natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kopš 20. gadsimta 90. gadiem arvien vairāk jaunietekmes un jaunattīstības valstu ir iekļāvušās starptautiskajā tirdzniecībā un kļuvušas par pasaules ekonomikas dzinējspēku.
Since the 1990s, an increasing number of emerging and developing countries have become integrated into the world trading system and become drivers of the world economy.
Īpaši skaidri tas atklājās 2008. un 2009. „krīzes gadā”, kad īpaši jaunietekmes valstīm bija stabilizējoša ietekme uz pasaules ekonomiku.
This became particularly apparent in the crisis years of 2008 and 2009, when the emerging economies played a leading role in stabilising the world economy.
ES un ASV eksports attiecībā pret kopējo pasaules eksportu 2009. gadā veidoja nepilnus 29 %, savukārt 1999. gadā — nepilnus 37 %.
EU and US exports accounted for barely 29% of all exports worldwide in 2009, compared to around 37% in 1999.
BRIC valstis (Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna) turpretim ir attīstījušās no 9,3 % ieguldījuma pasaules eksporta daļā līdz 20,4 % 2009. gadā un turpina uzlabot rādītājus.
The BRIC countries, by contrast, increased their share of world exports from 9.3% in 1999 to 20.4% in 2009, and that upward trend is continuing.
Daudzās jaunietekmes valstīs konstatējams tirdzniecības pārpalikums, izteikti pieaug eksports un ekonomikas rādītāji, kā arī samazinās parādsaistību apmērs.
Many emerging economy countries have trade surpluses, their exports and economies are showing strong growth, and their debts are shrinking.
Īpašu izaugsmi piedzīvojusi tirdzniecība dienvidvalstu starpā, tāpēc ievērojami samazinājusies atkarība no industriālo valstu pieprasījuma.
South-South trade, in particular, is booming, resulting in a steep decline in their dependency on demand from industrialised countries.
Eiropas Savienībai jāņem vērā arī tas, ka iedzīvotāju pieaugums ES ievērojami samazinās, turpretī jaunattīstības valstīs iedzīvotāju skaits turpina strauji palielināties.
The EU must also take account of the fact that population growth is declining steeply inside the EU, at the same time as the population of developing countries, in particular, is continuing to increase dramatically.
Šis fakts ietekmēs arī valstu ekonomisko situāciju.
This will have an impact on countries’ economic situation.
Ņemot vērā, ka jau pašlaik 18 %, t. i., 36 miljoni darba vietu Eiropas Savienībā ir atkarīgas no ārējās tirdzniecības un ka 2015. gadā 90 % no pasaules ekonomikas pieauguma tiks radīts ārpus ES, ir īpaši svarīgi izstrādāt un īstenot ārējās tirdzniecības ilgtermiņa stratēģiju, kurā ņemta vērā ES mainīgā loma pasaules ekonomikā.
If we consider that 18% of jobs inside the EU, in other words 36 million jobs, are dependent on external trade at present, and 90% of world-wide economic growth will probably be generated outside the European Union by 2015, we see how important it is to formulate and implement a long-term external trade strategy which takes account of the EU’s changing role in the world economy.
... tādēļ Komisijai drīzumā jāizstrādā īsta ārējās tirdzniecības ilgtermiņa stratēģija
... and so the Commission should act fast to produce a genuinely long-term external trade strategy
Pamatojoties uz minētajām tendencēm, referents aicina Komisiju izstrādāt analīzi un priekšlikumus, kuros ņemta vērā pasaules ekonomikas un Eiropas Savienības pašreizējā situācija, kā arī iespējamās attīstības tendences nākotnē.
In the light of these developments the rapporteur calls on the Commission to draw up a forward-looking study which takes into account the current realities of the world economy and the current situation of the European Union in addition to probable future developments.
Ņemot vērā minētos faktorus, jāizstrādā ilgtermiņa stratēģija, kurā ņemtas vērā Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju vajadzības.
