natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar 3. panta1. un 4. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja triju mēnešu laikā pēc Eiropas Parlamenta un Padomes informēšanas par šo aktu nav saņemti iebildumi no Eiropas Parlamenta vai Padomes vai ja līdz minētā termiņa beigām Komisija ir saņēmusi informāciju gan no Eiropas Parlamenta, gan no Padomes par to, ka iebildumi netiks celti.
A delegated act adopted pursuant to Articles 3(1) and (4) shall enter into force only if no objection has been expressed either by the European Parliament or the Council within a period of three months of notification of that act to the European Parliament and the Council or if, before the expiry of that period, the European Parliament and the Council have both informed the Commission that they will not object.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma minēto termiņu pagarina par trīs mēnešiem.
That period shall be extended by three months at the initiative of the European Parliament or the Council.
* Šīs regulas spēkā stāšanās diena.
* Date of entry into force of this Regulation.
-12.a pants (jauns)
Article -12 a (new)
Komisija līdz ..* un turpmāk reizi trijos gados publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.
By ... * and every three years thereafter, the Commission shall publish a report on the application of this Regulation.
a) vai rādītāju kopsavilkumā rādītāji un robežvērtības nodrošina iespējamās nelīdzsvarotības atklāšanu un palīdz uzraudzīt to attīstību;
(a) whether the indicators and thresholds of the scoreboard have managed to detect emerging imbalances and to monitor their development;
*OV, lūdzu, norādiet datumu: xxx gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
* OJ please insert date: xxx years after the date of entry into force of this Regulation.
Rādītāju uzskaitījums to kopsavilkumā, kas minēts 3. pantā, var aptvert šādus rādītāju kopumus attiecībā uz:
The list of indicators in the scoreboard referred to in Article 3 may include the following sets of indicators:
1) ražojumu un pakalpojumu tirgiem (inflācija, norēķinu kontu atlikums, publiskie un privātie izdevumi pētniecības un izstrādes jomā, mājokļi, lauksaimniecība un enerģijas cenu izmaiņas);
(1) product and services markets (inflation, current account balance, public and private R&D expenditure, housing, agriculture and energy prices evolution);
2) kapitāla tirgiem (kredītu pieaugums, valsts parāds un privātie parādi, valsts un privātie ieguldījumi, tiešo ārvalstu ieguldījumu ārvalstu aktīvu neto pozīcija);
(2) capital markets (credit growth, public and private debt, public and private investment, FDI- net foreign asset positions);
3) darba tirgiem (nodarbinātības un bezdarba līmenis, vērtējot pa dzimumiem un vecuma grupām, algu un kompensāciju līmenis, ieguldījumi izglītībā un nabadzības samazināšanā);
(3) labour markets (employment and unemployment rate by gender and age groups, scale of wages and compensations, investment in education, poverty);
4) nodokļiem (likmes darbaspēka un kapitāla aplikšanai ar nodokļiem);
(4) taxation (rates of labour and capital taxation);
5) fiskālo, ekonomikas, sociālo un vides noturīgumu;
(5) fiscal, economic, social and environmental sustainability;
6) kopējo pieprasījumu un piedāvājumu;
(6) aggregate demand and supply;
7) iekšējām ienākumu atšķirībām;
(7) internal income inequalities;
8) nodarbināto ienākumu daļu kopējā IKP un peļņu uz vienu vienību;
(8) the share of labour income in overall GDP and unit profit rates;
i) kapitāla un enerģijas cenu pieaugumu;
(i) asset and energy price developments;
j) eksporta tirgus daļu izmaiņām Savienībā un trešo valstu tirgos un ārvalstu aktīvu neto pozīcijām;
(j) evolution of export market shares in Union and third-country markets; and net foreign assets positions;
k) trešo valstu ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmām.
