natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Melnās jūras baseina vides monitorings un Eiropas Kopējā pamatprogramma Melnās jūras reģiona attīstībai (07 02 04)
Environmental monitoring of the Black Sea Basin and a common European framework programme for development of the Black sea region (07 02 04)
MEDIA 2007 programmu īstenošana trešās valstīs (09 06 01 02)
Implementation of the MEDIA 2007 programmes in third countries (09 06 01 02)
Ārkārtas atbalsts saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi jaunattīstības valstīs (19 06 08)
Emergency response to the financial and economic crisis in developing countries (19 06 08)
Mazākumtautības Krievijā — Kultūras, mediju un pilsoniskās sabiedrības veidošana (19 08 01 05)
Minorities in Russia – Developing culture, media and civil society (19 08 01 05)
ES un Āzija — Politikas un prakses integrācija (19 10 01 06)
EU-Asia – Integration of policy and practice (19 10 01 06)
Ūdens resursu apsaimniekošana jaunattīstības valstīs (21 04 06)
Water management in developing countries (21 04 06)
Farmācijas nozares tehnoloģijas nodošana jaunattīstības valstīm (21 05 01 06)
Pharmaceutical-related transfer of technology in favour of developing countries (21 05 01 06)
Nabadzības izraisītu, tropisku un novārtā atstātu slimību izpēte un attīstība (21 05 01 07)
Research and development on poverty-related, tropical and neglected diseases (21 05 01 07)
K ultūras mantojuma saglabāšana un atjaunošana konfliktu zonā (22 02 09)
Preserving and restoring cultural heritage in conflict areas (22 02 09)
Erasmus publiskās administrācijas programma (26 03 03)
Erasmus public administration programme (26 03 03)
Pielikums: Atbildīgie ģenerāldirektorāti un kontaktpersonas
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development
Tas attiecas uz budžeta lēmējinstitūcijas pieņemtajiem projektiem/darbībām attiecībā uz 2010. gada budžetu, un šajā ziņojumā galvenā uzmanība ir vērsta uz jaunajiem 32 projektiem / 22 darbībām, kā arī esošajiem projektiem/darbībām, kurām tika apstiprinātas papildu saistību apropriācijas.
It covers the projects/actions adopted by the Budgetary Authority for the Budget 2010, focusing on the new 32 projects/22 actions, and existing projects/actions for which additional commitment appropriations were approved.
Šajā ziņojumā ir minēti kredītrīkotāji, kas ir atbildīgi par šo darbību īstenošanu, un ir aprakstīti īstenošanas plāni.
It identifies the authorising officers responsible for the implementation of these actions and outlines the plans for implementation.
Otrs ziņojums tiks iesniegts kopā ar 2011. gada budžeta projektu, kā to paredz pārskatītās Finanšu regulas 49. panta 6.a un 6.b punkta prasības.
A second report will be transmitted with the Draft Budget (DB) 2011, as required by Article 49, point 6a and b of the revised Financial Regulation.
Informācija būs precīzāka, un tiks sniegta arī informācija par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, kas ir jau gandrīz pabeigtas, tas ir, kurām 2010. gada budžetā līdzekļi nav paredzēti, taču kurām joprojām ir maksājumu apropriācijas.
This will be more detailed, and will also provide information on pilot projects and preparatory actions which are in the completion stage, i.e. for which there are no new commitments in 2010, but which still have payment appropriation.
Izmēģinājuma projektu īstenošana
Implementation of Pilot Projects
Norīkoto darbinieku dzīves un darba apstākļi (04 03 09)
Working and Living Conditions of Posted Workers (04 03 09)
Pamatā ir pagājušajā gadā īstenotās darbības, un kopējais mērķis ir iegūt pilnvērtīgāku informāciju par to, kā darbinieku norīkošana notiek praktiski.
Building on last year' actions, the overall objective is to obtain better data on how posting of workers takes place in practice.
