natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lai gan situācija dažādās dalībvalstīs attiecībā uz risināmajām problēmām, struktūru un pieņemto politiku ievērojami atšķiras, lielākā daļa no tām ir mainījušas uzsvaru no tādu cilvēku izolācijas un aizsardzības, kam ir garīgas saslimšanas, uz aprūpi un ārstēšanu.
Αlthough there are significant differences among the Member States as regards the challenges, the structures, and policies which have been adopted, most of them have switched the emphasis from confinement and protection to care and treatment of people with mental disorders.
Tomēr daudzos gadījumos šī pāreja ir veikta bez plānošanas, bez pienācīgiem resursiem un kontroles mehānismiem, un bieži — nepietiekama budžeta apstākļos.
Nevertheless, in many cases, this change has been effected without planning, without adequate resources and control mechanisms and, frequently, by cutting budgets.
Vienlaikus, neraugoties uz uzlabojumiem ārstniecības iespēju ziņā un psihiatriskās aprūpes attīstību, cilvēki ar garīgās veselības problēmām joprojām saskaras ar sociālo atstumtību un diskrimināciju.
At the same time, despite the improved treatment options and developments in psychiatric care, people with mental health problems and their families continue to suffer social exclusion and discrimination.
Vajadzība veicināt labu garīgo veselību ir neapšaubāma, ja vēlamies sasniegt sociālās kohēzijas un ekonomiskās izaugsmes mērķus ilgtermiņā un ilgtspējīgi.
The need to promote good mental health is obvious if the objectives of social cohesion and economic growth are to be achieved on a long-term sustainable basis.
ES līmenī šis fakts ir atzīts rīcības programmās ne tikai sabiedrības veselības jomā, bet arī pētniecībā, nediskriminējošā attieksmē, nodarbinātībā un izglītībā.
At EU level, that fact has been recognised in action programmes not only on public health but also on research, non-discriminatory treatment, employment and education.
2005. gads bija sasniegumu gads garīgās veselības jomā.
The year 2005 was a milestone for mental health.
Parlaments 2006. gada rezolūcijā par iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošanu pauda atbalstu šai pieejai, lai izceltu garīgo veselību kā prioritāti un radītu iespējas kopīgi uzņemties risināt sarežģītos uzdevumus.
In its resolution adopted in 2006 on improving the mental health of the population, Parliament voiced its support for this approach in order to highlight mental health as a priority and create opportunities to rise to the challenges together.
Eiropas konference „Kopā — par garīgo veselību un labklājību”, kas 2008. gada 12. un 13. jūnijā notika Briselē un kur tika izstrādāts Eiropas pakts par garīgo veselību un labklājību, liecināja par dalībvalstu apņemšanos lemt par iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošanas pasākumiem, izmantojot starpnozaru stratēģiju, kura sniegsies tālāk par veselības aizsardzības nozari un kuras vispārējais mērķis būs nodrošināt augstu sociālās aizsardzības un garīgās veselības un labklājības līmeni izglītības un darba jomā.
The European Conference 'Together for Mental Health and Well-Being' held in Brussels on 12-13 June 2008, which established the 'European Pact for Mental Health and Well-Being' signalled the Member State's resolve to decide on measures to improve the mental health of the population in the framework of a cross-sectoral strategy which will go beyond the health sector and aim more generally at ensuring a high level of social protection and mental health and well-being in the fields of education and work.
Paktā jo īpaši tiek piedāvāts apkopot zināšanas un labas prakses piemērus, lai kopā sagatavotu pieņemamus ieteikumus par pasākumiem svarīgākajās sabiedriskās un saimnieciskās dzīves jomās.
In particular, the Pact proposes concentrating knowledge and best practices in order jointly to produce acceptable recommendations for measures in key areas of social and economic life.
Lai palielinātu pakta iedarbīgumu, ir ieplānotas vairākas tematiskās konferences, savukārt sadarbībā ar valstu ministrijām, zinātniekiem un pētniekiem ir sagatavoti pieci vienprātības dokumenti.
In order to boost the effectiveness of the Pact, a number of thematic conferences have been planned, whilst five consensus papers have also been drawn up in cooperation with national ministries, scientists and researchers.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojums
Report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Šis priekšlikums var būt noderīgs garīgās veselības nozarē vajadzīgo izmaiņu rosināšanas instruments.
The present proposal may represent a useful tool in bringing about the changes required in the mental health sector.
Ziņojumā ir vairāki vispārēji ieteikumi par sabiedrības garīgās veselības un garīgās labklājības veicināšanu, cīņu ar stigmatizāciju, diskrimināciju un sociālu atstumtību, profilaktiskās darbības un pašpalīdzības stiprināšanu un atbalsta un pienācīgas ārstēšanas nodrošināšanu cilvēkiem ar garīgās veselības problēmām, viņu ģimenēm un aprūpes darbiniekiem.
