natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– lai stiprinātu to budžeta disciplīnas un koordināciju un uzraudzību;
- to strengthen coordination and surveillance of their budgetary discipline.
– lai tām noteiktu ekonomikas politikas pamatnostādnes.
- to set policy guidelines.
136. pantā ir uzsvērts, ka šos noteikumus pieņem saskaņā ar kādu no 121.
Article 136 emphasises that these measures shall be adopted in accordance with the relevant procedure from among those referred to in Articles 121
LESD 121. pants ietver noteikumus par dalībvalstu ekonomikas politikas koordināciju.
Article 121 TFUE lays down provisions on the coordination of the Member States’ economic policies.
126. panta 6. punktā ir noteikts, ka Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem noteikumus, sīki nosakot 121. panta 3. punktā un 124. panta 4. punktā minētās daudzpusējās uzraudzības procedūras piemērošanas kārtību. un 126. pantā minētajām atbilstīgajām procedūrām, izņemot to, kas noteikta 126. panta 14. punktā .
Article 121(6) allows Parliament and the Council to adopt by the ordinary legislative procedure regulations with detailed rules for the multilateral surveillance procedure provided in Article 121 (3) and 121(4). and 126, with the exception of the procedure set out in Article 126(14).
Šķiet, ka saskaņā ar LESD 126. panta 14. punktu, kas jāskata saistībā ar 136. pantu, likumdevējas iestādes var nostiprināt LESD 121. un 126. pantā
It appears that under the combination of Article 126 (14) and 136 TFUE, the legislature may strengthen the coordination and the surveillance provided for in Articles 121 and 126 TFEU
Tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. paredzēto koordināciju un uzraudzību, kā arī izstrādāt detalizētus noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras piemērošanu.
For those Member States whose currency is the euro. and may also lay down detailed rules concerning the application of the excessive deficit procedure (EDP).
Priekšlikuma analīze.
Analysis of the proposal.
Kā jau tika minēts, vairākumā gadījumu tiesību akts pamatojas tikai uz vienu juridisko pamatu.
As we have seen, in principle a legislative measure is to be founded on one legal basis.
Vienīgi tad, ja izņēmuma kārtā tiek konstatēts, ka tiesību aktam vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairākas nedalāmi saistītas sastāvdaļas un nevienu no tiem nevar uzskatīt par sekundāru un pakārtotu otram, šāds tiesību akts jāpamato ar vairākiem atbilstīgiem juridiskajiem pamatiem
Only if, exceptionally, it is established that the measure simultaneously pursues a number of objectives or has several components that are indissociably linked, without one being secondary and indirect in relation to the other, will that measure have to be founded on various corresponding legal bases.
Lieta C-91/05, Komisija/Padome [2008], ECR I-3651. .
Case C-91/05 Commission v. Council [2008] ECR I-3651.
Ņemot vērā pašreizējo priekšlikumu, ir nepieciešami grozījumi, kas uzlabotu mehānismu, kurš izveidots saskaņā Regulu Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu.
The present proposal seeks amendments to improve the mechanism put in place by the Regulation No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure.
Paskaidrojuma rakstā saistībā ar paredzēto reformu ir ierosināti šādi svarīgi pasākumi:
The Explanatory Memorandum puts forward the key measures for the envisaged reform as it follows:
a) jāievieš pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras parāda kritērijs.
a) the debt criterion of the EDP is to be made operational.
Šis pasākums ir ierosināts, ņemot vērā maznozīmīgo ietekmi, kāda līdz šim ir bijusi parāda kritērijam, lai gan principā nosacījumi attiecībā uz abiem kritērijiem (deficītu un parādu) ir vienādi;
This measure comes as a response to the marginal role played insofar by debt, although the two criteria (deficit and debt) are in principle on an equal footing.
b) jāievieš euro zonas dalībvalstīm paredzētu jaunu finanšu sankciju kopums, lai novērstu pārmērīga vispārēja deficīta veidošanos un lai gadījumos, kad tāds rodas, nekavējoties tiktu sekmēta tā korekcija;
b) introduction of a new set of financial sanctions for euro-area Member States in order to deter excessive general deficits and if they occur, to further their prompt correction.
c) jāizveido skaidrāka un elastīgāka sistēma saistībā ar Komisijas iespējamiem ieteikumiem.
c) a clearer and a more flexible framework concerning the Commission’s possible recommendations.