Mērķa sasniegšanai plānotas trīs atsevišķas darbības:
The objective is pursued through 3 separate actions:
Šī apropriācija ir paredzēta, lai finansētu iniciatīvas, kas palīdz noskaidrot norīkoto darbinieku patiesos darba un dzīves apstākļus un to, kā notiek dalībvalstu, sociālo partneru un darba inspektoru reālais darbs.
The provision of grants for initiatives which help exploring the real working and living conditions of posted workers and how the Member States, social partners and labour inspectorates work in practice.
Šī pasākuma konkrētie uzdevumi ir šādi:
The specific objectives of this measure are:
- veicināt atbilstīgas informācijas apmaiņu, noteikt labāko praksi un publicēt pārskatu par pašreizējo situāciju dalībvalstīs, un
- to promote the exchange of relevant information, establish best practices and publish an overview of the state of play in the Member States and
- izskatīt visus jautājumus un grūtības, kas varētu rasties, praktiski piemērojot tiesību aktus attiecībā uz darbinieku norīkošanu, kā arī tos reāli īstenojot.
- to examine any questions and difficulties which might arise in practical application of the posting of workers legislation, as well as in its enforcement in practice.
Pētījums par norīkoto darbinieku tiesiskajiem aspektiem attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienībā, kurā tiks apskatītas jebkādas grūtības, kas varētu rasties, praktiski piemērojot tiesību aktus, kas attiecas uz norīkotajiem darbiniekiem, un tos īstenojot praksē.
A study on the legal aspects of the posting of workers in the framework of the provision of services in the European Union, which will examine any difficulties which might arise in practical application of the posting of workers legislation, as well as in its enforcement in practice.
Pētījums par norīkoto darbinieku ekonomisko un sociālo ietekmi Eiropas Savienībā, kura mērķis ir novērtēt ekonomisko un sociālo ietekmi attiecībā uz norīkotajiem darbiniekiem saistībā ar pārrobežu pakalpojumiem, galveno uzmanību pievērošot nozarēm, kurās visvairāk izmanto norīkoto darbinieku pakalpojumus, un tajās dalībvalstīs, kurās ir salīdzinoši vairāk norīkoto darbinieku saņēmējās valstīs vai izcelsmes valstīs.
A study on the economic and social impact of the posting of workers in the European Union, which will aim to assessing the economic and social effects associated with the phenomenon of posting of workers in the context of cross-border service provision focussing on those sectors where the use of posting of workers is most widespread and on those member States with a relatively larger presence of posted workers either as receiving or sending countries.
Priekšlikumi visām trijām darbībām tika iesniegti 2009. gadā, un līgumi tika parakstīti 2009. gada nogalē.
Calls were made in the course of 2009 for all 3 actions and the contracts were signed by the end of 2009.
Prognoze 2010. gadam
Forecast for 2010
Tiek prognozēts, ka šī pasākuma pirmie rezultāti tiks publicēti 2010. gada trešajā trimestrī.
First results of these actions are expected in the 3 rd trimester of 2010.
2010. gada 2. trimestrī ir plānots izsludināt otru konkursu iniciatīvām apzināt norīkoto darbinieku darba un dzīves apstākļus un noskaidrot, kāda šī situācija ir reālajā dzīvē.
A second Call for Proposals for initiatives to explore the real working and living conditions of posted workers and how the situation is handled in practice is planned for the 2 nd trimester of 2010.
Otrais pētījums par to norīkoto darbinieku tiesiskajiem aspektiem, kas pārstāv tās dalībvalstis, kuras nevarēja iekļaut pirmajā pētījumā, tiks uzsākts 2010. gadā.
A second study on the legal aspects of the posting of workers covering those Member States that could not be included in the first study will be launched in 2010.
Saskaņā ar 2010. gada budžeta piezīmi, lai palīdzētu mazināt pašreizējās krīzes izraisītās nodarbinātības un sociālās sekas, būtu jāīsteno izmēģinājuma projekts, lai pārbaudītu citus veidus, kā stiprināt kopīgos centienus mazināt krīzes negatīvo ietekmi Eiropas līmenī.
According to the budgetary remark included in the 2010 Budget, in order to help alleviate the employment and social consequences of the current crisis, a Pilot Project should be launched to test further ways of strengthening the collective efforts to mitigate the negative impact of the crisis at the European level.