(k) third-country foreign direct investment flows.
par priekšlikumu Padomes direktīvai par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām
on the proposal for a Council directive on requirements for budgetary frameworks of the Member States
Referente: Vicky Ford
Rapporteur: Vicky Ford
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS PAR JURIDISKO PAMATU .................................23
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASIS .............23
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinums ...............................29
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............30
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................37
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................38
attiecībā uz priekšlikumu Padomes direktīvai par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām
on the proposal for a Council directive on requirements for budgetary frameworks of the Member States
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2010)0523 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0523 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 14. punkta trešo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0397/2010 ),
– having regard to Article 126(14), third subparagraph, of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0397/2010 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7-0184/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0184/2011 ),
PADOMES DIREKTĪVA
COUNCIL DIRECTIVE
par prasībām dalībvalstu budžetārajām sistēmām
on requirements for budgetary frameworks of the Member States
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 14. punkta trešo daļu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the third subparagraph of Article 126(14) thereof,
(-1) Ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajā desmitgadē gūtā pieredze liecina par steidzamu nepieciešamību Savienībā uzlabot ekonomikas pārvaldību, kurai būtu jābalstās uz lielāku valstu atbildību par kopīgi pieņemtiem noteikumiem un politikas nostādnēm un stingrāku sistēmu Savienības līmeņa uzraudzībai pār valstu ekonomikas politiku.
( - 1) Experience gained during the first decade of functioning of the economic and monetary union shows an urgent need for improved economic governance in the Union, which should be built on a stronger national ownership of commonly agreed rules and policies and on a more robust surveillance framework at the Union level of national economic policies.
(1) Nepieciešams izmantot ekonomikas un monetārās savienības darbības pirmajā desmitgadē gūto pieredzi.
(1) There is a need to build upon the experience gained during the first decade of functioning of economic and monetary union.
Nesenās ekonomiskās norises radījušas jaunus uzdevumus fiskālās politikas īstenošanai visā Savienībā un īpaši uzsvērušas nepieciešamību pēc vienotām prasībām attiecībā uz noteikumiem un procedūrām, kas veido dalībvalstu budžetārās sistēmas.
Recent economic developments have posed new challenges to the conduct of fiscal policy across the Union and have in particular highlighted the need for uniform requirements as regards the rules and procedures forming the budgetary frameworks of the Member States.
Īpaši nepieciešams norādīt, kas valstu iestādēm jādara, lai ievērotu Līgumiem pievienotā 12. protokola noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un jo īpaši tā 3. pantu , kā arī to saistības īstenot Eiropadomes pieņemtās stratēģijas un politikas mērķus .
In particular it is necessary to specify what national authorities must do to comply with the provisions of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the Treaties, and in particular Article 3 thereof , and with their commitment to the implementation of the strategies and policy objectives adopted by the European Council .
(1a) Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienībai būtu jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, pienācīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
( 1a ) The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union should take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(1b) Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma jaunu stratēģiju nodarbinātībai un izaugsmei — stratēģiju „Eiropa 2020”, lai dotu iespēju Savienībai no krīzes izkļūt spēcīgākai un vērst savu ekonomiku uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi līdz ar augstu nodarbinātības līmeni, darba ražīgumu un sociālo kohēziju.
( 1b ) The European Council, meeting on 17 June 2010, adopted a new strategy for jobs and growth, the Europe 2020 strategy, to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth, accompanied by high level employment, productivity and social cohesion.
Eiropadome arī nolēma no 2011. gada 1. janvāra sākt Eiropas pusgadu politikas jomu koordinēšanai, lai dalībvalstis varētu izmantot savlaicīgu koordināciju Savienības līmenī un lai nodrošinātu, ka tiek stingrāk uzraudzīti un vienlaicīgi novērtēti gan budžeta pasākumi, gan strukturālās reformas, kuras veicina izaugsmi un nodarbinātību.
The European Council also decided to launch, on 1 January 2011, the European semester for policy coordination to allow Member States to benefit from early coordination at Union level and to enable enhanced surveillance and a simultaneous assessment of both budgetary measures and structural reforms fostering growth and employment.
(1c) Šī direktīva ir daļa no ekonomikas pārvaldības tiesību aktiem, kuru mērķis ir Savienībā panākt ilgtermiņa ekonomisko stabilitāti.
( 1c ) Th is Directive is a part of the economic governance legislation which is aimed at long term economic stability in the Union .
(1d) Stabilitātes un izaugsmes paktam un pabeigtajai ekonomikas pārvaldības sistēmai būtu jāpapildina Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģija un ar to jāsader.
