natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saistības, kas jāievēro, dalībvalstīm precīzi jāpamato savos valsts tiesību aktos , lai nodrošinātu, ka šādas saistības ir pārskatāmas, samērīgas un pienācīgi definētas.
Member States should provide a clear justification for the “must carry” obligations in their national law so as to ensure that such obligations are transparent, proportionate and properly defined.
Tādēļ saistības, kas jāievēro, ir jāizstrādā tādas, lai pietiekami veicinātu efektīvas investīcijas infrastruktūrā.
In that regard, “must carry” rules should be designed in a way which provides sufficient incentives for efficient investment in infrastructure.
Saistības, kas jāievēro, ir regulāri jāpārskata, lai tās neatpaliktu no tehnoloģiju un tirgus attīstības tempa, nodrošinot to nepārtrauktu samērīgumu ar īstenojamajiem mērķiem.
“Must carry” rules should be periodically reviewed in order to keep them up-to-date with technological and market evolution in order to ensure that they continue to be proportionate to the objectives to be achieved.
Ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus apstākļu straujās izmaiņas, šāda pilnīga pārskatīšana būtu jāveic vismaz reizi trijos gados, rīkojot sabiedrisku apspriešanu ar visām ieinteresētajām personām.
Given the rapid change in technology and market conditions such a full review would need to be carried out at least every three years and would require a public consultation of all stakeholders.
Vienu vai vairākus apraides kanālus var papildināt ar pakalpojumiem, lai uzlabotu to pieejamību lietotājiem invalīdiem, piemēram, izmantojot videotekstu, subtitrus, audioaprakstu vai surdotulkojumu.
One or more broadcast channels may be complemented by services to improve accessibility for users with disabilities, such as a videotext service, subtitling service, an audio description or sign language.
(24) Juridiskas saistības, kas jāievēro, var uzlikt noteiktiem radio un audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem un papildpakalpojumiem , kurus piedāvā noteikts plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējs.
(24) Legal “must-carry” obligations may be applied to specified radio and audiovisual media services and complementary services supplied by a specified media service provider.
Audiovizuālie pakalpojumi ir definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvā 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos 1 .
Audiovisual media services are defined in Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities 1 .
Saistības, kas jāievēro, dalībvalstīm precīzi jāpamato, lai nodrošinātu, ka šādas saistības ir pārskatāmas, samērīgas un pienācīgi definētas.
Member States should provide a clear justification for the “must carry” obligations so as to ensure that such obligations are transparent, proportionate and properly defined.
Papildpakalpojumi ietver tādus pakalpojumus, kas uzlabo pieejamību lietotājiem invalīdiem, piemēram, izmantojot videotekstu, subtitrus, audioaprakstu vai surdotulkojumu , kā arī citus pakalpojumus .
Complementary services include, but are not limited to, services to improve accessibility for users with disabilities, such as a videotext service, subtitling service, an audio description or sign language.
(25a) Procedūra strīdu izšķiršanai ārpus tiesas ir jānostiprina, nodrošinot, ka tiek izmantotas neatkarīgas strīdu izšķiršanas iestādes un ka šī procedūra atbilst vismaz obligātajiem principiem, kuri noteikti Komisijas 1998. gada 30. marta Ieteikumā 98/257/EK par principiem, kas piemērojami iestādēm, kuras ir atbildīgas par patērētāju strīdu izšķiršanu ārpustiesas kārtībā 1 .
(25a) The procedure for out-of-court dispute resolution should be strengthened by ensuring that independent dispute resolution bodies are used, and that the procedure conforms at least to the minimum principles established by Commission Recommendation 98/257/EC of 30 March 1998 on the principles applicable to the bodies responsible for out-of-court settlement of consumer disputes 1 .
Dalībvalstis var šim nolūkam izmantot vai nu esošās strīdu izšķiršanas iestādes, ja šīs iestādes atbilst piemērojamām prasībām, vai izveidot jaunas iestādes.
Member States may either use existing dispute resolution bodies for that purpose, provided those bodies meet the applicable requirements, or establish new bodies.
Sk. pamatojumu 34. panta 1. punktam.
See justification to 34(1).
