natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai veicinātu jaunas kompromisu iespējas attiecībā uz politiskiem risinājumiem, vienā šādā apsekojumā būs arī virkne jautājumu, lai novērtētu sabiedrisko domu par politiku, kas vērsta uz nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu, arī par sociālās aizsardzības sistēmām un par Eiropas Savienības potenciālo lomu cīņā pret nabadzību un atstumtību.
To facilitate a new consensus around political solutions, one such survey will also include a series of questions to gauge public opinion on policy to prevent and combat poverty and social exclusion, including social protection systems, and on the potential role of the Union in the fight against poverty and exclusion.
To veiks 2009. gadā tā, lai Eiropas gada atklāšanas konferencē varētu sniegt rezultātus.
This will be conducted in 2009 so that its results can be presented at the Opening Conference of the European Year;
• Kopienas līmeņa apsekojumi un pētījumi, kas balstīti uz datiem, kuri ievākti pa dzimumiem , lai novērtētu Eiropas gada priekšdarbus, efektivitāti un tā tūlītējo un ilgtermiņa ietekmi un lai sniegtu attiecīgus pārskatus.
• Community-wide surveys and studies , based on gender-disaggregated data collection, to assess and report on the preparation, effectiveness and immediate and long-term impact of the European Year.
Lai veicinātu novatorisku politisku risinājumu noteikšanu , vienā šādā apsekojumā novērtēs sabiedrisko domu par politiku, kas vērsta uz nabadzības un sociālās atstumtības novēršanu, vajadzības gadījumā arī par sociālās aizsardzības sistēmām un par Eiropas Savienības potenciālo lomu cīņā pret nabadzību un atstumtību kā ES, tā visā pasaulē .
To facilitate the identification of innovative political solutions, one such survey will also gauge public opinion on policy to prevent and combat poverty and social exclusion, including , where appropriate, social protection systems, and on the potential role of the Union in the fight against poverty and exclusion both within the EU and worldwide .
Šādu apsekojumu veiks 2009. gadā, lai Eiropas gada atklāšanas konferencē varētu sniegt rezultātus.
That survey will be conducted in 2009 so that its results can be presented at the Opening Conference of the European Year;
ANO Tūkstošgades attīstības mērķos atbalstīta cīņa pret nabadzību, un tādējādi atbalsts ir arī Eiropas gadam 2010.
The UN Millennium Development Goals support the fight against poverty and are therefore a support to the European Year 2010.
Pielikums – I daļa – 3. punkts – 1.a ievilkums (jauns)
Annex – part I – point 3 – indent 1 a (new)
• Pētījuma par dziļas nabadzības radītu pamattiesību apdraudējumu sekmēšana;
• Promoting a study on the attacks on fundamental rights that are the result of serious poverty;
Miljoniem Eiropas pilsoņu nav pilnībā pieejamas pamattiesības galējas nabadzības un sociālās atstumtības dēļ — to apstākļu dēļ, kuros viņi ir spiesti dzīvot.
Millions of European citizens do not have proper access to fundamental rights because of the extreme poverty and social exclusion in which they are condemned to live.
Tāpēc ir jāveicina pētījums, ar kuru ziņotu par šiem reālajiem faktiem.
Accordingly a study to report on this reality should be promoted.
Pielikums – II daļa – 1. punkts
Annex – part II – point 1
Pašvaldību, reģionālā vai valstu līmeņa darbībām var saņemt finansējumu no Kopienas budžeta līdz maksimāli 50 % no iesaistītās valsts kopējām attiecināmajām izmaksām.
Actions at local, regional or national level may qualify for financing from the Community budget up to a maximum of 50% of the total eligible costs per participating country.
Valsts līdzfinansējumam ar vismaz 50 % no publiskā vai privātā sektora atbalstu jāatbilst ES finansējumam.
National co-funding should match the EU funding with at least 50 % from public or private sources.
Izvēloties darbības, par īstenošanu atbildīgās valsts struktūras pašas lems par to, vai pieprasīt līdzfinansējumu vai arī to nepieprasīt, un kādā apjomā to pieprasīt no organizācijām, kuras pārzina atsevišķu darbību veikšanu.
When selecting actions, National Implementing Bodies will be free to decide whether or not, and at what level, to request co-funding from the organisation responsible for implementing individual actions.
Izvēloties darbības, par īstenošanu atbildīgās valsts struktūras pašas lems par to, vai pieprasīt līdzfinansējumu vai arī to nepieprasīt, un kādā apjomā to pieprasīt no organizācijām, kuras pārzina atsevišķu darbību veikšanu , apsverot iespēju par īstenošanu atbildīgajām valsts struktūrām finansēt darbības līdz pat 100 % projektu izmaksu.