( 1d ) The Stability and Growth Pact and the complete economic governance framework should complement and be compatible with a Union strategy for growth and jobs .
(1e) Par ekonomikas un monetārās savienības pareizas un netraucētas darbības elementu būtu jāuzskata dinamiska vienotā tirgus panākšana un uzturēšana.
( 1e ) Achieving and maintaining a dynamic internal m arket sh ould be considered an element of the proper and smooth functioning of economic and monetary union.
(1f) Uzlabotai ekonomikas pārvaldības sistēmai būtu jāpamatojas uz vairākām savstarpēji saistītām un saskaņotām politikas nostādnēm, kas vērstas uz ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, proti, Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, daudzpusējas uzraudzības sistēmu (Eiropas pusgadam), efektīvu procedūru, lai novērstu un koriģētu pārāk lielas budžeta stāvokļa novirzes (Stabilitātes un izaugsmes paktu), stabilu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmu, stingrāku finanšu tirgus regulējumu un uzraudzību.
( 1f ) The improved economic governance framework should rely on several inter-linked policies for sustainable growth and jobs, which need to be coherent with each other, namely, a Union strategy for growth and jobs, the multilateral surveillance framework (European Semester), an effective procedure for preventing and correcting excessive budgetary positions (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macro-economic imbalances, enhanced financial market regulation and supervision.
(1g) Euro zonas parādu krīzes novēršanai ir nepieciešams vispusīgs un integrēts risinājums, jo fragmentāra pieeja līdz šim nav sniegusi rezultātus.
( 1g ) A comprehensive and integrated solution to the euro area debt crisis is needed since a piecemeal approach has not worked so far.
(1h) Stiprinot ekonomikas pārvaldību, vienlaikus vajadzētu stiprināt Savienības ekonomikas pārvaldības demokrātisko leģitimitāti, ko var panākt ar ciešāku un savlaicīgāku Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu iesaistīšanu visās ekonomikas un budžeta politikas koordinācijas procedūrās.
( 1h ) Strengthening economic governance should go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of economic governance in the Union, which should be achieved through a closer and a more timely involvement of the European Parliament and the national parliaments throughout the economic and budgetary policy coordination procedures.
(1i) Eiropas ekonomikas koordinēšanas pusgadam vajadzētu būtiski ietekmēt tādas LESD 121. panta 1. punktā minētas prasības izpildi, ka dalībvalstis ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu un to attiecīgi koordinē.
( 1i ) The European semester for economic policy coordination (Semester) should play a vital role in implementing the requirement under Article 121(1) TFEU that Member States regard their economic policies as a matter of common concern and coordinate them accordingly.
Pārredzamība, pārskatatbildība un neatkarīga uzraudzība ir ekonomikas stingrākas pārvaldības neatņemama daļa.
Transparency, accountability and independent oversight are an integral part of enhanced economic governance.
Padomei un Komisijai sava nostāja un lēmumi ekonomikas politikas koordinācijas procedūras attiecīgos posmos būtu jāpublisko un jāizklāsta to pamatojums.
The Council and the Commission should make public and set out the reasons for their positions and decisions at the appropriate stages of the economic policy coordination procedures.
(1j) Dalībvalstu politiskā reakcija uz vērtējumiem, lēmumiem, ieteikumiem un brīdinājumiem, ko tām Eiropas pusgada sistēmā ir adresējusi Komisija vai Padome, būtu jāņem vērā stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās un korektīvās daļas izpildes procedūrās un euro zonas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai paredzētajos izpildes pasākumos.
( 1j ) The political response of the Member States to the assessments, decisions, recommendations and warnings issued to them by the Commission or Council in the framework of the Semester sh ould be taken into account in the enforcement procedures of the preventive and corrective parts of the Stability and Growth Pact and in the enforcement measures to correct macroeconomic imbalances in the euro area .
(2) Dalībvalstu valdības un valdību apakšnozares uztur publiskā sektora uzskaites sistēmas, kas ietver tādus elementus kā grāmatvedība, iekšējā kontrole, finanšu pārskatu sagatavošana un revīzija.
