natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Priekšlikums pārskatīt direktīvu līdzsvaro vajadzību panākt ekonomisko efektivitāti un godīgumu starp nozarēm un dalībvalstīm, un nozarei sniegs lielāku noteiktību.
The proposal to revise the Directive balances the need for economic efficiency and fairness between sectors and Member States, and will provide for more certainty for industry.
Tajā ir minētas emisiju samazināšanas prognozes, kas jāievēro ETS nozarēm, un lielāka saskaņotība vienkāršos sistēmu un palielinās tās pārredzamību, tādējādi padarot to pievilcīgāku citām valstīm un reģioniem, lai tajā iesaistītos.
It sets out projections for the emission reductions required by the sectors covered by the ETS and increased harmonisation will make the system simpler and more transparent, thereby increasing its attractiveness for other countries and regions to link up to it.
Referente augstu vērtē Komisijas paveikto darbu un atbalsta Komisijas priekšlikuma vispārīgos noteikumus, kā arī mērķi par 21 % samazināt emisijas, salīdzinot ar 2005. gadu.
The Rapporteur appreciates the work done by the Commission and is supportive of the general framework of the Commission proposal, as well as the 21% reduction target below 2005 emissions.
Noslēdzot starptautisku vienošanos, maksimālais apjoms tiks automātiski koriģēts, atspoguļojot ES apņemšanos palielināt emisiju samazināšanas mērķi no 21 % uz 30 %.
Upon the conclusion of an international agreement, automatic and predictable adjustments to the cap will be made, reflecting the EU’s commitment to increase its reduction target from 21% to 30%.
Referente arī atbalsta vienotu saskaņotu maksimālo apjomu, kā arī astoņu gadu tirdzniecības periodu līdz 2020. gadam un lineāru maksimālā apjoma samazināšanu līdz 2025. gadam, kad ir paredzēta pārskatīšana.
The Rapporteur is also supportive of a single harmonised Cap, as well as the 8-year trading period to 2020 and a linear reduction in the cap to 2025, by which point a review is foreseen.
Enerģētikas nozarē 100 % izsole līdz 2013. gadam ir pamatota, ņemot vērā nozares nepārprotamo potenciālu vajadzības gadījumā pārnest jebkādas likumīgas izmaksas uz patērētāju.
100% Auctioning for the power sector by 2013 is reasonable given the sector's clear potential to pass on any legitimate costs to the consumer, if necessary.
Turklāt visu kvotu izsoli līdz 2020. gadam vajadzētu censties ieviest visās nozarēs, ņemot vērā, ka tā ir iedarbīgākā un pārredzamākā kvotu piešķiršanas metode.
In addition, full auctioning should be sought for all sectors by 2020 given that it is the most efficient and transparent method of allocating allowances.
Tomēr referente savā ziņojumā dažās jomās ir iekļāvusi izmaiņas.
However, there are areas where the Rapporteur has incorporated changes in her report.
Attiecībā uz nozarēm, kuras visvairāk skar CO 2 emisiju pārvirze, patiešām ir vajadzīga lielāka noteiktība.
There is a real need for more certainty on the issue of those sectors most affected by Carbon Leakage .
Ir atkārtoti jāapliecina Eiropas uzņēmumiem un ieguldītājiem, ka gadījumā, ja 2009. gada COP-15 sanāksmē netiks panākta starptautiska vienošanās, viņiem nenāksies vieniem īstenot šo uzdevumu.
European Businesses and investors need to be reassured that in the event of an International Agreement not being reached at COP-15 in 2009, they will not be left to carry the burden, alone.
Komisija pārskatīs situāciju attiecībā uz nozarēm un apakšnozarēm, kuras ir pakļautas starptautiskai konkurencei, un vajadzības gadījumā līdz 2010. gada decembrim ierosinās priekšlikumus — 6 mēnešus pirms sākotnēji paredzētā termiņa.
The Commission will review the situation with sectors and sub sectors subject to international competition and make any necessary proposals by 31 December 2010, 6 months ahead of what was originally foreseen.
Šīs nozares, kurās, domājams, ir liels CO 2 emisiju pārvirzes risks, varētu saņemt līdz pat 100 % bezmaksas kvotu, vai varētu tikt izveidota sistēma, kas nostādītu šīs būtiskam riskam pakļautās iekārtas uz līdzīgiem pamatiem ar trešo valstu iekārtām.