(26a) Direktīvā 2002/58/EK ir paredzēta to dalībvalstu noteikumu saskaņošana, kas nepieciešami, lai nodrošinātu personu pamattiesību un brīvību, jo īpaši personu tiesību uz privātās dzīves neaizskaramību, kā arī tiesību uz konfidencialitāti un informācijas tehnoloģiju sistēmu drošības līdzvērtīgu aizsardzības līmeni saistībā ar personas datu apstrādi elektronisko sakaru nozarē un lai nodrošinātu šādu dat un elektronisko sakaru iekārtu un pakalpojumu brīvu apriti Kopienā.
(26a) Directive 2002/58/EC provides for the harmonisation of the provisions of the Member States required to ensure an equivalent level of protection of fundamental rights and freedoms, and in particular the right to privacy and the right to confidentiality and security of information technology systems, with respect to the processing of personal data in the electronic communication s sector , and to ensure the free movement of such data and of electronic communication s equipment and services in the Community.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 1. grozījums)
(AM 1 of the LIBE opinion)
(26b) Nosakot izpildes pasākumus saistībā ar datu apstrādes drošību saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, Komisija apspriežas ar visām atbilstīgajām Eiropas iestādēm un organizācijām (Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un saskaņā ar 29. pantu izveidoto Datu aizsardzības darba grupu), kā arī ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai jo īpaši būtu informēta par labākajiem pieejamajiem tehniskiem un ekonomiskiem risinājumiem Direktīvas 2002/58/EK īstenošanas uzlabošanai.
(26b) When defining the implementing measures on the security of processing, in accordance with the regulatory procedure with scrutiny, the Commission sh ould consult all relevant European authorities and organisations (ENISA, the E uropean D ata P rotection S upervisor and the Article 29 Working Party) as well as all other relevant stakeholders, particularly in order to be informed of the best available technical and economic methods for improving the implementation of Directive 2002/58/EC .
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 2. grozījums)
(AM 2 of the LIBE opinion)
26.c apsvērums (jauns)
Recital 26 c (new)
(26c) Direktīvas 2002/58/EK noteikumi precizē un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti 1 un nodrošina abonentu, kas ir fiziskas un juridiskas personas, likumīgo interešu aizstāvību.
(26c) The provisions of Directive 2002/58/EC particularise and complement Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data 1 and provide for the legitimate interests of subscribers who are natural or legal persons.
Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.
Directive as amended by Regulation (EC) No 1882/2003.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 3. grozījums)
(AM 3 of the LIBE opinion)
(27) Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu liberalizācija līdz ar straujo tehnoloģiju attīstību veicina konkurenci un ekonomikas izaugsmi, un rezultātā lietotājiem publiskajos elektronisko sakaru tīklos ir pieejams plašs un daudzveidīgs pakalpojumu klāsts.
(27) Liberalisation of electronic communications networks and services markets and rapid technological development have combined to boost competition and economic growth and resulted in a rich diversity of end-user services accessible via public electronic communications networks.
Jānodrošina, lai patērētājiem un lietotājiem neatkarīgi no konkrētā pakalpojuma sniegšanai izmantotās tehnoloģijas tiktu piedāvāta līdzvērtīga privātās dzīves un personas datu aizsardzība.
There is a need to ensure that consumers and users are afforded the same level of protection of privacy and personal data, regardless of the technology used to deliver a particular service.
(27) Elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu liberalizācija līdz ar straujo tehnoloģiju attīstību veicina konkurenci un ekonomikas izaugsmi, un rezultātā lietotājiem publiskajos un privātajos elektronisko sakaru tīklos un publiski pieejamos privātos tīklos ir pieejams plašs un daudzveidīgs pakalpojumu klāsts.
(27) Liberalisation of electronic communications networks and services markets and rapid technological development have combined to boost competition and economic growth and have resulted in a rich diversity of end-user services accessible via public and private electronic communications networks and publicly accessible private networks .
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 4. grozījums)
(AM 4 of the LIBE opinion)
(28a) Direktīvā 2002/58/EK interneta protokola adreses uzskata par personas datiem tikai tad, ja tās vienas pašas vai kopā ar citiem datiem var tieši saistīt ar personu.
(28a) For the purpose of Directive 2002/58/EC , Internet Protocol addresses sh ould be considered as personal data only if they can be d irectly linked to an individual alone or in conjunction with other data.
