natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. tā kā nodokļi par enerģiju vidēji sasniedz 76 % un transporta nodokļi 21 % no vides nodokļiem;
H. whereas taxes on energy account on average for 76% of environmental taxation, and taxes on transport for 21%,
I. tā kā mājsaimniecībām ir jāsedz lielākā vides nodokļu daļa, lai gan lielākie enerģijas, ūdens un transporta pakalpojumu patērētāji ir citas saimniecības nozares;
I. whereas households bear the bulk of the burden of environmental taxes even though other sectors of the economy are the main energy and water consumers and transport users,
J. tā kā videi kaitīgo subsīdiju reforma var palīdzēt klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā, veicināt ilgtspējīgu attīstību un ES starptautiskās konkurētspējas saglabāšanos;
J. whereas the reform of environmentally harmful subsidies (EHS) can contribute to addressing climate change, advance sustainable development and maintain the EU’s international competitiveness,
K. tā kā prognozēm klimata pārmaiņu globālo seku jomā vajadzētu izraisīt ne vien to, ka izaugsme vairs netiek saistīta ar ražošanu un patēriņa veidiem, bet arī mūsu sociāli ekonomiskās attīstības modeļa maiņu;
K. whereas the response to the forecast global impact of climate change must be not merely a decoupling of growth from production and consumption patterns but also a change in our socio-economic development model,
L. tā kā pašreizējie IKP ekonomiskie rādītāji vairs nav pietiekami pienācīgam sociālās, ekonomiskās un ekoloģiskās realitātes novērtējumam un tie neietver sekas, ko cilvēka darbība izraisa vidē un kas mums ir jānovērš, būtu jāmeklē jauni vides rādītāji saražotās bagātības aprēķināšanai, lai pilnīgāk ievērotu šādas izmaiņas;
L. whereas current GDP economic indicators no longer suffice as a means of evaluating social, economic and environmental reality accurately, and whereas they do not take account of the environmental consequences of human activities that must be addressed; whereas consideration should be given to new environmental indicators for calculating wealth created which are designed to take better account of these changes,
Zaļās grāmatas kritika
Criticisms of the Green Paper
6. pauž neapmierinātību par to, ka pārāk virspusīgi skarta starptautiskā dimensija un ka joprojām nav ieviesti pasākumi, lai maksimāli samazinātu konkurences kropļojumus starp reģioniem un rūpniecības sektoriem;
Criticises the fact that the international dimension is touched on too briefly and that measures aimed at maximum reduction of distortions of competition among regions and industrial sectors have still not been introduced;
9. aicina Komisiju veikt salīdzinošu pastāvošo tirgus instrumentu pētījumu, lai novērtētu to efektivitāti un veicinātu labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm;
Calls on the Commission to use a comparative study of existing MBIs in order to evaluate their effectiveness and promote the exchange of good practice between Member States;
Vides rādītāji vai rādītāji, kuros ņem vērā vidi, piemēram, IBED (ilgtspējīgas labklājības indikators) vai ISEW (noturīgas ekonomiskās labklājības indikators), TPI. , kas sniedz pārskatu par videi nodarītā kaitējuma rezultātā zaudēto bagātību;
Environmental indicators or indicators that take account of the environment, such as IBED (Indicateur du bien-être durable) or ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), TPI. which factor in the wealth lost as a result of environmental damage;
18. atzīst, ka vides politikā izmantojamie tirgus instrumenti ir līdzeklis, kurš sniedz iespēju ar samērīgām izmaksām sasniegt vides mērķus; uzsver, ka tie nevar aizstāt tiesību aktus vides jomā, ar kuriem noteikti sasniedzamie mērķi un ievērojamās normas un ka to efektivitāte ir atkarīga no koordinācijas un no saderības ar citiem instrumentiem;
Recognises that market-based instruments for environment purposes are one of the ways of achieving environmental objectives at a reasonable cost; stresses that they cannot be a substitute for environmental legislation which lays down targets to be achieved and standards to be complied with and that their effectiveness depends on how they are coordinated with and complement other instruments;
