natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. aicina Komisiju, dalībvalstis un citus attīstības palīdzības sniedzējus, tostarp NVO, ieguldījumus precīzāk virzīt lauksaimniecības nozarei, lai vietējiem iedzīvotājiem nebūtu iemesla aizceļot;
Calls on the Commission, the Member States and other development aid donors, including NGOs, to target their investment more closely on the agricultural sector in order to provide local people with a reason not to move elsewhere;
17. uzskata, ka ES būtu jāveicina tādu vietējo šķirņu sēklu izmantošana, kuras ir piemērotas jaunattīstības valstu klimatiskajiem apstākļiem un kuras var viegli glabāt, tirgot un piegādāt lauksaimniekiem, jo uz tām neattiecas intelektuālā īpašuma tiesības;
Considers that the EU should contribute to promoting the use of seeds from local varieties which are adapted to climatic conditions in developing countries and which can be easily stored, traded and supplied to farmers, as they are free of intellectual property rights;
22. uzsver, ka ANO Klimata pārmaiņu fonda sarunu kontekstā ES vajadzētu rūpēties par to, lai būtiska jaunattīstības valstīm piešķirto līdzekļu daļa tiktu efektīvi izlietota vietējās lauksaimniecības politikas stiprināšanai, īpašu vērību veltot sociālajai attīstībai un vides ilgtspējībai;
Stresses that in the context of the UN Climate Change Fund negotiations the EU should push to ensure that a substantial part of the monies allocated to developing countries is effectively used to reinforce local agricultural policies, with due regard for sustainable social and environmental development;
Uzsver, ka sīksaimniecību īpašniekiem ir nepieciešama labāka piekļuve mikrokredītiem, tostarp bezpeļņas mikrokredītiem, lai investētu uzlabotās sēklās, mēslojumā un apūdeņošanas mehānismos un nepieciešamajos augu aizsardzības līdzekļos, lai aizsargātu savu ražu no kaitēkļiem un slimībām, ja mērķis ir nodrošināt ne vien šo jaunattīstības valstu sīksaimnieku, īpaši sieviešu, ilgtspējību, bet arī panākt, lai viņi izmanto savu ražošanas potenciālu;
Stresses that if smallholder farmers, especially women, in developing countries are to become not only sustainable, but are to also fulfil their production potential they must have greater access to microcredit, including non-profit microcredit, for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms and the necessary range of crop protection tools to protect their harvests from pests and diseases;
Uzsver, ka jāpaplašina ar uzturu saistītās darbības, kā arī tādas darbības un politika, kas ietekmē uzturu, un labāk jāsaskaņo ziedotāju darbība šajā nozarē valsts, ES un starptautiskā līmenī;
Emphasises the importance of scaling up both nutrition-specific and nutrition-sensitive activities and policies and to better align donor interventions in this sector at country, EU, and international level;
Uzsver, ka mazajiem lauksaimniekiem jaunattīstības valstīs jādod labāka piekļuve īpašuma tiesībām, ļaujot maziem zemes īpašniekiem pierādīt savas īpašuma tiesības, lai piekļūtu aizdevumiem, kas vajadzīgi ražošanas uzlabošanai;
Stresses the need to give small farmers in developing countries greater access to property rights, allowing small land owners to prove ownership and as such posses collateral for the loans required to elevate their production;
Aicina Komisiju atbalstīt lauksaimniecības pārstrādes jaudas partnervalstīs, lai samazinātu zudumus pēc ražas novākšanas, pagarinātu pārtikas uzglabāšanas laiku un tās saglabāšanos, kā arī izveidotu labākas uzglabāšanas iekārtas, lai novērstu bojāšanās zaudējumus, kas pašlaik visās jaunattīstības valstīs ir ļoti lieli, uzlabotu piekļuvi tirgum un veidot pienācīgas darba vietas vietējiem iedzīvotājiem; aicina ES un dalībvalstis pielikt visas pūles, lai veicinātu tehnoloģiju un pieredzes nodošanu jaunattīstības valstīm un atbalstītu to jaudas palielināšanu;
Calls on the Commission to support the development of agro-processing capacities in partner countries in order to reduce post-harvest losses, extend the shelf-life and preservation of food and develop better storage facilities, thus preventing losses from spoiling, which are currently very high in developing countries worldwide, improve local market access and create decent work for the local population; calls on the EU and its Member States to make every effort to facilitate the transfer to developing countries of technology, expertise and support for capacity building;