Pēc apspriešanās ar saskaņā ar 29. pantu izveidoto darba grupu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju Komisijai līdz ... + jāiesniedz priekšlikums par īpašu tiesību aktu par interneta protokola adrešu juridisko pielīdzināšanu personas datiem datu aizsardzības sistēmā.
By ... + , the Commission should propose specific legislation on the legal handling of Internet Protocol addresses as personal data within the framework of data protection following consultation of the Article 29 Working Party and the European Data Protection Supervisor .
+ Divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.
+ Two years from the date of entry into force of this Directive.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 5. grozījums)
(AM 5 of the LIBE opinion)
28.b apsvērums (jauns)
Recital 28 b (new)
(28b) Publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam ir jāveic atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību.
(28b) The provider of a publicly available electronic communications service should take appropriate technical and organisational measures to ensure the security of its services.
Neskarot Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu 1 , šādiem pasākumiem jānodrošina, ka personas datiem var piekļūt tikai attiecīgi pilnvaroti darbinieki likumīgā nolūkā un ka uzglabātie vai pārsūtītie personas dati, kā arī tīkls un pakalpojumi tiek aizsargāti.
Without prejudice to Directive 95/46/EC and Directive 2006/24/EC of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on the retention of data generated or processed in connection with the provision of publicly available electronic communications services or of public communications networks 1 , such measures should ensure that personal data can be accessed only by authorised personnel for legally authorised purposes and that the personal data stored or transmitted as well as the network and services are protected.
Turklāt jābūt izstrādātai drošības politikai saistībā ar personas datu apstrādi, lai identificētu vājās vietas sistēmā un īstenotu regulāru uzraudzību un preventīvus, koriģējošus un problēmu novēršanas pasākumus.
Moreover , a security policy with respect to the processing of personal data should be established in order to identify vulnerabilities in the system and regular monitoring and preventive, corrective and mitigating action should be carried out.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 6. grozījums)
(AM 6 of the LIBE opinion)
28.c apsvērums (jauns)
Recital 28 c (new)
(28c) Valsts regulatīvajām iestādēm jāuzrauga veiktie pasākumi un jāizplata labākā prakse publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju vidū.
(28c) National regulatory authorities should monitor measures taken and disseminate best practices among providers of publicly available electronic communications services.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 7. grozījums)
(AM 7 of the LIBE opinion)
(29) Ja uz drošības pārkāpumiem, kā rezultātā atsevišķu abonentu personas dati ir zuduši vai kompromitēti, nereaģē pienācīgi un savlaicīgi, tie var radīt būtiskus ekonomiskos zaudējumus un sociālo kaitējumu, tostarp identitātes viltošanu.
(29) A breach of security resulting in the loss or compromising personal data of an individual subscriber may, if not addressed in an adequate and timely manner, result in substantial economic loss and social harm, including identity fraud.
Tāpēc abonentus, ko skāruši šādi starpgadījumi saistībā ar drošību , bez kavēšanās jābrīdina un jāinformē, lai tie varētu veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus .
Therefore, subscribers concerned by such security incidents should be notified without delay and informed in order to be able to take the necessary precautions .
Paziņojumā jāiekļauj informācija par pasākumiem, kurus pakalpojuma sniedzējs veicis, reaģējot uz pārkāpumu, un ieteikumi lietotājiem, ko skāris pārkāpums.
The notification should include information about measures taken by the provider to address the breach, as well as recommendations for the users affected.
Tāpēc bez kavēšanās jābrīdina attiecīgā valsts regulatīvā iestāde vai citas kompetentās valsts iestādes.
Therefore, the national regulatory authority or other competent national authority should be notified without delay.
Kompetentā iestāde izvērtē un nosaka pārkāpuma smagumu.
The competent authority sh ould consider and determine the seriousness of the breach.
Ja kompetentā iestāde uzskata, ka pārkāpums ir nopietns, tā prasa publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējam un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējam bez kavēšanās informēt par pārkāpumu personas, kuras skar šis pārkāpums.
If the breach is deemed to be serious the competent authority sh ould require the provider of publicly available electronic communications service and the provider of information society services to give an appropriate notification without undue delay to the persons affected by the breach.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 8. grozījums)
(AM 8 of the LIBE opinion)
(30a) Direktīvas 2002/58/EK 15. panta 1. punktu interpretē tā, ka personas datu izpaušana Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu 1 8. panta kontekstā neskar Direktīvu 2002/58/EK vai Direktīvu 95/46/EK, ja šāda izpaušana notiek pēc pamatota, t. i., pietiekami pamatota un samērīga, pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar dalībvalstīs noteikto kārtību, lai nodrošinātu, ka tiek ievērota datu aizsardzība.
