natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. norāda, ka ES darbojas vairāk nekā 700 trešo pušu organizāciju, kas apkopo patērētāju sūdzības, bet to izmantotās metodes ir ļoti atšķirīgas, un tikai dažas no tām vāc datus par šo sūdzību būtību, kā arī par sūdzībās minētajām konkrētajām nozarēm; uzskata, ka, lai gan ar to varētu pietikt padoma vai informācijas sniegšanai, tomēr ar to vēl nepietiek, lai noteiktu iespējamos trūkumus tirgus darbībā, raugoties no patērētāju viedokļa; tādēļ aicina visas iestādes, kas izskata sūdzības, pieņemt saskaņotu metodiku patērētāju sūdzību klasificēšanai un ziņojumu sniegšanai par tām, kā arī mudina šīs iestādes iesniegt datus par sūdzībām visās jomās — ieteiktajās un pēc pašu izvēles — kā to ierosinājusi Komisija savā ieteikuma projektā; uzskata, ka saskaņotas metodikas izstrāde ļaus dalībvalstīm vākt daudz saturīgākus datus un gūt pilnīgāku priekšstatu par valsts patēriņa tirgiem, kā arī izveidot ES līmeņa datubāzi, kas dos iespēju salīdzināt patērētāju problēmas visā ES;
Notes that there are more than 700 third-party organisations collecting consumer complaints in the EU but the arrangements for doing so differ considerably and relatively few such organisations collect data about the nature of the complaint and the sector concerned; considers that, while this might be sufficient for purposes of offering advice or information, it is not at all adequate for identifying potential market failures from a consumer perspective; calls on all complaints bodies, therefore, to adopt a harmonised methodology for classifying and reporting consumer complaints and encourages them to report complaints data corresponding to all fields – recommended and voluntary – proposed by the Commission in its draft recommendation; believes that the development of a harmonised methodology will allow Member States to collect more meaningful data and to construct a more complete picture of national consumer markets, leading to the establishment of an EU-wide database which will enable comparison of consumer problems across the EU;
23. atzīst, ka patērētāju apmierinātība ir svarīgs rādītājs, lai saprastu, cik labi vai slikti tirgi darbojas patērētāju interesēs; aicina Komisiju uzlabot metodiku un mērījumus, kas vajadzīgi, gatavojot patērētāju apmierinātības pārskatus, un turpmāk gatavot šādus pārskatus arī par citām nozarēm;
Acknowledges that consumer satisfaction is an important indicator in understanding how well or poorly markets are delivering for consumers; asks the Commission to develop further its methodology and measuring techniques for carrying out consumer satisfaction surveys and to cover additional sectors in the future;
27. norāda, ka pārrobežu darījumu pārsvars dažādās ES dalībvalstīs ir atšķirīgs un, lai gan vidēji pārrobežu pirkumiem tiek tērēta ievērojama summa (EUR 737 uz vienu cilvēku gadā), vairākums (75 %) mazumtirgotāju pārdod preces tikai pircējiem savā valstī un tikai viena ceturtā daļa ES patērētāju izdara pārrobežu pirkumus; uzskata, ka, lai gan pastāv vairāki strukturāli šķēršļi, piemēram, valoda, attālums un atšķirības patērētāju aizsardzības noteikumos, lielāka patērētāju uzticība ievērojami palielinātu pārrobežu tirdzniecības apjomus; uzskata, ka, attīstoties pārrobežu tirdzniecībai, tiesiskais regulējums nedrīkst pasliktināties, bet gluži otrādi — šajā gadījumā ir jāpieliek vēl lielākas pūles, lai panāktu pieņemamu patērētāju aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā;
Notes that the prevalence of cross-border activity still varies significantly across the EU, and although average expenditure on cross-border purchases is considerable (EUR 737 per person per year), the great majority (75%) of retailers sell only to consumers in their own country, while only a quarter of EU consumers make cross-border purchases; considers that, while there are a number of structural barriers, such as language, distance, and differences in consumer protection law, stronger consumer confidence would substantially increase the levels of cross-border trade; considers that the development of cross-border trade should not reduce the level of regulation but, on the contrary, that it renders even more necessary efforts to maintain an optimal level of consumer protection in the EU;
33. uzskata, ka dati par tirgu var būt nozīmīgi no jauninājumu un konkurētspējas viedokļa; tāpēc uzsver rezultātu pārskata svarīgumu, jo tas ir piemērots instruments, lai secinātu, kādas ir patērētāju simpātijas un prasības; norāda, ka šie dati var sekmēt jauninājumus, mudinot uzņēmumus apgūt jaunus tirgus un uzlabot savus ražojumus un pakalpojumus;
