natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šai metodiskajai pieejai, kurā aktīvi vajadzētu iesaistīties visiem sociālajiem partneriem, ir jāļauj novērtēt visas par šiem uzdevumiem ieinteresētās puses, nozare pēc nozares, ņemot vērā nodarbināmības, kā arī ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas līmeni.
This methodical approach, which should include active participation by all the social partners, should enable an assessment to be made for all the parties concerned by the challenges, sector by sector, taking account of the level of employability and of economic, social and regional cohesion.
Uzņēmuma konkurētspējas zudums var būt saistīts gan ar tehnoloģiskajām izmaiņām nesagatavotu darbaspēku, gan ar nespēju uzturēt cilvēku resursus, jo ir neatbilstoša samierināšanas politika, vai arī tādēļ, ka nozīmīgākas prioritātes ir konkurence un pasaules tirdzniecība, kas ietekmē sieviešu tiesības un ekonomisko un sociālo kohēziju.
An undertaking’s loss of competitiveness may result from a workforce left unprepared for technological changes or from an inability to retain human resources owing to an inadequate conciliation policy or the prevalence of competition and world trade priorities to the detriment of women’s rights and economic and social cohesion.
Tāpēc riski ir ļoti feminizēti, jo saistītās puses vispirms ir sievietes no visvājākajām rūpniecības nozarēm.
Consequently the risks are profoundly feminised, since the parties involved are primarily women in the most fragile industrial sectors.
Statistikas problēma
The statistical problem
Veiktie pētījumi norāda, ka trūkst datu sadalījumā pēc dzimuma un pēc ieņemamā amata uzņēmumos, tāpēc, pirmkārt, ir grūti salīdzināt dažādās nozares un, otrkārt, nevar pietiekami precīzi novērtēt ieņemamo amatu atšķirības atkarībā no dzimuma.
The investigations made show that there is a lack of data broken down by gender and function in undertakings, which makes it difficult to draw comparisons between the various sectors and makes it impossible to carry out a sufficiently precise assessment of the gender-based differentiation of functions.
Šīs statistikas nepilnības iespaido gan reālo algu atšķirības novērtējumu, gan sieviešu karjeras attīstības analīzi uzņēmumos.
These shortcomings have significant repercussions both for the assessment of the actual wage gap and the analysis of career development for women within undertakings.
Ir zināms, ka vēl joprojām dažās nozarēs vīriešu un sieviešu algas par līdzīgiem darbiem atšķiras apmēram par 20 %.
It has been established that in some sectors there are still wage differences of around 20% between men and women in similar jobs.
Turklāt tajās profesiju kategorijās, kurās ir sieviešu pārsvars, ir zemākas algas, un bieži rūpnīcās, kurās ir nodarbinātas galvenokārt sievietes, vadītāji pārsvarā ir vīrieši.
Moreover, the professional categories where women predominate have lower wages, and it is still common to find majority male management in factories with predominantly female staff.
Piemēram, EIRO pētījumā par integrētāku pieeju starp vīriešiem un sievietēm darba attiecībās ir uzsvērta statistikas datu kvantitātes problēma.
For example, the EIRO study on an integrated approach to gender equality in industrial relations highlights the problem of quantitative statistical data.
Ir svarīgi padziļināt kvalitatīvu datu ievākšanu (piemēram, labas prakses), ņemot vērā norises kolektīvo nolīgumu līmenī, proti, to tiesisko vērtību, piemērošanas pakāpi attiecībā uz klauzulām par tiesību un iespēju vienlīdzību.
It is important to improve the collection of qualitative data (for example on good practices), including in relation to collective labour agreements, above all the legal status of and degree of compliance with clauses relating to equal rights and opportunities.
Ir arī svarīgi attīstīt un padziļināt statistikas sadalījumā pēc dzimuma ievākšanu, lai varētu novērtēt un vēl vairāk attīstīt dzimumu aspektu valstu pētījumos, aptaujās/anketās par darba apstākļiem un precīzi konstatētu sieviešu un vīriešu grūtības un īpašās vajadzības.
But it is also important to develop and improve the collection of gender-differentiated statistics so that the gender dimension can be better assessed and explored in national studies and surveys/investigations on working conditions with a view to precisely identifying the specific difficulties and needs of women and men.
Profesionālā izglītība
Vocational training
Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. gada aptaujā par darba apstākļiem ir apstiprināts, ka pusslodzes darbiniekiem (galvenokārt sievietēm) ir ierobežota piekļuve profesionālajai izglītībai.