(30a) Article 15(1) of Directive 2002/58/EC should be construed as meaning that disclosure of personal data in the context of Article 8 of Directive 2004/48 /EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on the enforcement of intellectual property rights 1 is without prejudice to Directive 2002/58/EC or Directive 95/46 /EC where it takes place following a justified, i.e. sufficiently well-founded, and proportionate request in accordance with procedures laid down by the Member States to guarantee that these safeguards are respected.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 9. grozījums)
(AM 9 of the LIBE opinion)
Direktīvas 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu 8. pants attiecas uz informācijas izpaušanu, kas var ietvert datus, kuri tiek aizsargāti saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK un/vai Direktīvu 95/46/EK.
Article 8, Directive 2004/48 on the enforcement of intellectual property rights relates to disclosure of information, which may involve data protected under this Directive (2002/58) and/or Directive 95/46/EC.
Ņemot vērā šīs direktīvas 15. panta 1. punktu un Direktīvas 95/46/EK 13. panta 1. punkta g) apakšpunktu, ir skaidrs, ka šāda datu izpaušana var notikt, lai aizsargātu trešo personu tiesības un brīvības.
It is clear from Article 15(1) of this Directive and Article 13(1)(g) of Directive 95/46/EC that such disclosure may take place, as it is necessary to protect the rights and freedoms of third parties.
Paturot prātā neseno tiesu praksi, šķiet atbilstīgi precizēt ES līmenī attiecības starp īpašiem datu izpaušanas noteikumiem Direktīvas 2004/48/EK 8. pantā un šīs direktīvas noteikumiem un tādējādi palielināt juridisko noteiktību visām pusēm.
In view of recent case-law it seems relevant to clarify at EU-level the relationship between the specific disclosure provision in Article 8 of Directive 2004/48 and the provisions of this Directive, and thereby increase legal certainty for all parties.
(30b) Īstenojot Direktīvas 2002/58/EK transponēšanas pasākumus, dalībvalstu iestādes un tiesas ne tikai interpretē savas valsts tiesības ar minēto direktīvu saskanīgā veidā, bet arī nodrošina, lai to pamatā nebūtu tāda minētās direktīvas interpretācija, kas ir pretrunā ar citām Kopienu tiesību aktos paredzētām pamattiesībām vai vispārējiem principiem, piemēram, proporcionalitātes principu.
(30b) When implementing measures transposing Directive 2002/58/EC, the authorities and courts of the Member States sh ould not only interpret their national law in a manner consistent with that Directive , but should also en sure that they do not rely on an interpretation of that Directive which would be in conflict with other fundamental rights or general principles of Community law, such as the principle of proportionality.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 10. grozījums)
(AM 10 of the LIBE opinion)
Šajā grozījumā ņemts vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 29. janvāra spriedums lietā „ Promusicae/Telefónica ”, kurā no jauna apstiprina, ka dalībvalstīm šī direktīva ir jāpiemēro tā, lai nebūtu pretrunu ar citām pamattiesībām vai vispārējiem tiesību principiem.
This amendment takes account of the Court of Justice judgment of 29 January 2008 in the Promusicae v Telefónica case, which reaffirms that Member States must interpret the directive in a manner that does not conflict with other fundamental rights or general principles of law.
Tas nodrošina citu personu tiesību un brīvību aizsardzību.
This constitutes a guarantee for the protection of the rights and freedoms of others.
(33) EEST iestāde var palīdzēt paaugstināt personas datu un privātās dzīves aizsardzības līmeni Kopienā, cita starpā, daloties ar pieredzi un konsultējot, veicinot riska pārvaldības paraugprakses apmaiņu un izstrādājot kopējas metodes riska pārvaldībai.
(33) The Authority can contribute to the enhanced level of protection for personal data and privacy in the Community by, among other things, providing expertise and advice, promoting the exchange of best practices in risk management, and establishing common methodologies for risk assessment.
Tai jo īpaši jāveicina piemērotu tehnisko un organizatorisko drošības pasākumu saskaņošana.