Aicina Komisiju ņemt vērā neauglīgo un daļēji neauglīgo zemju lomu, pievēršot īpašu uzmanību mājlopiem, jo visvairāk gaļas pilsētām piegādā no šiem reģioniem;
Calls on the Commission to take into account the role of arid and semi-arid lands (ASAL), with a special focus on livestock, since the largest supply of meat for the more urbanised areas is provided by the ASAL regions;
29. atgādina, ka lauksaimniecības attīstības pamatā ir jābūt tiesībām patērēt pārtiku un to ražot; uzstāj, ka ES ir jāatzīst un jāaizstāv nepieciešamība jaunattīstības valstīm panākt nodrošinātību ar pārtiku (gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi) un to tiesības uz pēc iespējas lielāku pašnodrošinātību; šajā sakarībā uzsver ES apņemšanos pakāpeniski pārtraukt eksporta subsidēšanu, PTO partneriem paralēli veicot līdzīgus pasākumus; uzsver arī vajadzību nodrošināt šo valstu vietējiem iedzīvotājiem līdztiesīgu pieeju pārtikai;
Recalls that agricultural development must be grounded in the right to food and the right to produce food; insists that the EU must recognise and defend the necessity for developing countries to achieve food security (both in quantitative and qualitative terms), and their right to be as self-sufficient as possible; underlines in this regard the EU commitment to gradually phase out export subsidies, in parallel with similar measures being taken by WTO partners; stresses in parallel the need for ensuring equal access of local populations to food in these countries;
32. atzinīgi vērtē lēmumu iekļaut pārtikas jautājumu ES programmās; aicina Komisiju izstrādāt īpašu paziņojumu par šo jautājumu; aicina pastāvīgi pārtikas aspektu iekļaut nodrošinātības ar pārtiku politikā un lauksaimniecības jomas pasākumos;
Welcomes the resolve to integrate the nutritional dimension into EU programmes; calls on the Commission to draw up a specific Communication on this dimension; calls for the permanent inclusion of the nutrition aspect in food security policies and interventions in the agriculture sector;
39. aicina Komisiju un Padomi strādāt, lai īstenotu inovatīvus finanšu instrumentus, piemēram, starptautisku finanšu darījumu nodokli, un tos veicināt; atgādina, ka ar šiem instrumentiem jāpapildina ANO noteiktais mērķis 7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) veltīt sadarbībai attīstības jomā; vienlaikus uzsver, ka jaunattīstības valstīm jāpieliek lielākas pūles nodokļu jomā, galvenokārt attiecībā uz nodokļu iekasēšanu un nodokļu nemaksāšanas apkarošanu;
Calls on the Commission and the Council to promote and work towards the implementation of innovative financial instruments, such as an international tax on financial transactions; recalls that these instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GNI devoted to development cooperation; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion;
40. pauž bažas, ka 2008. gadā (pasaules krīzes gadā), tika iegūta pasaules vēsturē vislielākā kviešu raža, un šajā kontekstā atkārtoti uzsver negatīvo ietekmi, ko rada spekulācija ar preču cenām;
Expresses its concern that 2008, the year of the global food crisis, was also the greatest wheat-producing year in world history, and emphasises against this background the negative role of speculation on commodity price indexes;
49. uzsver, ka zemei ir jābūt pieejamai visiem un ka ir jāaizsargā mazo lauksaimnieku zemes īpašumtiesības, nomas un izmantošanas tiesības, kā arī vietējo iedzīvotāju piekļuve dabas resursiem, lai novērstu turpmāku zemes monopolizāciju, kuras mērogi vairākos pasaules reģionos, īpaši Āfrikā, kļūst satraucoši;
Stresses that the land should be accessible to all and that it is necessary to protect the land, tenancy and land use rights of small local farmers and the access of local communities to natural resources, in order to prevent further land takeovers, as is already happening to an alarming extent in certain regions of the world, especially Africa;
51. mudina pieņemt PLO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par zemes iegādi un nodrošināt to līdzdalīgu īstenošanu, bet arī aicina pieņemt stingrus, saistošus valsts un starptautiskus noteikumus par zemes iegādi; uzsver, ka sarunām par līguma nosacījumiem jābūt pārredzamām, pieļaujot parlamentu un vēlēto vietējās un reģionālās varas pārstāvju piedalīšanos pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību;