In its 2005 survey on working conditions, the European Foundation for the Improvement of Working Conditions noted that part-time workers (the vast majority of whom are women) generally have limited access to vocational training.
Turklāt ir jāuzsver, ka lielie un vidējie uzņēmumi apmēram 60 % no darbaspēka nodarbina pārstrādes rūpniecībā un piekļuve tālākizglītībai ir galvenā problēma, ņemot vērā rotācijas iespēju trūkumu un darbinieku skaita samazināšanos.
Furthermore, it should be pointed out that in SMEs, which employ around 60% of the workforce in the manufacturing industry, access to continuous training is a significant problem given the lack of rotation possibilities owing to the small number of staff.
Ir arī svarīgi nodrošināt atbalsta formas mazajos un vidējos uzņēmumos, lai novērstu grūtības, kas ir radušās, un veicinātu sieviešu darba atbalstu šajos uzņēmumos nestabilās situācijās.
It is therefore vital to guarantee forms of support to offset the added difficulties facing SMEs in order to foster the continued employment of women working under insecure conditions in SMEs.
Stereotipi pastāv, gan izvēloties izglītību meitenēm un puišiem, gan sadalot darbu rūpniecībā un uzņēmumos.
The persistence of stereotypes starts with the choice of education for girls and boys but is also reflected in the division of labour in industry and within undertakings.
Ir zināms, ka, neskatoties uz meiteņu skaita pieaugumu tehniskajās un zinātniskajās studiju jomās, šķēršļi, kas rodas gan studiju sākuma posmā, gan pirmajā profesionālajā vidē, liek jaunām sievietēm atteikties no zinātniskās karjeras rūpniecībā.
It has been established that, despite the increase in the number of girls studying science and technology, the obstacles encountered at subsequent stages of their studies and in their first working environment lead young women to abandon scientific careers in industry.
Tāpēc IT projektu mērķis ir vēlreiz definēt amatus šajā profesijā, lai piesaistītu lielāku skaitu meiteņu šim darba tirgum.
Current projects in the field of ICT therefore aim to redefine occupational posts in order to attract a larger number of girls to this labour market.
Sociālie partneri
Social partners
Eiropas Parlaments 2002. gada 10. septembra rezolūcijā par sieviešu kārtas pārstāvju darbu ES sociālo partneru organizācijās uzsvēra, ka lēmējinstitūciju amatos trūkst sieviešu kārtas pārstāves, un aicināja Komisiju un sociālos partnerus aktīvi iesaistīties, lai veicinātu dzimumu līdztiesību šajā jomā.
In its resolution of 25 September 2002 on representation of women among the social partners of the EU, Parliament highlighted the lack of women’s participation in decision-making bodies and invited the Commission and the social partners to play an active part in promoting gender equality in this field.
Attiecībā uz sieviešu lomu arodbiedrībās Homa Dean
In a study on the role of women in trade unions, Homa Dean
„Sievietes arodbiedrībās – metodes un labas prakses dzimumu integrēšanai”, Homa Dean , Beļģijas Vīriešu un sieviešu līdztiesības federālais institūts. norāda galvenos pozitīvas darbības virzienus, lai nodrošinātu lielāku skaitu sieviešu kārtas pārstāvju un jo īpaši apzinātos šo dzimumu aspektu neskaidrības, kuras rodas kolektīvu pārrunu rezultātā, tostarp nepieciešamību uzlabot statistiku ar datiem sadalījumā pēc dzimuma, iekšējām apmācībām par dzimumu līdztiesību, dzimumu politikas ietekmes novērtēšanu un dzimumu situācijas pārbaudi.
‘Les femmes dans les syndicats – méthodes et bonnes pratiques pour l´intégration de la dimension du genre’ – Homa Dean, Institut Fédéral Belge pour l´Egalité des Femmes et des Hommes. sets out the main lines of positive action to boost women’s representation and above all to raise awareness of the gender dimension in the issues addressed during collective bargaining, including the need for such negotiations to cover the improvement of gender-differentiated statistics, internal training on gender mainstreaming, a gender impact assessment and a gender audit.
ES sociālo partneru (UNICE/UEAPME, CEEP un ETUC) pieņemtā pamatrīcība vīriešu un sieviešu līdztiesības jautājumā paredz aktīvu iesaistīšanos, lai labāk izprastu sieviešu nodarbinātības stāvokli darba tirgū.