21. uzskata, ka pasākumi enerģētikas un klimata jomā, kas pieņemti, veidojot vispārēju koncepciju ES un dalībvalstu līmenī, ir jāsaskaņo ar Lisabonā un Gēteborgā noteiktajiem mērķiem;
Takes the view that energy and climate measures adopted as part of a comprehensive concept at EU and national levels must be brought into line with the objectives agreed in Lisbon and Göteborg;
25. atgādina, ka Padomes 2003. gada oktobra Direktīvā, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai
Recalls that Council Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity
29. atgādina, ka, neskatoties uz vienprātību nodokļu jomā, līgumos ir paredzēta ciešākas sadarbības iespēja un ka pastāv arī atklātā koordinācijas metode; tāpēc aicina dalībvalstis turpināt darbu vides nodokļu jomā Eiropas līmenī, lai novērstu jebkādu nodokļu dempingu;
Points out that, despite the unanimity requirement in the area of taxation, the treaties offer the possibility of enhanced cooperation, and draws attention to the existence of the open coordination method; calls on the Member States, therefore, to make progress on the issue of environmental taxation at European level in order to prevent all forms of fiscal dumping;
35. atzinīgi vērtē nesen notikušo konferenci „Tālāk par IKP”, ko rīkoja Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments, ESAO, Pasaules Dabas fonds un Romas klubs, kā arī tajā izdarītos galvenos secinājumus; uzsver, cik svarīgi ir papildināt IKP ar citiem rādītājiem, lai precīzāk noteiktu sabiedrības labklājību un attīstību, īpaši saistībā ar ekonomiskās izaugsmes ietekmi uz atmosfēru un ekosistēmām;
Welcomes the recent conference “Beyond GDP” organised by the Commission, the European Parliament, the OECD, the WWF and the Club of Rome, and the major conclusions drawn; stresses the importance of complementing GDP by other indicators so as to assess welfare and progress in society in a more balanced way, in particular with regard to the effects of economic growth on the atmosphere and ecosystems;
37. tomēr atzīst, ka ES ETS pašreizējā veidolā ir pārāk šaurs piemērojums, ņemot vērā dažādos siltumnīcefekta gāzu avotus un saistītās nozares, un ka Komisijai un dalībvalstīm būs jāveic nepieciešamie uzlabojumi, lai optimizētu SEG emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu projekta trešajā posmā sākot no 2013. gada;
Recognises that in its current version the EU ETS has too narrow a field of application, given the numerous greenhouse gas (GHG) sources and sectors involved, and that the improvements needed in order to optimise the EU ETS will have to be made by the Commission and the Member States in the third stage of the project, starting in 2013;
39. uzsver tāpēc, ka steidzami ir nepieciešams pārskatīt ES ETS, lai efektīvi novērstu izmēģinājuma laikā konstatētos trūkumus, īpaši uzņēmumu (piemēram, lielo elektrības ražotāju) virspeļņu, kas radusies par velti piešķirot CO 2 kvotas uzsver, ka ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijā ir pausts stingrs atbalsts principam „piesārņotājs maksā” un tāpēc ES ETS ir jābalsta uz emisiju atļauju pārdošanu izsolē un emisiju kopējā apjoma ierobežošanu atbilstīgi ES mērķim līdz 2020. gadam tās samazināt par 30 %, ietverot kvantitatīvus ierobežojumus un kvalitātes prasības tīras attīstības mehānisma / kopīgas izpildes projektu kredītu izmantošanai;
Stresses, therefore, the urgent need for a revision of the EU ETS in order to address effectively the shortcomings experienced during the trial period, including the windfall profits of companies due to the assets acquired from the allocation of CO 2 quotas free of charge (for instance the large electricity producers); emphasises that the strong endorsement of the polluter pays principle in the EU Sustainable Development Strategy implies that the EU ETS should be primarily based on auctioning of the emission permits and on a total emissions cap that is consistent with the EU 2020 reduction target of 30%, including quantitative limits and qualitative requirements for the use of Clean Development Mechanism / Joint Implementation (CDM/JI) project credits;