Encourages the adoption of the FAO voluntary guidelines on land acquisitions and ensuring their participatory implementation, but also calls for strict binding national and international regulations on land acquisitions; stresses that contract negotiations should be made transparent allowing for the participation of parliaments and elected representatives of local and regional authorities after consultation of civil society ;
53. vērš uzmanību ne tikai uz zemes, bet arī uz zvejas licenču iegādi, ko veic ārvalstu investori; uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt pārredzamību un ļaut sarunās par līguma nosacījumiem piedalīties valstu parlamentiem un pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī ir nepieciešams publiskajā telpā uzturēt noslēgto līgumu sarakstu;
Draws attention to the acquisition not only of land but also of fishing licences that is practised by foreign investors; stresses the need for transparency and allowing participation in the contract negotiations for national parliaments and civil society, as well as the need to keep a list of agreements concluded in the public domain;
57. pauž dziļas bažas par dabas resursu samazināšanos un efektīvu apstākļu, tostarp augsnes kvalitātes, ūdens pieejamības un vides piesārņojuma novēršanas, uzturēšanu lauksaimnieciskajā ražošanā; uzsver, ka visām iesaistītajām pusēm, jo īpaši, lauksaimniekiem, vietējām un reģionālām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jābūt lielai nozīmei ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstības stratēģiju izstrādē;
Expresses its deep concerns regarding the decline of natural resources and the maintaining of effective conditions for agricultural production, including soil quality, water access and the prevention of environmental pollution; insists on the fact that all stakeholders, particularly farmers, local and regional authorities and civil society organisations, should play a significant role in the development of a sustainable agricultural development strategy;
Attīstības politikas saskaņotība — ES politikas ietekme uz vispārējo nodrošinājumu ar pārtiku
Policy Coherence for Development: impact of EU policies on global food security
60. plānojot KLP pēc 2013. gada, rosina pieņemt globālāku perspektīvu, kurā jāievēro princips „neradīt kaitējumu” pārtikas tirgiem jaunattīstības valstīs;
Urges the adoption of a more global perspective in the design of the CAP post-2013 which should adhere to the principle of ‘do no harm’ to food markets in developing countries;
62. mudina Komisiju izpētīt pārtikas atkritumu problēmu ES, jo atkritumu tvertnēs nonāk gandrīz 40 % pieejamās, tostarp jaunattīstības valstīs saražotās un uz ES eksportētās pārtikas, un mudina ierosināt efektīvus pasākumus problēmas risināšanai un patēriņa ieradumu uzlabošanai;
Urges the Commission to investigate the problem of food waste inside the EU, as up to 40 % of the available food, including food produced in developing countries and exported to the EU, is thought to be thrown in the dustbin, and to propose effective measures to tackle the problem and improve consumption patterns;
72. uzskata, ka Komisijai vajadzētu atbalstīt proteīna kultūru audzēšanu Eiropas Savienībā, lai Savienībai būtu lielāka autonomija, kas veicinātu lauksaimniecības daudzveidības palielināšanos jaunattīstības valstīs, kuru lauksaimniecības politika bieži ir balstīta tikai uz eksportu un piekļuvi ārējiem tirgiem uz vietējo kopienu labklājības un vajadzību rēķina;
Believes that the Commission should support protein crops in the European Union so as to give the Union greater autonomy, thus contributing to the diversification of agriculture in the developing countries, which often have agricultural policies operating purely on the basis of exports and access to external markets, to the detriment of the wellbeing and needs of local communities;
74. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt uz vajadzībām balstītu konvenciju, kurā ziedotāju pārtikas atbalsta saistību līmenis ir saistīts ar cilvēku vajadzībām un garantēto vietējo iepirkumu apmēru saņēmējvalstīs;
Calls on the Commission and the Member States to support a needs-based convention in which the level of donors’ food assistance commitments are linked to people’s needs and guaranteed local purchase volumes in recipient countries;
Nepietiekama nodrošinātība ar pārtiku apdraud Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, īpaši Subsahāras Āfrikā un vismazāk attīstītajās valstīs.
