natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· lai gan zinātnieki vienprātīgi uzsver, ka tehnoloģiskie un ar zinātnes atziņām pamatoti risinājumi cīņai pret siltumnīcefekta gāzu emisijām un zema CO2 emisiju apjoma rūpniecības un sabiedrības veidošanai vēl nav pilnībā īstenojami par pieņemamām izmaksām, ir cerīgas norādes, ka ar pētījumiem zinātnes un tehnoloģiju jomā risinājumus joprojām var pilnveidot, lai (vispirms) apturētu siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu un (pēc tam) mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi;
· although scientific consensus stresses that technological and science-based solutions to combat GHG and to develop a low-CO2 industry and community are not yet fully available at acceptable cost, there are hopeful indications that with scientific and technological research solutions can be further developed in order to (first) halt the increase of GHG and (later) reduce the impacts of climate change.
Nobeigumā referents uzskata, ka klimata pārmaiņu zinātniskais pamats ir noskaidrots, kā arī iesaka pagaidu komitejai turpināt darbu un, beidzoties pilnvaru laikam, sniegt Parlamentam attiecīgu ziņojumu ar ieteikumiem par pasākumiem vai iniciatīvām, kas jāveic saistībā ar turpmāku integrētās ES politikas īstenošanu klimata pārmaiņu jomā atbilstīgi ES mērķim ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, neļaujot tam pārsniegt 2°C, un IPCC Ceturtā novērtējuma ziņojuma secinājumiem un ieteikumiem.
In conclusion, the rapporteur considers the scientific basis of climate change as settled, and recommends that the temporary committee continues its work and presents, at the end of its mandate, a report to Parliament containing, as appropriate, recommendations as to actions or initiatives to be taken on the EU’s future integrated policy on climate change in line with the EU objective of limiting global temperature increase below 2°C and with the findings and recommendations of IPCC AR4.
Bali konferences rezultāti un sarunas par nolīgumu klimata pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada
The outcome of the Bali Conference and the negotiations for a post-2012 international climate agreement
Turpmākais starptautiskais nolīgums par klimata pārmaiņām ir izšķirošs elements pasaules valstu centienos risināt klimata pārmaiņu problēmu.
The future international climate agreement is a crucial element in the global effort to tackle the issue of climate change.
Šis temats tika pamatīgi izpētīts tematiskajā sesijā 2007. gada oktobrī un bija galvenais jautājums, ko apsprieda ANO Pušu trīspadsmitajā konferencē par klimata pārmaiņām (COP 13).
This topic has been examined in depth at the thematic session of October 2007 and has been the main issue discussed at the Thirteenth Conference of the Parties (COP 13) to the UN Climate Change Convention.
Referents atzinīgi vērtē Bali rīcības plāna pieņemšanu un oficiālu sarunu uzsākšanu par starptautisko nolīgumu par klimatu laikam pēc 2012. gada, kā arī citus svarīgus COP 13 lēmumus, jo īpaši par mežu izciršanu, tehnoloģiju un Pielāgošanās fondu.
The rapporteur welcomes the adoption of the “Bali action plan” and the launching of formal negotiations in view of an international climate agreement for the period after 2012, as well as the other important decisions agreed by COP 13, in particular concerning technology, the adaptation fund and deforestation.
Referents arī atzinīgi vērtē Austrālijas jaunās valdības neseno lēmumu ratificēt Kioto Protokolu.
The rapporteur also welcomes the recent decision taken by the new Australian government to ratify the Kyoto Protocol.
Ņemot vērā Bali notikušās sarunas, referents uzsver Ķīnas valdības konstruktīvo nostāju, kā arī jaunattīstības valstu apņemšanos „ izmērāmā, pārskatāmā un pārbaudāmā veidā īstenot katrai valstij atbilstošus pasākumus klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai ilgtspējīgas attīstības kontekstā, ko nodrošina un veicina tehnoloģijas, finansējums un veiktspējas palielināšana ”.
In the light of the negotiations that have taken place in Bali, the rapporteur underlines the constructive position taken by the Chinese government, as well as the commitments taken by the developing countries to engage “in nationally appropriate mitigation actions in the context of sustainable development, supported and enabled by technology, financing and capacity-building, in a measurable, reportable and verifiable manner.”
Tomēr ir jāatgādina, ka Bali konferences rezultātus Parlaments skaidros īpašā rezolūcijā, ko pieņems janvāra otrajā plenārsēdē.
However, it should be reminded that Parliament will comment on the outcome of the Bali Conference in a specific resolution to be adopted during the January II part-session.