( Eurovignette ) direktīvas pārskatīšanu, lai izvairītos no viena un tā paša mērķa sasniegšanai paredzēto pasākumu pārklāšanās un lai mainītu vides nodokļus tūlītējai rīcības maiņai dažādās ekonomikas jomās, galvenokārt izmantojot ārējo izmaksu internalizāciju;
(Eurovignette Directive) in order to avoid an overlap in measures designed to achieve the same objective and to change environmental taxation to bring about a rapid reorientation towards environment conscious behaviour in the various sectors of the economy, inter alia through internalisation of external costs;
49. uzskata, ka, pārskatot tiesību aktus energoproduktu nodokļu jomā, ir jāpaaugstina minimālās nodokļu likmes transportam, kas tiek izmantots rūpniecībā un tirdzniecībā; atbalsta nodokļu dalīšanu enerģētikas un vides daļās, balstoties uz CO 2 emisiju līmeni;
Considers that as part of the revision of the legislation on the taxation of energy products the minimum rate of taxes on transport for industrial or commercial purposes should be raised; supports the differentiation of taxation into an energy component and an environmental component based on the level of CO 2 emissions;
52. aicina dalībvalstis stiprināt celtniecības nozarei paredzētās atvieglojumu stratēģijas, lai veicinātu enerģijas pieprasījuma un CO 2 emisiju samazināšanos; uzsver, ka būtiski ir atbalstīt pasīvo māju un „energopozitīvo” māju attīstību;
Calls on the Member States to strengthen their incentive policies for the building sector to facilitate a reduction in demand for energy and CO 2 emissions; stresses the importance of supporting the development of passive, positive energy housing;
Īpaši instrumenti un jomas
Specific instruments and sectors
57. cer, ka Komisija, pārskatot Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, patiešām ņems vērā nepieciešamību mainīt ražošanas, pārvietošanās, transporta un patēriņa veidus un samazināt atkritumu daudzumu;
Looks to the Commission, when it revises the Community guidelines on state aid for environmental protection, to take proper account of the need to influence production, traffic, transport and consumption patterns and to reduce waste;
60. aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot nodokļu vai maksājumu sistēmu, lai samazinātu pesticīdu izmantošanas apmēru un lai mudinātu izmantot videi un veselībai mazāk toksiskus un mazāk kaitīgus pesticīdus;
Calls on the Commission and the Member States to put in place a system of taxes or charges designed to reduce the quantity of pesticides used and encourage the use of pesticides that are less toxic and less damaging to the environment and health;
64. prasa, lai Komisija paredz savās iniciatīvās dalībvalstu izmantoto pastāvošo mehānismu uzturēšanu, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas attīstību; uzskata, ka pirms finansiāla stimula piešķiršanas biodegvielām, ir nepieciešams veikt papildu novērtējumu, lai noteiktu, vai tās ir ražotas ilgtspējīgā veidā attiecībā pret vidi;
Calls on the Commission to include among its initiatives the retention of the current mechanisms employed by the Member States to support the development of renewables; stresses that further assessments are necessary before providing financial incentives for biofuels in order to determine whether they are produced in an environmentally sustainable way;
66. aicina Komisiju īstenot priekšizpēti saistībā ar „CO 2 kartes” ieviešanu personām un MVU, kurā būtu norādīts enerģijas patēriņš un radītā siltumnīcefekta gāze;
Calls on the Commission to carry out a feasibility study into the introduction of a ‘CO 2 card’ for individuals and SMEs, on which their energy consumption and the level of greenhouse gases emitted would be recorded;
71. uzskata, ka šajā instrumentā ir jāņem vērā labākās pieejamās tehnikas un tam ir jābūt labvēlīgam trešām valstīm, bet īpaši jaunattīstības valstīm, lai tas iegūtu starptautisku atbalstu;
Considers that in order to be internationally acceptable, such an instrument would need to take account of best available techniques and be favourable to third countries, particularly developing countries;
Eiropas Savienība jo īpaši aktīvi darbojas vides aizsardzības jomā un pēc savas iniciatīvas ir organizējusi apspriedes un īstenojusi pasākumus gan ES teritorijā, gan starptautiskā mērogā, piemēram, Kioto Protokolu.
