natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ar 2000. gada 2. februāra deklarāciju pasludināja Prespas parka teritorijas izveidi, nosakot to par aizsargājamu pārrobežu teritoriju, un tā ir pirmā šāda veida teritorija Dienvidaustrumeiropā;
– with the declaration of 2 February 2000, announced the creation of the Prespa Park Area as a protected cross-border area, the first of its kind in south-eastern Europe;
– ar premjerministru 2009. gada paziņojumu šīs valstis pauda apņemšanos kopīgi strādāt, lai nodrošinātu ekosistēmas integrētu aizsardzību un Prespas parka teritorijas ilgtspējīgu attīstību, izveidojot īpašu prioritāro uzdevumu, iniciatīvu un pasākumu sistēmu;
– with the joint statement of their Prime Ministers of 27 November 2009, committed themselves to work together for the integrated protection of the ecosystem and the sustainable development of the Prespa Park Area, establishing a specific framework of priorities, initiatives and actions;
– 2010. gada 2. februārī parakstīja Prespas parka teritorijas aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības nolīgumu, piedaloties ES, kam arī nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana.
– on 2 February 2010, signed the Agreement on the Protection and Sustainable Development of the Prespa Park Area, with the participation of the EU, which also requires the consent of the European Parliament.
Sarunās par nolīguma teksta izstrādi ES pārstāvēja Komisija, kuru bija pilnvarojusi Padome
The Commission participated on behalf of the EU in the negotiations drawing up the text of the Agreement on the basis of the authorisation issued by the Council
Padomes 2007. gada 27. jūnija Lēmums par Eiropas Kopienas piedalīšanos sarunās, kuru mērķis ir noslēgt starptautiskus nolīgumus par upju baseiniem, lai uzlabotu sadarbību attiecībā uz tādiem Eiropas upju baseiniem, kas dalībvalstīm un trešām valstīm ir kopēji. , saskaņā ar EK līguma 175. pantu un 300. panta 1. punktu.
Council Decision of 27 June 2007 on the participation of the European Community in negotiations aiming at the conclusion of international river basin agreements to improve cooperation in European river basins shared between certain Member States and Third Countries. , pursuant to Article 175 and Article 300, paragraph 1, of the EC Treaty.
Nolīguma mērķis ir nodrošināt integrētu ekosistēmas aizsardzību un Prespas parka teritorijas ilgtspējīgu attīstību, tostarp integrētu upes baseina apsaimniekošanas plānu izstrādi, saskaņā ar starptautiskajiem un ES standartiem.
The purpose of the Agreement is to establish cooperation so as to ensure the integrated protection of the ecosystem and the sustainable development of the Prespa Park Area, including the drawing up of integrated river basin management plans, in accordance with international and EU standards.
Lai izpildītu šo mērķi, Puses ir apņēmušās veikt vajadzīgos pasākumus un izmantot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus atsevišķi vai sadarbībā, balstoties uz suverēnu vienlīdzību, teritoriālo integritāti, abpusēju izdevīgumu un labticību, lai:
In order to attain this objective, the Parties have committed themselves to take the necessary measures and apply the best available techniques, individually and in cooperation, on the basis of sovereign equality, territorial integrity, mutual benefit and good faith, in order to:
– nodrošinātu Prespas ezeru ūdensresursu pārvaldību;
– manage the waters of the Prespa Lakes;
– novērstu, kontrolētu un samazinātu piesārņojumu Prespas ezeru ūdeņos;
– prevent, control and reduce water pollution in the Prespa Lakes Area;
– aizsargātu un saglabātu teritorijas bioloģisko daudzveidību, pamatojoties uz starptautiskajiem un ES tiesību aktiem, tostarp Direktīvām 92/43/ΕEK un 2009/147/ΕK;
– protect and conserve the biodiversity of the area on the basis of international and EU legislation, including Directives 92/43/ΕEC and 2009/147/ΕC;
– aizsargātu augsni no erozijas, noplicināšanas, infekcijām un piesārņojuma;
– protect the soil from erosion, depletion, infections and pollution;
– nodrošinātu apdomīgu dabas resursu izmantošanu un ilgtspējīgu attīstību;
– ensure the prudent use of natural resources and sustainable development;
– nepieļautu svešu dzīvnieku un augu sugu ieviešanos un vairošanos;
– prevent the introduction and breeding of alien animal and plant species;
– regulētu darbības, kas rada vai var radīt negatīvu ietekmi uz Prespas ezeriem, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu šādu ietekmi.
