natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tādējādi teritoriālā kohēzija būtībā ir koncentrācijas radīto ieguvumu izmantošana, vienlaikus izvairoties no pārmērīgas izaugsmes koncentrācijas un veicinot piekļuvi visās teritorijās notiekošās aglomerācijas radītajiem ieguvumiem.
Thus, territorial cohesion is about building on gains stemming from concentration, but also avoiding excessive concentrations of growth and facilitating the access to the increasing returns of agglomeration in all territories.
v Savienošana uzsver nepieciešamību virzīties uz integrētu Eiropu, kas piedāvā ātru un efektīvu piekļuvi tirgiem, pakalpojumiem un personām.
v Connection highlights the need to move toward an integrated Europe which offers fast and efficient access to markets, services and people.
Tas attiecas ne tikai uz transportu, bet arī vienotā tirgus efektīvas funkcionēšanas pamatā esošajām infrastruktūrām, kas, piemēram, garantē piekļuvi veselības aprūpes un izglītības, platjoslas interneta vai enerģijas tīklu pakalpojumiem.
This includes transport, but also infrastructures underlying the effective functioning of the Single Market - such as those guaranteeing access to health and education, to broadband internet or to energy networks.
Visi šie savienojumi Savienībā arvien ir nevienmērīgi izplatīti.
All these connections remain unevenly distributed across the Union today.
v Sadarbība vienmēr ir bijusi svarīgs kohēzijas politikas balsts.
v Cooperation has always been an important pillar for cohesion policy.
Zaļajā grāmatā norādīts, ka šajā ziņā jāstrādā vēl vairāk, pievēršoties pārrobežu jautājumiem, kas aptver jomas no svārstmigrācijas līdz vides aizsardzībai.
The Green Paper argues that even more needs to be done in that respect, in order to address issues that are cross-border by nature and range from commuting to environment.
Šai sadarbībai būtu jānotiek daudzos līmeņos, un tajā jāiesaista jauni partneri.
This cooperation should occur at many levels and involve new partners.
Komisija arīdzan atzīst specifiskās attīstības problēmas, ar kurām saskaras triju veidu reģioni ar īpašām ģeogrāfiskajām iezīmēm (kalniem, salām, reti apdzīvotām teritorijām), un izvērtē, vai šo problēmu kompensēšanai nepieciešami īpaši politiski pasākumi.
The Commission also acknowledges the particular development challenges that three types of regions with specific geographical features (mountains, islands, sparsely populated areas) face, and looks at whether special policy measures are required in order to offset these problems.
Visbeidzot, Komisija iezīmē virkni ES nozaru politiku, kam ir spēcīga teritoriālā ietekme (piemēram, transports, enerģija, KLP pirmais pīlārs, nodarbinātība, vides aizsardzība), norādot, cik būtiski to starpā radīt sinerģiju.
Finally, the Commission highlights a number of sectoral EU policies, which have a strong territorial impact (e.g. transport, energy, first pillar of CAP, employment, environmental), pointing to the importance of creating synergies between them.
Referenta vispārējas piezīmes
General remarks by the rapporteur
A. ZAĻĀ GRĀMATA
A. THE GREEN PAPER
Lai gan Lisabonas līgums vēl nav ratificēts un „teritoriālajai kohēzijai” nav formāla likumiskā pamata, Zaļajā grāmatā ir pirmo reizi analizēts šis jēdziens, kas līdztekus ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai būs Eiropas Savienības prioritāte.
Despite the fact that the Lisbon Treaty is not yet ratified and, therefore, “territorial cohesion” does not currently have a formal Treaty basis, this Green Paper provides for a first analysis of this concept that will be a key priority for the Union, alongside economic and social cohesion.
Praktiski tas nozīmē, ka „teritoriālās kohēzijas” jēdziena ieviešana atkal tiek atlikta.
In concrete terms, this implies a further delay in making operational the notion of "territorial cohesion".
