natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Patiešām ir iespējams parādīt, ka ECB galveno procentu likmju samazināšana kopā ar pārmaiņām darbības sistēmā ir palīdzējusi samazināt izdevumus par ekonomikas finansēšanu kopumā.
Indeed it can be shown that the easing of the ECB's key interest rates in combination with the changes in the operational framework have helped to lower the cost of financing to the economy at large.
Tomēr realitāte ir tāda, ka, lai gan ECB likviditātes ekspansija ir palīdzējusi izdzīvot daudzām finanšu iestādēm, ne vienmēr to ir sajutuši patērētāji, it īpaši cietuši ir mazie un vidējie uzņēmumi, kuri būs galvenie ekonomikas atveseļotāji.
However, the reality is that, while the ECB's liquidity expansion has kept many institutions from collapse, this liquidity has not always been passed on to customers, particularly to the detriment of the small and medium sized businesses on whom economic recovery will rest.
Tā vietā daudzas bankas likviditāti ir izmantojušas galvenokārt, lai uzlabotu savu situāciju.
Instead, many banks have used the liquidity mostly to buttress their own position.
Atšķirību palielināšanās euro zonā
Increasing divergence within the eurozone
Lai gan daudzi ekonomisti cerēja, ka monetārā savienība stiprinās dalībvalstu apņemšanos turpināt strukturālas reformas, lai palielinātu dalībvalstu ekonomiku konverģenci, reāli tas daudzās dalībvalstīs nav noticis.
Although many economists hoped that monetary union would reinforce the commitment of Member States to further structural reforms to increase the economic convergence of Member States, the reality has shown this not to be the case in many Member States.
Patiešām, euro zonas valstis, kam ekonomikas krituma sākumposmā bija lielāks budžeta deficīts un parāds nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, bija attiecīgi mazāk spējīgas īstenot tik ļoti nepieciešamās stimulu paketes darbavietu, investīciju un ekonomiskās aktivitātes saglabāšanai.
Indeed, the countries within the eurozone which, at the start of the downturn, had higher government deficits and debt levels than those set out in the Stability and Growth Pact (SGP), have consequently been less able to undertake desperately needed stimulus packages to safeguard jobs, investment and economic activity.
Tomēr krīze ir ietekmējusi visas dalībvalstis, un šī ziņojuma gatavošanas laikā jau 20 dalībvalstis bija pārkāpušas Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās robežas.
Nonetheless, the crisis has affected every Member State and, at the point of drafting this report, twenty Member States had breached the ceilings in the SGP.
Ārkārtējos apstākļos arī politikai jābūt ārkārtējai, un tas viss Komisijai jāņem vērā attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta prasību ievērošanu, lai izvairītos no ekonomikas pārāk lēnas atveseļošanas, kam būtu graujoša ietekme uz nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi.
Exceptional circumstances merit exceptional policies to be taken by the Commission with regard to the enforcement of the SGP in order to avoid stunting economic recovery which would then have a devastating impact on unemployment and economic growth.
Izejas stratēģija
Exit strategy
Pienāks diena, kad mums būs jāīsteno plānota „izejas stratēģija”, dalībvalstīm pakāpeniski pārtraucot stimulu programmas un ECB atgūstot apmēram EUR 700 miljardus, ko tā ir piešķīrusi bankām kā daļu no ECB nestandarta pasākumiem.
At some point, we will need to put in action a planned ‘exit strategy’, with Member States gradually winding down their stimulus packages and the ECB drawing back the liquidity amounting to approximately 700 billion euro that it has provided to banks as part of the ECB's non-standard measures.
Referents uzskata, ka šādai „izejas stratēģijai” gan monetārā, gan fiskālā ziņā jānotiek vienīgi pēc tam, kad kļūs redzama pārliecinoša un ilgtspējīga ekonomikas atveseļošanās, un aicina dalībvalstis savstarpēji koordinēt šo izejas stratēģiju īstenošanas laiku.
This Rapporteur believes that such an ‘exit strategy’ both in the monetary and fiscal fields should take place only after we can see a convincing and sustainable economic recovery, and calls for co-ordination on the timing of these exit strategies between Member States.
Komisijai būtu jāļauj dalībvalstīm turpināt īstenot stimulu paketes, nespiežot tās šo procesu apturēt, pārāk centīgi un agri piemērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības.