The adoption of a framework for action on gender equality by the European social partners (UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC) represents a significant commitment to raise awareness of women’s situation on the labour market.
Mērķis –līdzsvarot abu dzimumu pārstāvju skaitu – ievērojami ietekmēs rūpniecības nozares.
The goal of balanced representation for men and women could have a significant impact on industrial sectors.
Turklāt ir jāatzīmē sociālo partneru apņemšanās piesaistīt jaunas meitenes tehniskajai un/vai zinātniskajai karjerai.
Attention should also be drawn to the commitment given by the social partners to encourage girls to take up technical and/or scientific careers.
Daži ierosinājumi
Some proposals
Šajā sakarā tika izteikti vairāki svarīgi ierosinājumi, lai ar sieviešu tiesībām aizsargātu darbu rūpniecībā, piešķirtu nozīmi sieviešu kārtas pārstāvju darbam, novērstu diskrimināciju, cīnītos par vienlīdzīgām tiesībām, kā arī karjeras, algu, profesionālās un tālākizglītības iespējām saskaņā ar mātes un tēva aspektu kā galveno sociālo pamatvērtību; daži no ierosinājumiem ir šādi:
It is in this context that a set of basic proposals is being put forward to protect employment with rights for women in industry, upgrade their participation, combat discrimination, fight for equal rights and career opportunities, wages, vocational and continuous training and respect for maternity and paternity as fundamental social values, and in particular:
- pieprasīt veikt steidzamus pasākumus, lai novērstu algu diskrimināciju, proti, izveidojot nozaru progresīvus plānus ar konkrētiem mērķiem, kas pieliktu punktu algu tiešajai un netiešajai diskriminācijai;
- insisting on urgent measures to combat wage discrimination, particularly by drawing up phased sectoral plans with precise targets, which will make it possible to put an end to direct and indirect wage discrimination;
- vērst uzmanību uz to, lai tiktu vairāk ieinteresēti un kontrolēti uzņēmumi, īpaši uzsverot darba apstākļus, darba laiku, mātes un tēva tiesību ievērošanu, darba un ģimenes dzīves apvienošanu, pieprasot, lai netiktu pieņemta tāda likumdošana, kas atbrīvo no šīm tiesībām;
- insisting on greater awareness and monitoring of undertakings, paying particular attention to working conditions, working time, compliance with maternity and paternity rights and reconciling working life and family life, asking that no legislation detrimental to these rights should be approved;
- izvairīties no pastiprinātas mobilitātes un zemajiem darba apstākļiem migrējošo sieviešu vidū;
- preventing forced mobility and inferior working conditions for migrant women;
- nodrošināt, lai to pasākumu, kas veikti profesionālās un ģimenes un privātās dzīves apvienošanas jomā, rezultātā vīriešu/sieviešu lomas nebūtu pretstatā prioritātēm, kas ir atzītas Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006.–2010.), proti, attiecībā uz sieviešu ekonomisko neatkarību, un kas pieprasa vispārēju nodrošinājumu mazbērnu novietnēm, bērnudārziem, bērnu nodarbināšanu brīvajā laikā un finansiālu atbalstu vecākiem cilvēkiem;
- guaranteeing that measures taken in the field of reconciling professional, family and private life do not lead to the sedimentation of the roles of men and women contrary to the priorities of the Road Map for Gender Equality 2006 - 2010, in particular as regards women’s economic independence, and calling for universal cover in terms of crèches, nurseries, leisure facilities for children and support for elderly people;
- izstrādāt nosacījumus veselības aizsardzībai darbā, kas ietvertu dzimumu aspektu, gan preventīvo līdzekļu izpētes, gan to inspekcijas līmenī;
- defining parameters for health protection at work that take account of the gender dimension, at the level of both research and inspection and preventive measures;
- iekļaut dzimumu aspektu valstu pētījumos, aptaujās/anketās par darba apstākļiem un pieņemšanu darbā;
- developing the gender dimension in studies and national surveys/investigations on working and employment conditions;
- pastiprinātāk piešķirt pabalstus profesionālajai izglītībai, kas ir paredzēta mazajos un vidējos rūpniecības uzņēmumos strādājošajām sievietēm, proti, pabalstus pētniecībai un jauninājumiem saskaņā ar 7. pamatprogrammu un Santa Maria de Feiras hartas par maziem un vidējiem uzņēmumiem noteikumiem;
- strengthening support for vocational training for women in industrial SMEs, including support for research and innovation, in line with the 7th framework programme and the Santa Maria da Feira Charter on SMEs;