This should provide a basis on which the Commission can draw up a long-term strategy which fully addresses the needs of the European Union and of its citizens.
par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”
on a New Trade Policy for Europe under the EUROPE2020 Strategy
Atzinumu sagatavoja: Birgit Schnieber-Jastram
Rapporteur: Birgit Schnieber-Jastram
2. tādēļ pauž bažas, ka Komisijas paziņojums par tirdzniecību, izaugsmi un pasaules norisēm ir koncentrējies gandrīz tikai uz BRIC valstīm un citām valstīm ar strauji augošu tirgu, maz uzmanības pievēršot vismazāk attīstītajām valstīm; brīdina, ka tirdzniecības politikas sadalīšana atsevišķos paziņojumos par „izaugsmi” un „attīstību” varētu apdraudēt Savienības politikas saskaņotību, kas noteikta Līgumā;
Is therefore concerned that the Commission’s communication on ‘Trade, Growth and World Affairs’ focuses almost exclusively on the BRIC countries and other ‘growth markets’, whilst paying little attention to the Least Developed Countries (LDCs); cautions that dividing trade policy between separate communications on ‘growth’ and ‘development’ could undermine the policy coherence of the Union as enshrined in the Treaty;
TAM (globālās partnerības izveidošana attīstības nodrošināšanai) izpildi, vienlaikus ņemot vērā atšķirības starp valstīm ar vidējiem ienākumiem, valstīm ar zemiem ienākumiem un nestabilām valstīm;
Underlines, in that connection, the extreme importance of designing a trade policy which leads to the fulfilment of MDG 8 (Develop a Global Partnership for Development), whilst taking into account the differences between Middle Income Countries, Low Income Countries and fragile states;
Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa”, lai starptautiskās tirdzniecības potenciālu izmantotu darbavietu radīšanai, nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pasaules mērogā; uzsver, ka tirdzniecības stratēģijā ir jādod lielāka priekšroka daudzpusējām tirdzniecības sarunām, nevis divpusējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem; uzsver, ka, lai Dohas attīstības programmas iznākums būtu veiksmīgs, ir jāņem vērā nabadzīgāko PTO dalībvalstu apsvērumi par Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;
Urges the Commission to review its communication entitled ‘Trade, Growth and World Affairs: Trade Policy as a core component of the EU’s 2020 strategy’, in an effort to use the potential of international trade for job creation, poverty eradication and sustainable development worldwide; stresses that the trade strategy should give priority to multilateral trade talks over bilateral free trade agreements; stresses that an equitable outcome to the Doha Development Agenda entails taking account of the concerns of poorer WTO members regarding the achievement of the Millennium Development Goals;
13. norāda, ka savstarpīguma principa piemērošana publiskā iepirkuma jomā var nelabvēlīgi ietekmēt jaunattīstības valstis, jo tas cita starpā var apdraudēt jauno nozaru un ražošanas attīstību; tādēļ mudina ES jauno tirdzniecības stratēģiju izstrādāt, pilnībā ņemot vērā jaunattīstības valstīm piešķirto „īpašo un diferencēto režīmu”;
Points out that the introduction of the reciprocity principle in the area of public procurement may be damaging to developing countries, as it might, inter alia, hamper the development of infant industries and processing; urges the EU, therefore, to define its new trade strategy in a manner entirely consistent with the ‘special and differential treatment’ granted to developing countries;
16. prasa ES atbalstīt privātā sektora iniciatīvas, aicinot resursu ieguves nozarē nodrošināt pārredzamību un korporatīvo sociālo atbildību; prasa Komisijai arī atbalstīt farmācijas uzņēmumu iniciatīvas atteikties no tiesībām uz atsevišķiem patentiem ģenērisku zāļu ražotāju labā, ja tās tiek izmantotas vienīgi vismazāk attīstīto valstu tirgos;
Asks the EU to support private sector initiatives calling for transparency and corporate social responsibility in the resource extraction sector; asks the Commission also to support initiatives by pharmaceutical companies on the basis of which certain patents are granted to producers of generic medicinal products exclusively for use in the world’s least developed markets;
18. punkts rezolūcijā par godīgu tirdzniecību un attīstību ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 .
Paragraph 18 of the resolution on Fair Trade and development ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 .
Referents Frithjof Schmidt . savā struktūrā izveidot kontaktpunktu, kas veiktu taisnīgas tirdzniecības jautājumu regulāru koordināciju starp tās dienestiem.
