natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- filtrē dažādas ūdenī izšķīdušas vielas un uzsūc atmosfērā izkaisītās daļiņas;
- filtering substances of various kinds dissolved in water, and accumulating particles deposited by the atmosphere,
- darbojas kā oglekļa krātuve, jo augi spēj fotosintēzes procesā veidot hlorofilu, piesaistīt atmosfēras slāpekli un uzsūkt to augsnē rizosfēras līmenī;
- acting as carbon sinks, owing to the capacity of crops to fix atmospheric CO2 by means of chlorophyll photosynthesis and to store it in the rhizosphere,
- regulē atmosfēras nokrišņu plūsmu;
- regulating rainfall,
- mijiedarbojas ar klimatu, nosakot piemērotu augu kultūru veidu;
- interacting with the climate to determine what types of crop may be grown,
- ietekmē un veido ainavu;
- influencing landscape forms and features,
- veicina dažādu dabisko vidi, bioloģisko daudzveidību, nodrošinot ūdeni un barības vielas;
- supporting various habitats and biological diversity by supplying water and nutrients,
- rada apstākļus, lai saglabātu sēklas un veicinātu mikro un makro organismu vairošanos;
- providing the environment required for the conservation of seeds and the survival of micro- and macro-organisms,
- visbeidzot — tai ir svarīgas sociālās un kultūras funkcijas.
- and playing an important social and cultural role.
Ir skaidrs, ka savstarpēja lauksaimniecības augsnes, ūdens un gaisa mijiedarbība veido vienotu sistēmu, kuras galvenajam mērķim jābūt ilgtspējīgai lauksaimniecības attīstībai, kas varētu samazināt piesārņotību un vides kvalitātes pasliktināšanos, sniegt vides pakalpojumus un produktus, vienlaikus — un tas nav mazsvarīgi — saglabājot ražošanas jaudu.
It is clear that the interaction between agricultural soils, water and air determines the operation of a unique system, the primary aim of which must be the development of a sustainable form of agriculture capable of reducing pollution and environmental degradation and providing environmental services and goods, while at the same time maintaining its production capacity.
Kaut arī lauksaimniecību ietekmē citas ražošanas sistēmas, tā tomēr ir atbildīga par šo nozīmīgo un neatjaunojamo dabas resursu uzturēšanu.
While agriculture is affected by other production systems, it is also responsible for the sound management of this important and non-renewable natural resource.
Šīs izmaiņas būtiski ietekmē augu kultūru izvēli un augsnes produktivitāti, jo īpaši pārtikas drošības jomā.
These changes are having a major impact on soil use and productivity, which are of particular relevance to food security.
Lai arī acquis communautaire ir paredzēti noteikumi par augsnes aizsardzību, šajā jomā nav konkrētu un pašreizējām vajadzībām atbilstošu Kopienas tiesību aktu.
Although soil protection provisions exist in the Community acquis , at present there is no specific Community legislation on soil protection that meets the new requirements in this area.
Ņemot vērā daudzpusējos mērķus, dažādās piemērošanas jomas un to, ka bieži pasākumu stratēģijām lauksaimniecības nozarē ir ietekme arī uz citām vides nozares jomām, pašreizējos spēkā esošajos tiesību aktos un to noteikumos jāuzlabo pasākumu kopums un veids, un tiem neapšaubāmi jābūt pārrobežu pasākumiem.
Given the broad scope of the objectives, the wide variety of spheres of application and the fact that strategies for action in the agricultural sector often cover other environmental sectors as well, the current legislative framework and provisions need to improve the range and nature of measures available, which must be cross-border in scope.
Piemēram, ja konkrētas augsnes kvalitātes pasliktināšanās ietekmē arī teritorijas, kas atrodas tālu no tās izcelsmes vietas, pasākuma izmaksas situācijas normalizēšanai var būt jāsedz valstij, kura nav izraisījusi zaudējumus.