- veiksmīgāk plānot izglītības vajadzības sievietēm, lai uzlabotu viņu darba apstākļus, uzsverot zinātnes un tehnoloģiju operatīvo izglītības programmu nozīmi, nodrošinot izglītības piedāvājumu kvalitāti un daudzveidību sievietēm dažādās dalībvalstīs, un pielietotu labās prakses, kas attiecas uz sieviešu līdzdalību rūpniecības pētniecībā un attīstītākajās nozarēs;
- better planning for women’s training requirements with the aim of helping to improve their employment conditions, stressing the importance of operational training programmes for science and technology, guaranteeing the quality and diversification of training opportunities for women in the various Member States and disseminating existing good practice regarding women’s participation in industrial research and cutting-edge industries;
- visās politikās ņemt vērā sieviešu īpašo stāvokli rūpniecībā, proti, tajās nozarēs, ko skārušas strukturālās izmaiņas un pasākumi pasaules tirdzniecības jomā;
- taking account of women’s specific situation in industry in all policies, particularly in the sectors affected by structural changes and measures in the field of world trade;
- vērst īpašu uzmanību izstrādājumu importam no trešām valstīm, jo ir svarīgi atbalstīt Nolīguma memorandu starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku par dažu tekstilizstrādājumu importu attiecībā uz tā iespējamo pagarinājumu līdz 2007. gada decembrim;
- paying particular attention to the import of products from third countries, whereby the application of the memorandum of understanding between the European Union and the People’s Republic of China on the import of certain textiles products should be monitored, with a view to its possible extension beyond December 2007;
- atbalstīt nelabvēlīgos reģionus, teritorijas, kas ir nonākušas neizdevīgā, ilgstošā strukturālā situācijā, izteikti perifēriskos reģionus un teritorijas, kas ir cietušas no industrializācijas mazināšanās vai nesenām industriālām konversijām, tādējādi pastiprinot sieviešu sociālo iekļaušanu;
- supporting the less-favoured regions, areas with permanent structural disadvantages, the outermost regions and areas affected by recent deindustrialisation or industrial restructuring in order to strengthen women’s social inclusion;
- vērst īpašu uzmanību pārvietošanai, kas skar tādas rūpniecības nozares ar lielas intensitātes sieviešu darbaspēku kā tekstils, apģērbi, izšūšana, apavi, elektroinstalēšana, keramika, elektriskie un elektroniskie materiāli un citas nozares pārtikas jomā;
- paying particular attention to relocations that have affected industries with a high concentration of female labour, such as textiles, garments, embroidery, footwear, cabling, ceramics, electrical and electronic equipment and various parts of the food sector;
- atbalstīt tekstila nozari kā ražošanas virzienu un atbalstīt Kopienas programmas, kas veicina firmas zīmju radīšanu, izstrādājumu cilmes norāžu aizsardzību un to rūpniecības nozaru, kurā ir sieviešu pārsvars, Kopienas izstrādājumu ārēju attīstību, proti, profesionālajos un starptautiskajos gadatirgos, tādējādi atbalstot sieviešu darbu un nodrošinot viņām darba iespējas;
- supporting the textile sector as a productive branch and supporting Community programmes that encourage the creation of trade marks, the protection of designations of origin and the external promotion of Community products from industrial sectors where women predominate, in particular at professional and international trade fairs, thereby promoting women’s work and guaranteeing their employment;
- vērst īpašu uzmanību veicamajiem pasākumiem, proti, PTO jomā, lai ņemtu vērā katru nozari un īpašās iezīmes, iespējas un uzdevumus, kuri jāveic, un grūtības, kas rodas katrā dalībvalstī attiecībā uz sieviešu nodarbinātību un tiesībām.
- paying attention to the measures to be taken, particularly in the WTO, to take account of the context and specific characteristics of each sector, the opportunities and challenges facing them and the difficulties encountered by each Member State, specifically as regards women’s employment and women’s rights.
ATZINUMS Sniegusi Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY
par sieviešu lomu rūpniecības nozarē
on the role of women in industry
Pieņemtie teksti 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 . ;
Texts adopted, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 . ;
8. norāda, ka uzņēmējsabiedrībām ir vispārējs pienākums ievērot vienlīdzības principu darbavietā neatkarīgi no to lieluma vai nozares, kurā tās darbojas;
Points out that companies have a general duty to comply with the principle of equality at the workplace, regardless of their size or the sector in which they operate;
13. mudina Komisiju un dalībvalstis sekmēt līdzsvarotu vīriešu un sieviešu pārstāvību uzņēmējsabiedrību valdēs, it īpaši tajās uzņēmējsabiedrībās, kurās dalībvalstis ir pārstāvētas.