– regulate the activities which cause or may cause negative impact in the Prespa Lakes Area in order to prevent or minimise such effects.
Nolīgums palīdzēs veiksmīgi īstenot ES Ūdens pamatdirektīvu, aizsargāt vidi, uzlabot vietējo iedzīvotāju dzīves līmeni, un veicināt šo triju valstu sadarbību, tādējādi nostiprinot labas kaimiņattiecības starp Pusēm — valstīm Balkānos, kas ir īpaši jutīga teritorija.
The Agreement will contribute to the successful implementation of the EU Water Framework Directive, to protecting the environment, improving the living standards of local inhabitants and promoting cooperation between the three countries, thereby strengthening good neighbourly relations between the Parties in the Balkans, a particularly sensitive area.
Izveidojoties ilgtspējīgai ekonomikai un videi draudzīgām infrastruktūrām, vietējā līmenī neizbēgami izveidosies jaunas darba vietas, nozīmīgi palielināsies nodarbinātības iespējas un tā visa rezultātā tiks atbalstīta stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšana.
The development of a sustainable economy and green infrastructures, which will naturally lead to job creation at local level, will create a significant potential for employment, thereby contributing to the realisation of the 'Europe 2020' Strategy.
Turklāt labākai resursu izmantošanai, ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai un dabas aizsardzībai jābūt savstarpēji cieši saistītām
Furthermore, a better use of resources, sustainable economic development and nature conservation can and must go hand in hand
Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmisko pakalpojumu uzturēšana būtiski palīdzēs nodrošināt reģiona labklājību.
Sustaining biodiversity and ecosystem services will make a decisive contribution towards ensuring the prosperity of the region.
Saskaņā ar pētījumu par ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomiku ( TEEB )
According to a study on the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB)
Pētījumā arī norādīts, ka dabiska vide ir visefektīvākais klimata regulācijas līdzeklis, kā arī vislielākā oglekļa piesaistītājsistēma, ņemot vērā to, ka zemes un jūras ekosistēmas patlaban piesaista aptuveni pusi no cilvēka radītajām CO 2 emisijām.
It also points out that the natural environment is the most effective way of regulating the climate and is at the same time the largest carbon sink, given that land and marine ecosystems currently absorb approximately half of man-made CO2 emissions.
Veselīgas un izturīgas ekosistēmas ir drošības valnis pret klimata pārmaiņām, jo tās palīdz mazināt klimata pārmaiņu ietekmi un pielāgojas, lai varētu sadzīvot ar šo ietekmi
Healthy and hardy ecosystems are a safety valve for climate change since they help mitigate its effects and make adjustments to cope with them
Convenient solutions to an inconvenient truth: ecosystem-based approaches to climate change », Pasaules Banka, 2009· « TEEB Climate Issues Update», Σεπτέμβριος 2009· «The Natural Fix?
Convenient solutions to an inconvenient truth: ecosystem-based approaches to climate change», World Bank, 2009· «TEEB Climate Issues Update», Σεπτέμβριος 2009· «The Natural Fix?
The role of ecosystems in climate mitigation », UNEP , 2009.gada jūnijs. .
The role of ecosystems in climate mitigation», UNEP, June, 2009. .