Takes the view that market-relevant data can play a crucial role in driving both innovation and competitiveness; emphasises, therefore, the importance of the Scoreboard as an enabling tool for identifying consumer preferences and demands; notes that this data can stimulate innovation by providing businesses with incentives to enter new markets and creating pressure on firms to improve their products and services;
36. mudina visas dalībvalstis katru gadu veikt plašu tirgus pārraudzību, lai noteiktu tos tirgus, kuri patērētājiem sagādā grūtības, un sniegt pilnīgu informāciju, kas ļautu Komisijai pārraudzīt un salīdzināt problēmas, ar kurām patērētāji saskaras iekšējā tirgū;
Encourages all Member States to carry out a broad market-monitoring exercise on an annual basis in order to identify markets which are failing for consumers and to provide complete data that will allow the Commission to monitor and compare the problems faced by consumers in the internal market;
38. aicina Komisiju ar dalībvalstu atbalstu izstrādāt stratēģiju tam, kā rezultātu pārskatu darīt zināmu plašākai sabiedrībai, cita starpā nodrošinot, ka tas ir viegli pieejams un pamanāms attiecīgajās tīmekļa vietnēs, un veicināt tā atbilstīgu izplatīšanu plašsaziņas līdzekļiem, valsts iestādēm, patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām personām; uzskata, ka ir jāturpina ik gadu rezultātu pārskatu izdot kā atsevišķu brošūru un tas ir jāpārtulko visās ES oficiālajās valodās; aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas iedzīvotāju vidū pienācīgi popularizēt tīmekļa vietni „eYou Guide”, ko šim nolūkam ir radījusi Komisija, lai informētu iedzīvotājus par pilsoņu tiesībām;
Asks the Commission to develop, with the support of the Member States, a strategy to communicate the Scoreboard better to a wider audience, inter alia by ensuring that it is easily accessible and visible on relevant websites, and to promote its proper dissemination to the media, national authorities, consumer organisations and other stakeholders; considers that it is necessary to continue annual publication of the Scoreboard in a brochure and to make it available in all the official EU languages; calls on the Commission and Member States to take appropriate steps to promote the use by European citizens of the ‘eYou Guide’ website, which was specially set up by the Commission as a guide to citizens’ rights;
Patērētāju tiesību aizsardzības acquis izpilde
Enforcement of the consumer acquis
40. uzsver, ka efektīva ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu īstenošana un piemērošana palielina patērētāju uzticību un efektīvi iedarbojas uz uzņēmumiem, kas šos noteikumus cenšas apiet; aicina Komisiju cieši pārraudzīt, kā dalībvalstis transponē un īsteno ES patērētāju tiesību aizsardzības acquis , un palīdzēt tām šajā darbā; aicina Komisiju šajā sakarībā rast iespējas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 169. pantu, stiprināt patērētāju aizsardzības politiku, atbalstot un papildinot dalībvalstu politiku un, iespējams, paredzot Eiropas patērētāju aģentūras izveidi;
Emphasises that the effective implementation and enforcement of EU consumer protection rules acts as a driver for increasing consumer confidence and as a forceful deterrent to businesses seeking to evade those rules; calls on the Commission to closely monitor, and help Member States with, the transposition and implementation of the EU consumer acquis; invites the Commission, in that context, to explore options, using the legal basis provided by Article 169 of the Treaty on the Functioning of the European Union, for raising the profile of consumer protection policy through measures that support and supplement Member State policies, potentially including the creation of a European Consumer Agency;
42. uzskata, ka izšķiroša nozīme patērētāju uzticības veicināšanā ir tirgus pārraudzības un tiesību aktu izpildes mehānismu uzlabošanai un to efektīvai un pilnīgai piemērošanai, jo patēriņa izdevumi būs svarīgs ekonomikas atlabšanas faktors; uzskata, ka valsts iestādēm ir jāsaņem vairāk līdzekļu tam, lai atklātu un galu galā apturētu jebkādu nelikumīgu komercdarbību;
Considers that enhancing market surveillance and enforcement mechanisms and applying them efficiently and comprehensively to encourage consumer confidence is crucial, as consumer spending will be an important factor for the economic recovery; takes the view that public authorities must be given more resources to investigate and ultimately stop illegal commercial practices;