The Commission should allow Member States to continue with their stimulus packages without forcing them to reverse this process through an over-enthusiastic early enforcement of the SGP.
Tomēr vienam no euro zonas uzdevumiem šā gadsimta otrajā gadu desmitā jābūt strukturālo reformu procesa iedzīvināšanai, lai ekonomikas savienība būtu tikpat veiksmīga kā monetārā savienība.
Nonetheless, one of the challenges for the eurozone in its second decade must be to reinvigorate the structural reform process to make economic union a comparable success to monetary union.
Tik tiešām, tikai pateicoties strukturālām reformām, kas apvienotas ar spēcīgu ekonomikas izaugsmi, mums ir iespējams likvidēt milzīgos deficītus un parādus.
Indeed, only through structural reforms combined with vigorous economic growth can we unwind the enormous deficits and debts.
Euro loma
The role of the euro
Viens no lielākajiem euro ieviešanas ieguvumiem ir bijis tas, ka euro ir veicinājis plašākus pārrobežu finanšu pakalpojumus, samazinājis izmaksas, palielinājis konkurētspēju un veicinājis cieši integrēta Eiropas valūtas tirgus izveidi.
One of the greatest benefits of the euro has been the way in which it has contributed to increased cross-border provision of financial services, reducing costs, increasing competitiveness and creating a highly integrated European money market.
Turklāt tas ir saglabājis starptautiskas valūtas statusu.
Similarly, it has retained its status as an international currency.
Vairāk nekā 25 % pasaules valūtas rezervju tiek glabātas euro.
Over 25% of global currency reserves are held in euro.
Starptautiskais statuss arī turpmāk mudinās dalībvalstis, kas nav euro zonā, un trešās valstis censties pievienoties euro zonai.
This international status will continue to encourage Member States who are currently not members of the euro area and non-Member States to seek membership of EMU.
Tāpat kā iepriekšējie referenti es uzskatu, ka Parlamenta un ECB monetāro jautājumu ceturkšņa dialogs, ko iesāka ECB prezidents Wim Duisenberg un turpina prezidents Jean-Claude Trichet , ir svarīgs notikums Parlamenta darba kalendārā un tas palielina ECB atbildību Parlamenta priekšā.
Like previous Rapporteurs, I believe that the quarterly monetary dialogue between Parliament and the ECB, started by President Duisenberg and continued by President Trichet, is an important milestone in our Parliamentary calendar, and contributes to the ECB's accountability to Parliament.
Pasākumi, kas papildina atbildību, ir atzīti pašas ECB Statūtos, kuru 11. panta 2. punktā ir teikts, ka:
Measures to supplement this accountability are recognised by the ECB statute itself, wherein Article 11 (2) states that:
„ Valdes priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku un pārējos locekļus [izraugās], savstarpēji vienojoties dalībvalstu vai to valdību vadītājiem, pēc Padomes priekšlikuma, ko tā sniedz pēc apspriedes ar Eiropas Parlamentu un ECB Padomi ” .
"the President, the Vice-President and the other members of the Executive Board shall be appointed.....by common accord of the governments of the Member States at the level of the Heads of State or Government, on a recommendation from the Council after it has consulted the European Parliament and the Governing Council . "
Es vēlētos, lai šī procedūra tiktu padarīta stingrāka, proti, pieprasot, lai par Padomes ieteiktajiem kandidātiem būtu Parlamenta balsojums.
I would like to see this procedure strengthened, specifically by requiring that the candidates proposed by Council should also be subject to a vote by the Parliament.
ES finanšu iestāžu struktūras reforma
Reforming the EU's financial architecture
Visbeidzot, krīze ir apliecinājusi, ka tirgi ne vienmēr paši noregulējas un tiem ir nosliece uz sistēmisku risku.
Finally, the crisis has demonstrated that markets do not always self-correct and are prone to systemic risk.
Šajā sakarā es atzinīgi vērtēju priekšlikumus, ko pašlaik izskata Parlaments, tostarp par ES finanšu iestāžu struktūras pārskatīšanu, un it īpaši par to, ka jāizveido Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK), kuras uzdevums būtu pārraudzīt situāciju un dot agrīnus brīdinājumus par jebkādiem sistēmiskiem riskiem vai nelīdzsvarotību finanšu tirgos.
