaunajiem dalībniekiem, kuri vēlas tikt uzklausīti starptautiskā mērogā;
O. whereas the ongoing dramatic demographic changes, both in and outside the EU, will have consequences for multilateralism, as new realities are creating pressure to call for the adjustment of membership, seats and voting rights in multilateral organisations; whereas, accordingly, the EU, in the context of rebalancing its representation, which will inevitably have a substantial effect on EU countries, should request – by making full use of its diplomatic instruments – a commitment from the emerging economies to constructive and transparent behaviour in the evolving multilateral system, namely in the areas of sustainable development, the eradication of poverty, the fight against terrorism and international organised crime and climate change; whereas the EU’s participation in emerging structures for global governance and the negotiation of new rules and principles will require compromises with those countries and new actors pushing for their voices to be heard on the international scene,
P. tā kā visu ES ārējo darbību pamatā vajadzētu būt demokrātijas un cilvēktiesību, jo īpaši sieviešu un bērnu tiesību, un vārda brīvības, tiesiskuma, drošības stiprināšanas, demokrātiskas stabilitātes, labklājības un taisnīga ienākumu, labklājības un izredžu sadalījuma sabiedrībā veicināšanai; tā kā ar ES ārējām darbībām būtu noteikti jāstiprina starptautiskā kriminālās tiesvedības sistēma, jāsekmē pārskatatbildība un jādara gals nesodāmībai, kā arī jāveicina Starptautiskās Krimināltiesas kā vienīgās pastāvīgās un neatkarīgās tiesu iestādes svarīgais darbs,
P. whereas the promotion of democracy and human rights, specifically women’s and children’s rights and freedom of expression, the rule of law, strengthening of security, democratic stability, prosperity, and a fair distribution of income, wealth and opportunities in society should be at the core of all EU external action; whereas a further strengthening of the international criminal justice system, to promote accountability and put an end to impunity, and the promotion of the important work of the International Criminal Court (ICC) as the only permanent and independent judicial institution, should be an integral part of all EU external action,
Pastiprināt ES lomu daudzpusējā sistēmā
Reinforcing the role of the EU in the multilateral system
2. uzsver, ka pasaulē ir strauji palielinājies politisko un humanitāro krīžu skaits, tādēļ ir jāīsteno kvalitatīvāka un preventīvāka ES daudzpusējā darbība; tādēļ akcentē, ka ES ir jāizmanto brīdis un labāk jāizmanto ārpolitikas instrumenti, lai nodrošinātu tās ietekmes labāku izmantošanu daudzpusējās organizācijās, un efektīvāk jāvada pašreizējo un turpmāko starptautisko krīžu pārvarēšana;
Underlines the sharp increase in political and humanitarian crises in the world, which calls for improved and more preventive EU multilateral action; highlights, therefore, the need for the EU to seize the moment and make better use of its foreign policy instruments so as to ensure better use of its leverage in multilateral organisations and to take the lead in addressing current and future international crises more effectively;
5. uzskata, ka ES dalībvalstīm ir vairāk jāņem vērā, ka ES sniedz pievienoto vērtību to mērķu sasniegšanā, kurus tās nevarētu sasniegt neatkarīgi, un jāpaļaujas uz to un ka vienota ES viedokļa paušana ne tikai palielina iespējas panākt labvēlīgu iznākumu, bet arī vairo ES leģitimitāti un uzticēšanos tai kā svarīgam starptautiskam spēkam mainīgā pasaulē;
Takes the view that EU Member States should increasingly consider and rely on the EU as a multiplier of power in achieving the objectives they cannot achieve independently, and that speaking with one EU voice not only increases the chances of success but also improves the legitimacy and credibility of the EU as an important international actor in the emerging interpolar world;
7. atgādina, ka PV/AP pienākums ir pārstāvēt Eiropas Savienības diplomātiju un paust tās viedokli un ka šī iemesla dēļ ir jānostiprina viņas statuss ir daudzpusējās organizācijās;
Recalls that the role of the VP/HR is to represent, and be the voice of, European Union diplomacy and that for this reason her position must be affirmed in multilateral organisations;
9. uzskata, ka pašreizējā fiskālās taupības un budžeta ierobežošanas režīmā Eiropas sadarbība nav izvēles iespēja, bet gan nepieciešamība; atzinīgi vērtē plaša mēroga taupības pasākumus, kas paredz uzlabot, racionalizēt un koncentrēt dalībvalstu kopīgo diplomātiju EĀDD, Komisijā un ES delegācijās, lai likvidētu nevajadzīgi sarežģītas procedūras un dārgi izmaksājošu dubultu pārstāvību daudzos starptautiskos forumos; šajā sakarībā uzskata, ka ir ļoti svarīgi šajā pasākumā gūt citu daudzpusējo organizāciju biedru atbalstu, kam ir rūpīgi jāsagatavojas;