Jāsecina, ka šo priekšlikumu galvenais mērķis ir novērst un koriģēt pārmērīgu budžeta deficītu, nepieļaut būtiskas kļūdas budžeta politikā un izstrādāt detalizētus noteikumus, kuri jāievēro, piemērojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.
It follows that the main purposes of these proposal are to deter and correct excessive deficits, to avoid gross error in budgetary policies and to fix the detailed rules to be followed when applying the excessive deficit procedure.
Tādējādi ir skaidrs, ka 126. panta 14. punkts ir piemērots pašreizējā priekšlikuma juridiskais pamats.
It is clear therefore that Article 126(14) constitutes an adequate legal basis for the present proposal.
Regulas priekšlikuma preambulas 14. apsvērumā ir uzsvērts, ka „ lai nodrošinātu, ka iesaistītās dalībvalstis ievēro Savienības fiskālās uzraudzības sistēmu, saskaņā ar Līguma 136. pantu jāizveido uz noteikumiem pamatotas sankcijas ”.
Recital 14 in the preamble emphasises that " in order to ensure compliance with the fiscal surveillance framework of the Union for participating Member States, rules-based sanctions should be designed on the basis of Article 136 of the Treaty ".
Lai gan šķiet, ka uz noteikumiem pamatotas sankcijas ir saskaņā ar šo priekšlikumu izveidotās sistēmas svarīga sastāvdaļa un ka tās sekmē pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras efektīvu piemērošanu, nevar apgalvot, ka šis ir ierosinātās regulas pats galvenais mērķis.
Although it seems that rules-based sanctions are an important component of the system put in place by the proposal and that they contribute to the effective enforcement of the EDP procedure, it cannot be argued that this is the main purpose of the proposed regulation.
Ņemot vērā iepriekšminēto, ir skaidrs, ka šā priekšlikuma vienīgais atbilstošais juridiskais pamats ir LESD 126. panta 14. punkts.
In view of all this, it seems that the Article 126(14) TFEU is the sole appropriate legal basis for this proposal.
Komisija 2010. gada 29. septembrī iesniedza tiesību aktu kopumu, ar kuru pastiprina ekonomikas pārvaldību ES un euro zonā.
On 29 September 2010, the Commission presented a legislative package aimed at reinforcing the economic governance in the EU and the euro area.
Šo kopumu veido seši tiesību aktu priekšlikumi — četros no tiem tiek regulēti fiskāli jautājumi, tostarp Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) reforma, kamēr ar divām jaunām regulām reglamentē tādu problēmu konstatēšanu un risināšanu, kas saistītas ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības rašanos ES un euro zonā.
The package is made up of six proposals: four of them deal with fiscal issues, including a reform of the Stability and Growth Pact (SGP), while two new regulations aim at detecting and addressing emerging macroeconomic imbalances within the EU and the euro area.
Komisija ierosina palielināt dalībvalstu atbilstību SIP noteikumiem un uzlabot fiskālās politikas saskaņošanu.
The Commission proposes to reinforce Member States' compliance with the SGP and to deepen fiscal policy coordination.
Atbilstīgi tā sauktajai preventīvajai Stabilitātes un izaugsmes pakta daļai tiek grozīta Regula (EK) Nr. 1466/97, kuras mērķis ir „stiprināt budžeta stāvokļa un ekonomikas politikas uzraudzību un koordināciju”, lai panāktu, ka uzplaukuma periodos dalībvalstis īstenotu apdomīgu fiskālo politiku vajadzīgo rezervju nodrošināšanai krīzes periodiem.
Under the so-called preventive arm of the SGP, the existing Regulation 1466/97 on "strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies" is amended in order to ensure that Member States follow "prudent" fiscal policies in good times to build up the necessary buffer for bad times.
Turklāt saskaņā ar tā saukto SIP korektīvo daļu grozījumos, kas attiecas uz Regulu Nr. 1467/97 par „pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu” tiek ierosināts rūpīgāk sekot līdzi parāda attīstībai uz tādiem pašiem pamatiem kā tas ir budžeta deficīta gadījumos.
In addition, under the so-called corrective arm, amendments to Regulation 1467/97 concerning the "implementation of the excessive deficit procedure" are proposed to ensure that debt developments are followed more closely and put on an equal footing with deficit developments.