For example, should soil degradation in a given area have repercussions in placed far removed from that area, the cost of remedying the damage could be borne by a country other than the country that caused it.
Tāpēc jādarbojas integrēti visās nozarēs, pamatojoties uz iespējami plašāku situācijas pasliktināšanās uzraudzības un novērtēšanas programmu, šim mērķim izmantojot satelīta un karšu sistēmas.
There is therefore a need for an integrated, multidisciplinary approach based on the broadest possible programme for monitoring and assessing the progress of degradation processes, using satellite sensing and mapping systems.
Ziņojuma mērķis
Purpose of report
Šajā situācijā ir uzsākta diskusija un pašreizējās situācijas novērtēšana, jo īpaši pievēršot uzmanību ražīgajiem apgabaliem Dienvideiropā, kur šāda augsnes kvalitātes pasliktināšanās jau ir novērojama.
An assessment of the current situation has been conducted, with special attention being paid to farm land in southern Europe, where a number of soil degradation processes are already clearly apparent.
Tāpēc ir izvērtētas iespējas veikt lauksaimniecības pasākumus, lai cīnītos pret lauksaimniecības augsnes kvalitātes pasliktināšanos un vienlaikus veiktu litosfēras atjaunošanu, uzlabošanu un ilgtspējīgu uzturēšanu.
In the light of this situation, the scope for action within the agricultural sector to combat the degradation of agricultural soil and ensure its recovery and, at the same time, sustainable use and management of the lithosphere, was explored.
Eiropas Parlaments ir veicis sabiedrības aptauju, lai padziļinātu dialogu par dažādām šeit minētajām tēmām, ļaujot referentam pievērsties analizētajiem un izstrādātajiem priekšlikumiem.
Against this background, Parliament held a public hearing to foster dialogue on the various issues at hand, which enabled the rapporteur to draw on the various proposals put forward.
Ziņojuma mērķis ir nodrošināt sākuma elementus, novērojumus un konkrētus piedāvājumus, ko vajadzīgajā brīdī izmantot, lai izveidotu kopēju lauksaimniecības augsnes atjaunošanas, uzturēšanas un uzlabošanas pasākumu stratēģiju.
The aim of this report is to set out pointers, ideas and practical proposals for consideration in due course with a view to formulating a common strategy for the recovery, conservation and improvement of agricultural soils.
Turklāt prioritāte ir izveidot kopēju pasākumu plānu, kurā galvenokārt būtu ietverta programma kvalitātes pasliktināšanās novēršanai, kā arī lauksaimniecības augsnes aizsardzībai.
It is clear, furthermore, that one of the priorities must be to draw up a common action plan, including a schedule for action to prevent degradation and protect agricultural soils.
Dienvideiropas augsnes morfoloģiskās pazīmes un pedoloģiskās īpašības ļauj paredzēt situāciju, kāda varētu izveidoties Ziemeļeiropas ražīgajā dabiskajā vidē.
The morphological and pedological features of soils in southern Europe provide a foretaste of what could occur in various farming environments in northern Europe in future.
Tāpēc dienvidu apgabali arvien vairāk varētu būt saskarties ar pakāpenisku neauglīgu platību rašanos, bet ziemeļu apgabalos varētu novērot ievērojamu nokrišņu samazināšanos, kas radītu nepieciešamību piemērot cilvēka gadsimtiem ilgi veidoto hidroģeoloģisko sistēmu.
Southern areas could be affected by gradual desertification, while rainfall could decline significantly in northern areas, which will require appropriate adjustments to be made to the hydrogeological system that has been developed over the course of centuries.
Iespējamie pasākumi
Scope for action
Acīmredzami lauksaimniecības augsnes izmantošana un tās uzturēšanas veids ir pamatelementi, lai cita starpā palīdzētu cīnīties ar „jaunajām problēmām” (klimata pārmaiņām, atjaunojamo enerģiju, ūdens trūkumu, bioloģisko daudzveidību utt.).