Food insecurity is challenging the achievement of the Millennium Development Goals, especially in sub-Saharan Africa and the least developed countries.
TAM augstākā līmeņa sanāksmē 2010. gada septembrī tika ziņots, ka progress bada novēršanas mērķu sasniegšanā nepārprotami ir bijis nepietiekams.
At the MDG Summit in September 2010, it was reported that progress towards the achievement of the hunger targets had clearly been insufficient.
Saskaņā ar PLO tiek lēsts, ka badacietēju skaits 2010. gadā bija 925 miljoni, kas ir mazāk salīdzinājumā ar 1 023 miljoniem badacietēju 2009. gadā, bet tomēr vairāk nekā to cilvēku skaits, kuri saņēma nepietiekamu uzturu 2008. gadā (aptuveni 815 miljoni).
According to FAO, the estimate of hungry people in 2010 was 925 million, down from 1 023 million in 2009 but still more than the number of undernourished people in 2008 (about 815 million).
Ir stingras liecības, ka pārtikas cenu pieauguma dēļ dažos pēdējos mēnešos šis skaitlis jau ir palielinājies, kaut arī vēl nav pieejami oficiāli PLO dati .
There is strong evidence that food price increases during the last few months have already augmented that number even if there is still no official number available by FAO.
Jaunas problēmas, tostarp tādu draudu pieaugums, ko rada spekulācija ar pārtiku, klimata pārmaiņas, globāla mēroga zemes iegāde, biodegvielas, bioloģiskās daudzveidības izzušana, zemes degradācija un grūtības ar ūdeni, ir turpinājušas ietekmēt stāvokli, kāds ir nodrošinājumā ar pārtiku pasaulē.
New challenges, including the growing threat of food speculation, climate change, global land acquisitions, bio-fuels, loss of biodiversity, land degradation and pressures on water, have contributed to further affect the state of food security in the world.
Sakarā ar to pašreizējās problēmas saistībā ar badu un nepietiekamu uzturu ir likušas pārdomāt pieeju nodrošinātībai ar pārtiku ne tikai ES, bet arī pasaules līmenī.
In this context, the current problems around hunger and malnutrition have led to a rethink of the food security approach not only at the EU but also at the global level.
Referente vēlas uzsvērt, ka Eiropas iestādēm, kā arī dalībvalstīm nabadzības, bada un nepietiekama uztura izskaušana vēl nav darba plānu pirmais jautājums vai to politikas stratēģijas vidējā termiņa vai ilgtermiņa mērķis, neskatoties uz stingrajām saistībām īstenot cilvēktiesības uz pārtiku, ūdeni, enerģiju utt.
The Rapporteur wants to assert that the European Institutions as well as the Member States still have not put the eradication of poverty, hunger and malnutrition as the first point on their agendas or as a medium and long-term objective in their policy strategies, despite strong commitments regarding the enforcement of human rights to food, water, energy, etc.
Rezultātā, lai sasniegtu TAM līdz 2015. gadam, būs jāpārskata un, ja nepieciešams, jāgroza visas ES stratēģijas, piemēram, „Eiropa 2020”, globālā Eiropa, enerģētikas politika, stratēģija ilgtspējīgai attīstībai, kā arī ES attīstības sadarbības nākotne.