Tiek ierosināta arī direktīva, ar kuru noteiktu prasības dalībvalstu budžeta sistēmām fiskālās atbildības veicināšanai, nosakot prasību minimumu valstu fiskālajām sistēmām un nodrošinot to atbilstību Līguma prasībām.
Furthermore, a Directive introducing requirements for budgetary frameworks of the Member States is proposed to encourage fiscal responsibility by setting minimum requirements for national fiscal frameworks and ensuring they are in line with Treaty obligations.
Lai atbalstītu SIP preventīvās un korektīvās daļas izmaiņas, Komisija ierosināja arī īstenošanas mehānismu stiprināšanu euro zonas dalībvalstīm.
To back up the changes in the preventive and corrective arms of the SGP, the Commission also proposed strengthening the enforcement mechanisms for the euro area Member States.
Šis atzinuma projekts attiecas uz Komisijas priekšlikumu, ar kuru groza Regulu Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, un kurā referents piedāvā šādas galvenās izmaiņas:
This draft opinion concerns the Commission’s proposal amending Regulation No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure to which your rapporteur proposes the following main modifications:
– Budžeta uzraudzībai vienmēr ir jāatbilst ES vispārējiem mērķiem, īpaši LESD 9. panta prasībām, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa un atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, kā arī ar sociālās atstumtības apkarošanu.
- The enforcement of budgetary surveillance should always be subject to overarching objectives of the EU, and in particular to the requirements of Article 9 TFEU related to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
– Uzraugot atbilstību budžeta disciplīnas noteikumiem un pieņemot attiecīgos lēmumus, ir jāpievērš īpaša uzmanība ne tikai nopietnai ekonomiskai, bet arī sociālai lejupslīdei, kas var ietekmēt valdību finansiālo stāvokli.
- In monitoring the compliance with the rules on budgetary discipline and in taking decisions in that respect, special consideration should be given not only to severe economic but also social downturns which may have an impact on the financial position of governments.
– To dalībvalstu iespējas novirzīties no attiecīgajiem vidēja termiņa budžeta mērķiem, kuras īsteno strukturālās reformas, nedrīkst saistīt ar pensiju reformām, kuru mērķis ir noteiktu modeļu veicināšana.
- The possibility for Member States implementing structural reforms to deviate from their respective medium-term budgetary objectives should not be linked to pension reforms aiming at the promotion of certain models.
Tā vietā ir jāatļauj izmantot šīs iespējas tām dalībvalstīm, kuras īsteno strukturālās reformas, kas palīdz saglabāt vai radīt darba vietas un samazināt nabadzību.
Instead, such as possibility should be allowed to the Member States implementing structural reforms which contribute to the job preservation or creation and to reduction of poverty.
– Naudas sodus, kas iekasēti no dalībvalstīm, kuras nav izpildījušas attiecīgos ieteikumus, ir jāizmanto, lai atbalstītu Eiropas Savienības ilgtermiņa ieguldījumu un nodarbinātības mērķus, un tos nedrīkst vienkārši izdalīt tām dalībvalstīm, uz kurām neattiecas pārmērīga deficīta procedūra, kā to ierosina Komisija.
- Fines collected from the Member States which fail to comply with their respective recommendations should be used in support of the EU’s long term investment and job targets and not distributed only to the Member States that are not subject of any excessive procedure as the Commission proposes.
– Ekonomikas pārvaldības stiprināšanai ir jānotiek vienlaikus ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanu.
- The strengthening of the economic governance should go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of the European governance.
Šajā ziņā Eiropas Parlamenta nozīmi ir jāpastiprina visā uzraudzības procesā.
In this respect, the role of the European Parliament should be strengthened in the whole surveillance process.
Turklāt ticamai un pārredzamai uzraudzības sistēmai nepieciešamie priekšnoteikumi ir regulāras apspriedes ar sociālajiem partneriem un ciešāka valstu parlamentu iesaistīšanās.
In addition, regular consultation of the social partners and a stronger involvement of National Parliaments are necessary preconditions of a credible and transparent surveillance framework.
(1) Dalībvalstu ekonomikas politiku koordinēšanai Savienībā saskaņā ar Līgumu jāatbilst stabilu cenu, stabilas valsts finanšu un monetārās sistēmas un stabilas maksājumu bilances pamatprincipiem.