(2) Member State governments and government sub-sectors maintain public accounting systems which include elements such as bookkeeping, internal control, financial reporting, and audit.
Tās būtu jāšķir no statistikas datiem, kas attiecas uz valdības finanšu datiem, kuru pamats ir statistikas metodes, un no prognozēm vai budžeta pasākumiem, kas attiecas uz valdības finansēm nākotnē.
These should be distinguished from statistical data which relate to the outcomes of government finances based on statistical methodologies, and from forecasts or budgeting actions which relate to future government finances.
(3) Pilnīga un uzticama publiskā sektora uzskaites prakse visām vispārējās valdības apakšnozarēm ir priekšnosacījums, lai sagatavotu labas kvalitātes statistiku, kas ir salīdzināma starp dalībvalstīm.
(3) Complete and reliable public accounting practices for all sectors of general government are a precondition for the production of high quality statistics that are comparable across Member States.
(4) Fiskālo datu pieejamībai ir būtiska nozīme Savienības budžeta uzraudzības sistēmas pienācīgā darbībā.
(4) The availability of fiscal data is crucial to the proper functioning of the budgetary surveillance framework of the Union.
Regulāri pieejami, laicīgi un uzticami fiskālie dati ir pamats pamatīgai un labi ieplānotai uzraudzībai, kas savukārt ļauj operatīvi rīkoties negatīvu budžeta izmaiņu gadījumā vai tādu negatīvu izmaiņu gadījumā, kas ietekmē vispārējo ekonomisko stāvokli .
Regular availability of timely and reliable fiscal data is the key to proper and well‑timed monitoring, which in turn allows prompt action in the event of adverse budgetary developments or adverse developments affecting the general economic situation .
Fiskālo datu kvalitātes nodrošināšanas būtisks elements ir pārredzamība, kam jāietver šādu datu regulāra publiska pieejamība.
A crucial element in ensuring the quality of fiscal data is transparency, which must entail regular public availability of such data.
(5) Attiecībā uz statistiku Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku
(5) With regard to statistics, Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European Statistics
Šī regula noteica arī Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas principus: profesionāla neatkarība, taisnīgums, objektivitāte, ticamība, statistiskā konfidencialitāte un izmaksu lietderība, precīzi definējot katru no šiem principiem.
That Regulation also laid down the principles governing the development, production and dissemination of European statistics: professional independence, impartiality, objectivity, reliability, statistical confidentiality and cost-effectiveness, giving precise definitions of each of these principles.
Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community
(5a) Lai nostiprinātu uzticēšanos Eiropas statistikai un nodrošinātu valstu statistikas iestāžu profesionālo neatkarību, dalībvalstīm vajadzētu turpināt pilnībā ievērot īstenošanas Regulu (EK) Nr. 223/2009, konkrēti — Eiropas statistikas prakses kodeksā izklāstītos statistikas principus, kurus Komisija ir apstiprinājusi 2005. gada Ieteikumā par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību.
( 5a ) To enhance trust in European Statistics and ensure the professional independence of national statistical authorities, Member Sates should remain fully committed to implementing Regulation (EC) No 223/2009 , in particular the statistical principles as set out in the European statistics Code of Practice, endorsed by the Commission in its Recommendation of 25 May 2005 on the independence, integrity and accountability of the national and Community statistical authorities.
Dalībvalstīm vajadzētu arī valsts statistikas iestādēm nodrošināt vajadzīgo neatkarību attiecībā uz budžeta piešķīrumiem, statistikas informācijas publicēšanu un procedūras pārredzamību attiecībā uz augstākās vadības iecelšanu amatā un atbrīvošanu no tā.
Member States should also ensure national statistical authorities are given the necessary autonomy over budgetary allocations, publication of statistical information and a transparent procedure for appointing and dismissing senior management.
Turklāt profesionālā neatkarība tādā pašā līmenī ir vajadzīga valstu revīzijas iestādēm, lai pilnībā nodrošinātu uzticēšanos sniegtajiem pārskatiem Eiropas līmenī.
In addition, national courts of auditors should also enjoy the same level of professional independence, in order to ensure full confidence in reporting at a European level.