The way in which agricultural soils are used and managed can clearly play a vital role in, among other things, our response to the ‘new challenges" (climate change, renewable energies, water shortages, biodiversity, etc.).
Tāpēc pieejamie tiesību akti pēc to pārstrādāšanas un iespējamie pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības darbībām jāuzskata par KLP vadības virzienu un metodēm.
The legal instruments available and the scope for action within the agricultural sector therefore need to be looked at from a new angle within the CAP guidelines and management methods.
Cīņai pret augsnes kvalitātes pasliktināšanos noteikti jāpievieno augsnes saglabāšanas stratēģija, pievēršot lielāku uzmanību hidrauliskajām lauksaimniecības sistēmām un to uzturēšanai.
Approaches to combating soil degradation must include a strategy for soil conservation focusing greater attention on the hydraulic systems used in agriculture and the maintenance of those systems.
Šajā situācijā noteikti jānorāda, ka arvien vairāk tiks izmantotas apūdeņošanas izveidošanas un vadības sistēmas.
It is interesting to note in particular that, in view of the above situation, the use of irrigation water collection and distribution systems will become increasingly costly.
Attiecīgi būs jāizveido un/vai jāpiemēro apūdeņošanas tehnoloģijas, lai samazinātu atūdeņošanas apjomu, uzlabojot gruntsūdeņu iegūšanu.
New and/or modified irrigation methods will accordingly need to be brought to bear to reduce irrigation volumes by optimising water extraction from aquifers.
Tāpēc īpaši steidzami jāsamazina zudumi atūdeņošanas līnijās.
As part of efforts to protect soil ecosystems and combat soil degradation, particular attention will need to be paid to forestation programmes.
Augsnes ekosistēmas aizsardzībai un cīņai pret tās kvalitātes pasliktināšanos īpaša uzmanība jāvelta mežu atjaunošanas programmās, tomēr jāņem vērā, ka no jūras attālu krūmveida mežu izveidošana Dienvideiropā var gan efektīvi ietekmēt cīņu pret eroziju, gan radīt ugunsgrēka draudus.
In this connection, the use of Mediterranean shrub species in southern Europe can make an effective contribution in combating both erosion and fires.
Tāpēc, izmantojot mikro konsorcijus, jāizveido un jāuztur apūdeņošanas ūdenskrātuves, tautā sauktas par pakalnu ezeriem, kam ir dubulta loma — lietus ūdens savākšana, lai būtu pieejams saldūdens ugunsgrēku dzēšanai, un pilsētas notekūdeņu uzkrāšana un pārstrāde, izmantojot augu attīrīšanas un uzglabāšanos dīķos un baseinos tehnoloģijas no jūras attālos apgabalos, kur citas attīrīšanas iekārtas ne vienmēr ir ekonomiski izdevīgas.
To this end, ‘micro’ irrigation water reservoirs need to be built and managed by the relevant local agencies for the dual purpose of collecting rainwater, which will enable fresh water to be used to put out fires, and collecting and recycling urban waste water using plant-based and surface impoundment techniques in inland areas where treatment plants are not always financially viable.
Īpaši svarīgas ir tādas lauksaimniecības tehnoloģijas kā minimāla augsnes virsmas apstrāde, kas var pārtraukt ūdensriti pa kapilāriem, augu kultūru rotācija augsnes izmainīšanai un/vai cīņai pret augu slimībām, videi labāk piemērota augu kultūru genotipa izvēle ne tikai komerciālām vajadzībām, potenciālās iztvaikošanas kontroles metodes augsnes izžūšanas novēršanai, sistemātiski izmantojot augsnes izmainītājus (augsnes struktūras uzlabošana) vai noklāšanu ar augiem.
Dryland farming techniques are of particular importance and include minimum tilling, which can halt the rise of capillary water, crop rotation practised with a view to soil improvement and/or to combating plant diseases, the use of genotypes better suited to the local environment and not solely geared to meeting commercial requirements, and methods for controlling evapotranspiration (which can result in the loss of large volumes of soil water) involving the systematic use of improvement techniques (soil structure optimisation) or vegetation.