Those sectors deemed to be at significant risk of carbon leakage could receive up to 100% of allowances free of charge or, a system could be introduced to put those installations at significant risk on an equal footing with those in third countries.
Tomēr referente uzskata, ka iespējām starptautiskās sarunās panākt starptautisku vienošanos par klimatu varētu kaitēt tas, ja priekšlikumā atklāti nosauktu atsevišķas nozares.
However, the Rapporteur believes that it would be detrimental to the chances of international negotiations reaching an international climate agreement, if certain sectors were to be named outright in the proposal.
Turklāt nevajadzētu mēģināt ātrāk uzzināt Eiropas Komisijas par šo jautājumu veiktā pētījuma secinājumus, kas drīzumā tiks publicēti.
Furthermore, one should not attempt to pre-empt the soon-to-be published findings on the European Commission study on this issue.
Referente arī ir sašaurinājusi definīciju, kas ir uzskatāms par ,,CO2 emisiju pārvirzi”, lai veicinātu globālo labvēlīgo ietekmi uz vidi.
The Rapporteur has also tightened the definition of what constitutes 'carbon leakage' in order to promote the global environmental benefit.
Visiem operatoriem, kuri šajā periodā ir izmantojuši mazāku ESV un SES procentuālo daudzumu salīdzinājumā ar savām radītājām emisijām un kuri neizmanto tiesības saskaņā ar 2. punktu, ir jāatļauj izmantot šādus kredītus līdz pat 5 % apmērā no savām emisijām 2013.–2020. gada periodā katru gadu, kā to varēs darīt jaunas iekārtas un jaunas nozares.
All operators who used a lower percentage of ERUs and CERs compared to their emissions in the 2008-2012 phase and who do not carry over entitlements, shall be allowed to use credits up to 5 % of their emissions each year during the period from 2013 to 2020, as shall new entrants and new sectors.
Tā ir apmēram puse no samazinājuma 2013.–2020. gadā.
This accounts for almost half of the abatement in the 2013 - 2020 period.
Turklāt šādus projektus varētu atļaut tikai valstīm, kuras ir ratificējušas starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām un atbilst kvalitātes noteikumiem.
Such projects would, furthermore, only be permitted from countries which have ratified the International Agreement on climate change and adhere to qualitative rules.
Referents vēlas uzsvērt nepieciešamību noteikt stingrākus kritērijus, atļaujot tikai kvalitatīvus SES un ESV.
The Rapporteur would like to highlight the need for more stringent criteria by permitting high quality CERs and ERUs only.
Ja panāks starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām KĪ un TAM kredītu apjoms varētu tikt palielināts.
In the case of a international agreement on climate change being reached, the amount of JI/CDM credits would be increased over.
Visā pasaulē mežu izciršana notiek ļoti strauji, un nedrīkst ignorēt to, ka tā būtiski vairo CO 2 emisijas.
Global deforestation is taking place at an alarming rate and its serious contribution to CO2 emissions cannot be ignored.
Tādēļ referente ir paredzējusi, ka liela daļa no izsolē iegūtajiem ieņēmumiem tiktu novirzīti, lai papildinātu līdzekļus, kas paredzēti atmežošanas novēršanai, ilgtspējīgas apmežošanas veicināšanai valstīs, kas ir ratificējušas starptautisko vienošanos par klimata pārmaiņām.
For this reason, the Rapporteur has foreseen a substantial amount of the revenues from auctioning to be allocated towards contributing to funds to avoid deforestation, to promote sustainable afforestation and reforestation in countries that have ratified the international agreement on climate change.
Kuģniecības nozare līdz šim nav iekļauta un būs vajadzīga ietekmes analīze.
Shipping has thus far not been included and an impact analysis will be required.
Saistībā ar to, šķiet, ka problēma varētu būt pārbaudītu datu trūkums.
Lack of verified emissions data to date seems to be a problem in this regard.
Referents paredz, ka līdz ES ETS tiek iekļauta kuģniecības nozare, kuģniecības nozares radītās emisijas jāiekļauj lēmumā par dalībvalstu darbību, lai izpildītu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanas saistības līdz 2020. gadam.
The Rapporteur foresees that until shipping is included in the EU ETS, emissions from shipping should be included in the Decision on the effort of Member States to meet the Community's greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020.