Nolīgums atbilst arī jaunajam Bioloģiskās daudzveidības aizsardzības stratēģiskajam plānam laika posmā no 2011.­­-2020. gadam, kurā paredzētas arī darbības līdz pat 2050. gadam, kurš tika parakstīts nesen notikušajā ANO konferencē Nagojā, Japānā; cita starpā tas nosaka, ka jācenšas samazināt dabisko dzīvotņu bojāeju par 50 % un gadījumos, kad tas iespējams, tā jānovērš pilnībā, tādējādi panākot, ka apdraudētās un izzūdošās sugas līdz 2020. gadam vairs nekas neapdraudētu
The Agreement is also in line with the new Strategic Plan for the protection of biodiversity for the period 2011-2020, with a vision up to 2050, concluded at the recent UN Conference in Nagoya in Japan; it provides, inter alia, for attempts to reduce the rate of loss of natural habitats by 50% and, where possible, to halt it altogether, thereby removing the risk to endangered and threatened species up to 2020
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu Padomei, lai pieņemtu šo nolīgumu, ir jāsaņem Eiropas Parlamenta piekrišana.
Under Article 218, paragraph 6(a), of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Council must secure the consent of the European Parliament in order to adopt the Agreement.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja ir pilnīgi pārliecināta, ka Parlamentam būtu jādod sava piekrišana šim nolīgumam par Prespas parka teritorijas aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību.
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety unreservedly agrees that Parliament should give its consent to this Agreement on the Protection and Sustainable Development of the Prespa Park Area.
par starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem, ko noslēdz saskaņā ar Lisabonas līgumu
on international air agreements under the Treaty of Lisbon
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmumu attiecībā uz pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu
– having regard to its decision of 20 October 2010 on the revision of the framework agreement on relations between the European Parliament and the European Commission
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0366 . (turpmāk — pamatnolīgums),
Texts adopted, P7_TA(2010)0366 . (‘the Framework Agreement’),
– ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par sarunu uzsākšanu saistībā ar Pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju un Kanādu
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on the launch of negotiations for Passenger Name Record (PNR) agreements with the United States, Australia and Canada
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0144 . ,
Texts adopted., P7_TA(2010)0144 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par Eiropas Kopējās gaisa telpas izveidi
– having regard to its resolution of 25 April 2007, concerning the establishment of a European Common Aviation Area
– ņemot vērā 2006. gada 17. janvāra rezolūciju par Kopienas aviācijas ārējās politikas programmas attīstīšanu
– having regard to its resolution of 17 January 2006 on developing the agenda for the Community’s external aviation policy
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu” ( COM(2005)0079 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Developing the agenda for the Community’s external aviation policy’ ( COM(2005)0079 ),
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 218 thereof,
– ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu ( A7-0079/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0079/2011 ),
A. tā kā pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā par starptautisku gaisa transporta nolīgumu noslēgšanu ar Parlamentu tika veikta tikai apspriešanās;
A. whereas, until the entry into force of the Treaty of Lisbon, Parliament was only consulted on the conclusion of international air agreements,
B. tā kā attiecībā uz nolīgumiem jomās, uz kurām attiecas parastā likumdošanas procedūra, tagad ir nepieciešama Parlamenta piekrišana;
B. whereas Parliament’s consent is now required for agreements covering fields to which the ordinary legislative procedure applies,
C. tā kā, Komisijai veicot sarunas par nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par visiem procedūras posmiem
C. whereas, when the Commission is negotiating agreements between the Union and third countries or international organisations, Parliament shall ‘be immediately and fully informed at all stages of the procedure’
Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punkts. ;
Treaty on the Functioning of the European Union, Article 218, paragraph 10. ,
D. tā kā pamatnolīgumam vajadzētu nodrošināt, ka iestāžu pilnvaras un prerogatīvas tiek īstenotas pēc iespējas efektīvāk un pārredzamāk;
D. whereas the Framework Agreement should ensure that the Institutions’ powers and prerogatives are exercised as effectively and transparently as possible;