Encourages the Commission and Member States to promote a balanced representation of men and women on the management boards of companies, particularly of companies in which there is Member State participation.
Aizstājējs(i), kas bija klāt galīgajā balsojumā
Substitute(s) present for the final vote
Aizstājējs(i) (178. panta 2. punkts), kas bija klāt galīgajā balsojumā
Substitute(s) under Rule 178(2) present for the final vote
„Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”
Towards an EU strategy on the rights of the child
Marie Panayotopoulos-Cassiotou , Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja
Marie Panayotopoulos-Cassiotou , Committee on Women’s Rights and Gender Equality
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS (*) ............43
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality (*) 45
Ārlietu komitejaS ATZINUMS......................................................................................50
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................53
Attīstības komitejaS ATZINUMS.................................................................................57
OPINION of the Committee on Development ......................................................60
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................61
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............64
Kultūras un izglītības komitejaS ATZINUMS.....................................................68
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................71
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS................................................................................73
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................76
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................76
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................79
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu,
– having regard to Article 6(2) of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā 2007. gada 21. un 22. jūnija Briseles Eiropadomes sanāksmes secinājumus par Līgumu reformu,
– having regard to the conclusions of the European Council meeting held in Brussels on 21 and 22 June 2007 on reform of the Treaties,
– ņemot vērā Lisabonas līguma 2. panta jauno formulējumu, kurā norādīts, ka Eiropas Savienība „apkaro […] diskrimināciju un veicina […] bērnu tiesību aizsardzību”, kā arī paredzēts, ka „attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība […] veicina […] cilvēktiesību un jo īpaši bērnu tiesību aizsardzību”,
– having regard to the future Article 3 of the Lisbon Treaty, which states that the Union ‘shall combat [...] discrimination and shall promote [...] protection of the rights of the child’, and specifies that ‘in its relations with the wider world, the Union shall [...] contribute to [...] the protection of human rights, in particular the rights of the child’,
– ņemot vērā valstu un valdību vadītāju lēmumu, ko pieņēma 2007. gada 19. oktobrī Lisabonā starpvaldību konferences noslēgumā un ar ko padara juridiski saistošu Pamattiesību hartu
– having regard to the decision taken by the Heads of States and Governments closing the IGC in Lisbon on 19 October 2007 to give legally binding value to the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pievienoties 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECK), kas paredz sankcijas gadījumā, ja to neievēro,
– having regard to the Union’s decision to accede to the 1950 European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), which provides for sanction procedures in the event of failure to comply with the Convention,
– ņemot vērā ANO Bērna tiesību konvenciju un tās fakultatīvos protokolus, ko 1989. gada 20. novembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja,
– having regard to the UN Convention on the Rights of the Child and the optional protocols thereto, adopted by the United Nations General Assembly on 20 November 1989,
– ņemot vērā ANO Rīcības programmu, kuru pieņēma 1994. gada septembrī Kairā notikušajā starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību,
– having regard to the UN Programme of Action, adopted at the International Conference on Population and Development, Cairo, September 1994,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru
– having regard to Council Regulation (EC) No 168/2007 of 15 February 2007 establishing a European Union Agency for Fundamental Rights
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu „Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” ( COM(2006)0367 ),
– having regard to the Commission communication of 4 July 2006 entitled ‘Towards an EU strategy on the rights of the child’ ( COM(2006)0367 ),
– ņemot vērā 2007. gada 1. marta ziņojumu, kuru sniedza Eiropas Parlamenta starpnieks jautājumos, kas saistīti ar vecāku veiktu starptautisku bērnu nolaupīšanu, un kurā Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments un citas iestādes tiek brīdinātas par vecāku veiktu bērnu nolaupīšanas gadījumu krasu pieaugumu,
– having regard to the interim report of the European Parliament Mediator for International Parental Child Abduction of 1 March 2007 alerting the European Commission, the European Parliament and other institutions of the dramatic increase in cases of parental child abduction,
– ņemot vērā apspriešanās rezultātus, ko organizācijas „Glābiet bērnus” un „ Plan International ” veica par Komisijas paziņojumu
– having regard to the results of the consultation conducted by Save the Children and Plan International on the Commission communication