Referents apzinās oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nozīmi un uzskata to par daļu no risinājuma globālo oglekļa emisiju samazināšanai.
The Rapporteur is aware of the potential of Carbon Capture and Storage (CCS) technology and sees this as part of the solution to reducing global carbon emissions.
Kopš ir ierosināts rezervēt jauno iekārtu rezervei paredzētos 500 miljonus kvotu, lai tās piešķirtu pirmajām 12 iekārtām, kuras ir uzsākušas oglekļa dioksīda emisiju komerciālu uztveršanu un ģeoloģisku uzglabāšanu.
Hence, it is proposed that 500 million allowances in the new entrants reserve (NER) shall be reserved to be given to the first 12 facilities, which have begun to commercially capture and geologically store carbon dioxide emissions .
Izsoles principam tomēr ir jābūt pamatprincipam attiecībā uz kvotu piešķiršanu un no 2013. gada jāpiemēro visai enerģētikas nozarei.
Auctioning should be the basic principle for allocation of allowances, and should be applied to the power sector from 2013.
Ja siltuma vai aukstuma ražotāji saņem bezmaksas kvotas attiecībā uz siltuma rūpniecisku ražošanu, izmantojot augstas efektivitātes koģenerāciju , kā noteikts Direktīvā 2004/8/EK, bezmaksas kvotas ir jāpiešķir arī par elektrības ražošanu no atliekvielām rūpnieciskās ražošanas procesā, izmantojot labākās pieejamās tehnoloģijas, ar nosacījumu, ka to ražo pašu patēriņam iekārtās.
Where producers of heating or cooling receive a free allocation in respect of the production of industrial heat through high efficiency cogeneration as defined by Directive 2004/8/EC, free allocation shall also be given to electricity generation from residues from an industrial process using best available technologies provided that it is produced for own consumption of the installations.
Referente uzskata, ka pašlaik politiķi nav spējuši atbilstoši reaģēt uz klimata problēmām un 2 C° mērķi, kas tika skaidri noteikts profesionāli novērtētajā zinātniskajā literatūrā, IPCC ziņojumos un arī Sterna pārskatā.
The Rapporteur believes that to date, politicians have failed miserably to respond adequately to the climate challenge and the 2C° target laid out so clearly in the peer reviewed scientific literature, the IPCC reports and in the Stern Review amongst others.
Šoreiz mēs nedrīkstam ciest neveiksmi, jo mūsu bērni un viņu bērni ir atkarīgi no mums.
This time we cannot be found wanting - our children, their children, depend on us.
PIELIKUMS – IEINTERESĒTO PUŠU SARAKSTS
ANNEX - LIST OF SUBMISSIONS BY STAKEHOLDERS
Minētais uzskaitījums nav izsmeļošs.
The list is not exhaustive
Eiropas Aviosabiedrību asociācija
Association of European Airlines
Austrijas pastāvīgā pārstāvniecība – WKO
Austrian Perm Rep - WKO
Austrālijas vēstniecība un misija
Australian Embassy and Mission
Austrālijas Ārlietu un tirdzniecības nodaļa
Australian Department of Foreign Affairs and Trade
Beļģijas Enerģētikas un vides ĢD
Belgian DG Energy & Environment
Beļģijas pastāvīgā pārstāvniecība
Belgian Permanent Representation
Bellona Eiropas birojs
Bellona Europa
Austrijas Federālā kanceleja
Bundeskanzleramt Oesterreich
CAN Eiropas tīkls
CAN Europe
Oglekļa tirgu asociācija
Carbon Markets Association
Tīra gaisa politikas centrs
Center for Clean Air Policy
CGEMP - Parīzes universitāte
CGEMP - Paris University
Eiropas sadarbības programma zinātnes un tehniskās izpētes jomā (COST)
COGEN Europe
Eiropas integrācijas komiteja – Polija
Committee for European Integration - Poland
Dānijas pastāvīgā pārstāvniecība
Danish Permanent Representation
Norvēģijas vēstniecība ES
Embassy of Norway to the EU
Vides aizsardzības fonds
Environmental Defense
Eiropas Komisija - Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD
European Commission - DG Enterprise & Industry
Eiropas Komisija – Vides ĢD
European Commission - DG Environment
Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociācija
European Regions Airline Association
Eiropas klimata fonds
European Climate Foundation