Šī izmēģinājuma projekta ietvaros būtu jāanalizē, kādā mērā varētu efektīvi uzturēt finanšu un ekonomiskās krīzes apdraudētās darbavietas, ieviešot tādus pasākumus kā saīsināto darba laiku un apmācību.
Through the Pilot Project, it should be analysed to what extent jobs that at risk due to the financial and economic crisis can be effectively maintained by introducing measures such as short-time working arrangements and training.
Būtu jāievieš labākā prakse un jāveicina attiecīgās informācijas apmaiņa.
Best practices should be established and the exchange of relevant information promoted.
Lai sasniegtu šos mērķus, 2010. gada pirmajā ceturksnī tiks izsludināti trīs konkursi par šādām tēmām:
In order to meet such objectives, three calls for tender will be published during the first quarter 2010 regarding the following issues.
pētījums par „īstermiņa darbu krīzes apstākļos, un apgūstamās mācību stundas”.
Study on "short-time working arrangement during the crisis, and lessons to learn"
Lai izturētu pieprasījuma kritumu, sākoties krīzei, daudzas dalībvalstis darba tirgū vispirms pielāgoja ražošanu un kopējo darba laiku, nevis samazināja nodarbinātības līmeni.
In many Member States labour markets have in the first instance reacted on the crisis by adjusting production and aggregate working time to counter the slump in demand rather than reducing employment levels.
Saīsināta darba laika kompensācijas programmas, ar kurām darba devējs var pieprasīt valsts pagaidu atbalstu, lai papildinātu to darbinieku algas, kas strādā saīsinātu darba laiku, Eiropas darbavietas pasargāja no recesijas sākotnējās ietekmes.
Short-time compensation programmes whereby employers can apply for temporary state assistance to top up the wages of workers working reduced hours, have protected European jobs from the initial impact of the recession.
Šim pētījumam būtu jāanalizē, cik lielā mērā šīs shēmas ietekmējušas Eiropas Savienības (ES) darba tirgus salīdzinošo noturību, kas līdz pat šai dienai daļēji skaidrojama ar šiem iekšējiem pielāgošanās pasākumiem (piemēram, īstermiņa darba shēmas un īsāks darba laiks, pagaidu slēgšana utt.), un kā to salīdzināt ar līdzšinējo pieredzi attiecībā uz līdzīgiem pasākumiem iepriekšējās krīzes situācijās.
The study should analyse in how far these schemes have indeed affected the relative resilience of the European Union (EU) labour market to date owing to these internal adjustment measures (e.g. short-time working schemes and shorter working hours, temporary closures etc.) and how this compares to earlier experiences with similar measures in earlier crisis situations.
Šajā pētījumā arī būtu jāizvērtē valdības īstenotie paņēmieni, lai šie pasākumi būtu pēc iespējas efektīvāki, piemēram, analizējot noteikumus attiecībā uz atbilstības kritērijiem.
The study should also assess measures taken by governments to ensure that these arrangements have been most effective for example by analysing provisions with regard to eligibility criteria.
Šajā pētījumā arī būtu jāanalizē to pasākumu efektivitāte, kas paredz apvienot saīsināta darba laika pasākumus ar apmācībām darba jomā, lai uzlabotu darbinieku nodarbinātības iespējas (piemēram, ja tas atvieglo viņu iespējamo pāreju uz jaunu darba vietu).
The study should also analyse the effectiveness of measures that couple short term work arrangement with work-related training in terms of the impact thereof on the employability of workers concerned (e.g. if this facilitates possible transition to new jobs).
Šajā pētījumā arī būtu jāanalizē tas, kā un vai ir samazināti ar šiem pasākumiem saistītie straujie zaudējumi.
The study should also analyse how and if the risks of deadweight losses connected to these measures has been limited.
Un šajā pētījumā arī būtu jāanalizē dažādu dalībnieku loma attiecīgajā jautājumā, ieskaitot valsts iestādes, valsts nodarbinātības dienestus, sociālos partnerus, pašvaldības un citus darba tirgus dalībniekus.