Vērtīgs situācijas un tās attīstības novērtēšanas instruments var būt ĢIS (ģeogrāfiskās informācijas sistēma).
Geographical information systems (GIS) can be a useful means of assessing and monitoring soil developments.
Tāpēc būtu noderīgi veikt pētījumu datu standartizāciju, lai tos interpretētu, izmantojot un apvienojot ģeobioķīmiskus modeļus.
In this connection, it will be necessary to standardise the relevant data, the interpretation of which will involve the use and cross-checking of geological and biochemical models.
Tāpēc uzskata, ka saistībā ar Komisijas priekšlikumu par jaunu definīciju izstrādi attiecībā uz kalnu apvidiem un apvidiem ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem viens no svarīgākajiem parametriem ir augsnes stāvokļa saglabāšana un kvalitātes pasliktināšanās riska pakāpe.
Accordingly, in its proposal for a new definition of mountain areas and areas with natural handicaps, the Commission should include among the priority parameters the state of conservation of soils and the related desertification risks.
Līdzīgi, lai veiktu Septītās pamatprogrammas pārskatu pārskatu, būtu īpaši jāatbalsta izpēte par cīņu pret neauglīgu platību rašanos.
Similarly, during the mid-term review of the Seventh Framework Programme, greater encouragement should be given to research into means of combating soil degradation.
Ņemot vērā izmaiņas, mērķis ir uzlabot ražošanas tehnoloģijas, meklēt jaunus risinājumus, kas dod priekšroku ūdens taupīšanai un attiecīgi var samazināt enerģijas patēriņu pārtikas produktu ražošanā.
The aim is to optimise production techniques in the light of the new requirements and to seek new solutions that make water savings a priority and can thus reduce the amount of energy required to produce foodstuffs.
Attiecībā uz izglītību un mācībām uzsver, ka programmās jāiesaista ne tikai profesionāļi, bet arī sabiedrība, tādējādi sasniedzot divus mērķus — rast konkrētus risinājumus un veidot lietotājos atbildību un saņemt plašāku atbalstu, lai nodrošinātu dabas un teritorijas resursu ilgtspējīgāku izmantošanu gan tagad, gan nākotnē.
It should be pointed out that training and refresher programmes must be aimed not only at those working in the sector but also at the general public, with the dual aim of seeking specific solutions and raising public awareness of the need for more sustainable use of natural resources and of the environment as a whole, whose present and future wellbeing is our shared responsibility.
Saskaņā ar lauksaimniecības uzņēmumu atjaunošanas principu un nepieciešamību palielināt lauksaimniecības uzņēmēju darbības dinamiku ir jāsaskaņo finansējuma piešķiršana lauksaimniecības augsnes atjaunošanas un uzturēšanas projektiem, dodot priekšroku tiem uzņēmumiem, ko vada jaunie lauksaimnieki.
In keeping with the principle of generational change within the farming community and the need for a more dynamic approach on farms, priority in the allocation of funding for projects for the recovery and sustainable management of agricultural soils should be given to undertakings run by young farmers.
Situācijā, kad pārtikas krīze pasaulē skar miljoniem cilvēku un tās tūlītējas sekas ir nespēja plānot un uzturēt pārtikas produktu ražošanu, jāuzsver, ka augsnes aizsardzība ļauj saglabāt ražošanas potenciālu ar politiski stratēģisku vērtību, nodrošināt līdzsvaru starp importu un eksportu un garantēt autonomijas līmeni un sarunu iespējas daudznozaru vidē.