Jāuzsver, ka Eiropas Parlaments gaidīja skaidras teritoriālās kohēzijas definīcijas rašanos sabiedriskās apspriešanās rezultātā, par to kopīgi vienojoties un to izprotot visām reģionālajā politikā iesaistītajām pusēm.
It should be stressed that the European Parliament expected a clear definition of territorial cohesion to result from the public consultation, which will be commonly agreed, shared and understood by all stakeholders in the field of regional policy.
Šī procesa panākumi ir tieši saistīti ar iespējami plašāku dažādu iesaistīto pušu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību debatēs, un Eiropas Parlamenta locekļiem arī būtu aktīvi jāiesaistās, lai efektīvi sekmētu Eiropas pilsoņu iepazīstināšanu ar Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju.
The success of this process being directly linked with the widest possible participation of the different stakeholders and civil society in this debate, the Members of the European Parliament have also an active role to play in contributing effectively to promoting the Green Paper on Territorial Cohesion to the European Citizens.
Referents arī uzskata, ka Baltās grāmatas izdošana varētu tikai veicināt „teritoriālās kohēzijas” pārtapšanu konkrētos nosacījumos, ko ietvert nākamajā tiesību aktu paketē par struktūrfondiem plānošanas periodam pēc 2013. gada.
The rapporteur also considers that the publication of a White Paper could only pave the way for translating "territorial cohesion" into concrete provisions, which should be introduced in the next legislative package on Structural Funds for the post-2013 programming period.
Viņš uzskata, ka Eiropas Parlamenta pozīcijai vajadzētu drīzāk aprobežoties ar jaunā mērķa politiskajiem aspektiem un to, vai, kā un kādā mērā šis jaunais jēdziens varētu ietekmēt ES budžetu pēc 2013. gada, atspoguļot vēlākā posmā.
He consideres that the position by the European Parliament should rather confine to the political aspects of this new objective and to reflect at a later stage on whether, how or to what extent this new concept might affect the EU budget for the post-2013 period.
B. TERITORIĀLĀS KOHĒZIJAS JĒDZIENS
B. THE CONCEPT OF TERRITORIAL COHESION
Pašreizējās debatēs būtu jācenšas ne tikai noteikt teritoriālās kohēzijas pievienoto vērtību un konkrētos Eiropas pilsoņu ieguvumus no tās praktiskās īstenošanas, bet arī apsvērt, kā šis jēdziens iekļausies nākotnes ES reģionālajā politikā.
The current debate should not only attempt to determine the added value of territorial cohesion, and the concrete benefits that European citizens are expected to derive from its implementation on the ground, but also to consider how this concept will be mainstreamed into future EU regional policy.
Asimetriskas Eiropas perspektīvas noraidīšana.
Rejecting the prospect of an asymmetric Europe : The rapporteur feels that the harmonious development of the Union will effectively contribute to raising the competitive advantage of the EU economy.
Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla ( ESPON ) darbs tālab ir sevišķi būtisks, jo mēģina demonstrēt to, kā dažādi attīstības modeļi ietekmē ES teritoriālo attīstību.
The work of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) is particularly important to that effect, as it attempts to present the implications of different development models on the territorial development of the EU.
Šī darba rezultātā arī vajadzētu nonākt pie papildu kvalitatīvo rādītāju izstrādes, lai risinātu teritoriju specifiskās iezīmes un atbalstītu atbilstošu politiku praktisko izveidi un īstenošanu;
This work should also lead to the elaboration of additional qualitative indicators to address the territorial specificities and support the design and implementation of the corresponding policies on the ground;
Ir būtiski stimulēt mijiedarbību un zināšanu apmaiņu starp centriem un pētniecības un jauninājumu grupām un to apkārtējiem reģioniem.
It is important to stimulate more interaction and knowledge transfer between the centres and clusters of research and innovation and their surrounding regions.
