natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par integrēto jūrniecības politiku,
– having regard to the Council conclusions on integrated maritime policy of 14 June 2010,
– ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un tai pievienotos protokolus
– having regard to the Convention for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution and the protocols thereto
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0128 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0128 . ,
– ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par tiesību aktu kopumu attiecībā uz jūrniecību un piekrastes zonām (2009. gada 17. un 18. jūnijs),
– having regard to the Opinion of the Committee of the Regions on the Maritime and Coastal Package of 17-18 June 2009,
– ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par turpmāko Eiropas Savienības jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām
– having regard to its resolution of 12 July 2007 on a future maritime policy for the Union: a European vision for the oceans and seas
OV C 175 E, 10.7.2008., 531. lpp. ,
C 175 E, 10.7.2008, p, 531. ,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Zivsaimniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A7‑0266/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Fisheries and the Committee on Regional Development ( A7‑0266/2010 ),
A. tā kā okeāni un jūras ir ārkārtīgi sarežģītas struktūras un tos ietekmē ļoti daudzas darbības, intereses un politikas jomas; tā kā gan zināšanas par jūras lietu daudzveidīgo problēmu risināšanu, gan arī pilnvaras to darīt ir daudziem publiskā un privātā sektora dalībniekiem dažādos pārvaldības līmeņos;
A. whereas the oceans and seas are extremely complex and are influenced by many activities, interests and policies; whereas the expertise to deal with the multiple challenges of maritime affairs and also the power to tackle them are spread among numerous public and private players at different levels of governance,
B. tā kā pasaules okeāni un jūras ir savstarpēji saistīti un atkarīgi un tā kā arvien plašākā okeānu un jūru izmantošana kuģniecības, zivsaimniecības, enerģētikas, tūrisma un pētniecības nozaru vajadzībām apvienojumā ar klimata pārmaiņām arvien vairo jūras vides problēmas;
B. whereas the world’s oceans and seas are interlinked and interdependent and whereas, moreover, the ever more intense use of the oceans and seas by sectors such as shipping, fisheries, energy, tourism and research, combined with climate change, have added to the pressure on the marine environment,
C. tā kā kuģniecība un kuģu būve ļoti lielā mērā veicina Eiropas Savienības valstu ekonomisko labklājību un sniedz nozīmīgus pakalpojumus patērētājiem un uzņēmumiem gan Eiropas, gan pasaules mērogā;
C. whereas shipping and the shipbuilding industry contribute significantly to the economic welfare of EU countries and provide a valuable service to European and global industry and consumers,
D. tā kā IJP pieeja ir skaidra atbilde uz jautājumu, kā panākt lielāku saskaņotību starp darbībām, kas tiek veiktas atbilstoši dažādām politikas nostādnēm, kuras ietekmē jūras ūdeņus un piekrastes zonas, un nepieciešamību videi saudzīgākā veidā izmantot šo ekosistēmu resursus;
D. whereas the IMP approach represents a clear response to the question of how to achieve greater coherence between actions conducted under the different policies that affect seas and coastal areas and the need for environmentally friendly use of these ecosystems’ resources,
E. tā kā Jūras stratēģijas pamatdirektīva ir integrētās jūrniecības politikas (IJP) vides pīlārs; tā kā šai pieejai vajadzētu būt ciešāk saistītai ar citām nozaru politikas jomām;
E whereas the Marine Strategy Framework Directive forms the environmental pillar of the Integrated Maritime Policy (IMP); whereas this approach should be better linked with the other sectoral policies,