Rapporteur: Frithjof Schmidt. to the Commission to establish a contact point to provide regular coordination of Fair Trade issues between its services .
par jauno Eiropas tirdzniecības politiku saistībā ar stratēģiju „EIROPA 2020”
on a new trade policy for Europe under the EUROPE2020 strategy
Atzinumu sagatavoja: Andrzej Grzyb
Rapporteur: Andrzej Grzyb
3. uzskata, ka dažādie normatīvie noteikumi un regulējumi un kopīgu standartu piemērošanas trūkums liedz ES uzņēmumiem pilnībā apzināt savas iespējas, jo uzņēmējdarbības veikšana ārzemēs ir pārāk dārga;
Takes the view that differing legislative rules and regulations and the lack or non-application of common standards prevent EU undertakings – owing to the high cost of doing business abroad – from fully exploiting their potential;
5. uzskata, ka nepieciešama jauna Eiropas tirdzniecības politika, kurā atzīta gan uz zināšanām balstītu, gan ražošanas uzņēmumu vajadzība Eiropā un kurā attiecīgi tiek veicināta turpmāka rūpniecības attīstība Eiropā un netiek stimulēta uzņēmējdarbības pārvietošana ārpus vienotā tirgus; uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos ar ārējiem partneriem būtu:
Believes there is a need for a new European trade policy which recognises the need for both knowledge enterprises and manufacturing enterprises in Europe and which accordingly promotes further manufacturing in Europe and does not incentivise business to delocalise outside of the single market; is of the opinion that trade agreements with external partners should:
- jāņem vērā visi faktori, kas ietekmē Eiropas ražotāju, MVU un lauksaimniecības nozares un pārtikas nozares konkurētspēja, paturot prātā, ka aizvien pieaug lauksaimniecības preču tirdzniecības deficīts, un ņemot vērā augstos standartus, kādi jāievēro ES rūpniecībā;
- take into account all the factors affecting the competitiveness of European industry, SMEs, the agricultural sector and the food production industry , bearing in mind the growing trade deficit in agricultural goods and the high standards that must be observed by EU industry;
- jācenšas īstenot abpusēji izdevīga sadarbība ar jaunattīstības valstīm;
- seek mutually beneficial cooperation with developing countries;
6. uzsver, cik būtiski ir noslēgt divpusējos tirdzniecības nolīgumus un jo īpaši nolīgumus starp ES un Dienvidamerikas un Āzijas valstīm, kas strauji attīstās, par paātrinātu izaugsmi un tiesībām konkurēt starptautiskā mērogā, ievērojot savstarpēji atzītus, pārredzamus un taisnīgus nosacījumus; atzīst, ka ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem abas puses ne tikai gūst apjomradītus ietaupījumus, bet šie nolīgumi arī rada iespēju ES galveno uzmanību veltīt zināšanu un ražošanas nozarēm, kurās ES ir konkurētspējīgs pārākums pasaules tirgū; uzskata, ka šie brīvās tirdzniecības nolīgumi palīdzētu palielināt gan produktu un pakalpojumu kvantitāti, gan kvalitāti pasaules tirgū un ka tas jo īpaši ir vajadzīgs, ņemot vērā Eiropas demogrāfiskās problēmas;
Stresses the importance of concluding bilateral free trade agreements between the EU and – in particular – South American and Asian growth economies in the context of increased growth and freedom to compete on an international stage under mutually recognised, transparent and fair conditions; recognises that free trade agreements not only enable each of the parties to benefit from economies of scale but also create the opportunity for the EU to focus on the knowledge and manufacturing industries in which it has a competitive advantage on the world market; considers that these free trade agreements can help boost both the quantity and quality of products and services on the world market, and that this is specially necessary in the light of Europe’s demographic challenges;
8. uzsver, cik būtiski ir veikt ietekmes novērtējumus, pirms tiek sāktas tirdzniecības sarunas un pirms tās tiek noslēgtas; uzskata, ka ex post novērtējumu veikšanai pēc tirdzniecības nolīgumu ratifikācijas varētu būt liela nozīme attiecībā uz turpmāko lēmumu pieņemšanu;
Underlines the importance of conducting impact assessments before starting trade negotiations and before concluding the negotiations; considers that conducting ex-post evaluations after the ratification of trade agreements could be of high relevance for future decision-making;
12. uzsver, ka šādas saskaņošanas rezultātā nedrīkst pazemināt tehniskos, veselības un drošības, kā arī patērētāju aizsardzības standartus; aicina Komisiju aizsargāt ES standartus un tos efektīvi attiecināt arī uz importētājiem un uzņēmējiem, kuri savus produktus realizē Eiropā;
Stresses that such harmonisation cannot be carried out at the price of lower technical, health and safety and consumer protection standards; calls on the Commission to protect EU standards and to effectively enforce them vis-à-vis importers and economic operators who market their products in Europe;