Šādiem plaukstošiem centriem būtu jārada ieguvumi, kurus vienmērīgi izdalītu visā ES teritorijā, lai palielinātu veikto investīciju iedarbību.
Such booming centres should provide benefits that are distributed evenly across the EU territory, in order o maximise the effect of the investments made.
Savienības dažādība faktiski ir tās spēks.
The diversity of the Union is actually its strength.
Ir svarīgi noteikt katra Eiropas reģiona resursus un organizēt attīstību uz to pamata, lai palielinātu konkurētspēju un garantētu izaugsmi un labklājību.
It is important to determine the assets of each European region and build on those, in order to increase their competitiveness and guarantee growth and prosperity.
Referents šajā ziņā uzskata par ļoti svarīgu bijušā Somijas premjerministra Esko Aho viedokli, ko viņš nesen izteica 2008. gada 16. jūlijā „Financial Times” publicētā rakstā.
The rapporteur considers very important in that respect the contribution of former Finnish Prime Minister Esko Aho in a recent article he published in the Financial Times (published on 16/07/2008).
Esko Aho uzskata, ka Eiropas Savienībai jāpievēršas „Silīcija ielejas” tipa centru izveidei visā Savienībā.
Mr Aho argues that the European Union needs to focus on creating "Silicon Valley" type of clusters across the Union.
Ir svarīgi koncentrēt resursus dažos jau izveidotos centros, nevis tikai izšķiest līdzekļus uz visām pusēm ar ierobežotām izredzēm uz panākumiem.
It is crucial to focus resources to a few existing clusters, rather than only scattering the money far and wide, with limited chances of success.
Citiem vārdiem sakot, ne katram reģionam ir potenciāls vai resursi, lai kļūtu par izcilības centru; tas nav mērķis, ko mums būtu jācenšas sasniegt.
In other words, not every region has the potential or the resources to become a centre of excellence; this is not the objective that we should try to achieve.
ES šajā ziņā būtu jāierobežo sava pieeja.
EU should limit its approach in that respect.
Reģionālo un vietējo iestāžu tieša dalība pārrobežu, starpvalstu un starpreģionālās sadarbības programmu plānošanā un īstenošanā dod vēl vienu pozitīvu signālu šī politikas mērķa tālākai attīstībai.
The direct involvement of regional and local authorities in the planning and implementation of the relevant programmes of cross-border, trans-national and interregional cooperation gives another positive sign to the future development of this policy objective.
Saistībā ar šo būtu jāizceļ arī Eiropas kaimiņattiecību politikas pārrobežu dimensijas un attiecīgo rīcības programmu nozīme.
The importance of the cross-border dimension and the relevant operational programmes of the European Neighbourhood Policy should also be highlighted in that respect.
Tas ir veiksmes stāsts ES reģionālajā politikā, un tālākajā plānošanas periodā tas būtu ievērojami jāatbalsta.
This is a success story for the EU regional policy and it should be significantly boosted for the coming programming period.
Eiropas Parlaments ir ilgstoši mudinājis izveidot visaptverošu stratēģiju, kas ļautu šiem reģioniem kompensēt to nopietnos un pastāvīgos dabas un demogrāfiskos trūkumus.
The European Parliament has long called for a comprehensive strategy that would enable these regions to offset their severe and permanent natural and demographic handicaps.
Tāpēc šo reģionu attīstība būtu jāizskata īpaši, lai precīzi nodrošinātu harmonisku Savienības attīstību un panāktu „teritoriālo kohēziju”.
Therefore, special consideration should be given to the development of those regions, in order to ensure precisely a harmonious development for the Union and achieve "territorial cohesion".
Taču referents uzsver, ka teritoriālā kohēzija ir horizontāls jēdziens, kas attiecas uz visiem ES reģioniem; to nevar uztvert kā jaunu politiku reģioniem ar īpašām ģeogrāfiskajām iezīmēm.
However, the rapporteur stresses that territorial cohesion remains a horizontal concept that concerns all EU regions; it cannot be interpreted as a new policy for regions with specific geographical features.