When selecting actions, National Implementing Bodies will be free to decide whether or not, and at what level, to request co-funding from the organisation responsible for implementing individual actions, with the possibility of c onsidering whether to finance activities even up to 100 % of project costs by the National Implementing Bodies .
Pielikums – II daļa – 3. punkts
Annex – part II – point 3
Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra, izskatot stratēģisko pamatdokumentu, sagatavos Eiropas gada īstenošanas nacionālo programmu, to cieši koordinējot un saskaņojot ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas nacionālajam stratēģijām.
In response to the Strategic Framework Document, each National Implementation Body will produce a National Programme for implementing the European Year, in close coordination and consistency with the National Strategies for Social Protection and Social Inclusion.
Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra, izskatot stratēģisko pamatdokumentu, pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību sagatavos Eiropas gada īstenošanas nacionālo programmu, to cieši koordinējot un saskaņojot ar sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas nacionālajam stratēģijām.
In response to the Strategic Framework Document, each National Implementing Body will produce , after consulting civil society, a National Programme for implementing the European Year, in close coordination and consistency with the National Strategies for Social Protection and Social Inclusion.
Viens no svarīgākajiem Eiropas gada darbības virzieniem ir to iedzīvotāju iesaistīšana, kurus skar nabadzība un kuri, ievērojot viņu pieredzi, var palīdzēt uzlabot dalībvalstu programmu kvalitāti.
On of the important aspects of the European Year is the involved of the people that experience poverty, who given their experience can help to improve the quality of the national programme.
Pielikums – II daļa – 4. punkts
Annex – part II – point 4
Katra par īstenošanu atbildīgā valsts struktūra iesniegs atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam.
Each National Implementing Body will submit a single application for Community funding.
Minētajā dotācijas pieteikumā būs raksturota nacionālā programma un Eiropas gadam paredzētās prioritātes, finansējumam ierosinātās darbības attiecīgajā iesaistītajā valstī un par katras atsevišķās darbības īstenošanu atbildīgās organizācijas.
That grant application will describe the national programme and priorities for the European Year, the actions proposed for funding in the relevant participating country and the organisations responsible for implementing each of the individual actions .
Dotācijas pieteikumam būs pievienots sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas ierosināto darbību kopējās izmaksas un līdzfinansējuma apmērs un avoti.
The grant application will be accompanied by a detailed budget setting out the total costs of the actions proposed and the amount and sources of co-funding.
Attiecināmās izmaksas var būt personāla un administratīvās izmaksas, kas radušās par īstenošanu atbildīgajai valsts struktūrai.
Eligible costs may include personnel and administrative costs incurred by the national implementing body.
Minētajā dotācijas pieteikumā būs raksturota nacionālā programma un Eiropas gadam paredzētās prioritātes un finansējumam ierosinātās darbības.
That grant application will describe the national programme and priorities for the European Year, and the actions proposed for funding.
Pielikums – II daļa – 6. punkts
Annex – part II – point 6
Komisija izvērtēs un, ja vajadzīgs, pieprasīs grozījumus pieteikumos Kopienas finansējumam, kurus iesniedz par īstenošanu atbildīgās valsts iestādes.
The Commission will evaluate and, if necessary, request modifications to the applications for Community funding submitted by the National Implementing Bodies.
Komisija izvērtēs atbilstību 2. pantā minētajiem mērķiem un, ja vajadzīgs, pieprasīs grozījumus pieteikumos Kopienas finansējumam, kurus iesniedz par īstenošanu atbildīgās valsts iestādes.
The Commission will evaluate compliance with the objectives referred to in Article 2 and, if necessary, request modifications to the applications for Community funding submitted by the National Implementing Bodies.
Komisijai jānodrošina, ka pieteikumi Kopienas finansējumam atbilst priekšlikuma 2. pantā minētajiem Eiropas gada mērķiem.
The Commission should ensure that the applications for Community funding comply with the objectives of the Year as mentioned in article 2 of the proposal.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – -1 ievilkums (jauns)
Annex – part IV – paragraph 2 – indent -1 (new)
• daudzdimensiju integrētu stratēģiju veicināšana, lai novērstu un izskaustu nabadzību, jo īpaši dziļu nabadzību, kā arī risinājumi, kuri jāintegrē sociālajā, ekonomikas un kultūras politikā;
• p romoting multidimensional integrated strategies to prevent and eradicate poverty, in particular severe poverty, and approaches which would be mainstreamed across social, economic and cultural policy;
Šajā gadā jāintegrē nabadzības daudzdimensiju aspekti ekonomikas, kultūras un sociālajā politikā.