44. mudina visās dalībvalstīs izveidot neatkarīgas patērētāju tiesību aizsardzības aģentūras, kas sniedz informāciju un ierosina tiesas procesus, lai aizsargātu patērētāju intereses; attiecīgi mudina patērētāju tiesību aizsardzības aģentūras visās dalībvalstīs uz sadarbību;
Encourages the establishment in all Member States of independent consumer protection agencies to provide information and bring proceedings before national courts in order to protect consumers’ interests; encourages, accordingly, cooperation between consumer protection agencies in all Member States;
46. piekrīt Komisijas viedoklim, ka tādi alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi kā starpniecība un šķīrējtiesa vai izšķiršana ārpustiesas kārtībā var būt lietderīga un pievilcīga alternatīva patērētājiem, kuriem nav izdevies neformāli atrisināt strīdu ar pārdevēju vai valsts organizāciju, kas sniedz pakalpojumus; mudina dalībvalstis veicināt strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izstrādi, lai celtu patērētāju aizsardzības līmeni un maksimāli nodrošinātu tiesību aktu ievērošanu, tomēr uzsver, ka šādiem mehānismiem būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj tiesiskie vai administratīvie izpildes līdzekļi; arī uzskata, ka konkrēta termiņa noteikšana iestādēm un uzņēmumiem atbildes sniegšanai par sūdzībām varētu būt svarīgs atbalsts patērētājiem, kas ir gatavi rīkoties, lai atrisinātu kādu konfliktu;
Shares the Commission’s view that alternative dispute-resolution mechanisms, such as mediation and arbitration or out-of-court settlements, can be an expedient and attractive option for consumers who have been unsuccessful in informally resolving their dispute with a trader or a publicly owned organisation providing services; urges Member States to encourage the development of alternative dispute-resolution mechanisms to enhance the level of consumer protection and maximise compliance with legislation, but emphasises that such mechanisms should complement, rather than replace, judicial or administrative means of enforcement; considers also that the setting of fixed deadlines for replies from agencies and undertakings in respect of practices reported could significantly help consumers who plan to take action to resolve a dispute;
50. pauž atbalstu saskaņotām izpildes darbībām (pārbaudēm), kuru laikā valsts iestādes vienlaikus pārbauda, kā konkrētā nozarē tiek ievēroti ES tiesību akti; uzsver, ka šādas darbības ir jāveic biežāk (divas reizes gadā), izmantojot vienotu metodiku un kopā ar citiem instrumentiem;
Expresses its support for concerted enforcement actions (sweeps), in which national authorities simultaneously screen a targeted sector for compliance with EU legislation; stresses that such actions should be carried out more frequently (twice yearly), on the basis of a common methodology, and should be combined with other tools;
53. šajā sakarībā aicina Komisiju stingrāk kontrolēt to, kā dalībvalstis piemēro regulas par tirgus uzraudzību, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 765/2008, un vajadzības gadījumā ātri uzsākt pārkāpumu izmeklēšanas procedūru;
Calls on the Commission, in this connection, to do more to monitor the Member States’ implementation of the market surveillance regulations, particularly Regulation (EC) 765/2008, and, if necessary, to bring infringement proceedings without delay;
56. norāda, ka, aizvien pieaugot Eiropas Savienībā no trešām valstīm ievesto preču daudzumam, muitas iestādēm ir liela nozīme, lai aizsargātu patērētājus no ievestajām nedrošajām precēm, un ka tādēļ ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp tirgus uzraudzības un muitas iestādēm, kā arī starp dažādu dalībvalstu muitas iestādēm;
Points out that, given the ever-growing volume of imports into the EU from third countries, customs authorities have an important role in protecting consumers from imported unsafe products, and that ever-closer cooperation is therefore required between market surveillance and customs authorities and also between the customs authorities of different Member States;
Lisabonas līgumā ir vēlreiz apstiprināts, ka patērētāju tiesību aizsardzība ir viena no ES horizontālajām un galvenajām politikas jomām, nosakot, ka patērētāju aizsardzības prasības ir jāņem vērā, formulējot un īstenojot citas Eiropas Savienības politikas un darbības.