Considers that in the current times of fiscal austerity and budget cuts European cooperation is not an option but a necessity; welcomes economies of scale aimed at upgrading, rationalising and concentrating Member States’ collective diplomacy through the EEAS, the Commission and EU Delegations with the objective of eliminating unnecessary procedural complications and expensive duplication of presences in many international fora; considers it essential, in this regard, to gain support for this endeavour from other members of multilateral organisations, which requires careful preparation;
12. atzīst ES izšķirošo lomu misijā pret pirātismu ATALANTA , kurā ES jūras spēki ir uzņēmušies galveno lomu daudzpusējā kontekstā, atbalstot Āfrikas Savienības ( AMISOM ) misiju un piedaloties lauka darbību koordinācijā ar NATO un valstu flotēm;
Acknowledges the key role of the EU in the ATALANTA anti-piracy mission, where the EU naval force is taking a leading role in a multilateral context by supporting the African Union mission (AMISOM) and through in-theatre coordination with NATO and national navies;
ES nozīme ANO sistēmā
The EU ’ s role in the UN system
16. uzsver, ka ir jāpanāk jauns institucionālais līdzsvars starp G-20 jauno lomu, ANO un tās aģentūrām, kā arī starptautiskajām finanšu iestādēm; šajā sakarībā mudina ES un dalībvalstis pastiprināt globālo vadību un rast risinājumus, kā vēl vairāk uzlabot „G” valstu apvienību un ANO sistēmas koordināciju, jo šīs grupas lietderīgi varētu pārvaldīt ekonomikas dimensiju, ar priekšnoteikumu, ka ANO saglabā galveno lomu un joprojām paliek leģitīmā globālās rīcības iestāde; uzskatot, ka G-8 un G-20 ir nozīmīgi forumi, lai noteiktu globālu rīcību, un tajos ES arī turpmāk ir jāsniedz ieguldījums ar saskaņotām nostājām, aicina ES un dalībvalstīm panākt uzlabojumus globālajā pārvaldībā, kas ļautu maksimāli izmantot pieejamo sinerģismu un komplementaritāti un nevājinātu ANO sistēmu;
Insists on the need to strike a new institutional balance between the emerging role of the G-20, the UN and its agencies as well as the IFIs; in this regard, urges the EU and its Member States to enhance global governance and to seek solutions to further improve coordination between the G formations and the UN system, whereby the economic dimension could usefully be covered by these groups, provided that the UN maintains its central role and remains the legitimate body for global action; while considering the G-8 and G-20 as important fora for the definition of global responses to which the EU must continue to actively contribute through coordinated positions, calls on the EU and its Member States to seek improvements to global governance that make the most out of synergies and complementarities and do not run the risk of eroding the UN system;
ANO Ģenerālā asambleja
The UN General Assembly (UNGA)
ANO Drošības padome
The UN Security Council (UNSC)
22. aicina ANO Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis pienācīgi informēt pārējās ES dalībvalstis par to nostājām un darbībām un ar tām dalīties informācijā par jaunākajiem notikumiem šajā struktūrā; atzinīgi vērtē jaunizveidoto kārtību, kad ES pārstāvi parasti aicina piedalīties plānotajās ANO Drošības padomes apspriedēs un tas ar ierobežotām tiesībām izteikties var piedalīties ANO Drošības padomē;
Invites EU Member States with seats on the UNSC to keep other EU Member States adequately informed of their positions and activities and to share information about developments in the UNSC with other EU Member States; welcomes the newly established practice whereby a representative of the EU is generally invited to attend most scheduled UNSC deliberations and participate with some limited right to speak at the UNSC;
ANO Cilvēktiesību padome
The UN Human Rights Council (UN HRC)
ES nozīme starptautiskajās finanšu iestādēs
The EU ’ s role in the International Financial Institutions (IFIs)
Starptautiskais Valūtas fonds
The International Monetary Fund (IMF)
27. atgādina ES un tās dalībvalstīm, ka jāizmanto nākošās kārtējās SVF izpilddirektoru vēlēšanas 2012. gadā, lai racionalizētu un saskaņoti censtos panākt vienotu euro zonas vietu visām monetārās savienības dalībvalstīm un grupu pārējām dalībvalstīm, kurās nav euro;