E. tā kā Komisija pamatnolīgumā apņēmusies respektēt vienlīdzīgas attieksmes principu pret Parlamentu un Padomi likumdošanas un budžeta jautājumos, jo īpaši attiecībā uz iespēju piedalīties sanāksmēs un dokumentu, kā arī citas informācijas nosūtīšanu,
E. whereas, in that Framework Agreement, the Commission has committed itself to complying with the principle of the equal treatment of Parliament and the Council in respect of legislative and budgetary matters, in particular access to meetings and the forwarding of contributions or other information,
3. norāda, ka lidojumu drošuma standarti ir ārkārtīgi nozīmīgi pasažieriem, apkalpēm un gaisa transporta nozarei kopumā, un tāpēc atbalsta lidojumu drošuma nolīgumu noslēgšanu ar valstīm, kurās ir ievērojama lidaparātu ražošanas rūpniecība, ņemot vērā izmaksu ietaupījumu un konsekventi augstus standartus, ko var panākt, minimizējot novērtējumu, testu un pārbaužu dublēšanos;
Points out that air safety standards are of fundamental importance for passengers, crew members and the aviation industry in general, and therefore supports the conclusion of air safety agreements with countries that have a significant aircraft manufacturing industry, given the cost savings and consistent high standards that can be achieved by minimising the duplication of assessments, tests and controls;
Nolīguma novērtēšanas kritēriji
Criteria for assessing an agreement
9. uzskata, ka ir steidzami nepieciešami pasaules mēroga datu aizsardzības un privātuma standarti un ka Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcijā norādītie kritēriji sniedz pienācīgu paraugu šādam nolīgumam; norāda, ka Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma šādu pasaules mēroga standartu izstrādāšanā;
Considers that worldwide standards for data protection and privacy are urgently required, and that the criteria set out by Parliament in its resolution of 5 May 2010 provide an appropriate model for such an agreement; points out that the Union should play a pioneering role in the development of such worldwide standards;
11. uzsver, ka dažādi aviācijas regulējuma aspekti, tai skaitā trokšņa un nakts reisu ierobežojumi, ir jānosaka vietējā līmenī, pilnībā ievērojot godīgas konkurences un subsidiaritātes principus; aicina Komisiju šos jautājumus koordinēt Eiropas līmenī, ņemot vērā dalībvalstu tiesību aktus, kā arī „līdzsvarotas pieejas” principu, kā to formulējusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija;
Emphasises that various aspects of aviation regulation, including noise restrictions and night flight limitations, should be determined at local level, in full compliance with the principles of fair competition and subsidiarity; asks the Commission to coordinate these issues at the European level, taking into account the national legislation of Member States and the ‘balanced approach’ principle, as defined by the International Civil Aviation Organisation;
13. norāda, ka drošuma nolīgumu gadījumā kritērijos ietver sertifikācijas un procedūru pilnīgu savstarpēju atzīšanu, apmaiņu ar datiem par drošumu, kopīgas inspekcijas, paplašinātu regulatīvo sadarbību un tehniska līmeņa apspriedes, lai atrisinātu problēmas jau pirms strīdu izšķiršanas mehānisma izmantošanas;
Notes that, in the case of safety agreements, criteria include: full mutual recognition of certification practices and procedures; exchange of safety data; joint inspections; increased regulatory cooperation; and technical level consultations so as to resolve issues before they trigger the dispute settlement mechanism;
17. norāda, ka iepriekšminētā informācija saskaņā ar pamatnolīguma 24. pantu Parlamentam jāsaņem tādā veidā, lai tas vajadzības gadījumā varētu darīt zināmu savu nostāju; kategoriski prasa Komisijai sagatavot Parlamentam ziņojumu par to, kādā veidā Parlamenta nostājas ir ņemtas vērā;
Points out that, pursuant to Article 24 of the Framework Agreement, the information mentioned above must be forwarded to Parliament in such a way that, if necessary, it can deliver an opinion; strongly urges the Commission to report back to Parliament on how its opinions are taken into account;
21. prasa Komisijai informācijas plūsmas uzturēšanas nolūkā regulāri un ne retāk kā reizi trijos gados iesniegt Parlamentam ziņojumus, tajos ietverot spēkā esošo nolīgumu priekšrocību un trūkumu analīzi; norāda, ka tas ļautu Parlamentam efektīvāk novērtēt turpmākos nolīgumus;
Calls on the Commission, with a view to maintaining the flow of information, to submit reports to Parliament regularly, and no less frequently than every three years, analysing the strengths and weaknesses of existing agreements; points out that this would enable Parliament to assess future agreements more effectively;
Lisabonas līgums, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, palielināja to gadījumu skaitu, kad nepieciešama Parlamenta piekrišana starptautiska nolīguma noslēgšanai.