The Year should help mainstream the multi-dimensional aspects of poverty in economic, cultural and social policies.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 1. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 1
• bērnu nabadzība un tās nodošana no paaudzes paaudzē;
• child poverty and the intergenerational transmission of poverty;
• cīņa pret bērnu nabadzību, tostarp tās nodošanu no paaudzes paaudzē , kā arī pret nabadzību ģimenēs, īpašu uzmanību pievēršot daudzbērnu ģimenēm, vienvecāka ģimenēm un ģimenēm, kuru aprūpē ir kāda apgādājama persona, kā arī pret to bērnu nabadzību, kuri atrodas sociālās aprūpes iestādēs;
• fighting child poverty including the intergenerational transmission of poverty as well as poverty within families, paying special attention to large families, single parents and families caring for a dependent person, as well as poverty experienced by children in institutions ;
Īpaša uzmanība jāpiešķir mazāk aizsargātu ģimeņu stāvoklim.
Specific attention should be given to the situation of vulnerable families.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 2. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 2
• ietverošs darba tirgus ;
• an inclusive labour market ;
• ietverošu darba tirgu veicināšana, risinot darba ņēmēju nabadzības problēmu un jautājumu par atbilstīgu darba samaksu — lai darbs atmaksātos;
• promoting inclusive labour markets, addressing in-work poverty and the need to make work pay ;
Daudziem nodarbinātiem iedzīvotājiem joprojām draud nabadzība zemas kvalitātes darba un zemas darba samaksas u.c. iemeslu dēļ.
Many people who are employed are still at-risk-of-poverty due to, amongst others, low quality jobs and low wages.
Eiropas gadā šai problēmai jāpievērš īpaša uzmanība.
This problem will need specific attention during the European Year.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 3. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 3
• izglītības un apmācības nepilnības, ieskaitot digitālo analfabētismu;
• disadvantages in education and training, including digital literacy training;
• izglītības un apmācības nepilnību , ieskaitot digitālo analfabētismu, izskaušana un vienlīdzīgas piekļuves IST veicināšana ikvienam, īpašu uzmanību veltot invalīdu specifiskajām vajadzībām;
• eradicating disadvantages in education and training, including digital literacy training and promoting equal access for all to ICTs, with particular focus on the specific needs of disabled people ;
Mūžizglītības iespēju pieejamībai ir sevišķa nozīme, jo cilvēku prasmēm jābūt pielāgotām darba tirgus pārmaiņām, lai būtu iespējams atrast pienācīgas kvalitātes darbu.
Access to lifelong learning opportunities is of particular importance because peoples skills need to adopt to the changes in the labour markets to have an opportunity for work at a decent level.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 4. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 4
• nabadzība un dzimumu dimensija ;
• poverty and the gender dimension ;
• pievēršanās tām nabadzības dimensijām, kas saistītas ar dzimumu un vecumu ;
• tackling the gender and age dimensions of poverty;
Nabadzība neskar vienādi sievietes, vīriešus un vecākus cilvēkus.
Poverty does not effect in an equal manner women and men or the elderly.
Politiskajos pasākumos un iniciatīvās jāņem vērā šīs atšķirības gan Eiropas gadā, gan pēc tam.
These differences should be taken into account in policies and initiatives during and after the European Year.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 5. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 5
• piekļuve pamatpakalpojumiem , ieskaitot pienācīgu mājokli;
• access to basic services, including decent accommodation;
• vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana atbilstīgiem resursiem un pakalpojumiem , ieskaitot pienācīgu mājokli , veselības un sociālo aizsardzību ;
• ensuring equal access to adequate resources and services, including decent accommodation , health and social protection ;
Atbilstīgu resursu, veselības un sociālās aizsardzības pieejamība ir ļoti nozīmīga nabadzībā dzīvojošiem cilvēkiem, un šis jautājums pienācīgi jārisina Eiropas gadā.
Access to adequate resources, to health and social protection are very important for people living in poverty and must be sufficiently addressed by the European Year.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 5.a ievilkums (jauns)
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 5 a new
• kultūras un brīvā laika pavadīšanas iespēju pieejamības veicināšana;
• facilitating access to culture and leisure opportunities;
Nabadzīgiem iedzīvotājiem bieži vien nav pieejamas kultūras un brīvā laika pavadīšanas iespējas.