Šī iemesla dēļ šajā ziņojumā nav iekļauti nekādi īpaši komentāri par šo jautājumu.
For this reason, no specific comment on this issue is included in the present report.
Sarunu gaita par nolīgumu laikam pēc 2012. gada tiks analizēta un vērtēta gala ziņojuma kontekstā.
The progress of the negotiations for a post-2012 agreement will be examined and assessed in the context of the final report.
GALĪGĀ BALSOJUMA REZULTĀTI
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE
par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā
on policy coherence for development and the effects of the EU’s exploitation of certain biological natural resources on development in West Africa
Carmen Fraga Estévez , Zivsaimniecības komiteja
Carmen Fraga Estévez , Committee on Fisheries
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 178. pantu,
– having regard to Article 178 of the Treaty establishing the European Community,
– ņemot vērā Lisabonas Reformu līguma 188. panta d) punktu,
– having regard to Article 188d of the Treaty of Lisbon,
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības attīstības politiku izstrādāto 2005. gada kopīgo paziņojumu: „Eiropas konsenss”
– having regard to the 2005 Joint statement by the Council and the representatives of the governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the Commission on European Union Development Policy: ‘The European Consensus’
– ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū Nolīgums)
– having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
– ņemot vērā Kopīgo ES un Āfrikas stratēģiju,
– having regard to the Joint EU-Africa Strategy,
– ņemot vērā Komisijas sagatavoto pirmo divu gadu „ES ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību”, kas izplatīts 2007. gada 20. septembrī (COM/2007/0545), un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC (2007) 1202),
– having regard to the first biennial Commission "EU Report on Policy Coherence for Development”, released on 20 September 2007 (COM/2007/0545), and the accompanying Commission Staff Working Paper (SEC (2007) 1202),
– ņemot vērā Padomes 21. gada decembra, 2005. gada 24. maija, 2006. gada 10. marta, 2006. gada 11. aprīļa, 2006. gada 17. oktobra, 2006. gada 5. decembra, 2006. gada 15. decembra, 2007. gada 19.–20. novembra secinājumus,
– having regard to the Council Conclusions of 21 and 22 December 2004, 24 May 2005, 10 March 2006, 11 April 2006, 17 October 2006, 5 December 2006, 15 December 2006, 19‑20 November 2007,
– ņemot vērā 2006. gada 7. marta Komisijas dienestu darba dokumentu par attīstības politiku saskaņotību un darba programmu no 2006. gada līdz 2007. gadam,
– having regard to the Commission Staff Working Paper on Policy Coherence for Development (PCD), Work Programme 2006-2007, 7 March 2006,
– ņemot vērā ANO 2000. gada 18. septembra Tūkstošgades deklarāciju,
– having regard to the UN Millennium Declaration of 18 September 2000,
– ņemot vērā 2002. gada 22. marta Monterejas vienošanos par finansējumu attīstībai,
– having regard to the Monterrey Consensus on Financing for Development of 22 March 2002,
– ņemot vērā Attīstības politikas pārvaldības Eiropas centra ( ECDPM ), PARTICIP un ICEI 2007. gada martā iesniegto vērtējošo pētījumu par „ES iestāžu un dalībvalstu mehānismiem attīstības politikas saskaņotībai”,
– having regard to the evaluation study on "The EU Institutions & Member States’ Mechanisms for Promoting Policy Coherence for Development" of May 2007 by ECDPM, PARTICIP and ICEI,
– ņemot vērā ES Vienotības programmu, ko sagatavojis Evert Vermeer fonds, un CONCORD programmu,
– having regard to the EU Coherence Programme of the Evert Vermeer Foundation and CONCORD,
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. septembra paziņojumu par „Globālas klimata pārmaiņu alianses veidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgām jaunattīstības valstīm, kuras ir visvairāk neaizsargātas pret klimata pārmaiņām”,
– having regard to the Communication from the Commission of 18 September 2007 on "Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change",
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 13. gadskārtējās sesijas (COP13) un Bali, Indonēzijā no 2007. gada 3. decembra līdz 14. decembrim notikušās Kioto protokola pušu sanāksmes rezultātus,
– having regard to the outcome of the 13th Session of the Conference of Parties (COP13) to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol held in Bali, Indonesia from 3 to 14 December 2007,
– ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju par bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanu līdz 2010. gadam
– having regard to its resolution of 22 May 2007 on halting the loss of biodiversity by 2010
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0195 . ,
Adopted Texts, P6_TA(2007)0195 ,
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija priekšlikumu (COM (2003) 0251) ES rīcības plānam par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT) un Lauksaimniecības ministru padomes 2003. gada 13. oktobra secinājumus, un 2005. gada 20. decembra Regulu par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā,
– having regard to the Commission’s proposal for an EU action plan on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) of 21 May 2003 (COM (2003) 0251), which was endorsed by the conclusions of the Council of Ministers of Agriculture of 13 October 2003, and the Council Regulation of 20 December 2005 on the establishment of a FLEGT licensing scheme for imports of timber into the European Community,
– ņemot vērā 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par ES FLEGT rīcības plāna īstenošanas paātrināšanu
– having regard to its resolution of 7 July 2005 on speeding up implementation of the EU FLEGT action plan
Pieņemtie teksti — P6 TA(2005)0300. ,
Adopted Texts: P6 TA(2005)0300 ,
– ņemot vērā vides ministru 2007. gada 20. februāra secinājumus par ES mērķiem klimata starptautiskā režīma turpmākajai attīstībai līdz 2012. gadam, kuros „uzsvērts, ka turpmākajās divās līdz trīs desmitgadēs nepieciešama konkrēta politika un pasākumi, lai apturētu un mazinātu oglekļa dioksīda emisijas, kas rodas atmežošanas rezultātā jaunattīstības valstīs”,
– having regard to the conclusions of the Environment Ministers of 20 February 2007 on the EU objectives for the further development of the international climate regime beyond 2012, which “emphasises that concrete policies and actions are needed to halt and reverse carbon dioxide emissions from deforestation in developing countries within the next two to three decades”,
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra paziņojumu par „Integrētajiem pamatprincipiem zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm” (COM (2002)637),
– having regard to the Communication of the Commission on an "Integrated Framework for Fisheries Partnership Agreements with Third Countries" of 23 December 2002 (COM (2002)637),
– ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu un FAO 1999. gada Starptautisko rīcības plānu zvejas jaudas pārvaldībai,
– having regard to the Food and Agricultural Organization (FAO) Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995 and the FAO International Plan of Action for the Management of Fishing Capacity 1999,
– ņemot vērā FAO 2005. gada John Kurien sagatavoto pētījumu ar nosaukumu „Zivju atbildīga tirdzniecība un nodrošinātība ar pārtiku”,
– having regard to the 2005 FAO study by John Kurien entitled “Responsible Fish Trade and Food Security”,
– ņemot vērā 2007. gada 16. jūlijā iesniegto pētījumu „Attīstības politikas saskaņotība, un kā ES zivsaimniecības politika ietekmē attīstību Rietumāfrikā”, kas veikts Eiropas Parlamenta uzdevumā;
– having regard to the study of 16 July 2007 carried out for the European Parliament on "Policy Coherence for Development and the Effects of EU Fisheries Policies on Development in West Africa",
– ņemot vērā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par Zivsaimniecību un nabadzības samazināšanu
– having regard to its resolution of 25 October 2001 on Fisheries and Poverty Reduction
– ņemot vērā Juliette Hallaire 2007. gada septembra pētījumu „L´émigration irrégulière vers l´Union européenne au départ des côtes sénégalaises”, kuru publiskojusi Starptautiskā migrācijas organizācija,
– having regard to the study "L´émigration irrégulière vers l´Union européenne au départ des côtes sénégalaises" by Juliette Hallaire of September 2007, published by the International Organization for Migration,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu ( A6-0137/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Fisheries ( A6‑0137/2008 ),
A. tā kā ANO Tūkstošgades deklarācijā visas valstis aicinātas nodrošināt attīstības politikas saskaņotību,
A. whereas the UN Millennium Declaration calls on all States to ensure policy coherence for development,
B. tā kā ES uzņēmusies stingras saistības nodrošināt attīstības politikas saskaņotību atbilstīgi EK līguma 178. pantam, kurā teikts, ka īstenojot Kopienas politiku, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Kopiena ievēro tās politikas mērķus attiecībā uz sadarbību attīstības jomā;