Eiropas kokapstrādes nozaru konfederācija
European Confederation of Woodworking industries
Somijas pastāvīgā pārstāvniecība
Finnish Perm Rep
Francijas Ekoloģijas, ilgtspējīgas attīstības un pilsētu un lauku plānošanas ministrija
French Ministry of Ecology, Sustainable Development and Town and Country Planning
Francijas pastāvīgā pārstāvniecība ES
French Permanent Representation to the EU
Vācijas Ārlietu birojs
German Foreign Office
Vācijas Vides, dabas aizsardzības un kodoldrošības ministrija
German Ministry for the Environment, Nature conservation & Nuclear safety
Vācijas pastāvīgā pārstāvniecība
German Perm Rep
Harvardas universitāte
Harvard University
Īslandes misija ES
Icelandic Mission to the EU
IFIEC Eiropas birojs
IFIEC Europe
IMA Eiropas birojs
IMA Europe
Īslandes Vides ministrija
Icelandic Ministry for the Environment
Eiropas Vides politikas institūts
Institute for European Environmental Policy
Īrijas Lauksaimniecības, pārtikas un lauku attīstības ministrija
Agriculture, Food & Rural Development
Īrijas pastāvīgā pārstāvniecība ES
Permanent Representation of Ireland to the EU
Itālijas ES lietu nodaļa
Italian Dept. for EU affairs
Itālijas Vides, sauszemes un jūras ministrija
Italian Min. for Environment, Land & Sea
JC - konsultējošais jurists/ emisiju tirdzniecība
JC - Consulting attorney / Emissions trading
Lazio reģionālā pārstāvniecība – ES lietas
Lazio Regional Representation - EU Affairs
Ludviga Maksimiliāna Minhenes universitāte
Ludwig-Maximilian Universitaet Muenchen
Nīderlandes Karalistes pastāvīgā pārstāvniecība ES
Permanent Mission of the Kingdom of the Netherlands to the EU
PT pārvaldības konsultanti
PT Management Consultants
Slovēnijas pastāvīgā pārstāvniecība
Slovenian Perm Rep
Smurfit Kappa grupa
Smurfit Kappa Group
Sol grupa
Sol Group
Solomon partneruzņēmumi
Solomon Associates
Zviedrijas Enerģētikas aģentūra
Swedish Energy Agency
Zviedrijas Vides ministrija
Swedish Ministry of Environment
Brattle grupa
The Brattle Group
Ecofin pētniecības fonds
The Ecofin Research Foundation
Transatlantiskās politikas tīkls
Transatlantic Policy Network
Dublinas universitātes koledža
University College Dublin
Kembridžas universitāte – elektrības politikas pētniecības grupa
University of Cambridge - Electricity Policy Research Group
Parīzes Dauphine universitāte
Universite Paris Dauphine
ASV Pārstāvju palāta
US House of Representatives
Wietersdorfer grupa
Wietersdorfer Gruppe
Pasaules Banka
World Bank
Pasaules resursu institūts
World Resources Institute
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS (*)
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy (*)
Klimata pārmaiņu problēmas risināšana un pāreja uz zemas oglekļa koncentrācijas ekonomiku ir galvenā pasaules mēroga prioritāte.
Addressing climate change and the transition to a low carbon society is a key global priority.
Par to liecina arī Eiropas Parlamenta lēmums izveidot īpašu klimata pārmaiņu pagaidu komiteju.
This is reflected by the fact that Parliament has established a dedicated Temporary Committee on Climate Change.
Pamatojoties uz Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmes secinājumiem un Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām, Komisija 2008. gada janvārī iepazīstināja ar ļoti nopietnu priekšlikumu, lai panāktu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanu ES vismaz par 20 % līdz 2020. gadam un palielinātu šo apjomu līdz 30 % gadījumā, ja tiks noslēgts vispārējs starptautisks nolīgums.
Based on the conclusions of the 2007 Spring Council and previous resolutions from Parliament, the Commission presented in January 2008 a very ambitious package that will achieve reductions in EU greenhouse gas emissions of at least a 20% by 2020, increasing to 30% in case of a comprehensive international agreement.
Šīs kvantitatīvais pavērsiens Eiropas politikas veidošanā ir ļoti skaidrs signāls citām valstīm, ka ES ir nopietni iesaistījusies cīņā pret klimata pārmaiņām.