Persons affected by poverty often do not have access to culture nor to leisure opportunities.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 6. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 6
• imigrantu diskriminācijas novēršana un integrācijas veicināšana un mazākumtautību sociālā integrācija un iesaistīšana darba tirgū ;
• overcoming discrimination and promoting the integration of immigrants and the social and labour market inclusion of ethnic minorities;
• imigrantu un mazākumtautību diskriminācijas novēršana un sociālās integrācijas veicināšana ;
• overcoming discrimination and promoting the social inclusion of immigrants and ethnic minorities;
Lai paskaidrotu, ka būtiski svarīga nozīme ir imigrantu un mazākumtautību integrācijai sabiedrībā.
To make clear that integration into the societies of immigrants and ethnic minorities is of the utmost importance.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 6.a ievilkums (jauns)
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 6 a (new)
• integrētas aktīvas iekļaušanas pasākumu un privātās dzīves organizēšanas veicināšana;
• promoting integrated approaches to active inclusion and the management of private life;
Ar Eiropas gada pasākumiem jāveicina aktīva iekļaušana, kā arī privātās dzīves organizēšana un jo īpaši pareiza finanšu pārvaldība.
The Year should help promote active inclusion as well as the self-management of private life and in particular sound financial management.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 6.b ievilkums (jauns)
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 6 b (new)
• vienlīdzīgu iespēju visiem veicināšana;
• promoting equal opportunities for all;
Ievērojot, ka Eiropas gada mērķis ir iespēju vienlīdzība, ir loģiski to iekļaut Eiropas gada tematos.
Given the aim of the European Year for equal opportunities it is logical to put that as in theme for this European Year.
Pielikums – IV daļa – 2. punkts – 7. ievilkums
Annex – part IV – paragraph 2 – indent 7
• pievēršanās invalīdu un citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzībām.
• addressing the needs of disabled people and other vulnerable groups.
• pievēršanās invalīdu un apgādājamo cilvēku un viņu ģimeņu , un citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu , kā arī neaizsargātā stāvoklī nonākušu cilvēku, jo īpaši bezpajumtnieku , vajadzībām.
• addressing the needs of disabled and dependent people and their families, and other vulnerable groups as well as people in vulnerable situations, in particular the homeless .
Nabadzība daudz vairāk apdraud apgādājamos cilvēkus un viņu ģimenes, kā arī cilvēkus, kuri ir nonākuši grūtos apstākļos.
Dependent people and the families caring for them are at higher risk of poverty just as persons who face a difficult personal situation.
Eiropadome, 2000. gada martā sākot Lisabonas stratēģiju, aicināja dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus, lai „līdz 2010. gadam būtiski ietekmētu nabadzības izskaušanu” .
At the launch of the Lisbon strategy in March 2000, the European Council invited Member States and the Commission to take steps to make “ a decisive impact on the eradication of poverty ” by 2010.
Turpmākās Eiropadomes no jauna apstiprināja šo mērķi.
Subsequent European Councils have reaffirmed this objective.
2006. gadā 16 % (78 miljoni) no visiem 25 ES valstu iedzīvotājiem dzīvoja zem nabadzības sliekšņa.
In 2006, 16% (78 million) of the total EU-25 population lived under the poverty threshold .
2000. gadā 25 ES dalībvalstīs 40 miljoni iedzīvotāju (9 % no kopskaita) saskārās ar pastāvīgu nabadzību .
In 2000 within the EU25 about 40 million people (9% of the total) are confronted with persistent poverty .
2005. gadā ES-25 valstīs 19 % (19 miljoni) bērnu bija pakļauti nabadzības riskam.
In 2005, within the EU-25 19% (19 million) of the children were at risk of poverty .
Kaut arī lielākajā daļā dalībvalstu dzimumu atšķirības samazinās, attiecībā uz nabadzību un pastāvīgu nabadzību plaisa starp dzimumiem (2006. gada dati) ir aptuveni 2 procentu apmērā.
Although in most Member States the gender gap is decreasing, regarding the poverty and persistent poverty the gender gap is (in 2006) about 2 percentage point .
Vispārīga informācija
Background information
Lisabonas 2000. gada Eiropadome izveidoja atklāto koordinācijas metodi (AKM), kas nodrošina politiskās koordinācijas sistēmu bez juridiskiem ierobežojumiem.
The Lisbon European Council of March 2000 set up the Open Method of Coordination (OMC) which provides a framework of political coordination without legal constraints.
Šī sistēma ir pamatā Savienības stratēģiskā mērķa — ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes ar vairāk un labākām darba vietām un plašākas sociālās kohēzijas — sasniegšanai līdz 2010. gadam.
As such, it underpins the achievement of the Union’s strategic goal of sustained economic growth, more and better jobs, and greater social cohesion by 2010.
Dalībvalstis ir piekritušas identificēt un veicināt savu efektīvāko politiku sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas jomā ar mērķi mācīties no citu pieredzes.