In a situation where millions of people have been hit by the world food crisis, the immediate effect of which has been to make food production planning and management unworkable, it should be stressed that soil protection is a means of safeguarding our production potential, which is of political and strategic importance, of maintaining an import-export balance and of ensuring a degree of autonomy and negotiating leeway in multilateral forums.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS (*)
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
4. tā kā apūdeņošana palīdz arī uzturēt mitrumu augsnē un papildināt gruntsūdeni, aicina šos faktorus ņemt vērā, izstrādājot kopējo lauksaimniecības politiku;
Calls, as irrigation also serves to maintain soil humidity and to recharge aquifers, for these factors to be taken into account when shaping the common agricultural policy;
10. uzskata, ka jāpastiprina pētniecība, attīstība un inovācijas, īpašu uzmanību veltot ūdens trūkuma un sausuma vairāk skartajiem reģioniem un ņemot vērā biotehnoloģijas sasniegumus;
Considers it necessary to strengthen research, development and innovation, paying particular attention to the areas most affected by water scarcity and drought and taking account of biotechnological progress;
17. saistībā ar CO 2 tirdzniecību pasaulē aicina veicināt mežu saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī apmežošanu ar jauktām sugām, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās ir samazinājušies dabisko mežu resursi, un uzsver, ka Eiropas Savienībā ir jāievieš integrēta un ilgtspējīga mežu apsaimniekošanas sistēma;
Calls, in the framework of a global CO 2 market, for the promotion of the preservation and regeneration of forests and reafforestation using mixed species, primarily in Member States which have lost their natural forest heritage, and underlines the need to launch an integrated, sustainable forest management system in the European Union;
19. uzsver darbu, ko uzņemas Eiropas lauku iedzīvotāji cīņā pret augšņu eroziju un pārtuksnešošanos, un aicina atzīt Eiropas ražotāju izšķirošo lomu veģetācijas saglabāšanā ilgstoša sausuma ietekmētajos vai tuksneša vēju apdraudētajos reģionos; uzsver, ka ūdens uztveršanu jo īpaši labvēlīgi ietekmē ilggadīgās kultūras, augļu un vīna dārzi, pļavas un mežsaimniecības kultūras;
Highlights the contribution made by European farmers to combating soil erosion and desertification and seeks recognition of the pivotal role played by European producers in preserving plant cover in regions affected by persistent drought or threatened by wind-blown sand; emphasises the specific benefits of permanent crops, orchards and vineyards, meadows, pasture and forestry for water collection;
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS ....................72
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...70
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0345 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0345 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam ( C6-0220/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 152(4)(b) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0220/2008 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0087/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development (A6‑0000/2009),
(2) Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus galvenokārt iegūst, kaujot dzīvniekus cilvēku uzturam, kā arī mirušu dzīvnieku likvidēšanas un slimību kontroles pasākumu veikšanas procesā.
(2) Animal by-products arise mainly during the slaughter of animals for human consumption, and in the course of the disposal of dead animals and of disease control measures.
Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti neatkarīgi no to iegūšanas veida var apdraudēt dzīvnieku un cilvēku veselību un vidi.
Regardless of their source, they pose a potential risk to animal and public health and the environment.
Šis risks atbilstoši jākontrolē, novirzot šādus produktus drošiem likvidēšanas līdzekļiem vai izlietojot tos dažādiem nolūkiem ar noteikumu, ka tiek piemēroti stingri nosacījumi, kas samazina ar tiem saistītos draudus veselībai.
This risk needs to be adequately controlled, either by channelling such products towards safe means of disposal or by using them for different purposes, provided that strict conditions are applied which minimise the health risks involved.
(2) Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus galvenokārt iegūst, kaujot dzīvniekus cilvēku uzturam, ražojot tādus dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus kā piena produktus, kā arī mirušu dzīvnieku likvidēšanas un slimību kontroles pasākumu veikšanas procesā.
(2) Animal by-products arise mainly during the slaughter of animals for human consumption, during the production of food of animal origin such as dairy products, and in the course of the disposal of dead animals and of disease control measures.