(1) The coordination of the economic policies of the Member States within the Union, as provided by the Treaty, should entail compliance with the guiding principles of stable prices, sound public finances and monetary conditions and a sustainable balance of payments.
(1) Dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanai Savienībā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) jāatbilst augsta nodarbinātības līmeņa un sociālās kohēzijas, stabilu cenu, stabilas valsts finanšu un monetārās sistēmas un stabilas maksājumu bilances pamatprincipiem.
(1) The coordination of the economic policies of the Member States within the Union, as provided by the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) , should entail compliance with the guiding principles of a high level of employment and social cohesion, stable prices, sound public finances and monetary conditions and a sustainable balance of payments.
(1a) LESD noteikts, ka, formulējot un īstenojot savu politiku un darbības, Eiropas Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu un ar sociālās atstumtības apkarošanu.
(1a) The TFEU provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union shall take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(1b) Pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, ir pilnībā jāatbilst LESD horizontālajiem noteikumiem, proti, LESD 7., 8., 9., 10. un 11. pantam un LESD 153. panta 5. punktam, kā arī Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajam 26. protokolam par sabiedriskiem pakalpojumiem.
(1b) The measures adopted under this Regulation should be fully consistent with the horizontal provisions of the TFEU, namely Articles 7, 8, 9, 10 and 11 TFEU, with Article 153(5) TFEU, and with the Protocol (No 26) on services of general interest annexed to the Treaty on European Union and to the TFEU.
(3) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatmērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina finanšu stabilitāti un darba vietu izveidi.
(3) The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth underpinned by financial stability and conducive to employment creation.
(3) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatmērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina finanšu stabilitāti un darba vietu izveidi , un tādēļ tam ir jāsekmē ilgtermiņa ieguldījumi gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes panākšanai .
(3) The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth underpinned by financial stability and conducive to employment creation and should, therefore, enhance long-term investments for a smart, sustainable and inclusive growth .
(4a) Uzlabotajai budžeta uzraudzības sistēmai tomēr ir jāpalīdz sasniegt Eiropas Savienības izaugsmes un nodarbinātības mērķus un nopietnas ekonomikas lejupslīdes vai ievērojama bezdarba pieauguma laikā tā ir jāpapildina ar ekonomikas stimulēšanu, ar darba vietu aizsardzību un izveidi un sociālo kohēziju, vienlaikus ievērojot konkrētas dalībvalsts īpašās prioritātes un vajadzības.
(4a) The strengthened budgetary surveillance framework should, however, help achieve the Union's growth and jobs objectives, and should, during a severe economic downturn or a severe rise in unemployment be combined with efforts to stimulate the economy, protection and creation of jobs and social cohesion, whilst respecting Member-State-specific priorities and needs.
(4b) Ekonomikas pārvaldības uzlabošanai ir jānotiek vienlaikus ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanu, kura jāsasniedz ar lielāku un ātrāku Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu iesaistīšanos ekonomikas politikas saskaņošanas procedūrās, pilnībā izmantojot LESD instrumentus, jo īpaši vispārējās pamatnostādnes dalībvalstu ekonomikas politikai un pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai.
(4b) Strengthening economic governance should go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which should be achieved through a closer and more timely involvement of the European Parliament and the national parliaments throughout the economic policy coordination procedures, with the full use of the tools provided for by the TFEU, in particular the broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union and the guidelines for the employment policies of the Member States.
(12) Novērtējot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņa pagarināšanu, īpaši jāņem vērā vispārējas nopietnas ekonomikas lejupslīdes .
(12) In assessing the case for an extension of the deadline for correcting the excessive deficit, special consideration should be given to severe economic downturns of a general nature .
(12) Novērtējot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņa pagarināšanu, īpaši jāņem vērā nopietna ekonomikas lejupslīde vai ievērojams bezdarba pieaugums .
(12) In assessing the case for an extension of the deadline for correcting the excessive deficit, special consideration should be given to a severe economic downturn or a severe rise in unemployment .
Valsts budžeta deficīta pārsniegumu pār atsauces jeb salīdzināmo vērtību uzskata par ārkārtēju saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otro rindkopu, ja to izraisa kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē valsts finansiālo stāvokli, vai ja to iemesls ir ekonomikas nopietna lejupslīde.”