F. tā kā veiksmīgai IJP vajadzētu būt balstītai uz izciliem sasniegumiem jūras vides pētniecībā, tehnoloģijās un jauninājumos un tai vajadzētu sekmēt vienas institūcijas apstiprinājuma kārtību lēmumu pieņemšanā, tādējādi samazinot reglamentējošo pilnvaru dublēšanos, taču ņemot vērā arī reģionālās un vietējās īpatnības;
F. whereas a successful IMP should be based on excellence in marine research, technology and innovation and should lead to a one-stop-shop approach in decision-making and therefore to a reduction in duplication of regulatory powers, while taking into consideration regional and local specificities,
G. tā kā šīm integrētajām jūrniecības pārvaldības struktūrām vajadzētu veicināt savstarpēji konkurējošu jūrniecības darbību saskaņotu plānošanu, jūras apgabalu stratēģisku pārvaldību, novērošanas darbību kvalitāti un tiesību aktu ievērošanu; tā kā šai nolūkā ir skaidri jānosaka visu šādu struktūru kopums, jānodrošina to atpazīstamība un jāuzlabo to sadarbība, pamatojoties uz pārredzamu un saskaņotu sistēmu;
G. whereas these integrated maritime governance structures should enhance the coordinated planning of competing maritime activities, the strategic management of maritime areas, the quality of surveillance activities and the enforcement of laws; whereas this objective calls for measures to identify clearly the whole range of such structures, guarantee their visibility and improve their cooperation,all within a transparent and coherent framework,
H. tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē ietekmīgākā jūras lielvara un tai ir jārīkojas, pamatojoties uz IJP un tās sekmīgu īstenošanu, lai uzņemtos vadošo lomu starptautiskā mērogā, tā cenšoties labāk plānot jūrniecības darbības, nodrošināt labāku vides aizsardzību un veicināt labu jūrniecības praksi starptautiskos forumos;
H. whereas the European Union is the world's leading maritime power and should use the IMP and its achievements as a basis for acting as an international driving force to improve the planning of maritime activities, environmental protection and the promotion of good practices within international fora,
I. tā kā Eiropas attālākajiem piekrastes un salu reģioniem ir īpaša nozīme tādās jomās kā drošība un aizsardzība pret vides riskiem un noziedzīgām darbībām,
I. whereas Europe’s coasts and outermost islands play a special role as regards security and protection against environmental threats and criminal acts,
1. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2009. gada oktobra tiesību aktu kopumu par integrēto jūrniecības politiku (IJP) kā savlaicīgu un veicinošu 2007. gada Zilās grāmatas rīcības plāna izvērtējumu un vienlaikus atzīst, ka jau veiktās un vēl veicamās jaunās ierosmes gan pilnībā saskan ar Zilās grāmatas mērķiem, gan no tiem loģiski izriet; kopumā atbalsta integrētu pieeju jūras lietu jautājumiem;
Welcomes the European Commission’s October 2009 package on the integrated maritime policy (IMP) as a timely and encouraging stocktake of the implementation of the 2007 Blue Paper action plan, and at the same time acknowledges that the new initiatives already taken and envisaged are fully coherent with, and a logic consequence of, the goals of the Blue Paper; confirms overall the validity of the integrated approach to maritime affairs;
6. uzskata, ka šajā sakarībā ir steidzami jāpārskata Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, jo šajā direktīvā nav noteikta atbildība saskaņā ar principu „maksā piesārņotājs” attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā;
Considers that, in this context, there is an urgent need for action to review Directive 2004/35/EC on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage, as this does not include liability in line with the ‘polluter pays’ principle in the case of offshore oil extraction;
Galīgais ziņojums.
Final report.