As a consequence, in order to reach the MDGs by 2015 it will be crucial to review, and to change if necessary, all EU strategies, such as Europe 2020, Global Europe, Energy Policy, Strategy for Sustainable Development and the future of EU development cooperation.
Turklāt referente aicina ES un dalībvalstis iestāties par savām saistībām nabadzības un bada apkarošanā visā pasaulē tādās starptautiskās organizācijās kā, piemēram, Pasaules Banka, SVF un PTO.
Furthermore, the Rapporteur calls on the EU and Member States to stand up for their commitments to fight poverty and hunger worldwide within the international organisations such as the World Bank, IMF and WTO.
Papildus tam referente uzskata, ka privātas iestādes un nodibinājumi vienmēr var papildināt valdības organizāciju darbu politikas izstrādāšanā, bet nekad tās nevar būt to aizstājējas demokrātiskas atbildības trūkuma dēļ.
Additionally, the Rapporteur believes that private institutions and foundations can always complement the work of governmental organisations in developing policies but never replace them because of their lack of democratic accountability.
Finanšu darījumu nodokļa ieviešana varētu būt noderīga, lai gūtu papildu līdzekļus nabadzības izskaušanai.
The implementation of a financial transaction tax could be very useful to generate additional funds for the eradication of poverty.
ES politikas programma pārtikas un uztura nodrošinātības jomā — uz cilvēktiesībām pamatota pieeja ilgtspējīgai sīkražotāju lauksaimniecībai
EU policy framework on food and nutrition security: A human rights based approach to sustainable smallholder agriculture
Atjaunotajās debatēs par nodrošinātību ar pārtiku Eiropas Komisija 2010. gada 31. martā pieņēma jaunu paziņojumu par nodrošinātību ar pārtiku, kuram jākļūst par kopīgas rīcības pamatu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm.
In the framework of the renewed debate on food security, the European Commission adopted on 31 March 2010 a new Communication on food security which should constitute the basis for a common framework for action for the EU and its Member States.
Jautājumā par „ Pārtikas pieejamības palielināšanu ” referente piekrīt, ka ES palīdzības uzmanības centrā jābūt ilgtspējīgai maza mēroga pārtikas ražošanai, lai palielinātu pārtikas pieejamību, jo lauksaimniecība joprojām veido lauku ekonomikas pamatu visā jaunattīstības pasaulē.
On ‘ Increasing availability of food’ , the Rapporteur agrees that EU assistance should focus on sustainable small scale food production to increase the availability of food as agriculture still forms the basis of rural economies throughout the developing world.
Lauksaimniecības ražošanas sistēmu modeļa izmaiņas ir nepieciešamas, atsakoties no pašreizējām sistēmām, kas lielā mērā ir atkarīgas no ārējiem ieguldījumiem un naftas, un daudz vairāk uzmanības centrā izvirzot ekoloģiskas lauksaimniecības sistēmas ar zemiem ārējiem ieguldījumiem, kuras ir pielāgotas vietējiem un reģionāliem nosacījumiem.
A remodelling of agricultural production systems is necessary, departing from current systems which are highly dependent on external inputs and oil and focussing much more on agro-ecological systems with low external inputs and adapted to local and regional conditions.
Īpaša uzmanība jāpievērš sievietēm un viņu vajadzībām, jo viņas starp sīksaimniecību īpašniekiem ir vairākumā.
Particular attention has to be paid to women and their needs as they constitute the majority amongst smallholder farmers.
Jautājumā par „ Pārtikas pieejamības uzlabošanu ” referente atzinīgi vērtē skaidri pausto politisko izvēli piedāvāt „tiesības uz pārtiku” kā ES pamatprogrammas stūrakmeni.
On ‘Improving access to food’ , the Rapporteur welcomes the clear political choice to propose the ‘right to food’ as a cornerstone of the EU framework.