The European Union is particularly active on environmental issues and has taken the initiative on numerous ideas and actions both within the EU and in the international arena, e.g. the Kyoto Protocol.
Eiropas vēsture, kā arī attīstība rūpniecības un ekonomikas jomā liek ES uzņemties šo atbildību un mums — sniegt priekšzīmi un uzņemties iniciatīvu vides politikas jomā.
This is a responsibility the EU has on account of Europe’s history and its industrial and economic development, and it means that we need to provide leadership and play a pioneering role in environmental policy.
Atzinīgi jāvērtē arī tas, ka ir izveidota Eiropas Parlamenta Pagaidu komiteja klimata pārmaiņu jautājumos.
The setting-up of the European Parliament’s temporary committee on climate change is to be welcomed.
Patlaban vides aizsardzības jomā pastāv paaugstinātas prasības, jo klimata pārmaiņu apkarošanas nolūkā ir jāīsteno daudz intensīvāki pasākumi nekā iepriekš tika paredzēts.
With today’s increased environmental demands, tackling climate change requires much stronger action than that which has been envisaged thus far.
Šajā saistībā ir jāsaprot, ka mūsu sabiedrība ir balstīta uz labklājības līmeņa paaugstināšanu, tādējādi nodrošinot ekonomisko un sociālo progresu.
To do that we need to understand that our societies function on wealth creation as a framework for economic and social progress.
Labklājības līmeņa palielināšana vienmēr ir bijusi atkarīga no izejvielu un enerģijas plūsmas pieauguma.
This wealth creation has always depended on increasing flows of materials and energy.
Tomēr izrādās, ka šādu formulu turpmāk piemērot vairs nevar — daudzu dabas resursu izsīkšana īsā, vidēji ilgā vai ilgā termiņā radīs pastāvīgu to iegādes vai apstrādes izmaksu pieaugumu, kā arī pieaugošu pieprasījumu starptautiskā līmenī.
It is now clear that this equation is no longer tenable: the increasing scarcity of many natural resources over the short, medium and long term will lead to a steady increase in the cost of obtaining and using them and increased worldwide demand for them.
Jācīnās arī par bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu, un šīs cīņas mērķis ir ne vien saglabāt „dabas muzeju”, bet arī saglabāt un atjaunot tos dzīvībai būtiskos „pakalpojumus”, ko mums sniedz ekosistēmas.
Action also needs to be taken to restore biodiversity, the aim of which being not to preserve a living museum but to maintain or restore the vital ‘services’ which ecosystems perform for us.
Uz spēles ir likts lauksaimniecības ražīgums un kvalitāte, kā arī gaisa, ūdens, augsnes u.tml. kvalitāte.
At stake are the level and quality of agricultural harvests, the quality of the air, water and soil, etc.
Patlaban ar cilvēka darbību saistītie vides tēriņi, jo īpaši rūpniecības un ekonomikas jomā, tehniskā valodā runājot — ārējās izmaksas, pārāk maz vai gandrīz nemaz netiek ņemti vērā.
At the moment scarcely any account is taken of the environmental costs of human activities, particularly industrial and economic activities, known technically as ‘external costs’.
Tādēļ līdztekus izstrādāto tiesību aktu klāstam, kā arī pašas izvirzītajiem mērķiem un noteiktajām normām, Eiropas Savienība ir ieviesusi citus līdzekļus, ar kuru palīdzību var uzlabot situāciju vides jomā.
The European Union is determined to control more effectively the impact of human activities on the environment and fully understands the need to diversify its approach in order to achieve the objectives it has set.
Šo papildu instrumentu starpā var minēt saistībā ar subsīdijām piešķirto finansiālo atbalstu, budžeta daļu, kas Septītā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem paredzēta pētniecības un ekotehnoloģiju atbalstam, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību, kā arī īstenotu komunikācijas kampaņas un preventīvus pasākumus.