Furthermore the study should analyse the role of different stakeholders in this context including national authorities, public employment services, social partners, municipalities and other labour market stakeholders.
pētījums par „stažēšanās iespējām dalībvalstīs”
Study on "the apprenticeship supply in Member States"
Šī pētījuma mērķis ir noskaidrot, kā krīze ietekmē personas (jauniešus), kas beidz mācīties, un kāds turpmākais risks viņiem draud saistībā ar bezdarbu un pasivitāti, un vai šiem riskiem ir turpmākas sekas uz viņu nodarbinātību pēc krīzes beigām.
The objective of the study is to make an assessment of the impact of the crisis on the situation of (young) people now finishing their education and what the subsequent risk is that they are facing in terms of unemployment and inactivity spells and if this risks to have further consequences in terms of their employability even after recovery.
Šajā pētījumā būtu jāiekļauj ieteikumi, kā vislabāk palīdzēt jauniešiem, kuri šobrīd meklē darbu, piemēram, nodrošinot darbavietas, ar darbu saistītu praktisku apmācību vai tālākizglītības iespējas, lai apgūtu pamatprasmes, kas vajadzīgas, lai turpmāk veiksmīgi darbotos darba tirgū.
The study should make recommendations as how to best support young people now seeking to enter the labour market for example in the form of job placements, practical job-linked training, or access to further studies to gain the key competences needed for future labour market success.
Šajā pētījumā arī būtu jānovērtē pašreizējās stažēšanās iespējas uzņēmumos un valsts sektorā un iespējas izvirzīt valsts mēroga mērķus un nodrošināt lielākas mācību mobilitātes iespējas, tai skaitā attiecībā uz stažēšanos, arodizglītību, apmācību un diplomētiem praktikantiem.
The study should also assess current practices of apprenticeships in companies and the public sector and assess the potential of setting national targets and more opportunities for learning mobility, including for apprentices and for vocational education and training and graduate trainees.
Šajā pētījumā arī būtu jānosaka ES loma labākās prakses un savstarpējas mācīšanās projektu izplatīšanā, kā arī attiecībā uz stažēšanās kvalitātes uzlabošanu, un tajā būtu jābūt sniegtiem ieteikumiem par iespējamiem pasākumiem, kas būtu jāparedz, lai mudinātu uzņēmumus piedāvāt prakses vietas un dot ieguldījumu, lai uzlabotu jauno darbinieku, to skaitā arī mācekļu, nodarbinātību.
The study should also indentify the EU role in dissemination of best practices and mutual learning projects as well as in increasing the quality of apprenticeships as well as provide recommendations on potential measures that should be envisaged to incite companies to offer more traineeship places and to invest themselves in increasing the employability of new staff including apprentices.
pētījums par „visaptverošu pārskatu par stažēšanās iespējām dalībvalstīs”
Study on "a comprehensive overview on traineeships arrangements in Member States"
Pēdējo gadu laikā ir nemainīgi divi galvenie strukturālie trūkumi darba tirgū attiecībā uz jauniešu integrāciju — augsts bezdarba līmenis jauniešu vidū daudzās dalībvalstīs un daudzos gadījumos zemas kvalitātes un nestabils darbs jauniešiem.
Over the last years, two main structural weaknesses in the labour market integration of young people have persisted: high levels of youth unemployment in many Member States and low quality and insecurity of many jobs occupied by young people.
Nespēja sākumā savienot darbu ar mācībām, kā arī pastāvīgi liels skaits jauniešu ar pārāk zemu kvalifikācija un pārāk sliktām prasmēm (jo īpaši personām, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības) kavē veiksmīgu un sekmīgu pāreju no izglītības uz nodarbinātību.
Weaknesses in linking education and employment at an early stage and the persistently high number of young people with too low levels of skills and competences (particularly the ‘early school leavers’) impede a successful and smooth transition from education to employment.
Daudzās valstīs problēmas galvenokārt ir atsevišķām jauniešu grupām, migrantiem un dažām etniskajām minoritātēm.