The excess of a government deficit over the reference value shall be considered exceptional, in accordance with the second indent of Article 126 (2) (a) of the Treaty , when resulting from an unusual event outside the control of the Member State concerned and which has a major impact on the financial position of general government, or when resulting from a severe economic downturn.
Valsts budžeta deficīta pārsniegumu pār atsauces jeb salīdzināmo vērtību uzskata par ārkārtēju saskaņā ar LESD 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otro rindkopu, ja to izraisa kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē valsts finansiālo stāvokli, vai ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde vai ievērojams bezdarba pieaugums .”
The excess of a government deficit over the reference value shall be considered exceptional, in accordance with the second indent of Article 126 (2) (a) TFEU , when resulting from an unusual event outside the control of the Member State concerned and which has a major impact on the financial position of general government, or when resulting from a severe economic downturn or a severe rise in unemployment .
2. pants – 1.a punkts
Article 2 – paragraph 1a
Trīs gadu laika posmā no [jānorāda šīs regulas spēkā stāšanās datums] ņem vērā šā indikatora retroaktīvo būtību tā pielietojumā.
For a period of 3 years from [date of entering into force of this Regulation - to be inserted] , account shall be taken of the backward-looking nature of this indicator in its application.
Triju gadu laika posmā no …* ņem vērā šā indikatora retroaktīvo būtību tā pielietojumā.”
For a period of three years from …* , account shall be taken of the backward-looking nature of this indicator in its application.
* OV: lūdzu, ievietojiet šīs regulas spēkā stāšanās datumu.
* OJ please insert date of entry into force of this Regulation.
Gatavojot paziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, Komisija ņem vērā visus tajā pašā pantā minētos attiecīgos faktorus.
The Commission, when preparing a report under Article 126(3) of the Treaty shall take into account all relevant factors as indicated in that Article.
Paziņojumā atbilstoši jāatspoguļo vidēja termiņa ekonomikas stāvokļa attīstība (jo īpaši potenciālā izaugsme, dominējošie cikliskie nosacījumi, inflācija, pārmērīgas makroekonomiskās svārstības) un vidēja termiņa budžeta stāvokļa attīstība (jo īpaši fiskālās konsolidācijas centieni “labajos laikos”, valsts investīcijas, politiku ievie啾na kopējas Savienības izaugsmes stratēģijas kontekstā un vispārējā valsts finanšu kvalitāte, jo īpaši saderība ar Padomes Direktīvu […] par dalībvalstu budžeta sistēmu prasībām).
The report shall appropriately reflect developments in the medium-term economic position (in particular potential growth, prevailing cyclical conditions, inflation, excessive macroeconomic imbalances) and developments in the medium-term budgetary position (in particular, fiscal consolidation efforts in ‘good times’, public investment, the implementation of policies in the context of the common growth strategy for the Union and the overall quality of public finances, in particular, compliance with Council Directive […] on requirements for budgetary frameworks of the Member States).
Paziņojumā atbilstoši analizē arī parāda attīstība vidējā termiņā (tajā jo īpaši atspoguļo riska faktorus, tai skaitā parāda maksājumu struktūru un parāda denominācijas valūtu, krājumu plūsmas darbības, uzkrātās rezerves un citus valsts aktīvus; garantijas, īpaši saistībā ar finanšu sektoru; tiešās un netiešās saistības, kas attiecas uz sabiedrības novecošanos, un privātā parāda lielumu, ciktāl tas valstij varētu radīt netiešas saistības).
The report shall also analyse developments in the medium-term debt position as relevant (in particular, it appropriately reflects risk factors including the maturity structure and currency denomination of the debt, stock-flow operations, accumulated reserves and other government assets; guarantees, notably linked to the financial sector; liabilities both explicit and implicit related to ageing and private debt to the extent that it may represent a contingent implicit liability for the government).
Turklāt Komisija pienācīgi ņem vērā jebkurus citus faktorus, kurus attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtiskiem, lai pilnīgi un kvalitatīvi novērtētu, kādā mērā pārsniegta atsauces jeb salīdzināmā vērtība, ko dalībvalsts paziņojusi Komisijai un Padomei.
Furthermore, the Commission shall give due consideration to any other factors which, in the opinion of the Member State concerned, are relevant in order to comprehensively assess in qualitative terms the excess over the reference value and which the Member State has put forward to the Commission and to the Council.