B. whereas the EU is strongly committed to ensuring policy coherence for development (PCD) in accordance with Article 178 of the EC Treaty, which stipulates that the Community shall take account of the objectives of Community policy in the sphere of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries,
C. tā kā iepriekš minētā Eiropas Konsensa attīstības jomā 35. pantā izvirzīts noteikums, ka „ES pienākums ir rīkoties, lai sekmētu attīstības politikas saskaņotību vairākās jomās,” un ka „ir svarīgi, lai citās politikas jomās tiktu atbalstīti jaunattīstības valstu centieni Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā”,
C. whereas paragraph 35 of the above-mentioned European Consensus on Development stipulates that "the EU is fully committed to taking action to advance Policy Coherence for Development in a number of areas", and that "it is important that non-development policies assist developing countries’ efforts in achieving the MDGs",
D. tā kā Komisijas iepriekš minētajā Komisijas divu gadu ziņojumā par attīstības politikas saskaņotību citu starpā atzīts, ka
D. whereas the above-mentioned biennial report of the Commission on PCD finds, among other things, that
- attīstības politikas saskaņotības koncepcija vēl nav pietiekami nostiprināta lēmumu pieņemšanas procesā,
- the concept of PCD has not yet been sufficiently mainstreamed into decision-making processes,
- par spīti ES centieniem — tā vēl arvien ir agrīnā attīstības stadijā, izstrādājot minētās politikas jomas saskaņotības koncepciju,
- the EU is - despite its efforts - still at an early stage of the development of an effective PCD concept,
- galvenie šķēršļi politikas saskaņotības palielināšanai ir politisko prioritāšu un interešu konflikti starp dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm,
- the main obstacle to enhanced policy coherence are political priority and conflicts of interest among the Member States and between developing countries,
- trūkst izpratnes un zināšanu par attīstības politikas saskaņotību, un ir nepieciešams nodrošināt augsta līmeņa politisko aprindu iesaistīšanos šā jautājuma risināšanā,
- there is still a lack of awareness and knowledge about PCD and the need to ensure continuous high-level political engagement,
- ņemot vērā to, ka zivsaimniecība ir svarīga ekonomikas nozare piekrastē esošajās valstīs, politikas saskaņotībai var būt nozīmīga loma nodrošinātībā ar pārtiku;
- given that fisheries are an important economic sector in coastal countries, they can play an important role in ensuring food security,
E. tā kā 2005. gada maija Eiropadomes secinājumos iekļauta apņemšanās uzlabot ES attīstības politikas saskaņotību, jo īpaši divpadsmit prioritārajās politikas jomās, tostarp tirdzniecības, zivsaimniecības, vides, klimata pārmaiņu, migrācijas un nodarbinātības jomā;
E. whereas the conclusions of the May 2005 European Council contain the commitment to enhance the EU’s Policy Coherence for Development, in particular in twelve priority policy areas, including trade, fisheries, environment, climate change, migration and employment,
F. tā kā divi svarīgākie bioloģiskie dabas resursi, kurus Eiropas Savienība izmanto Rietumāfrikā ir zivis un meži, jo saskaņā ar Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta sniegto informāciju 80 % Rietumāfrikas valstu ekonomiskā savienības (ECOWAS) eksportēto zivju un kokmateriālu tiek izvesti uz Eiropas Savienību,
F. whereas the two most important biological natural resources exploited by the European Union in West Africa are fish and timber as, according to the Commission’s Directorate General for Trade, more than 80% of the fish and timber exported by the Economic Community of West African States (ECOWAS) goes to the European Union,
G. tā kā ANO noteikusi, ka Rietumāfrika ir Āfrikas vistālāko rietumu reģions, ko veido 16 valstis: Benina, Burkinafaso, Kaboverde, Kotdivuāra, Gambija, Gvineja, Gvineja–Bisava, Libērija, Mali, Mauritānija, Nigēra, Nigērija, Senegāla, Sjerraleone, Togo (proti, Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienība (ECOWAS) kopā ar Mauritāniju)
G. Whereas the UN defines West Africa as the westernmost region of Africa comprising the following 16 countries: Benin, Burkina Faso, Cap Verde, Côte d'Ivoire, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Liberia, Mali, Mauritania, Niger, Nigeria, Senegal, Sierra Leone, Togo (that is to say ECOWAS plus Mauritania),
ANO noteiktais reģions aptver arī Sv.