The Treaty of Lisbon, which entered into force on 1 December 2009, extended the circumstances in which Parliament’s consent was required for the conclusion of an international agreement.
Gaisa transporta nolīgumi tagad ir šajā kategorijā, jo tie ietilpst jomā, uz kuru attiecas parastā likumdošanas procedūra
Air agreements now fall within this category because they cover a field to which the ordinary legislative procedure applies
Ņemot vērā šīs izmaiņas, Transporta un tūrisma komiteja nolēma sagatavot patstāvīgu ziņojumu, nosakot dažus vispārīgus principus gaisa transporta nolīgumu novērtēšanas jomā gan attiecībā uz saturu, gan procedūrām, ko komiteja varētu izmantot, lai nodrošinātu attiecīgu informācijas saņemšanu sarunu laikā un iespēju paust savu viedokli pienācīgu laiku pirms tam, kad jāsniedz jā/nē atbilde attiecībā uz piekrišanu.
In view of this change, the Committee on Transport and Tourism decided to draw up an own-initiative report with the aim of setting out some general principles regarding how air agreements should be evaluated both in terms of substance and the procedures the Committee might adopt to ensure that it was well-informed throughout the course of negotiations and has an opportunity to express its priorities well before being confronted with the yes/no choice of consent.
Nolīgumu veidi
Types of Agreement
Gaisa transporta nolīgumu jomā var izšķirt trīs plašas kategorijas:
It is possible to distinguish three broad categories of air agreement:
· horizontāli nolīgumi , ar kuriem dalībvalstu un kādas trešās valsts divpusējus gaisa transporta nolīgumus pielāgo Kopienas tiesībām;
· horizontal agreements which align existing bilateral air services agreements between Member States and a given third country with Community law;
· vispusīgi nolīgumi ar kaimiņvalstīm vai globāliem partneriem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un palīdzētu reformēt starptautisko civilo aviāciju, vienlaikus veicinot Eiropas regulējumu un nozari;
· comprehensive agreements with neighbouring countries or global partners which seek to ensure fair competition and help to reform international civil aviation while promoting European regulations and industry;
· drošuma nolīgumi , kuru mērķis ir nodrošināt augstu civilās aviācijas drošuma līmeni visā pasaulē un minimizēt ekonomisko slogu, novēršot pārbaužu nevajadzīgu dublēšanos.
· safety agreements which are intended to ensure a high level of civil aviation safety worldwide and to minimize economic burdens by eliminating unnecessary duplicate checks.
Pastāv vienprātība, ka gaisa transporta nolīgumi ar trešām valstīm kopumā ir vērtējami pozitīvi.
There is a broad consensus that air agreements with third countries are generally positive.
Ir skaidrs, ka horizontāli nolīgumi, ar ko īsteno Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 5. novembra nolēmumu
Clearly the horizontal agreements, implementing the Court of Justice’s ruling of 5 November 2002
Lieta C-466/98. , ir vajadzīgi, lai nodrošinātu juridisko noteiktību.
Case C-466/98 , are necessary to ensure legal certainty.