In this, I welcome the proposals which are currently being evaluated by Parliament, including the revision to the financial architecture within the EU and, in particular, the establishment of a European Systemic Risk Board (ESRB) - a body designed to act as a 'watch dog' giving an early warning of any systemic risks or imbalances in the financial markets.
Šajā sakarā visupirms ir jāsniedz kvalitatīva „sistēmiska riska” definīcija, lai ESRK varētu efektīvi strādāt.
In this regard the most immediate priority is to provide a qualitative definition of 'systemic risk', to enable the effective functioning of the ESRB.
Vissvarīgākais ir gūt mācību no krīzes.
Above all, lessons have to be learnt from the crisis.
Mums jāatgūst sabiedrības uzticība finanšu iestādēm.
We must restore public confidence in financial institutions.
To var izdarīt, izmantojot pasākumus labākas pārredzamības un labākas riska pārvaldības veicināšanai.
This can be done through measures which include greater transparency and better risk management.
Mums jānodrošina, lai šāda mēroga krīze vairs neatkārtotos.
We need to ensure that a crisis of this magnitude does not repeat itself again.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 78/660/EEC on the annual accounts of certain types of companies as regards micro-entities
***I Koplēmuma procedūra (pirmais lasījums)
**I Codecision procedure (first reading)
***II Koplēmuma procedūra (otrais lasījums)
**II Codecision procedure (second reading)
Ekonomikas un monetārās komitejas ATZINUMS...........................................10
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............12
(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)
(Ordinary legislative procedure: first reading)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0083 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0083 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu, pamatojoties uz kuru Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu ( C6–0074/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 44(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0074/2009 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 50. panta 1. punktu,
– having regard to Article 294(3) and Article 50(1) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A7–0011/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7‑0011/2010 ),
(6) Tomēr uz mikrouzņēmumiem nereti attiecina tos pašus pārskatu sniegšanas noteikumus, ko attiecina uz lielākiem uzņēmumiem.
(6) Micro-entities are however often subject to the same reporting rules as larger companies.
Minētie noteikumi mikrouzņēmumiem rada slogu, kurš nav proporcionāls to lielumam, tādēļ neproporcionāli liels mazākajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar lielākajiem.
Those rules put a burden on them which is not in proportion to their size and is therefore disproportionate for the smallest enterprises as compared to the larger enterprises.
Tādēļ jādara iespējama mikrouzņēmumu atbrīvošana no prasības veidot gada pārskatus, arī ja šādi pārskati nodrošina statistikas informācijas avotu.
Therefore it should be possible to exempt micro-entities from the obligation to draw up annual accounts, even if such accounts provide an input for statistical information.
(6) Tomēr uz vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām nereti attiecina tos pašus pārskatu sniegšanas noteikumus, ko attiecina uz lielākiem uzņēmumiem.
(6) Micro-entities are however often subject to the same reporting rules as larger companies.
Minētie noteikumi vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām rada slogu, kurš nav proporcionāls to lielumam, tādēļ neproporcionāli liels mazākajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar lielākajiem.
Those rules put a burden on them which is not in proportion to their size and is therefore disproportionate for the smallest enterprises as compared to the larger enterprises.
Tādēļ jādara iespējama vismazāko uzņēmējdarbības vienību atbrīvošana no prasības veidot gada pārskatus, arī ja šādi pārskati nodrošina statistikas informācijas avotu.
Therefore it should be possible to exempt micro-entities from the obligation to draw up annual accounts, even if such accounts provide an input for statistical information.
Tomēr uz vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām jāattiecina pienākums iegrāmatot komercdarījumus un fiksēt finanšu stāvokli, kas ir obligāts standarts, saglabājot dalībvalstīm brīvu izvēli noteikt papildu pienākumus.
However, micro-entities must still be subject to the obligation to keep records show ing the company's business transactions and financial situation as a minimum standard to which Member States remain free to add further obligations.
Precizējums attiecībā uz kompromisa grozījumiem 1. pantā (3. kompromisa grozījums).
Clarification with regard to the compromise amendments to Article 1 (AMC 3).