Eiropas Parlaments vairākos gadījumos ir atbalstījis tūlītēju nepieciešamību izveidot visu ES darbību un politiku integrētu pieeju.
The European Parliament has on a number of occasions supported the need for an integrated approach of all EU actions and policies on the ground.
Politiskā aspektā var norādīt, ka šī ideja pilnībā atbilst vajadzībai koordinēt visu Kopienas nozaru politiku teritoriālo ietekmi konkrētā teritorijā.
In policy terms, it can be argued that this idea corresponds entirely to the need of coordinating the territorial impact of all sectoral community policies on a given territory.
Tajā pat laikā jāpiezīmē, ka, akcentējot citu ES nozaru politiku teritoriālo dimensiju, Eiropas Parlaments nemēģina samazināt ES reģionālās politikas svarīgumu un autonomiju.
At the same time, however, the following observation needs to be made: by putting the accent on the territorial dimension of other sectoral EU policies, the European Parliament does not attempt to diminish the importance and autonomy of EU regional policy.
Gluži otrādi, integrētas pieejas mērķis ir maksimāli pastiprināt strukturālo intervenču efektu nekavējoties un par labu Eiropas pilsoņiem.
On the contrary, the aim of an integrated approach is to maximise the effect of structural interventions on the ground and for the benefit of European citizens.
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti 2008. gada 18. septembrī pieņemtajā EP ziņojumā par „Pārvaldību un partnerību valsts un reģionālā līmenī un pamatu projektiem reģionālās politikas jomā” (referents: Jean Marie Beaupuy ), referents uzsver nepieciešamību sekmēt daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu un noteikt atbilstošo teritoriālo līmeni, kādā intervence būtu efektīvāka dažādajās programmu plānošanas un īstenošanas stadijās.
Drawing from the conclusions of the report on "Governance and partnership at national and regional levels and a basis for projects in the field of regional policy" (rapporteur: Jean Marie Beaupuy), adopted by the EP on 18 September 2008, the rapporteur raises the need to promote a system of multi-level governance and to determine the appropriate territorial level to which intervention would be more effective at the different stages of programme planning and implementation.
Pienācīga uzmanība arī tiek pievērsta jaunu teritoriālo partnerību izveides nozīmei, kam jābūt visu saistīto Zaļajā grāmatā ietverto analīžu centrā.
Due account being also made to the importance of creating new territorial partnerships, which must be at the focus of all relevant analyses on the Green Paper.
Tas, šķiet, ir pirmais mēģinājums atsevišķi pievērsties šiem reģioniem, kas tagad ir izdalīti kā „pakāpeniskas attiecināšanas” un „pakāpeniskas neattiecināšanas” reģioni starp abiem mērķiem.
This appears to be a first attempt to deal separately with these regions that are now scattered as "phasing in" or "phasing out" regions between the two Objectives.
Referents pilnībā atbalsta šo pieeju saistībā ar teritoriālo kohēziju ne tikai tāpēc, ka tā piešķirs šiem reģioniem skaidrāku statusu, bet galvenokārt kā atzinumu faktam, ka jāizstrādā un jāievieš visaptveroša palīdzības sistēma pakāpeniskai pārejai reģioniem, kas drīzumā pārkāps 75 % IKP robežu.
The rapporteur fully endorses this approach in the context of territorial cohesion, not only because it gives a clearer status to these regions, but mainly as a recognition to the fact that a more comprehensive system of gradual transitional assistance to regions that will soon be above the 75% GDP threshold needs to be designed and put in place.
Zaļajā grāmatā par teritoriālo kohēziju ir arī minēta virkne citu jautājumu, kas ir ņemti vērā, piemēram, piekļuve vispārējas nozīmes pakalpojumiem vai papildu rādītāju izstrāde, lai labāk pārraudzītu teritoriālās kohēzijas raksturīgās iezīmes un tendences.