11. pauž atzinību tām dalībvalstīm un reģioniem, kuri jau ir izstrādājuši integrētas jūrniecības pārvaldības politikas virzienus un struktūras; aicina visas tās dalībvalstis, kuru attiecīgās ar IJP saistītās administratīvās struktūras joprojām ir ļoti sadrumstalotas, nekavējoties izveidot vienotas integrētas struktūras jūrniecības pārvaldībai;
Congratulates those Member States and regions which have already established integrated maritime governance policies and structures; calls on those Member States whose IMP administrative structures are still highly fragmented, to establish forthwith unified and integrated maritime governance structures;
15. aicina Komisiju sīkāk novērtēt dalībvalstu un reģionālu jūrniecības pārvaldības struktūru kvalitāti, pamatojoties uz paveikto, un nodrošināt paraugprakses apmaiņu, lai sasniegtu IJP mērķus; uzskata, ka integrēta un pārredzama jūrniecības pārvaldība garantē optimālu plānošanu, ļauj veikt daudzas savstarpēji saistītas darbības un palīdz veidoties no šķēršļiem brīvai Eiropas jūrniecības telpai;
Calls on the Commission to evaluate in more detail, based on performance, the quality of maritime governance structures at Member State and regional level and to exchange best practices to achieve the IMP objectives; takes the view that integrated and transparent maritime governance ensures optimum planning, creates a wide range of synergies and contributes to the emergence of a European maritime area without barriers;
19. aicina ES, darbojoties Savienībā Vidusjūrai, censties panākt vienotā zivsaimniecības un akvakultūras nozaru paraugprakses projekta iekļaušanu šīs jaunās starptautiskās organizācijas programmā;
Calls on the European Union to campaign within the Union for the Mediterranean for the draft common code of good practice in the fisheries and aquaculture sectors to be integrated into the programme of this new international organisation;
24. norāda, ka liela daļa Vidusjūras un Melnās jūras ūdeņu atrodas ārpus piekrastes valstu jurisdikcijas un uz tiem neattiecas šo valstu suverēnās tiesības, un tāpēc tām nav regulatīvu un izpildu pilnvaru integrēti regulēt cilvēku darbību šajos ūdeņos;
Notes that a large part of the waters of the Mediterranean Sea and the Black Sea are outside the areas under the jurisdiction or sovereign rights of coastal States, and that consequently these States do not have prescriptive and enforcement powers to regulate human activities beyond such areas in an integrated manner;
Jūras teritoriālā plānošana
Maritime spatial planning
Kuģošanas uzraudzība
Maritime Surveillance
32. tādēļ aicina Komisiju, dalībvalstis, ES aģentūras, it īpaši EMSA , un attiecīgās organizācijas pastiprināt centienus attiecībā uz sadarbību un koordināciju, kā arī attiecībā uz nepieciešamajiem tiesību aktu pielāgojumiem;
Calls therefore on the Commission, the Member States, EU agencies and in particular the EMSA, and relevant organisations to speed up their efforts in terms of cooperation and coordination and with regard to the necessary legislative adaptations;
34. prasa Komisijai pirms nākamā finanšu plāna laikus noskaidrot papildu finanšu vajadzības tādas vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei saistībā ar integrēto kuģošanas uzraudzību, kuru varētu izmantot gan ES, gan dalībvalstis;
Asks the Commission to identify the additional financial needs for creating a common information sharing environment within the framework of integrated maritime surveillance in good time before the next Financial Perspective, for the benefit of both the EU and Member States;
– novērtēt un saglabāt mazās ostas;
- evaluate and preserve small ports,
– paplašināt piekrastes kuģniecības tīklu, lai samazinātu attālumus sauszemes pārvadājumu maršrutos;
- expand the short sea shipping network in order to minimise the land transport distances,
– atbalstīt pētniecību un jaunradi attiecībā uz kravu veidiem, kravu apstrādi un loģistikas iespējām, lai rastu risinājumus, kas ļauj samazināt pārvadājumu ilgumu un kravu apstrādes izmaksas;
- support research and innovation on cargo modes, cargo handling and logistic solutions with the aim of finding solutions that reduce time in transport and in handling costs,
– atbalstīt ostas infrastruktūru attīstību;
- support port infrastructure development;
43. prasa Komisijai apsvērt iniciatīvu par saskaņotu Eiropas rūpniecības politiku, kas veicinātu konkurētspēju un Eiropas kuģu būves izcilību un sekmētu drošu, videi saudzīgu un konkurētspējīgu kuģošanu vienotā jūras transporta telpā bez šķēršļiem, vienlaikus šajā nolūkā pilnībā izmantojot Eiropas kuģu būves konkurētspēju, kā arī izmantojot videi saudzīgas tehnoloģijas un alternatīvu kuģu degvielu, lai veicinātu ekoloģiski drošu kuģošanu; aicina dalībvalstis ratificēt 2009. gada Honkongas Starptautisko konvenciju par kuģu drošu un videi nekaitīgu otrreizējo pārstrādi;