The Lisbon Treaty reaffirms consumer protection as a horizontal and key EU policy, stipulating that consumer protection requirements shall be taken into account in defining and implementing other Union policies and activities.
Šajā sakarībā referente uzskata, ka ir būtiski pastiprināt Eiropas patērētāju aizsardzības politiku, lai padarītu to efektīvāku un atbilstīgāku pilsoņu vajadzībām, un šis būs viens no galvenajiem jaunās Komisijas uzdevumiem.
To that end, your Rapporteur considers that it is essential to reinforce European consumer policy to make it more effective and concrete for citizens and this is one of the main challenges for the new Commission.
Iedarbīgas patērētāju aizsardzības politikas uzdevums ir nodrošināt veselīgus tirgus, kuros patērētāji var droši un ar pārliecību darboties un kuros tiek veicināta pārrobežu tirdzniecība un jauninājumi.
The purpose of an effective consumer policy is to ensure healthy markets in which consumers can operate safely and with confidence, and where cross-border trading and innovation are encouraged.
Aktīvai patērētāju aizsardzības politikai būtu jādod pilsoņiem iespēja pilnībā izmantot visus iekšējā tirgus sniegtos labumus, piedāvājot tiem lielāku augstas kvalitātes preču un pakalpojumu sortimentu par konkurētspējīgām cenām.
An active consumer policy should enable citizens to reap the benefits of the internal market to its full potential, by offering them a wider choice of high quality products and services at competitive prices.
Tas jo īpaši svarīgi ir pašreizējās ekonomikas krīzes apstākļos, lai cīnītos pret pieaugošo nevienlīdzību un aizstāvētu mazāk aizsargātus patērētājus un sabiedrības grupas ar zemiem ienākumiem.
This is particularly essential in the current economic crisis in order to fight against growing inequalities and protect vulnerable consumers and low-income groups.
Patērētāju politikas iedarbīgums ir atkarīgs arī no tā, kā patērētāji un uzņēmumi zina savas tiesības un pienākumus, kas paredzēti spēkā esošajos tiesību aktos, un no tā, kā viņi spēj tos īstenot tirdzniecības darījumos.
An effective consumer policy also depends on consumers and businesses knowing their rights and obligations under existing legislation and on their ability to apply them to their commercial transactions.
Viens no būtiskākajiem priekšnoteikumiem efektīvai tirgu darbībai ir pārliecināti un labi informēti patērētāji, jo viņi nodrošina pienācīgu peļņu tiem uzņēmējiem, kuri darbojas godīgi un vislabāk ievēro patērētāju vajadzības.
Confident, well-informed and empowered consumers are key to the efficient functioning of markets, as they reward traders that operate fairly and respond best to consumers' needs.
Tā kā mazumtirdzniecības tirgi, jo īpaši mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgi, kļūst arvien sarežģītāki, tad pircējiem, iegādājoties produktus vai pakalpojumus, kļūst arvien grūtāk izdarīt apzinātu izvēli.