In many countries problems are more concentrated among specific groups of young people, migrants and some ethnic minorities.
Īpašas bažas tas rada tāpēc, ka šādu jauniešu skaits palielinās, jo īpaši pilsētu teritorijās.
This is particularly worrying since these young people form an increasing proportion of the youth population especially in urban areas.
Tajā pašā laikā ir arvien grūtāk nodrošināt pieprasījumu pēc augsti kvalificētiem darbiniekiem, jo daudzās dalībvalstīs nepietiekami tiek nodrošināta augstas kvalitātes un saistoša profesionālā izglītība un apmācība.
At the same time, the demand for highly skilled workers is increasingly difficult to match, as the provision of high quality and attractive vocational education and training is insufficient in many Member States.
Šajā pētījumā būtu jāanalizē, kā dalībvalstīs šīs problēmas tiek risinātas stažēšanās pasākumu ietvaros.
The study should look at how traineeships arrangements in Member States deal with these problems.
Lai to panāktu, šajā pētījumā būs sniegts pārskats par prakses vietām jauniešiem uzņēmumos vai valsts iestādēs katrā dalībvalstī un par šīs prakses apstākļiem.
To do so the study will present an overview per Member State of the availability of in-company and public traineeship places for young people and the conditions in which these traineeships take place.
Šajā pētījumā tiks apzinātas iespējamās izmaiņas šajā jomā pēdējo 5 gadu laikā, un jo īpaši tiks risinātas krīzes radītās sekas.
The study will identify eventual changes in this context over the last 5 years and in particular address the consequences of the crisis.
Šajā pētījumā tiks novērtēts stažēšanās programmu potenciāls attiecībā uz jauniešu nodrošināšanu un saistību starp šīm programmām un personisku izvēli izglītības stažēšanās jomā.
The study will assess the potential of traineeship programmes in terms of providing security for young people and the relationship between these programmes and individual choices of education and training pathways.
Šajā pētījumā būs arī apskatītas iespējas iekļaut skolas profesionālās izglītības un pagaidu darba pasākumus, lai palīdzētu jauniešiem, kuri iesaistās darba tirgū.
The study will also look into options to including school-based vocational education and temporary work arrangements in providing stepping stones for young labour market entrants.
Šajā pētījumā arī tiks analizēta stažēšanās programmu efektivitāte attiecībā uz darba iespēju nodrošināšanu jauniešiem un ilgstoša bezdarba pārtraukšanu jauniešu vidū.
The study will also analyse the effectiveness of traineeship programmes in terms of providing employment opportunities for the young and avoiding longer spells of unemployment among young people.
No otras puses, tiks organizēti informatīvi pasākumi, lai veicinātu attiecīgās informācijas apmaiņu un noteiktu labāko praksi, ņemot vērā plānoto pētījumu rezultātus.
On another hand, in order to promote the exchange of relevant information and establish and publicise best practises following the results of the studies that will be launched, dissemination events will be organised.
Komisija izsludinās trīs konkursus par iepriekšminētajām tēmām.
The Commission will publish three calls for tenders which contains the above mentioned action.
Šim pasākumam Komisija plāno piešķirt līdzekļus EUR 1 000 000 apmērā.
The Commission will use the allocated EUR 1.000.000 for this action.
Konkursi tiks izsludināti 2010. gada pirmajā ceturksnī.
The calls for tenders will be published during the first quarter 2010.
Šis pasākums tiks īstenots laikā no 2010. gada trešā ceturkšņa līdz 2011. gadam.
This action will be implemented starting on the 3rd Quarter 2010 and end during 2011.
Darba ņēmēju brīva kustība Eiropas Savienībā (ES) lielā mērā ir pozitīva, taču ir iespējama arī negatīva blakusiedarbība, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem darbiniekiem.
Whereas free movement of workers in the European Union (EU) is largely positive, there are potentially negative side effects, in particular for vulnerable workers.
Šī izmēģinājuma projekta mērķis ir palīdzēt pārvarēt dažas grūtības, to skaitā dažādas sociāla rakstura grūtības, ar kurām saskaras neaizsargātie darbinieki uzņemošajā valstī.