Member States agree to identify and promote their most effective policies in the fields of Social Protection and Social Inclusion with the aim of learning from each others’ experiences.
Tā ir elastīga un decentralizēta metode, kuras ietvaros:
This is a flexible and decentralised method, which involves:
dalībvalstis piekrīt kopējiem mērķiem un kopējiem rādītājiem, sagatavo valstu stratēģiskos ziņojumus un iesniedz savus novērtējumus;
In the framework of this flexible and decentralised method, the Member States agree to common objectives and common indicators, prepare national strategic reports and present their evaluation.
kopš 2007. gada janvāra ES jaunā integrētā Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programma atbalsta sociālajā programmā noteiktos mērķus un veicina plašāku Savienības nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju.
Since January 2007, the EU's new integrated programme for employment and social solidarity supports the goals set out in the Social Agenda and contributes to the Union's wider strategy for jobs and growth.
Sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas AKM visaptverošie mērķi ir šādi:
The overarching objectives of the OMC for social protection and social inclusion are to promote:
· veicināt efektīvu un savstarpēju mijiedarbību starp ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un Lisabonas mērķiem panākt lielāku ekonomisko izaugsmi, vairāk un labākas darba vietas un plašāku sociālo kohēziju;
· Effective and mutual interaction between the EU's Sustainable Development Strategy and the Lisbon objectives of greater economic growth, more and better jobs and greater social cohesion;
· veicināt sociālās iekļaušanas politiku, dzimumu vienlīdzību un vienādas iespējas visiem ar pieejamu, finansiāli ilgtspējīgu un efektīvu sociālās aizsardzības sistēmu palīdzību;
· Social inclusion policies, equality between men and women and equal opportunities for all through accessible, financially sustainable and efficient social protection systems;
· veicināt labu pārvaldību, pārredzamību un ieinteresēto pušu līdzdalību politikas izstrādē, īstenošanā un pārraudzībā.
· Good governance, transparency and the involvement of stakeholders in the design, implementation and monitoring of policy.
Attiecībā uz visaptverošajiem mērķiem ir minēts, ka AKM ir jārada būtiska ietekme uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu.
Within the framework of the overarching objectives it is mentioned that the OMC should aim at having a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion.
Saskaņā ar Lisabonas Eiropadomes noteiktajām pilnvarām dalībvalstis un Komisija ir centušās izstrādāt kopējas pieejas un savienojamību attiecībā uz rādītājiem.
Following the mandate from the Lisbon European Council, the Member States and the Commission have sought to develop common approaches and compatibility in regard to indicators.
2001. gadā Sociālās aizsardzības komiteja (SAK) iesniedza ziņojumu, kurā piedāvāja sākotnēju rādītāju kopumu, par kuru panākta kopēja vienošanās un ko 2001. decembrī pieņēma Nodarbinātības un sociālo lietu padomē un pēc tam nosūtīja ES Lākenas-Briseles sammitam.
In 2001, the Social Protection Committee (SPC) submitted a report recommending an initial set commonly agreed indicators which was adopted at the Employment and Social Affairs Council in December 2001 and then was submitted to the EU Laeken-Brussels Summit.
2006. gada jūnijā SAK pieņēma pielāgotus sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas procesa kopējos rādītājus.
In June 2006, the SPC adopted an adjusted set of common indicators for the social protection and social inclusion process.
Attiecībā uz mērķi izskaust nabadzību un sociālo atstumtību viens no kopīgajiem rādītājiem ir nabadzības slieksnis (to personu skaits, kuru vidējie pieejamie ienākumi ir mazāki par 60 % no vidējiem ienākumiem uz vienu iedzīvotāju attiecīgajā valstī).
With regard to the objective of eradication of poverty and social exclusion one of the common agreed indicators is the at-risk of poverty rate (share of persons with an equivalised disposable income below 60% of the national equivalised median income).
Komisijas paziņojuma par Eiropas gadu 2010 kopsavilkums
Summary of the Commission Communication regarding the European Year 2010
2005.-2010. gada sociālajā programmā Komisija izvirzīja priekšlikumu 2010. gadu noteikt par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu.
In its 2005-2010 Social Agenda, the Commission announced a proposal to designate 2010 as the European Year for combating poverty and social exclusion.
Šim gadam piešķirtais 17 miljonu eiro budžets ir lielākais budžets, kāds jebkad piešķirts Eiropas gadam, šādi demonstrējot tā lielo politisko nozīmi.
The budget allocated to the Year-17 million euros- represents the highest budget ever granted to a European Year, thus demonstrating its high political importance.