17. norāda, ka dabas katastrofu gadījumā Komisija plāno pastiprināti izmantot ārkārtas vienpusējās komercvienošanās; uzsver, ka šādu pasākumu slogs visām dalībvalstīm nav vienāds un tas preferenciāli gulstas uz konkrētām valstīm, reģioniem, rūpniecības nozarēm un darbvietām; aicina Komisiju veikt šādu pasākumu ietekmes rūpīgu ex-ante novērtējumu;
Notes that the Commission foresees further use of extraordinary unilateral commercial concessions in the event of natural disasters; stresses that the burden of such measures is not evenly borne by all Member States, affecting preferentially specific countries, regions, industry sectors and jobs; calls on the Commission to undertake a careful ex-ante evaluation of the impact of such instruments;
19. uzsver, ka globalizācijas kontekstā atvērtāka starptautiskās tirdzniecības sistēma izraisa dažādu ietekmi visās Eiropas valstīs, skarot iekšējo kohēziju; aicina paplašināt un vienkāršot Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, padarot to par instrumentu, kas palīdz apkarot globalizācijas nelabvēlīgās sekas; turklāt aicina mobilizēt attiecīgās ES iekšpolitikas jomas, piemēram, atbalstu inovācijai un MVU, lai paātrinātu restrukturizāciju un pielāgošanos jauniem tirdzniecības nosacījumiem mazāk attīstītos reģionos;
Highlights the fact that, in the context of globalisation, a more open international trade system produces differential impacts across European countries, affecting internal cohesion; points to the need to expand and simplify the European Globalisation Adjustment Fund as an instrument that helps fight the negative effects of globalisation; in addition, calls for the mobilisation of the relevant EU internal policies, such as support for innovation and SMEs, to accelerate restructuring and adaptation to new trade conditions in disadvantaged regions;
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON THE INTERNAL MARKET AND CONSUMER PROTECTION
3. atbalsta Komisijas apņēmību, risinot sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, rūpīgi izvērtēt šādu nolīgumu iespējamo ietekmi uz iekšējo tirgu un citām Eiropas Savienības iekšpolitikas jomām; prasa iesniegt ietekmes novērtējuma rezultātus Eiropas Parlamentam un Padomei, lai pirms nolīgumu parakstīšanas tie varētu iepazīties ar šo informāciju;
Supports the Commission’s desire to carry out a complete analysis of the impact which free trade agreements would have on the internal market and other internal policies of the European Union when negotiating such agreements; calls for such impact analyses to be forwarded to the European Parliament and the Council so that they can consider them before such agreements are signed;
6. atgādina, ka Eiropas tirgus atvēršana nedrīkst apdraudēt patērētāju drošību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sadarbību starp muitas un tirgus uzraudzības iestādēm pie ārējām robežām, lai atbilstīgi pārbaudītu Savienības teritorijā ievedamos ražojumus, un šajā sakarībā vēlas stiprināt Komisijas lomu; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Komisijas un ASV Patēriņa preču drošības komisijas lielisko sadarbību ražojumu nekaitīguma jomā; atzinīgi vērtē sadarbību, kas šajā jomā pakāpeniski veidojas starp Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju un tādām valstīm kā Indija un Ķīna; uzskata, ka šāda sadarbība ir jāstiprina un jāattiecina arī uz citiem partneriem līdztekus sarunām par tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu;
Recalls that the opening of the European market should not be at the expense of consumer safety; stresses the importance of cooperation between customs authorities and market supervisory authorities on the external borders in order to carry out adequate checks on products entering the Union and desires the Commission’s role to be strengthened in this respect; welcomes the excellent cooperation between the European Parliament, the Commission and the U.S. Consumer Product Safety Commission in the field of product safety; welcomes the cooperation which is gradually being set up between the IMCO Committee and countries such as India and China on this issue; considers that such cooperation should be strengthened and extended to other partners while negotiating trade agreements;
10. prasa paplašināt brīvo un taisnīgo tirdzniecību ar lauksaimniecības ražojumiem un veicināt preču un tehnoloģiju apmaiņu starp ES, jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm; uzsver, ka attiecīgo valstu patērētāji gūs labumu no šādām tirdzniecības attiecībām starp minētajām pusēm;
Calls on free and fair trade on agricultural products to increase and develop mutual exchange of goods and technologies between EU and Developing Countries (DC) and Least Developing Countries (LDC); underlines the benefits for consumers in respective countries from such trade relations between the concerned parts,
16. aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi novērtēt inovāciju nozīmi straujas un ilgtspējīgas izaugsmes panākšanā, nodrošinot inovācijām pienācīgu finansējumu, proti, ieviešot ES projektu obligācijas un izmantojot tiesisko regulējumu, lai ļautu riska kapitāla fondiem brīvi veikt ieguldījumus visā ES.