The Green Paper on Territorial Cohesion also alludes to a number of other issues that have to be taken into consideration, like access to services of general interest or the creation of additional indicators to better monitor characteristics and trends in territorial cohesion.
Referenta viedoklis par visiem šiem jautājumiem ir iekļauts ziņojumā.
The report brings forward the rapporteur’s views on all these matters.
Šajā ziņojumā ir iekļauta virkne apsvērumu par attiecīgajiem Komisijas paziņojumiem un izteikti priekšlikumi Komisijai, dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām institūcijām, lai sagatavotu pamatu labākas izpratnes veidošanai par to, kas teritoriālā kohēzija varētu būt un kā teritoriālās dimensijas iekļaušana kohēzijas politikā ietekmētu visus iesaistītos dalībniekus.
The present report formulates a number of considerations on the reference communications by the Commission and addresses suggestions to the Commission, Member States and regional and local authorities with the scope of preparing the ground for a better understanding of what territorial cohesion could be and what would be the implications for all parties involved of the integration of the territorial dimension in cohesion policy.
Taču vissvarīgākais ir tas, ka ar šo ziņojumu, gaidāms, tiks nostiprināta Eiropas Parlamenta nostāja Eiropas mēroga debatēs par teritoriālo kohēziju, un šīs debates lielā mērā ietekmēs plašākas debates par reģionālo un kohēzijas politiku pēc 2013. gada un struktūrfondu apjomu nākamajā plānošanas periodā.
However, more importantly, the report is expected to consolidate a position of the European Parliament in the Europe-wide debate on territorial cohesion, as this debate will influence greatly a larger debate on the future of regional and cohesion policy after 2013 and the shape of the structural funds in the next programming period.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par organizāciju brīvprātīgu līdzdalību Kopienas vides pārvaldības un audita sistēmā ( EMAS )
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0402 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0402 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6‑0278/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0278/2008 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu ( A6‑0084/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0084/2009 ),
(7) Regula (EK) Nr. 761/2001 ir apliecinājusi savu efektivitāti, veicinot organizāciju veikuma vides jomā uzlabojumus, un šīs regulas īstenošanas laikā gūtā pieredze jāizmanto, lai pastiprinātu EMAS spēju uzlabot organizāciju vispārējo veikumu vides jomā.
(7) Regulation (EC) No 761/2001 demonstrated its effectiveness in promoting improvements of the environmental performance of organisations and the experience gathered from the implementation of that Regulation should be used to enhance the ability of EMAS to bring about an improvement in the overall environmental performance of organisations.
(7) Regula (EK) Nr. 761/2001 ir apliecinājusi nepietiekamu efektivitāti, veicinot organizāciju veikuma vides jomā uzlabojumus, un šīs regulas īstenošanas laikā gūtā pieredze jāizmanto, lai pastiprinātu EMAS spēju uzlabot organizāciju vispārējo veikumu vides jomā.
(7) Regulation (EC) No 761/2001 demonstrated its limited effectiveness in promoting improvements of the environmental performance of organisations and the experience gathered from the implementation of that Regulation should be used to enhance the ability of EMAS to bring about an improvement in the overall environmental performance of organisations.
Vides ģenerāldirektorāta vārdā veiktajā EVER pētījumā iekļauts paziņojums, ka lielākā daļa kvantitatīvo pētījumu nav varējuši apstiprināt to, ka EMAS reģistrēto organizāciju sniegums vides jomā ir labāks salīdzinājumā ar citām organizācijām, tāpēc ir svarīgi pārskatīt sistēmas ietekmi.
The EVER study, carried out on behalf of DG Environment, included the statement that most quantitative studies have not been able to confirm a better environmental performance of EMAS-registered organisations as compared to other organizations, and this is why it is important to review the impact of the scheme
(8) Organizācijas ir jāaicina brīvprātīgi piedalīties EMAS , tādējādi tās varētu gūt pievienoto vērtību attiecībā uz reglamentējošo kontroli, samazinātām izmaksām un organizācijas tēlu sabiedrībā.