The increased complexity of retail markets, and particularly the retail services market, however, makes it increasingly difficult for consumers to make an informed choice when purchasing goods and services.
Lai izstrādātu politiku, kas patērētājiem sniegtu vislabākos rezultātus, mums vairāk ir jāapmierina viņu cerības, un labāk jāsaprot problēmas, ar kurām viņi saskaras savā ikdienas dzīvē.
In order to formulate policies delivering the best possible results for consumers, we need to be more responsive to citizens' expectations and better understand the problems they face in their daily lives.
Lai to paveiktu, mums ir nepieciešami tādi tirgus pārraudzības instrumenti kā patēriņa tirgu rezultātu pārskats.
To achieve this, we need market monitoring tools like the Consumer Markets Scoreboard.
Patēriņa tirgu pārskats
The Consumer Markets Scoreboard
Ierosme pārraudzīt to, kā iekšējais tirgus apmierina patērētāju vajadzības, nāk no Vienotā tirgus pārskata
The initiative to monitor how the internal market is performing for consumers results from the Single Market Review
Komisijas 2007. gada 20. novembra paziņojums „Vienotais tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)724) un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas aicinājuma vairāk ņemt vērā pilsoņu rūpes un politikas veidošanā vairāk pamatoties uz pierādījumiem, kā arī labāk izprast šīs politikas patieso ietekmi uz patērētājiem.
Commission Communication of 20 November 2007 entitled “A single market for 21 st century Europe” ( COM(2007)0724 ) and the appeal of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection to take better account of citizens’ concerns, and for policymaking to be more evidence-based and driven by a better understanding of real outcomes for consumers.
Ar rezultātu pārskatu kontrolē darbības rezultātus no patērētāju viedokļa, un tajā tiek parādīts, kuru tirgu darbībai ir negatīvi ekonomiskie un sociālie rezultāti.
The Scoreboard monitors performances from the consumer perspective and shows which markets are failing in terms of economic or social outcomes.
Rezultātu pārskata pirmajā sadaļā ir vērtēta tirgu darbība visās ekonomikas nozarēs, izmantojot piecus galvenos rādītājus (sūdzības, cenu līmeņus, apmierinātību, piegādātāju maiņu un drošību).
In the first section, the Scoreboard monitors the performance of markets across the economy against a range of five key indicators (complaints, prices, satisfaction, switching and safety).
Tam būtu jāpalīdz noteikt, kurās nozarēs pastāv vislielākais risks tirgus nepareizai darbībai attiecībā uz patērētāju.
This should identify which sectors have the greatest risk of malfunctioning for consumers.
Otrajā sadaļā ir nosaukti rādītāji, ar kuriem var noteikt mazumtirdzniecības tirgu integrācijas attīstības tendences.
In section two, indicators are presented to track progress in retail market integration.
Rezultātu pārskata trešajā sadaļā ir sniegti dati par dalībvalstīs pastāvošās patērētāju vides salīdzinošo novērtēšanu.
The third section of the Scoreboard presents data for benchmarking the national consumer environment.
Komisija 2009. gada 28. janvārī apstiprināja Patērētāju tirgus rezultātu pārskata otro izdevumu
On 28 January 2009 the Commission adopted the second edition of the Consumer Markets Scoreboard
Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojums „Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū „Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums (COM(2009)25).
Commission Communication of 28 January 2009 entitled “Monitoring consumer outcomes in the single market: Second edition of the Consumer Markets Scoreboard” ( COM(2009)0025 ).
Šim paziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments „Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums” ( SEC(2009)0076 ). , kurā ir apliecināts, cik noderīga ir uz pierādījumiem pamatota pieeja, norādot tos tirgus, kuros patērētājiem varētu rasties problēmas.
The Communication is accompanied by the Commission Staff Working Document “Second Consumer Markets Scoreboard” ( SEC(2009)0076 ). , which confirms the value of the evidence-based approach for indicating which markets may not function well for consumers.