Accordingly, alongside its laws and the targets and standards it has set itself, the European Union has also developed other tools to help improve the environment, including subsidies, the part of the 7th FPRD earmarked for research and eco-technologies to support sustainable development, information campaigns and preventive action.
Turklāt Eiropas Savienība jau ir izpētījusi tirgus instrumentus, kuriem patlaban jāpievērš īpaša uzmanība, un saistībā ar šiem instrumentiem ir jāizstrādā jauni priekšlikumi.
In addition, market instruments, which are a route already explored by the EU, now need to be given particular attention and backed up by new proposals.
ES, kurai ir arī liela pieredze atsevišķās dalībvalstīs, jau tagad šajā jomā var piedāvāt Kopienas pieeju, uzsākot jaunus pasākumus un veicinot labas prakses apmaiņu dalībvalstu starpā.
Using the experience gained by certain Member States, the EU is in a position to propose a Community approach in this field by initiating new schemes and promoting the exchange of good practice between Member States.
Galvenie instrumenti, ar kuriem mēs saskaramies atkarībā no attiecīgās darbības nozares, ir finansiāli atvieglojumi un nodokļi.
The main instruments which we will address, insofar as they relate to the various sectors, are financial incentives and taxes.
Referente labi apzinās, ka sīkāk ir jāskata vairāki jautājumi, piemēram, par atkritumiem, ūdens politiku, augsni u.tml., tomēr galveno uzmanību viņa vēlējās pievērst prioritārām nozarēm un izklāstīt tos principus, kas attiecas uz tirgus instrumentiem vides politikā un ar vidi saistītā politikā.
Your rapporteur is well aware of the need to deal in detail with issues such as waste, water policy, soil, etc. but wanted to concentrate on the priority sectors and identify the principles to be applied to market instruments for environment and related policy purposes.
Patlaban Kopienas līmenī viens no retajiem tirgus instrumentiem ir CO 2 emisiju kvotu tirdzniecības sistēma; tuvākajā laikā tas ir jāpārskata, lai uzlabotu tā efektivitāti.
One of the few market instruments applied at Community level today is the carbon emissions trading scheme, which must shortly be revised to make it more effective.
Ir jāsecina, ka dalībvalstīs vides nodokļi ir ļoti atšķirīgi un tiem ir tendence samazināties.
Environmental taxation varies greatly from one Member State to another and is falling.
Eiropas Savienībā, kurā bija 15 dalībvalstis, 2004. gadā no vides nodokļiem gūtie ienākumi vidēji sasniedza 2,9 % no IKP, un no 1999. līdz 2004. gadam šis jau tā zemais līmenis samazinājās par 6,5 %.
In 2004 the average revenue from environmental taxes was 2.9% of EU-15 GDP, having fallen by 6.5% since 1999.
Tādēļ šis vidējais līmenis ir jāpalielina un jāsamazina atšķirības dalībvalstu starpā.
This average rate therefore needs to be increased and the gaps between the Member States need to be closed.
Referente labi apzinās, ka nodokļu jomā paredzēts vienprātīgs balsojums, tomēr viņa uzsver, ka pastāv pretrunas starp vides apdraudējuma starptautiskā rakstura atzīšanu un status quo vides nodokļu jomā Kopienas līmenī.
Your rapporteur is aware of the unanimity requirement on tax issues, but wishes to stress that there is a certain paradox between, on the one hand, recognising the transnational nature of the threats to the environment and, on the other hand, maintaining the status quo on environmental taxation at Community level.
Šādā situācijā priekšroka tiek dota valsts līmeņa risinājumiem un rodas konkurences kropļošanas risks dalībvalstu uzņēmumu starpā.
This situation encourages national solutions and runs the risk of distorting competition between the Member States’ undertakings.
Attiecībā uz konkurētspēju referente vaino arī negodīgu nodokļu konkurenci un nodokļu likmju pastāvīgas pazemināšanās spiedienu, kas var negatīvi ietekmēt valsts finansējuma ilgtspējību un atbalstu valsts politikas jomās, tostarp vides jomā.