In particular, it should contribute to harmonisation of appropriate technical and organisational security measures.
Ja tiks izveidota šāda iestāde, minētie jautājumi, visticamāk, tās kompetencē neietilps.
The proposed authority will likely not have responsibility for these issues.
(34) Programmatūra, ar kuras palīdzību trešas personas labā slepeni uzrauga lietotāja darbības un/vai iejaucas lietotāja termināliekārtu darbībā (tā sauktā "spiegprogrammatūra"), ir nopietns drauds lietotāju privātās dzīves neaizskaramībai.
(34) Software that surreptitiously monitors actions of the user and/or subverts operation of the user’s terminal equipment for the benefit of a third party (so-called “spyware”) poses a serious threat to users’ privacy.
Jānodrošina lietotāju privātās telpas augsta līmeņa un līdzvērtīga aizsardzība neatkarīgi no tā, vai nevēlamā spiegprogrammatūra tiek netīši lejupielādēta ar elektronisko sakaru tīklu starpniecību vai nonākusi lietotāja iekārtā un slepeni instalēta ar programmatūras, ko izplata ar citu ārējo atmiņas nesēju, kā kompaktdisku, lasāmatmiņas kompaktdisku (CD-ROM), USB atslēgu, starpniecību.
A high and equal level of protection of the private sphere of users needs to be ensured, regardless of whether unwanted spying programmes are inadvertently downloaded via electronic communications networks or are delivered and installed hidden in software distributed on other external data storage media, such as CDs, CD-ROMs, USB keys.
(34) Programmatūra, ar kuras palīdzību trešas personas labā slepeni uzrauga lietotāja darbības un/vai iejaucas lietotāja termināliekārtu darbībā (tā sauktā "spiegprogrammatūra"), ir nopietns drauds lietotāju privātās dzīves neaizskaramībai.
(34) Software that surreptitiously monitors actions of the user and/or subverts operation of the user’s terminal equipment for the benefit of a third party (so-called spyware) poses a serious threat to users’ privacy.
Dalībvalstīm jāmudina galalietotāji veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu to galiekārtas pret vīrusiem un spiegprogrammām.
Member States sh ould encourage end-users to take the necessary steps to protect their terminal equipment ag ainst viruses and spy ware.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 12. grozījums)
(AM 12 of the LIBE opinion)
Tā kā galiekārtas ir vājākais tīkla posms, tām jābūt labi aizsargātām.
The terminal equipment is the weakest link in a network and, hence, should be well protected.
Galalietotājiem ir jāapzinās apdraudējums, ar ko tie saskaras internetā, lejuplādējot un izmantojot programmatūru vai lietojot datu nesējus.
End-users should understand the risks they face while surfing the internet, when they download and use software or data storage media.
(35) Elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem jāveic būtiski ieguldījumi, lai apkarotu nelūgtus komerciālus paziņojumus (surogātpastu).
(35) Electronic communications service providers have to make substantial investments in order to combat unsolicited commercial communications (“spam”).
Tiem arī labāk nekā lietotājiem ir pieejamas zināšanas un resursi, kas nepieciešami surogātpasta izplatītāju atklāšanai un apzināšanai.
They are also in a better position than end-users in possessing the knowledge and resources necessary to detect and identify spammers.
Tāpēc e-pasta pakalpojumu sniedzējiem un citu pakalpojumu sniedzējiem jābūt iespējai uzsākt tiesisku darbību pret surogātpasta izplatītājiem un tādējādi aizstāvēt klientu intereses, kā arī savas likumiskās uzņēmējdarbības intereses.
Email service providers and other service providers should therefore have the possibility to initiate legal action against spammers and thus defend the interests of their customers, as well as their own legitimate business interests.
Tāpēc e-pasta pakalpojumu sniedzējiem un citu pakalpojumu sniedzējiem jābūt iespējai uzsākt tiesisku darbību pret surogātpasta izplatītājiem par šādiem pārkāpumiem un tādējādi aizstāvēt klientu intereses, kā arī savas likumiskās uzņēmējdarbības intereses.
Email service providers and other service providers should therefore have the possibility to initiate legal action against spammers for such infringements and thus defend the interests of their customers, as well as their own legitimate business interests.
(LIBE komitejas sniegtā atzinuma 13. grozījums)
(AM 13 of the LIBE opinion)