Asks the Commission to consider a coordinated European industrial policy initiative aimed at increasing competitiveness, supporting the excellence of European shipbuilding, and the safety and environmental performance and competitiveness of shipping in the common maritime space without barriers, while making full use of the competitive shipbuilding capacity of Europe for this purpose and using environmentally sound technologies and alternative shipping fuels to promote ‘green shipping’; calls on Member States to ratify the 2009 Hong Kong International Convention for the Safe and Environmentally Sound Recycling of Ships;
45. vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm ar lielām ekskluzīvajām saimnieciskās darbības zonām jūrniecības ekonomika ir īpaši nozīmīga un ka ir jāveicina jūrniecības apvienību attīstība un jāveicina to ieguldījums izaugsmē un nodarbinātībā saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”;
Draws attention to the particular importance of the maritime economy for those Member States with large Exclusive Economic Zones, and to the need to promote the development of maritime economic clusters and to boost their contribution to growth and employment under the EU 2020 Strategy;
48. atgādina to, cik neaizsargāti pret klimata pārmaiņām ir piekrastes reģioni un salas; uzsver, ka, plānojot visus būvniecības darbus Savienības garajā piekrastes zonā, tostarp arī tai piegulošajā iekšzemē, ir jāņem vērā klimata pārmaiņu radītās sekas; ierosina jutīgumu pret klimata pārmaiņām ņemt vērā, veidojot turpmāko reģionālo politiku, lai neapdraudētu IJP īstenošanu;
Recalls the particular vulnerability of coastal regions and islands to the impact of climate change; stresses that planning of all developments along the Community’s extensive coastline, including its hinterland, must take into account the consequences of climate change; suggests that vulnerability to climate change be considered when shaping future regional policy in order not to jeopardise implementation the IMP;
50. atgādina, ka integrētas ekosistēmiskas pieejas kontekstā ir steidzami jāsamazina jūras videi no sauszemes radītā slodze, piemēram, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņu radītais piesārņojums un slikta piekrastes zonu pārvaldība;
Reiterates the urgent need to relieve pressures upon the marine environment which originate from land, such as pollution from industrial and agricultural effluents and poor coastal zone management, in the context of an integrated ecosystem-based approach;
52. aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 13. pantā noteikto pienākumu norādīt aizsargājamās jūras zonas; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo aizsardzības pasākumu izpildes efektīvu uzraudzību;
Calls on Member States to comply with their obligation under Article 13 of the Marine Strategy Framework Directive to designate marine protected areas; calls, furthermore, on Member States to monitor compliance with the protection measures effectively;
56. norāda, ka, ņemot vērā jūras un piekrastes tūrisma un ar to saistīto nozaru milzīgo attīstības potenciālu un iespējamo lomu izaugsmes veicināšanā, piekrastes reģioni ir Eiropā galvenais tūristu galamērķis, un prasa, lai Komisija šos jautājumus iekļautu ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā;
Points out that, taking into account the vast potential for development and the substantial source of growth represented by marine and coastal tourism and related sectors; coastal regions represent the principal tourist destination in Europe and asks the Commission to include these issues in its strategy for sustainable coastal and marine tourism;
61. atzinīgi vērtē Komisijas nesen sagatavoto Eiropas jūru atlantu un mudina ieinteresētās personas Jūrniecības forumu izmantot kā jaunu sadarbības instrumentu un efektīvāk nodrošināt plašu sabiedrības līdzdalību;
Welcomes the Atlas of the Seas recently developed by the Commission and encourages stakeholders to avail themselves of the Maritime Forum as the new instrument for collaboration and to engage the general public more effectively;
Vajadzīga jauna izpratne par jūru
We need a new 'awareness of the sea'
ES jūras robežas garums ir 320 000 km, un aptuveni viena trešdaļa Eiropas iedzīvotāju dzīvo piekrastes reģionos, turklāt viņu skaits turpina palielināties.