(8) Organisations should be encouraged to participate in EMAS on a voluntary basis and may gain added value in terms of regulatory control, cost savings and public image.
(8) Organizācijas ir jāaicina brīvprātīgi piedalīties EMAS , tādējādi tās varētu gūt pievienoto vērtību attiecībā uz reglamentējošo kontroli, samazinātām izmaksām un organizācijas tēlu sabiedrībā , ja vien tās var pierādīt labus darbības rādītājus vides jomā .
(8) Organisations should be encouraged to participate in EMAS on a voluntary basis and may gain added value in terms of regulatory control, cost savings and public image , provided that they are able to demonstrate a high level of environmental performance .
Jebkuram stimulam vai apbalvojumam jābūt saistītam ar izmērāmu un pārbaudāmu veikumu un sasniegumiem.
Any incentive or award should be linked to measurable and verifiable performance and achievements.
(15) EMAS logotipam jākļūst par pievilcīgu reklāmas un tirdzniecības līdzekli, ko organizācijas izmanto un kas veicina patērētāju izpratni par EMAS .
(15) The EMAS logo should be an attractive communication and marketing tool for organisations, which raises the awareness of customers to EMAS.
EMAS logotipa izmantošanas noteikumi ir jāvienkāršo, nosakot tikai viena logotipa izmantošanu, un pašreizējie ierobežojumi ir jāatceļ tādā mērā, lai nerastos pārpratumi saistībā ar ekoražojumu marķējumu izmantošanu.
Rules for the use of the EMAS logo should be simplified by the use of one single logo and existing restrictions should be removed as far as there should be no confusion with environmental product labels.
EMAS logotipa izmantošanas noteikumi ir jāvienkāršo, nosakot tikai viena logotipa izmantošanu, un pašreizējie ierobežojumi , izņemot tos, kuri attiecas uz ražojumiem un iepakojumu, ir jāatceļ.
Rules for the use of the EMAS logo should be simplified by the use of one single logo and existing restrictions should be removed save for those relating to product and packaging.
Nevajadzētu rasties pārpratumiem saistībā ar ekoražojumu marķējumu izmantošanu.
There should be no confusion with environmental product labels.
EMAS logotipu izmantošana uz ražojumiem un iepakojuma varētu radīt pārpratumus saistībā ar ekoražojumu marķējumu.
The use of the EMAS logo on product and packaging would lead to confusion with the Eco-label.
Ierosinātais formulējums ir ņemts no spēkā esošās regulas.
The proposed wording is taken from the existing regulation.
(18) Lai nodrošinātu informācijas atbilstību un salīdzināmību, ziņojumi par panākumiem, ko organizācijas guvušas vides jomā, jāizstrādā, balstoties uz vispārējiem darbības rādītājiem galvenajās vides jomās.
(18) In order to ensure relevance and comparability of the information, reporting on the progress in the organisations’ environmental performance should be on the basis of generic performance indicators focusing on key environmental areas.
Tas palīdzēs organizācijām salīdzināt veikumu dažādos pārskata periodos .
This should help organisations compare their performance over different reporting periods.
(18) Lai nodrošinātu informācijas atbilstību un salīdzināmību, ziņojumi par panākumiem, ko organizācijas guvušas vides jomā, jāizstrādā, balstoties uz nozarei raksturīgiem darbības rādītājiem galvenajās vides jomās ražošanas un ražojumu līmenī, izmantojot piemērotus standartus un normas .
(18) In order to ensure relevance and comparability of the information, reporting the organisations’ environmental performance should be on the basis of sector-specific performance indicators focusing on key environmental areas at process and product level s using appropriate benchmarks and scales.
Tas palīdzēs organizācijām salīdzināt savu veikumu ar citu organizāciju veikumu .
This should help organisations compare their performance with the performance of other organisations.