Politikas un valsts sadarbības stratēģiju un sadarbības programmu izstrādē ES jāpiemēro uz tiesībām pamatota pieeja un jāpalīdz valdībām pieņemt „tiesības uz pienācīgu pārtiku” savās konstitūcijās.
The EU should apply a rights-based approach for the design of policies and country cooperation strategies and cooperation programmes and should support governments to adopt the ‘right to adequate food’ in their constitutions.
Papildus tam ES un dalībvalstīm jāizveido pārredzami pārraudzības mehānismi, tostarp paredzot pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo organizāciju piedalīšanos, lai garantētu politikas par tiesībām uz pārtiku pienācīgu īstenošanu.
Additionally, the EU and partner countries have to establish transparent monitoring mechanisms, including the participation of Civil Society Organisations and Local Authorities, in order to guarantee that right to food policies will be properly implemented.
Jautājumā par „ Pārtikas patēriņa uzturvērtības adekvātuma uzlabošanu ” referente arī uzskata, ka vairāk ir jāstrādā, lai pastiprinātu ar uzturu saistītās darbības un labāk pielīdzinātu donoru intervences šajā nozarē.
On ‘Improving nutritional adequacy of food intake’ , the Rapporteur also believes that more needs to be done to scale up nutrition activities and to better align donor interventions in this sector.
Lai uzturvērtības aspektam piešķirtu lielāku nozīmi, referente ierosina paplašināt konceptu un lietot jēdzienu „nodrošinātība ar pārtiku un uzturu” turpmākajā politikas un programmu izstrādē.
To put more importance on the nutritional aspect, the Rapporteur suggests broadening the concept and using the notion of food and nutrition security in the future elaboration of policies and programmes.
Papildus pieejai, kuras pamatā ir „tiesības uz pārtiku”, referente norāda, ka pārtikas neatkarības jēdziens varētu būt ļoti noderīgs, būtiski mazinot badu visā pasaulē.
In addition to the ‘right to food’ approach, the Rapporteur points out that the concept of food sovereignty could be very useful in significantly reducing hunger worldwide.
Jēdzienu definē kā valsts vai reģiona tiesības un spēju demokrātiski lemt par savu lauksaimniecības un pārtikas politiku, prioritātēm un stratēģiju un to īstenot; jēdziens paredz prioritāti vietējai ražošanai vietējām pārtikas vajadzībām un saglabā kultūru dažādību, lauksaimnieku zināšanas un ražošanas metodes.
The concept is defined as the right and the capacity of a country or a region to democratically decide about and implement its own agricultural and food policies, priorities and strategies; the concept prioritises local production for local food needs and preserves the diversity of cultures, farmers´ knowledge and production methods.
Jēdziena demokrātiskā dimensija ļauj visu to pārtikas politikā ieinteresēto iesaistīto personu līdzdalību un iekļaušanu, kuras tā ietekmē.
The democratic dimension of the concept allows for the participation and inclusion of all stakeholders interested in and affected by food policies.
Šajā sakarā strukturētajam dialogam izmantotā metodoloģija, kas ir devusi pārredzamus un iekļaujošus rezultātus, būtu izmantojama pārtikas neatkarības jēdziena piemērošanā.
In this respect, the methodology applied for the Structured Dialogue which has delivered transparent and inclusive results could be used for the application of the food sovereignty concept.
Referente pauž nozēlu, ka dzimuma aspekts nav pienācīgi izvērsts paziņojumā par problēmām nodrošinātībā ar pārtiku.
The Rapporteur regrets that the gender aspect is not properly developed in the Communication on food security challenges.
Lai gan tiek atzīts, ka sievietēm ir svarīga loma problēmu pārvarēšanā saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku, paziņojumā netiek dota šīs lomas reāla analīze un nav pasākumu, kas būtu vajadzīgi viņu atbalstam.
Whilst there is a recognition that women play an important role in overcoming food security challenges, the Communication does not provide a real analysis of this role and the measures that could be needed to support them.