Calls on the Commission and Member States to take due account of the importance of innovation for strong and sustainable growth by ensuring that innovation is properly financed, namely through the creation of EU project bonds and through a legislative framework to allow venture capital funds to invest freely throughout the EU.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei
on the p roposal for a r egulation of the European Parliament and of the Council amen d ing Regulation (EC) No 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2010)0509 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0509 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7‑0289/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 207 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0289/2010 ),
– ņemot vērā Portugāles parlamenta sniegto ieguldījumu tiesību akta projekta izstrādē,
– having regard to the contribution submitted by the Portuguese Parliament on the draft legislative act,
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A7-0256/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0256/2011 ),
Ar Regulu 428/2009
The EU dual-use export control system, as set out in Regulation 428/2009
Padomes 2009. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei. izveidotā ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma
COUNCIL REGULATION (EC) No 428/2009 of 5 May 2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual-use items , requires an authorisation for the export of dual-use items
Divējāda lietojuma preces Regulā (EK) Nr. 428/2009 ir definētas kā „preces, ieskaitot programmatūru un tehnoloģijas, kuras var izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām un pie kurām pieder visas preces, kuras var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai”. paredz, ka ir nepieciešama atļauja minētās regulas pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču eksportam.
Dual-use items are defined in Regulation 428/2009 as "items, including software and technology, which can be used for both civil and military purposes, and shall include all goods which can be used for both non-explosive uses and assisting in any way in the manufacture of nuclear weapons or other nuclear explosive devices". listed in the Annex to the Regulation.
Šīs regulas I pielikums ļoti lielā mērā pamatojas uz lēmumiem, kas vienbalsīgi pieņemti tādos starptautiskos eksporta kontroles režīmos kā Austrālijas Grupa (AG) — par bioloģiskām un ķīmiskajām precēm, Kodolmateriālu piegādātāju grupa (KPG) — par kodolmateriāliem, Raķešu tehnoloģijas kontroles režīms (RTKR) un Vasenāras Vienošanās (VV) — par raķešu un konvencionālo ieroču sastāvdaļām.
Annex I of this Regulation largely depends on decisions that are taken by consensus in international export control regimes like the Australia Group (AG) for biological and chemical items, the Nuclear Suppliers Group (NSG) for civil nuclear items, the Missile Technology Control Regime (MTCR) and the Wassenaar Arrangement (WA) for conventional arms and dual-use goods and technologies.
Pamatregulas (EK) Nr. 428/2009 15. pantā ir norādīts, ka „Divējāda lietojuma preču sarakstu, kas noteikts šīs regulas I pielikumā, atjaunina atbilstīgi dalībvalstu saistībām un pienākumiem, un jebkādiem to grozījumiem, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus.”
Article 15 of the basic Regulation 428/2009 specifies that "the list of dual-use items set out in Annex I shall be updated in conformity with the relevant obligations and commitments, and any modification thereof, that Member States have accepted as members of the international non-proliferation regimes and export control arrangements, or by ratification of relevant international treaties".
VV noteikumu nav tik stingri kā COCOM un tie galvenokārt vērsti uz valstu eksporta kontroles režīmu pārredzamību un nedod atsevišķām dalībvalstīm tiesības uzlikt veto organizācijas lēmumiem.
The WA is considerably less strict than COCOM, focusing primarily on the transparency of national export control regimes and not granting veto power to individual members over organizational decisions.
Vienošanās dalībvalstis
Participating States