This quantum leap in Europe's policy making provides a crystal clear signal to other countries that the EU is seriously committed to fighting climate change.
ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS), kas sāka darboties 2005. gadā, ir pasaules lielākā emisiju maksimālā apjoma noteikšanas un tirdzniecības sistēma, kas aptver desmitiem tūkstošu uzņēmumu.
The EU Emissions Trading Scheme (EU ETS), launched in 2005, is the world's largest cap-and-trade scheme, covering ten thousands of operators.
Tā ir pamats ES cīņai pret klimata pārmaiņām.
It is the cornerstone of the EU's approach to climate change.
Tas ir arī svarīgs ekonomiskais dzinējspēks.
It is also a major economic driver.
Daudzi uzņēmumi, kas ir iekļauti ES ETS, uzskata sistēmu par vienu no galvenajiem aspektiem uzņēmuma ilgtermiņa lēmumu pieņemšanā, un tai ir liela līdz vidēji liela ietekme uz lēmumiem par novatorisku tehnoloģiju attīstīšanu
Many companies covered by the EU ETS view it as one of the key issues in their long-term decision making, with a strong to medium impact on decisions to develop innovative technologies.
Divi pirmie ES ETS darbības posmi ir pierādījuši, ka dzīvotspējīgs emisiju kvotu iekšējais tirgus ļauj noteikt oglekļa cenu.
The first two phases of EU ETS have proven that a viable internal market in emissions allowances is capable of putting a price on carbon.
Tomēr šajos posmos ir bijušas arī dažādas problēmas.
However, they were not without problems.
Sistēmas atkarība no emisiju kvotu valsts piešķiršanas plāniem radīja situāciju, kurā CO 2 cena kritās, jo dalībvalstis piešķīra pārāk lielas kvotas, daudzas elektroenerģijas ražošanas iekārtas guva nepamatotu virspeļņu, veidojās negodīga konkurence ES līmenī, ko izraisīja atšķirības emisiju kvotu valsts piešķiršanā un radās nenoteiktība, ar ko saskārās tirgus dalībnieki.
The dependence of the scheme on national allocation plans led to a plunging of the price for CO2 due to over allocation by Member States, unjustifiable windfall profits for many power generators, unfair competition within the EU caused by differences in national allocations and uncertainty for market players.
Šīs problēmas tika aplūkotas ES ETS visaptverošā pārskatā, kas tika veikts sakarā ar starptautiskajām sarunām par līgumu laikposmam pēc Kioto protokola darbības beigām.
These problems have been addressed in a comprehensive review of the EU ETS that was undertaken against the backdrop of international negotiations for a post-Kyoto agreement.
2008. gada janvārī Komisija publicēja priekšlikumu par pārskatītu ES ETS.
In January 2008, the Commission published a proposal for a revised EU ETS
Atzinuma sagatavotāja atzinīgi vērtē ierosināto ES ETS pārskatīšanu.
Your draftswoman welcomes the proposed revision of the EU ETS.
Pirmkārt, ieviešot vienotu ES līmeņa maksimālo apjomu attiecībā uz visām emisiju kvotām (tostarp arī vienotu rezervi jaunajām iekārtām) un saskaņojot kvotu piešķiršanas metodi (principā izmantojot kvotu izsoli un pakāpeniski pārtraucot bezmaksas kvotu piešķiršanu tām nozarēm, kas nenodarbojas ar elektroenerģijas ražošanu), kā arī nosakot pamatdefinīcijas (piemēram, sadedzināšanas iekārtas), tiks veicināta lielāka saskaņotība un radīti vienlīdzīgāki konkurences apstākļi.
Firstly, by introducing a single EU-wide cap on the total number of emission allowances (including a single new entrants reserve), harmonizing the allocation method (in principal auctioning - for non-power generating sectors a gradual phase-out of free allocation) and setting key definitions (such as on combustion installation), the proposal will lead to an increased harmonisation and a better level playing field.
Otrkārt, tiks uzlabota sistēmas paredzamība, nosakot ilgāku kvotu piešķiršanas periodu un nepārtrauktu, paredzamu maksimālā emisiju apjoma samazināšanu.
Secondly, the scheme's predictability will be enhanced by setting a longer allocation period and steady, predictable reductions in the level of the cap.