The EU has 320 000 km of sea coast; a third of our citizens - and the trend is rising - live on the coast.
Eiropiešu saimnieciskā darbība jūrā un piekrastes reģionos veido 40 % no ES IKP, un visas prognozes liecina, ka šajā ziņā ir vēl lielas attīstības iespējas.
Our economic activities at sea and on the coast produce 40% of EU GDP and all forecasts suggest that there is still a great deal of potential for growth.
Ar ūdens transportu nodrošina 40 % preču apmaiņas Eiropas iekšienē un 95 % Eiropas ārējā eksporta.
Some 40% of trade in goods within Europe and 95% of exports outside Europe are carried out by sea.
Videi nekaitīgu un drošu kuģu izstrādei ir vissvarīgākā nozīme, un tā rada lielas iespējas arī Eiropas kuģu būvei.
The development of environmentally‑friendly and safe ships is of key importance and offers a great opportunity for European shipbuilding.
Eiropas jūrām arī turpmāk vajadzētu būt izaugsmes virzītājspēkam, un ar vēl intensīvāku jūru izpēti saistās daudz vīziju un lielas cerības.
Our seas should continue to be a driving force behind growth, and many visions and great expectations exist of even more intensive exploration of the sea.
Līdz šim Eiropas politikas virzieni jūras transporta, jūras ekonomikas, jauno tehnoloģiju, piekrastes reģionu, jūras enerģētikas, zivsaimniecības, uzraudzības un likumības un kārtības uzturēšanas jūrā, tūrisma, jūras vides aizsardzības un jūras pētniecības jomās ir attīstījušies katrs par sevi.
To date our policies in the areas of maritime transport, the maritime economy, new technologies, coastal areas, offshore energy, fisheries, surveillance and policing of the seas, tourism, protection of the marine environment and marine research have developed separately from each other.
Šāda fragmentācija bieži veicina pretēji vērstu pasākumu īstenošanu, kam, savukārt, ir negatīva ietekme uz jūras vidi, kas rada nesamērīgus ierobežojumus konkurējošām jūrniecības darbībām vai kavē jūras izmantošanas efektivitāti, rada pretrunas un konfliktus.
This fragmented approach repeatedly leads to conflicting measures being taken, which have a negative impact on the marine environment, to disproportionate pressure being put on competing maritime activities or to inefficiency, inconsistencies and conflicts occurring in terms of use.
Lēmumu pieņemšana par atsevišķām nozarēm veicina arī to, ka grūti izprast to savstarpējo mijiedarbību un izzināt vēl neizmantoto sinerģiju starp dažādām jūrniecības nozarēm.
Purely sector-based decision-making processes also make it more difficult to understand mutual interactions and to explore previously unexploited synergies between the different maritime sectors.
Ņemot vērā arvien pieaugošo konkurenci par jūras telpu, jūru un jūrniecības nozares nozīmīgumu nākotnē, kā arī cilvēka darbību kumulatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmām, šāda sadrumstalota lēmumu pieņemšana jūrniecības jomā ir izrādījusies nepietiekama.
Increasing competition for marine space, the importance of the sea and the maritime sector for our future and the cumulative impact of human activities on marine ecosystems render this fragmented decision-making in maritime affairs inadequate.
Šī atziņa sekmēja integrētas jūrniecības politikas koncepcijas izstrādi, atbilstoši kurai vajadzētu noteikt gan lēmumu pieņemšanas kārtību, kas attiektos uz visiem līmeņiem, gan arī izstrādāt politikas veidošanas daudznozaru instrumentus.
This recognition led to the development of the concept of an Integrated Maritime Policy, which, on the one hand, identifies the governance framework, extending to all levels, and, on the other hand, aims to develop cross‑sectoral policy tools.