Analizējot patēriņa tirgus un izmantojot tos pašus galvenos rādītājus, ko pagājušajā gadā, galvenie pārskatā izdarītie secinājumi ir:
Analysing consumer markets against the same key indicators as in the previous year, the main findings of the Scoreboard are:
- pārrobežu elektroniskā tirdzniecība neattīstās tik ātri kā iekšzemes elektroniskā tirdzniecība, jo to apgrūtina pārrobežu šķēršļi;
- Cross-border e-commerce is not developing as quickly as domestic e-commerce due to cross-border barriers;
Referente atzinīgi vērtē Komisijas Patēriņa tirgu rezultātu pārskata otro izdevumu un Komisijas centienus sniegt kvalitatīvākus datus, kas nepieciešami, lai turpinātu veidot pilnīgu patērētāju pierādījumu bāzi un noteiktu, kuros tirgos pastāv vislielākais risks, ka var tikt veiktas nepareizas darbības, kuras nelabvēlīgi ietekmētu patērētāju ekonomisko un sociālo stāvokli.
Your Rapporteur welcomes the second edition of the Consumer Markets Scoreboard and the Commission’s efforts to provide more quality data which are necessary to further develop a solid consumer evidence base and identify which markets have the greatest risk of malfunctioning in terms of economic and social outcomes for consumers.
Lai gan savāktie pierādījumi vēl nav pietiekami, lai izdarītu galīgos secinājumus, un šie pieci rādītāji neatspoguļo visus patērētāju vides aspektus, referente uzskata, ka tie nodrošina pietiekamu pamatu prioritāšu noteikšanai un ļauj izdarīt secinājumus par to, kādās jomās ir nepieciešama papildu analīze.
Although the current evidence is still not sufficient to draw definite conclusions, and the five indicators do not capture all aspects of the consumer environment, your Rapporteur considers that they provide a sufficient basis to set priorities and draw conclusions as to where further analysis is needed.
Turpmākajos rezultātu pārskatos ir jāturpina attīstīt rādītājus un jāuzlabo datu vākšana, ņemot vērā dalībvalstīs izveidoto sistēmu atšķirības.
In future Scoreboards, the indicators need to be further developed and the data collection improved, taking account of differences between national systems.
Rezultātu pārskatā būtu jāatspoguļo visas galvenās patērētāju izdevumu kategorijas, lai noteiktu visproblemātiskākos tirgus un radītu pamatu turpmākai detalizētai šīs nozares īpatnību analīzei, jo īpaši gadījumos, kad pierādījumi liecina par problēmām, kas kopīgas dažādiem tirgiem.
The Scoreboard should cover all the main categories of consumer expenditure in order to identify the most problematic markets and set the ground for further more detailed sector specific analysis, in particular where it reveals evidence of problems common to different markets.
Tā kā rezultātu pārskatam ir jābūt instrumentam, ar kuru nodrošināt labākas politikas un regulējuma izveidi, referente uzsver, ka tas būtu jāizmanto ne tikai, lai uzlabotu patērētāju aizsardzības politiku, bet tas ir jāiekļauj arī visās tajās politikas nozarēs, kuras ietekmē pircējus, tādējādi nodrošinot patērētāju interešu pilnīgāku iekļaušanu visās ES politikas jomās.
Provided that the Scoreboard is meant to serve as a tool to ensure better policymaking and regulation, your Rapporteur underlines that it should not only be used to deliver a better consumer policy, but must also feed through all policies that affect consumers, ensuring thereby a better integration of consumer interests into all EU policies.
ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem nav lielas nozīmes, ja dalībvalstīs tie netiek atbilstīgi transponēti, īstenoti un piemēroti.
EU consumer law serves little purpose if it is not properly transposed, implemented and enforced at national level.
Valsts iestādēm ir jānodrošina, lai patērētāju tiesību aizsardzības noteikumi efektīvi darbotos visā valsts teritorijā.
Public authorities have the responsibility to ensure that consumer protection rules work effectively on the ground.