Šis risks atbilstoši jākontrolē, novirzot šādus produktus drošiem likvidēšanas līdzekļiem vai izlietojot tos dažādiem nolūkiem , piemēram bioenerģijas izstrādē, ar noteikumu, ka tiek piemēroti stingri nosacījumi, kas samazina ar tiem saistītos draudus veselībai.
This risk needs to be adequately controlled, either by channelling such products towards safe means of disposal or by using them for different purposes, provided that strict conditions are applied which minimise the health risks involved.
(13) Turklāt, lai novērstu risku, ko rada savvaļas dzīvnieki, šo dzīvnieku liemeņiem vai to liemeņu daļām, par ko ir aizdomas par inficēšanos ar lipīgu slimību, jāpiemēro minētajā regulā paredzētie noteikumi.
(13) In addition, in order to prevent risks arising from wild animals, carcasses or parts of carcasses of such animals suspected of being infected with a transmissible disease should be subject to the rules laid down in this Regulation.
Tomēr tas nenozīmē, ka obligāti jāsavāc un jālikvidē tādu savvaļas dzīvnieku līķi, kuri ir miruši vai nomedīti to dabīgajā vidē.
This inclusion should not imply an obligation to collect and dispose of bodies of wild animals that have died or that are hunted in their natural habitat.
Ja medījot ievēro labu medīšanas praksi , savvaļas medījamo dzīvnieku iekšējos orgānus un ķermeņa daļas droši var likvidēt turpat uz vietas.
If good hunting practices are observed, intestines and other body parts of wild game may be disposed of safely on site.
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas iegūti no nomedītiem medījamiem dzīvniekiem, jāpiemēro tikai šīs regulas noteikumi, ciktāl tiesību aktus par pārtikas higiēnu piemēro šādu medījamu dzīvnieku laišanu tirgū un ciktāl tie saistās ar darbībām, ko veic medījamo dzīvnieku apstrādes uzņēmumi.
Animal by-products from hunted game should only be subject to the provisions of this Regulation insofar as food hygiene legislation applies to the placing on the market of such game and involves operations carried out by game-handling establishments.
Ja medījot ievēro medību tiesiskā regulējuma noteikumus , savvaļas medījamo dzīvnieku iekšējos orgānus un ķermeņa daļas droši var likvidēt turpat uz vietas.
If hunting law requirements are observed, intestines and other body parts of wild game may be disposed of safely on site.
Formulējums “laba medīšanas prakse” ir neprecīzs juridisks termins, jo tāda formulējuma nav tiesību aktos, kuri reglamentē medības, un tādēļ varētu rasties juridiskas neskaidrības un domstarpības.
‘Good hunting practice’ is a vague term which does not exist as such in hunting law and could therefore give rise to legal uncertainty and differing interpretations.
Ņemot vērā to, ka medību norise ir atkarīga no medības reglamentējošiem noteikumiem katrā dalībvalstī, ir lietderīgi izvēlēties precīzu definīciju.
Since hunting must be carried out in accordance with the hunting law requirements of the Member State concerned, it would be appropriate to choose this clear definition.
(21) Darbības ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuras var ievērojami apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību, drīkst veikt tikai uzņēmumos, kuri ir iepriekš no kompetentās iestādes saņēmuši atļauju šādu darbību veikšanai .
(21) Operations with animal by-products which give rise to a considerable degree of risk to public and animal health should only be carried out in establishments which have been approved in advance for such operations by the competent authority.
Šo nosacījumu piemēro utilizācijas iekārtās un citās iekārtās, kurās veic darbības ar neapstrādātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un tos pārstrādā.
This condition should apply in particular to rendering plants and other plants handling and processing untreated animal by-products.
Vienā un tajā pašā uzņēmumā jāatļauj veikt darbības ar vairāk nekā vienas kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, ar nosacījumu, ka tiek novērsta savstarpējas inficēšanās iespējamība.
It should be permitted that animal by-products of more than one category are handled in the same establishment provided cross-contamination is prevented.