Treškārt, paplašinot direktīvas darbības jomu un iekļaujot tajā arī jaunas nozares (piemēram, alumīnija un amonjaka ražotājus) un jaunas gāzes (slāpekļa oksīds un perfluorogļūdeņraži), tiek radīts vairāk iespēju jaunu, rentablu emisiju samazināšanas veidu meklējumiem.
Thirdly, by expanding the scope to cover new industries (e.g. aluminium and ammonia producers) and new gases (nitrous oxide and perfluorocarbons), more opportunities will be created to find cost effective ways to reduce emissions.
Visbeidzot, ar šo priekšlikumu mazināsies administratīvais slogs (jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)), sniedzot iespēju mazajām iekārtām nepiedalīties sistēmā.
Finally, the proposal will reduce the administrative burden (especially on SMEs) by creating an opt-out for small installations.
Tomēr, lai papildus nostiprinātu šo priekšlikumu un padarītu sistēmu vēl darboties spējīgāku un efektīvāku, atsevišķas tā daļas ir jāmaina.
However, in order to further strengthen the proposal and make the scheme even more workable and effective, several elements should be changed.
Lielākā daļa šo izmaiņu paredzētas, lai mazinātu nenoteiktību un uzlabotu sistēmas paredzamību.
The aim of most of these changes is to reduce the uncertainty and enhance the predictability of the scheme.
Tas ir ļoti svarīgi no vides aizsardzības viedokļa, jo nenoteiktība negatīvi ietekmē turpmāko ieguldījumu plānošanu, ar kuriem varētu veicināt emisiju samazināšanu — piemēram, efektīvi izmantojot enerģiju un modernizējot esošās jaudas.
This is vital from an environmental point of view , since uncertainty is detrimental for the planning of future investments which could lead to emission reductions - e.g. through energy efficiency or through the renewal of old capacity.
Efektīvāko uzņēmumu atalgošana
Rewarding most efficient operators
Energoefektivitāte ir stūrakmens visiem centieniem izveidot zemas oglekļa koncentrācijas ekonomiku.
Energy efficiency is a cornerstone of efforts to achieve a low carbon society.
Tāpēc ir svarīgi, lai gadījumos, kad tiks piešķirtas bezmaksas emisiju kvotas, tās nepiešķirtu uz vēsturisko datu pamata (faktiski atbalstot jau tirgū esošos uzņēmumus), bet gan piešķirtu, pamatojoties uz vislabākajām pieejamajām metodēm/vislabākajām pieejamajām tehnoloģijām.
Therefore, where allowances will be allocated for free, it is important not to allocate them on an historical basis (in fact supporting incumbents), but on the basis of Best Available Practices / Best Available Technologies.
Piešķirot emisiju kvotas uz efektīvāko standartu pamata, ar sistēmu tiks atalgoti energoefektīvie uzņēmumi, kuri ir ieguldījuši līdzekļus videi draudzīgos ražošanas procesos.
By allocating the allowances on the basis of the most efficient benchmark(s), the scheme will reward energy efficient companies that have invested in environmental friendly production processes.
Ir ļoti svarīgi, lai nozare strādātu kopā un izveidotu šos standartus pēc iespējas drīzāk, jo tad, ja šādu standartu nav, nav arī iespējams piešķirt bezmaksas emisiju kvotas.
It is critical for industry to work together to establish those benchmarks as soon as possible, since where no harmonised benchmark exists, no free allocation should be made.
Energoefektivitāte ir viens no visrentablākajiem un bez kavēšanās pieejamajiem instrumentiem, lai samazinātu emisijas, kā arī lai uzlabotu enerģijas piegādes drošību un konkurētspēju.
Energy efficiency is the most cost effective and immediately available tool for reducing emissions, as well as for enhancing security of energy supply and competitiveness.
Pašlaik jau ir pieejamas dažādas energoefektivitāti uzlabojošas tehnoloģijas, un tās var sākt izmantot pēc īsa sagatavošanās laika.
A range of energy efficiency technologies already exist and can be introduced with short lead times.
Nākotnē ES ETS varētu tikt sasaistīta ar saskaņotu „balto sertifikātu” shēmu, ar kuru tiktu veicināta enerģijas taupīšana un energoefektivitāte.
In the future the EU ETS could be linked to a harmonised 'white certificates'-scheme, that promotes energy savings and energy efficiency.
Ir svarīgi, lai Komisija pienācīgi apsvērtu šīs iespējas.
It is important that the Commission properly considers these possibilities.