The need to be competitive means it also leads to unfair tax competition and a constant downward pressure on tax rates, which ultimately risks compromising the viability of public finances and support for public policies, including environmental policies.
Tā kā nodokļu jomā nav vērojams progress, atļauju vai kvotu tirdzniecības sistēmas būs vienīgie pieejamie Kopienas instrumenti.
If no progress is made on taxation, permit or quota trading schemes will be the only Community instruments available.
Šāda kompensācija ir šķietama, jo šīs divas zonas nav ekvivalentas.
Any such compensation is unrealistic because the two areas cannot be equivalent.
Lai tirgus instrumenti būtu efektīvi, tiem jābūt savstarpēji papildinošiem, turklāt tiem jāpapildina citi instrumenti, jāizprot to nozīmīgums, un tie jāakceptē pilsoņiem; šos instrumentus nedrīkst uztvert vienīgi kā ES noteiktu papildu ierobežojumu.
For market instruments to be effective they need to be complementary with each other and with other instruments, their scope needs to be understood and they need to be accepted by the public; they must not be seen solely as a further constraint imposed by the EU.
Lai mudinātu ES iedzīvotājus izvēlēties videi nekaitīgu dzīvesveidu un patēriņa ieradumus un samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz ekosistēmām, ir jānodrošina arī tas, lai pilsoņiem būtu pieejama šāda izvēle.
If Europe’s citizens are to be encouraged to adopt environmentally friendly lifestyles and consumption patterns and to reduce the impact of human activities on ecosystems, they need to be given that choice.
Nevar, piemēram, sodīt darbinieku par ierašanos darbavietā ar personīgo automašīnu, ja nav nodrošināta iespēja izmantot sabiedrisko transportlīdzekli.
For example, employees who have to drive to work in their own car when there is no public transport should not be penalised
Turklāt, lai sabiedrība sociāli pieņemtu pasākumus, tiem jābūt pakāpeniskiem, un nedrīkst ciest tās mājsaimniecības, kas atrodas finansiāli sarežģītā situācijā.
Furthermore, such efforts, if they are to be socially acceptable, must be progressive and must not penalise households that are struggling financially.
Ja nodokļi par precēm un pakalpojumiem jāpiemēro ar zināmu piesardzību, ir iespējami citi risinājumi, piemēram, vispārēja nodokļu noregulēšana, pamatojoties uz solidaritātes un sociālā taisnīguma principu, lai sasniegtu ES mērķus vides jomā.
While the issue of taxes on products and services needs to be approached with caution, other potential solutions exist, such as redistributing overall taxation based on the principles of solidarity and social justice with a view to achieving the Union’s environmental goals.
Tiešām ir konstatēts, ka liela daļa no uzņēmumu un kapitāla ienākumu nodokļu sloga tiek uzlikta mājsaimniecībām un vairāk tas ietekmē ienākumus, kas gūti no mazāk apmaksāta darba.
In fact a large part of the tax on business and on income from capital has been shifted to households and it is a burden that bears more heavily on income from lower-paid work.
Ir iezīmējušies jauni virzieni, kas jānovērtē gan vides, gan sociālajā un ekonomikas aspektā.
And there are other measures, too, which need to be assessed not only in terms of their environmental and social impact but also their economic impact.
Runājot par ES un tās dalībvalstu konkurētspēju, ir jāatzīmē, ka atsevišķas politikas jomas, jo īpaši kravas transporta politika, kļūs efektīvākas, ja tās ieviesīs Eiropas līmenī.
From the point of view of the competitiveness of the EU and its Member States, certain policies, particularly those on freight transport, would be more effective if they were applied at European level.
Jānorāda, ka atsevišķu dalībvalstu noteiktie autotransporta nodokļi tiešām nesamazina preču pārvadājumus Eiropas līmenī, bet veicina pārvadājumu pārvietošanu uz tādiem maršrutiem, kas nav aplikti ar nodokļiem.
For example, the taxes set by certain Member States on road transport do not reduce the movement of goods at European level but simply move that traffic onto roads where no charge is levied.