Reminds the EU and its Member States to use the opportunity of the next regular election of IMF Executive Directors in 2012 for rationalisation and to pursue concerted efforts to pool all the Member States into a single euro area seat for the monetary union and a constituency for the rest of the Member States not having the euro;
Pasaules Banka un galvenās daudzpusējās attīstības bankas
The World Bank (WB) and the main Multilateral Development Banks
Starptautisko norēķinu banka
The Bank for International Settlements (BIS)
ES nozīme daudzpusējās drošības organizācijās
The EU ’ s role in multilateral security organisations
Ziemeļatlantijas Līguma organizācija (NATO)
The North Atlantic Treaty Organisation (NATO)
32. uzskata, ka jāuzlabo nosacījumi, saskaņā ar kuriem ES var izmantot NATO nodrošinājumu un iespējas; uzsver, ka abām organizācijām jāizstrādā visaptveroša pieeja vadībai krīzes situācijās, kurās bieži nepieciešami kompleksi civilmilitārie pasākumi; atkārtoti pauž uzskatu, ka tas ir savienojams ar „aizsargāto Eiropu”, izmantojot pastāvīgu strukturētu sadarbību un Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA);
Takes the view that arrangements allowing the EU to have recourse to NATO assets and capabilities need to be enhanced; underlines the need for the two organisations to develop a comprehensive approach to crisis management, which often requires a multifaceted civilian-military response; reaffirms its belief that the latter is compatible with building on an autonomous Europe of Defence via permanent structured cooperation and the European Defence Agency (EDA);
Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO)
The Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE)
ES nozīme citās daudzpusējās organizācijās
The EU ’ s role in other multilateral organisations
Eiropas Padome
The Council of Europe (CoE)
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
The Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD)
38. uzskata, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā divu atsevišķu ES delegāciju (viena delegācija PTO un otra — ANO) izveidošana Ženēvā veicinās ES koordinēšanas spējas, klātbūtni un pamanāmību, taču uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saskaņotību starp abu delegāciju darbībām, lai nepieļautu darba dublēšanos;
Takes the view that the establishment of two separate EU delegations in Geneva as a result of the Lisbon Treaty, one to the WTO and the other to the UN, should reinforce the EU’s coordination capacity, presence and visibility, but stresses the importance of ensuring coherence in actions between the two delegations so that any duplication of work can be avoided;
42. norādot uz ES globālo un finanšu ietekmi, nepieciešamību starptautiskā mērogā aizsargāt ES stratēģiskās intereses un to, ka G-8 sanāksmju programmas ir ievērojami paplašinātas, tajās iekļaujot daudzus politiskus drošības jautājumus, sākot no cilvēktiesībām un reģionālās drošības līdz pat ieroču kontrolei, uzskata, ka ES ir pilntiesīgi jāpiedalās G-7/G-8 procesā un tā ir pilnvērtīgi jāpārstāv G-7 finanšu ministru sanāksmēs; norāda, ka pirms dalības G-7 un G-8 sanāksmēs ir jāuzlabo ES koordinācija, jo īpaši nodrošinot Eiropas Parlamenta ciešu iesaisti;
Noting the EU’s global economic and financial weight, the need to protect the EU’s strategic interests on the international scene and the fact that the summit agendas of the G-8 have broadened considerably to address a series of politico-security issues ranging from human rights through regional security to arms control, takes the view that the EU should fully participate in the G-7/G-8 process and should be fully represented in the meetings of the G-7 finance ministers; points out the need for enhanced EU coordination before G-7 and G-8 meetings, in particular by ensuring that the European Parliament is closely involved;
2. prasa Komisijai apsvērt iespēju pilnībā pievienoties starptautiskajām organizācijām, piemēram, UNCTAD un ESAO, un iesniegt šos apsvērumus arī Parlamentam un Padomei turpmākai novērtēšanai;
Asks the Commission to elaborate its reflexion on a full membership in international organisations such as UNCTAD and OECD and to present its elaborations for further evaluation to the Parliament and the Council as well;
4. prasa ES un dalībvalstīm pieņemt tādu pašu vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, lai veicinātu un aizstāvētu kopēju nostāju PTO;
Calls on the EU and the Member States to adopt an identical strategy in the medium and long term in order to promote and defend a common position within the WTO;
6. uzskata, ka ieilgušās Dohas sarunu kārtas sarunas liecina par sistēmisku nepieciešamību uzlabot PTO kā sarunu foruma darbību un ka tādēļ ES būtu jācenšas:
Considers that the protracted Doha Round negotiations have underscored a systemic need to improve the functioning of the WTO as a negotiating forum and that the EU should therefore seek to:
- ieviest sarunu procesā PTO iepriekšēju novērtējumu par iespējamām pretrunām nolīgumos ar spēkā esošajiem ANO līgumiem un konvencijām un citiem starptautiskiem nolīgumiem, jo īpaši attiecībā uz to īstenošanu;
- introduce into the negotiation process an ex-ante assessment of potential inconsistencies of agreements in the WTO with existing UN treaties and conventions as well as other international agreements, in particular with regard to their implementation;
- saglabāt vienprātības principu PTO lēmumu pieņemšanā, taču izpētīt arī alternatīvus risinājumus;
- maintain the principle of consensus in WTO decision-making but also explore alternative solutions;
- nostiprināt PTO sekretariātu un palielināt līdzekļus tehniskam nodrošinājumam, jo īpaši jaunattīstības valstīm, kas ir PTO locekles;
- strengthen the WTO secretariat and increase the resources for technical support, especially to developing WTO members;
- izveidot institucionālu sistēmu, kas palīdzētu veiksmīgāk nošķirt sarunas par noteikumiem no spēkā esošo nolīgumu īstenošanas;
- create an institutional setting which better distinguishes between the negotiation of rules and implementation of existing agreements;
- būtiski pastiprināt PTO parlamentāro dimensiju, lai paaugstinātu PTO sarunu demokrātisko leģitimitāti un pārredzamību;
- strongly enhance the parliamentary dimension of the WTO in order to increase the democratic legitimacy and transparency of WTO negotiations;
- aizstāvēt Eiropas ilgtspējīgas attīstības un sociālo tiesību, cilvēktiesību un vides tiesību aizsardzības mērķus tirdzniecības attiecībās;
- defend the European objectives of sustainable development and protection of social, human and environmental rights in trade relations;
8. mudina citās politikas disciplīnās biežāk ņemt vērā to, kā citas politikas jomas varētu, no vienas puses, negatīvi un, no otras puses, pozitīvi ietekmēt tirdzniecības politiku; ierosina ieviest saistošus strīdu risināšanas mehānismus arī citu politikas disciplīnu daudzpusējās organizācijās;
Encourages other political disciplines to take into consideration more often how other policy areas could on the one hand negatively affect, and on the other hand positively contribute to, trade policy; suggests to other political disciplines to also introduce binding dispute settlement mechanisms into their multilateral organisations;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area
Referents: Carl Haglund
Rapporteur: Carl Haglund
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS PAR JURIDISKO PAMATU .................................19
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS .............19
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS ...............................26
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............26
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0525 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0525 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 121. panta 6. punktu un 136. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0299/2010 ),
– having regard to Article 294(2), Article 121(6) and Article 136 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0299/2010 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0182/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Employment and Social ( A7-0182/2011 ),
par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai euro zonā
on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar tā 121. panta 6. punktu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 136, in combination with Article 121(6) thereof,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
OV C , , lpp. ,
OJ C , , p. . ,
(-1) Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajā desmitgadē gūtā pieredze un pieļautās kļūdas liecina par nepieciešamību uzlabot ekonomikas pārvaldību Savienībā, un tai būtu jābalstās uz valstu lielāku līdzatbildību par kopīgi pieņemtiem noteikumiem un politikas nostādnēm un stingrāku Savienības līmeņa uzraudzības sistēmu pār valstu ekonomiskās politikas nostādnēm.
(-1) Experience gained and mistakes made during the first decade of functioning of the economic and monetary union shows a need for improved economic governance in the Union, which should be built on stronger national ownership of commonly agreed rules and policies and on a more robust surveillance framework at the Union level of national economic policies.