Ar integrētu jūrniecības politiku vajadzētu:
An Integrated Maritime Policy should:
– nodrošināt dažādu politikas jomu lielāku saskaņotību;
- create greater coherence between the different policy areas;
– izstrādāt labākus reglamentējošus un pārnozaru instrumentus (integrēta kuģošanas uzraudzība, jūras teritoriālā plānošana, piekrastes teritorijas kompleksa pārvaldība, integrētas jūras zināšanu bāzes un datubāzes izveide, ar jūru saistītas reģionālās stratēģijas);
- develop better regulatory and cross‑sectoral tools (integrated maritime surveillance, Maritime Spatial Planning (MSP), Integrated Coastal Zone Management (ICZM), building an integrated marine knowledge and data base, sea-basin strategies);
– videi nekaitīgā un ekonomiski ilgtspējīgā un efektīvā veidā izmantot jūru un jūrniecības nozaru iespējas;
- use the potential of the sea and the maritime sector in a sustainable and efficient way, from an ecological and economic point of view;
– novērst dubultdarbu, dažādām dalībvalstu valsts vai reģionālajām iestādēm īstenojot regulatīvās pilnvaras;
- avoid duplication in the various national or regional authorities of the Member States in relation to regulatory powers;
– atvieglot nepieciešamo saskaņoto plānošanu attiecībā uz konkurējošu darbību jūrās un jūras teritoriju stratēģisko vadību;
- facilitate the necessary coordinated planning of competing activities at sea and strategic management of maritime areas;
– nodrošināt ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvā noteiktās ekosistēmas pieejas īstenošanu;
- ensure the implementation of the ecosystem approach, which is laid down in the EU Marine Strategy Framework Directive;
– nodrošināt ticamus un savstarpēji salīdzināmus statistikas datus jūrniecības politikas veidošanai visos līmeņos.
- collect reliable information and comparable statistics for maritime policy-making at all levels.
Eiropas Parlaments jau divas reizes paudis nostāju par integrētas jūrniecības politikas tēmu ( W. Piecyk I un II ziņojums).
The European Parliament has already twice given an opinion on the subject of Integrated Maritime Policy (Piecyk I and II reports).
Referente vēlētos apstiprināt kopumā pozitīvo IJP vērtējumu jaunākajās Eiropas Parlamenta rezolūcijās, taču vienlaikus veikt Zilās grāmatas rīcības plānā iekļauto pasākumu novērtējumu un apzināt jaunas problēmas.
Your rapporteur wishes to confirm the fundamentally positive assessment of the IMP in Parliament's previous resolutions and at the same time give an assessment of the measures announced in the action plan in the Blue Paper and identify new challenges.
Referente savā priekšlikumā galveno uzmanību pievērsusi IJP nepieciešamajām administratīvajām un vadības struktūrām, kā arī pārnozaru instrumentiem, piemēram, jūras teritoriālajai plānošanai, integrētajai kuģošanas uzraudzībai un jūras pētniecībai.
Your rapporteur has concentrated on the administrative and governance structures needed for the IMP and on cross‑sectoral tools such as Maritime Spatial Planning, integrated maritime surveillance or marine research.
To veiksmīga ieviešana ir priekšnoteikums saskaņotākai un efektīvākai to ES politikas jomu un pasākumu izstrādei, kuri attiecas uz Eiropas jūrām un piekrastes zonām, tai skaitā uz zivsaimniecības, transporta, vides, enerģētikas, uzņēmumu un pētniecības politiku.
Their successful implementation is the precondition for ensuring that sector‑specific EU policies and measures which are geared towards our seas and coasts, such as fisheries, transport, environment, energy, company and research policy, are formulated more coherently and effectively in relation to one another.
Eiropas Parlaments varētu papildus novērtēt vai pieprasīt vēl daudzus citus pasākumus konkrētās nozarēs.
The European Parliament could additionally here assess, or call for, many sector‑specific measures.