Tie arī garantē vienādas tiesības visām Savienības aviosabiedrībām, vienlaikus vienkāršojot sistēmu, ko veido daudzie atsevišķu dalībvalstu iepriekš noslēgtie nolīgumi.
They also guarantee the same rights to all Union airlines while simplifying the previous web of individual Member State agreements;
Tāpat vispusīgi nolīgumi ar kaimiņvalstīm vai nozīmīgiem globāliem partneriem var sniegt būtisku labumu, piedāvājot pasažieriem un kravu pārvadātājiem uzlabotus pakalpojumus gan attiecībā uz dažādību, gan izmaksām, vienlaikus sniedzot aviosabiedrībām jaunas iespējas un uzlabojot konkurētspēju.
Equally the comprehensive agreements with neighbouring countries or significant global partners can provide substantial benefits by offering passengers and freight operators improved services – in terms of both variety and cost – while allowing airlines new opportunities and a competitive edge.
Turklāt tiesiskā regulējuma konverģence var ievērojami veicināt godīgu konkurenci, jo īpaši attiecībā uz valsts subsīdijām un sociālajiem un vides standartiem.
In addition, regulatory convergence can do much to promote fair competition, particularly with regard to State subsidies, social and environmental standards.
Šajā sakarā Padome diemžēl vēl nav piešķīrusi Komisijai pilnvaras uzsākt sarunas ar nozīmīgiem tirdzniecības partneriem Āzijā, tostarp ar Ķīnas Tautas Republiku un Indiju, lai gan tas tika ierosināts jau 2005. gadā.
In this context, it is unfortunate that the Council has yet to grant the Commission a mandate to open negotiations with important trading partners in Asia, including the People’s Republic of China and India, despite the proposal dating from 2005.
Šā reģiona ekonomiskā izaugsme padara šādus līgumus aizvien nozīmīgākus.
The economic growth of this region makes the value of such agreements ever more significant.
Tāpēc Parlamentam vajadzētu aicināt Padomi atzīt, ka nolīgums starp Savienību un kādu no šīm jaunietekmes valstīm būtu daudz vērtīgāks nekā tāds nolīgums, ko varētu panākt divpusējās sarunās.
Parliament should therefore call on the Council to recognise that the value of an agreement between the Union and one of these emerging economies is much greater than what could be achieved by bilateral negotiations.
Drošuma nolīgumi samazinātu novērtējumu, testu un pārbaužu dublēšanos (ja vien nepastāv būtiskas regulējuma atšķirības), vienlaikus ļaujot ES un citiem nozīmīgiem lidaparātu ražotājiem savstarpēji paļauties uz partneru sertifikācijas sistēmām.
Safety agreements minimise the duplication of assessments, tests and controls (unless there are significant regulatory differences) while enabling the EU and another significant aircraft manufacturer to rely on each other’s certification systems.
Ir skaidrs, kas tas ir vēlams, jo palīdzētu samazināt izmaksas un nodrošināt augstus standartus.
This is clearly desirable as it helps to cut costs and ensure high standards.
Tomēr šādu nolīgumu vispārējo vēlamību nevajadzētu uzskatīt par viedokli, ka jebkurš nolīgums ir labs.
However the general desirability of such agreements should not be confused with the idea that any agreement is a good agreement.
Tā vietā gan Komisijai kā sarunu veicējai, gan Parlamentam un Padomei kā iestādēm, kurām jāapstiprina sarunu rezultāti, ir jānovērtē, vai konkrētais nolīgums ir pietiekami vērienīgs un līdzsvarots vai varbūt nolīguma noslēgšanu labāk atlikt, cenšoties panākt labāku rezultātu.
Instead there is a judgement to be taken, both by the Commission as the negotiator and by Parliament and Council, as the bodies that need to approve the results of the negotiation, as to whether the agreement in question is sufficiently ambitious and balanced or whether it would be preferable to delay the agreement in search of a better outcome.