(8a) Ņemot vērā to, ka šajā direktīvā paredzētās robežvērtības piemēros daudziem uzņēmumiem, kuri dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, kā arī ņemot vērā to, ka vismazāko uzņēmējdarbības vienību darbības neietekmē pārrobežu tirdzniecību vai iekšējā tirgus darbību, dalībvalstīm, īstenojot šo direktīvu valsts līmenī, būtu jāievēro šo robežvērtību atšķirīgā ietekme.
(8a) Given that the threshold values set in this Directive will apply to numbers of businesses which will vary greatly from one Member State to another , and given that the activit ies of micro-entities ha ve no bearing on cross-border trade or the functioning of the internal market, the Member States should take into account the differing impact of these values when implementing th is Directive at national level.
(8b) Tā kā ir absolūti nepieciešams nodrošināt pārredzamību arī vismazākajās uzņēmējdarbības vienībās to atvērtības un piekļuves nodrošināšanai finanšu tirgiem, dalībvalstīm, īstenojot Direktīvu 78/660/EEK, jāņem vērā sava tirgus īpašie apstākļi un vajadzības.
( 8b ) Whilst it is imperative to ensure transparency also for micro-entities, in order to ensure that they are open and have access to the financial markets, Member States should take into account the specific conditions and needs of their own market when implementing Directive 78/660/EEC.
Ļoti svarīgi ir saglabāt noteiktu pārredzamības līmeni attiecībā uz vismazāko uzņēmējdarbības vienību finansiālo un ekonomisko stāvokli, kā arī saglabāt visu iesaistīto pušu uzticēšanos tirgum.
It is very important to keep a certain level of transparency as regards small companies’ financial and economic situation and also to preserve trust of all the different actors in the market.
Tāpēc dalībvalstīm, īstenojot šo direktīvu, jāapsver, kāda ir pašreizēja situācija valsts tirgū.
In this respect, Member States have to consider what the actual situation is in their national market when implementing the Directive.
Dalībvalstis var sniegt atbrīvojumu no šajā direktīva paredzētajiem pienākumiem uzņēmumiem, kuri bilances datumā atbilst diviem šādiem trim kritērijiem:
Member States may provide for an exemption from the obligations under this Directive for companies which on their balance sheet dates do not exceed the limits of two of the three following criteria:
Saglabājot pienākumu iegrāmatot komercdarījumus un fiksēt finanšu stāvokli, dalībvalstis vienlaicīgi var sniegt atbrīvojumu no šajā direktīva paredzētajiem pienākumiem uzņēmumiem, kuri bilances datumā atbilst diviem šādiem trim kritērijiem:
Whilst maintaining the obligation to keep records show ing the company's business transactions and financial situation , Member States may provide for an exemption from the obligations under this Directive for companies which on their balance - sheet dates do not exceed the limits of two of the three following criteria:
Grozījumā ņemtas vērā bažas par to, ka atbrīvošana no iegrāmatošanas pienākuma varētu traucēt iekšējo darba organizāciju, mazināt pārredzamību un piekļuvi vajadzīgajai informācijai, piemēram, saistībā ar kredītu piešķiršanu.
Addresses the concern that an exemption from accounting duties could hamper internal organisation and lower transparency and access to necessary information for, e.g., credit grants.
Tomēr nemainīgs paliek dalībvalstu pienākums saglabāt noteiktu iegrāmatošanas pienākumu līmeni (pienākums iegrāmatot komercdarījumus un fiksēt finanšu stāvokli, kas vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām palīdz strukturēt finanses un vajadzības gadījumā sniegt informāciju saistībā ar kredītu piešķiršanu (kā arī nodokļu uzraudzības iestādēm).
With Member States (MS) will remain obliged to maintain a certain level of accounting obligations (records that show the company's business transactions and financial situation), which helps micro-entities (MEs) to structure their finances and provide information, if necessary, for credit grants (and also for tax-authorities).
Dalībvalstīs, kad tās nolemj izmantot Direktīvas 78/660/EEK 1.a pantā paredzēto iespēju, stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC.
Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions and a correlation table between those provisions and this Directive.
Dalībvalstīs, kad tās nolemj izmantot Direktīvas 78/660/EEK 1.a pantā paredzēto iespēju, stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības , īpaši ņemot vērā situāciju valsts līmenī, kas raksturo uzņēmumu skaitu, uz kuriem attiecas minētajā pantā paredzētās robežvērtības .