The aim of this pilot project is thus to help overcoming some of the difficulties, including various social difficulties, faced by the vulnerable workers in the host country.
Šis projekts apliecina to, ka bieži vien nepilnības saistībā ar atbalstu neaizsargātiem darbiniekiem aizpilda pilsoniskā sabiedrība.
The project recognizes that the gaps in the support to vulnerable workers are often filled by the civil society.
Tāpēc tās loma ir jāatbalsta, lai varētu veidot tīklus un partnerību un lai konsultācijas būtu apvienotas konsultāciju struktūrās.
Its role should therefore be supported so that networks and partnerships could be created, and that advice services could be linked together into advice structures.
Komisija 2009. gada decembrī ierosināja priekšlikumu „Pamatnostādnes EURES darbībām laikā no 2010. līdz 2013. gadam”.
In December 2009 the Commission has put forward the Guidelines for the operations of EURES in the years 2010-2013.
Šo pamatnostādņu apspriešanas laikā Komisija ņēma vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas viedokli par „Eiropas darba mobilitātes rīcības plānu (no 2007. līdz 2010. gadam), kas, starp citu, aicina Komisiju sekmēt sabiedrības neaizsargātāko grupu mobilitāti un palīdzēt viņiem pārvarēt šķēršļus, nodrošinot kvalitatīvākas darbavietas, mazinot diskrimināciju, apkarojot jaunus sociālās atstumtības veidus, atbalstot dzimumu līdztiesību un ģimeni un efektīvi nodrošinot darbavietas, izmitināšanas pakalpojumu un transporta pieejamību.
While discussing these guidelines, the Commission took into account the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs on "The European Job Mobility Action Plan (2007-2010) which invites, inter alia, the Commission to facilitate the mobility of vulnerable groups of the population and help remove the obstacles they encounter by creating more quality jobs, combating discrimination, tackling new forms of social exclusion, supporting gender equality, supporting the family and effectively ensuring access to the workplace, accommodation services and transport.
Komisija savā priekšlikumā par EURES pamatnostādnēm ierosināja darbību, kas aicina EURES dalībniekus „izveidot sadarbības mehānismus ar organizācijām, kas aktīvi sniedz informāciju un atbalstu darbinieku un viņu ģimenes locekļu integrācijai, jo īpaši tiem darbiniekiem, kas pārstāv visneaizsargātākās grupas.
The Commission, in its proposal for the EURES guidelines has put forward an action which calls on EURES members to: "Establish cooperation mechanisms with organizations active in the provision of information and assistance for the integration of workers and their families, in particular vulnerable groups.
Šis pasākums būtu jāīsteno mītnes valstīs.”
Host countries should carry out this action."
Komisija ierosina šim pasākumam piešķirt līdzekļus EUR 1 000 000 apmērā, un šis pasākums ir jāīsteno EURES ikgadējo dotāciju ietvaros, sākot ar 2010. gada jūniju.
The Commission proposes to allocate EUR 1.000.000 for this action, to be implemented through the annual grants for EURES starting in June 2010.
Vispirms šis pasākums būs jāīsteno noteiktās valstīs.
As a first step, a select group of countries will be asked to implements these activities.
Komisija 2009. gada decembrī izsludināja konkursu (VP/2009/008) par iepriekš minēto pasākumu.
The Commission published a call for proposals (VP/2009/008) in December 2009 which contains the above mentioned action.
Komisija arī šim pasākumam piešķīra līdzekļus EUR 1 000 000 apmērā, lai tas tiktu īstenota EURES ikgadējo dotāciju ietvaros.
The Commission has allocated EUR 1.000.000 for this action, to be implemented through the annual grants for EURES.
Šo pasākumu paredzēts īstenot laikā no 2010. gada jūnija līdz 2011. gada maijam.
This action will start in June 2010 and end in May 2011.
Vispirms šie pasākumi tiks īstenoti uzņemošajās valstīs.
As a first step, it can be expected that the hosting countries will implements these activities.