The UN region also includes the island of
Attīstības politikas saskaņotība
Policy Coherence for Development (PCD)
3. uzsver to, ka politiskā griba un apņemšanās ņemt vērā jaunattīstības valstu intereses visās šīs valstis ietekmējošās politikas jomās būtiski ietekmē labākas politikas saskaņotības panākšanu;
Underlines the fact that political will and commitment to take developing countries’ interests into consideration in all the policy fields that affect them is crucial for achieving better policy coherence;
17. ar gandarījumu norāda uz šajā jomā notikušo attīstību un to atbalsta, tomēr joprojām ir nobažījies par dažu šīs zonas valstu gausumu un neizlēmību savu resursu aizsardzības jomā; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz Eiropas Savienības ieguldīto darbu attiecībā uz nolīgumiem, bioloģisko dabas resursu un tostarp zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana un tās sniegtās priekšrocības joprojām ne vien nav šo valstu prioritāte, bet bieži vien ir pakārtota citām politiskām un ekonomiskām interesēm;
Notes with satisfaction, and encourages, the progress made in this field, but continues to express its concern at the slowness and reluctance with which some countries in the region are becoming involved in the protection of their own resources; regrets that, despite the efforts made by the EU within the framework of the agreements, the sustainability of natural biological resources, including fishery resources, and the benefits of sustainable exploitation still do not represent a priority for these countries but often remain subordinate to other political and economic interests;
19. aicina Komisiju un Rietumāfrikas valstu valdības ierobežot nelegālu zveju, kā arī pārraudzīt un kontrolēt zivju krājumus, lai pārtrauktu to milzīgo samazināšanos Rietumāfrikas jūrās;
Calls on the Commission and the governments of the West African countries to curb illegal fishing, and to monitor and control fish stocks in order to put an end to the heavy decline in fish stocks in the West African seas;
- Rietumāfrikas ūdeņu novērošanu, kontroli un uzraudzību un ES ieguldījumu nelegālas, nedeklarētas un nekontrolētas zvejas apkarošanā;
- the monitoring, control and surveillance of the waters off West Africa and EU contributions to the fight against illegal, unreported and unregulated fishing;
- zivju krājumu un ekosistēmas struktūras zinātniskās pētniecības atbalstu;
- support for scientific research into fish stocks and the structure of the ecosystem;
- ES kuģošanas līdzekļu eksportu uz Rietumāfriku un kuģošanu zem šo valstu karoga;
- the export and re-flagging of EU vessels to West Africa;
- fitosanitārajiem standartiem zivju importēšanai un citām beztarifu tirdzniecības barjerām;
- phyto-sanitary standards for the importation of fish and other non-tariff barriers to trade;
- ES tirgus politiku un zivju veidiem un kvantitāti, kuros importē no Rietumāfrikas;
- EU market policy and the type and quantity of fish imported from West Africa;
25. atzinīgi vērtē faktu, ka septiņas Rietumāfrikas valstis ir noslēgušas zvejas nolīgumus ar Eiropas Savienību atbilstīgi jaunajiem partnerattiecību nolīgumu noteikumiem, kas papildus pamata mērķim aizsargāt Kopienas flotes intereses ietver arī normas, saskaņā ar kurām trešām valstīm ir jāizveido programmas savu zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas garantēšanai;
Expresses satisfaction that seven countries of West Africa have signed fisheries agreements with the European Union under the new formula of partnership agreements in which, in addition to the initial objective of protecting the interests of the Community fleet, clauses are included by means of which the third country must establish plans that will guarantee the sustainable exploitation of its fishery resources;
– periodiska zvejas resursu novērtēšana pētījumu kampaņu veidā ar okeanogrāfiskiem kuģiem, piedaloties Kopienas un attiecīgās trešās valsts pētniekiem, lai analizētu pieejamos zvejas resursus katrā to valstu ekskluzīvā ekonomiskā zonā, ar kurām ir noslēgti asociācijas nolīgumi zvejas jomā;
– regular assessment of fishery resources through research campaigns carried out using oceanographic vessels with Community researchers and researchers from the third country concerned, covering the fishery resources available in each of the EEZs of countries with which fisheries partnership agreements have been signed;
– jāuzlabo uz zemes esošās gan ostu, gan apgādes un transporta infrastruktūras, lai atvieglotu Kopienas un citu valstu kuģu ienākšanu labošanai, izkraušanai, pārkraušanai u.c., kas sniegtu papildu priekšrocības trešām valstīm;
– improved infrastructure on land, both port infrastructure and infrastructure for supplies and transport, in order to facilitate the entry of vessels from the Community and from other countries for repair, disembarkation, transhipment, etc, which will offer additional benefits for third countries;
– higiēnas un sanitāro normu pielāgošana, jo daudzās no šīm valstīm pastāv lieli trūkumi šajā jomā un līdz ar to dažreiz tām ir liegts izmantot preferenciālo piekļuvi, ko tās varētu izmantot eksportā uz Kopienas tirgu;
– adaptation of hygiene and health rules, since most of these countries have serious shortcomings in this area which in some cases prevent them from benefiting from the preferential access to the Community market that their exports could enjoy;