(6) Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru „valdības”, „deficīta” un „ieguldījuma” definīcijas ir noteiktas, atsaucoties uz Eiropas integrēto ekonomisko kontu sistēmu (EKS), kas aizstāta ar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (pieņemta ar Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā;
(6) The definitions of 'government', 'deficit' and 'investment' are laid down in the Protocol on the excessive deficit procedure by reference to the European System of Integrated Economic Accounts (ESA), replaced by the European system of national and regional accounts in the Community (adopted by Council Regulation (EC) No 2223/96 of 25 June 1996 on the European system of national and regional accounts in the Community
(7) Neobjektīvas un nereālas makroekonomiskās un budžeta prognozes var būtiski kaitēt fiskālās plānošanas efektivitātei un tādējādi apdraudēt apņemšanos ievērot budžeta disciplīnu, bet prognozēšanas metožu pārredzamībai un validācijai vajadzētu būtiski palielināt fiskālajai plānošanai izmantoto makroekonomisko un budžeta prognožu kvalitāti.
(7) Biased and unrealistic macroeconomic and budgetary forecasts may considerably hamper the effectiveness of fiscal planning and consequently impair commitment to budgetary discipline, while transparency and validation of forecasting methodologies should significantly increase the quality of macroeconomic and budgetary forecasts for fiscal planning.
(8) Gan Komisijai, gan dalībvalstīm svarīgs elements, lai nodrošinātu reālu prognožu izmantošanu budžeta politikas īstenošanai, ir pārredzamība, kam jāietver ne vien oficiālo makroekonomisko un budžeta prognožu , bet arī šādu prognožu pamatā esošo metožu, pieņēmumu un parametru publicēšana un tādējādi publiska pieejamība.
(8) For both the Commission and the Member States, a crucial element in ensuring the use of realistic forecasts for the conduct of budgetary policy is transparency, which must entail publication and public availability not only of the official macroeconomic and budgetary forecast, but also of the methodologies, assumptions and parameters on which such forecasts are based.
(9) Alternatīvi ▌scenāriji un to attiecīgā ietekme uz budžeta prognozēm papildina galveno makroekonomisko scenāriju un ļauj analizēt fiskālo mainīgo lielumu evolūciju atbilstoši dažādiem ekonomikas pieņēmumiem , un tādējādi būtiski samazina risku, ka budžeta disciplīnu var apdraudēt prognožu kļūdas.
(9) Alternative ▌scenarios and their corresponding impact on budgetary projections supplement the central macroeconomic scenario and allow for analysis of how fiscal variables would evolve under different economic assumptions and thus greatly reduce the risk of budgetary discipline being jeopardised by forecast errors.
(10) Komisijas prognozes un informācija par modeļiem, kas ir to pamatā, var būt dalībvalstīm noderīgi kritēriji to galvenajiem scenārijiem, dodot tām iespēju novērtēt un sekmējot budžeta plānošanai izmantoto prognožu derīgumu, lai gan apmērs, kādā dalībvalstis varētu ņemt vērā Komisijas prognozes, atšķirsies atbilstoši prognožu gatavošanas laikam un prognožu metožu un pieņēmumu salīdzināmībai.
(10) Commission forecasts and information regarding the models on which they are based can provide Member States with a useful benchmark for their central scenario, enabling them to evaluate enhancing the validity of the forecasts used for budgetary planning, although the extent to which Member States can be expected to take the Commission forecasts into consideration will vary according to the timing of forecast preparation and the comparability of the forecast methodologies and assumptions.
Arī citu neatkarīgu iestāžu prognozes valsts vai starptautiskā līmenī var būt noderīgi kritēriji.
Forecasts from other independent bodies, at national or international level can also provide useful benchmarks.
(10a) Ja Komisijas prognozes faktisko ekonomisko darbību atspoguļo krietni precīzāk nekā to dalībvalstu sniegtās prognozes, kuru valūta ir euro, būtu jāizvirza prasība šīm dalībvalstīm budžeta plānošanā pamatoties uz Komisijas prognozēm.
( 10a ) If the Commission's forecasts provide a significantly more accurate reflection of actual economic activity than those of Member States whose currency is the euro, then those Member States should be required to use the Commission forecasts as the basis for their budgetary planning.