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive if and when they decide to make use of the option provided for in Article 1a of Directive 78/660/EEC , taking account in particular of the situation at national level regarding the number of businesses covered under the threshold values laid down in th at Article .
Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions and a correlation table between those provisions and this Directive.
Referents atzinīgi novērtē Komisijas projektu un pilnā apmērā atbalsta tās nolūku vienkāršot uzņēmējdarbības vidi vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām un atcelt finanšu pārskata prasības, lai stiprinātu to konkurētspēju un uzlabotu izaugsmes iespējas
The rapporteur welcomes the Commission text and fully supports its intention of simplifying the business environment for micro-entities and lifting the reporting requirements applying to them, thereby enabling their competitiveness and their growth potential to be turned more effectively to account
COM(2009) 83, galīgā redakcija, 26.2.2009., 1. panta 1. punkts. .
COM(2009)0083 of 26 February 2009, point 1.1. .
Tādējādi Komisija (gandrīz burtiski) vēlas īstenot ilggadēju Eiropas Parlamenta prasību, kas atkārtoti minēta Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcijā
The Commission is thus meeting (practically in so many words) a call that Parliament has been putting forward for years, which found expression most recently in the resolution of 18 December 2008
Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija par grāmatvedības prasībām attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām; skat. rezolūcijas 2. pantu. .
European Parliament resolution of 18 December 2008 on accounting requirements as regards small and medium-sized companies, particularly micro-entities: see paragraph 2. .
Eksperti atbalsta deputātu vienoto viedokli.
The soundness of the Members’ calls has been borne out by experts.
Skat. atzinuma 29. punktu. .
See point 29 of the opinion.
Vismazāko uzņēmējdarbības vienību darījumi aprobežojas ar reģionālo un vietējo tirgu.
The reach of micro-entities’ business is generally confined to the regional and local market.
Tādējādi tie neietekmē vienoto Eiropas tirgu, un tādēļ izriet loģisks secinājums, vai ir vajadzība visā ES attiecināt uz tiem iekšējā tirgus noteikumus.
To that extent they have no cross-border impact on the single European market, and the logical conclusion, therefore, is that they need not be bound by EU-wide internal market regulations.
Nebūtu vēlams atvieglojumus vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām atstāt dalībvalstu pārziņā, atļaujot piemērot tos automātiski visās dalībvalstīs.
Rather than being decided upon by individual Member States, exemption for micro-entities ought preferably to apply automatically in the Member States as a whole.
Tomēr politiskā realitāte Padomē pagaidām nepieļauj īstenot šo tik vajadzīgo pasākumu.
However, the political reality in the Council is such that this necessary step cannot be taken at the present time.
Tādēļ referents uzskata, ka Komisijas iesniegtais priekšlikums — atstāt šo jautājumu dalībvalstu kompetencē, būtu jāatstāj negrozīts.
That being the case, the option favoured by the Commission, whereby exemption will be a matter for Member States, should, in the rapporteur’s opinion, be left unchanged.
Referents apskatījis jautājumu par jaunā 1.a panta 1. punkta teksta precizēšanu, lai uzsvērtu to, ka šīs direktīvas darbības jomas neattiecas uz vismazākajām uzņēmējdarbības vienībām.
The rapporteur did consider whether to clarify the wording of the new Article 1a(1) in order to stress the fact that micro-entities lie entirely outside the scope of the directive.
Tomēr referents ir distancējies no tā, lai Direktīvas 78/660/EK 53. pantā paredzētie regulārie paaugstinājumi tiktu attiecināti arī uz 1.a panta 1. punktā minētajām robežvērtībām.
In the end, however, he rejected that option, as the limits laid down in Article 1a(a) could not otherwise have been regularly raised as provided for in Article 53 of Directive 78/660/EEC.
Referents izprot 1.a panta 1. punktu tādējādi, ka vismazākās uzņēmējdarbības vienības ir atbrīvotas no direktīvā minētajiem pienākumiem, bet uz tiem arī turpmāk attiecas 53. pants, ar kuru pieprasīts, lai Komisija pārskatītu robežvērtības.
According to his understanding, the wording of Article 1a(1) means that micro-entities are exempted from the obligations deriving from the directive but will continue to be covered by Article 53, which requires the Commission to revise the limits.