The report contains a number of general recommendations to promote the mental health and well-being of the population, to combat stigma, discrimination and social exclusion, to strengthen preventive action and self-help and to provide support and adequate treatment for people with mental health problems, their families and carers.
Tajā ir ietverti arī konkrēti ieteikumi Eiropas paktā noteiktajās piecās prioritārajās jomās.
It also contains specific recommendations in the five priority areas identified by the European Pact.
Šīs jomas ir:
These areas are:
Ø pašnāvību un depresijas profilakse,
Ø prevention of suicide and depression,
Ø garīgā veselība jauniešu vidū un izglītības sistēmā,
Ø mental health in youth and education,
Ø garīgā veselība darbavietās,
Ø mental health in workplace settings,
Ø vecāka gadagājuma cilvēku garīgā veselība,
Ø mental health of older people,
Ø cīņa ar stigmatizāciju un sociālo atstumtību.
Ø combating stigma and social exclusion.
Pašnāvību un depresijas profilakse
Prevention of suicide and depression
Referente uzskata, ka depresijas un pašnāvību profilaksei ir jāievieš starpnozaru programmas, kurās uzmanība pievērsta veselīga dzīvesveida popularizēšanai, tādu riska faktoru kā vieglas medikamentu, narkotiku pieejamības, pārmērīga alkohola lietošana mazināšanai un atbalsta sniegšanai cilvēkiem, kuri ir mēģinājuši izdarīt pašnāvību, šādu cilvēku uzraudzībai, kā arī atbalstam to cilvēku ģimenēm, kuri ir izdarījuši pašnāvību, skaidri paužot, ka depresija ir ārstējama saslimšana, bet pašnāvība — darbība, kuru var novērst.
Your rapporteur believes that the prevention of depression and suicide calls for the implementation of cross-sectoral programmes which focus on promoting healthy lifestyles, reducing risk factors, such as easy access to medicines, drugs, alcohol abuse, and providing support for and monitoring people who have attempted suicide and the families of those who have committed suicide, making it clear that depression is a treatable disorder and suicide a preventable act.
Šajā kontekstā referente uzskata, ka ir svarīgi veidot sadarbības tīklus vietējā līmenī, lai sniegtu pašpalīdzībai vajadzīgo informāciju un atbalstu.
In this context, your rapporteur believes it is important to develop networks at local level in order to provide information and support for self-help.
Garīgā veselība jauniešu vidū un izglītības sistēmā
Mental health in youth and education
Mērķi panākt jauniešu līdzdalību ilgtspējīgā attīstībā var sasniegt tikai tad, ja jaunieši ir fiziski un garīgi veseli un viņiem augsta līmeņa izglītību un mācību procesā ir dotas pienācīgas zināšanas.
We can only achieve the objective of youth participation in sustainable development if young people are physically and mentally healthy, and properly equipped with knowledge and skills through a high level of education and training.
Ziņotāja paliek pie uzskata, ka ir jāveic pasākumi, lai izveidotu koordinētus un integrētus dienestus, kas strukturēti tā, lai uzmanības centrā būtu jaunieši, viņu ģimenes, sociālie partneri, kā arī izglītības un veselības aizsardzības dalībnieki, aptverot visas vecuma grupas.
Your rapporteur maintains that measures must be taken to set up coordinated and integrated services, structured around young people, their families, the social partners, and education and health stakeholders covering every age group.
Tāpēc viņa aicina dalībvalstis organizēt atbalsta programmas vecākiem un palīdzēt skolu darbiniekiem veidot veselīgu atmosfēru skolā.
She, therefore, calls on the Member States to organise support programmes for parents and to provide support for school personnel to develop a healthy school climate.
Viņa uzsver arī vajadzību nodrošināt specializētus garīgās veselības aizsardzības pakalpojumus bērniem un pusaudžiem, un ierosina iekļaut garīgo veselību visu veselības aizsardzības darbinieku mācību programmās.
She also stresses the need to provide specialist mental health services for children and adolescents and proposes that mental health should be included in programmes of study for all health care professionals.
Darba apstākļiem ir būtiska nozīme iedzīvotāju garīgajā veselībā.
Working conditions play a significant role in the mental health of the population.
Tādi apstākļi kā negatīvi vadības paņēmieni, saziņas trūkums, uzmākšanās, troksnis, pārslodze un drošības trūkums darbā var palielināt stresu, sekmēt garīgo saslimšanu veidošanos un piespiest strādājošos pensionēties pirms termiņa vai pensionēties invaliditātes dēļ.
Conditions such as negative management techniques, lack of communication, harassment, noise, workload and lack of safety at work can result in increased stress, contribute to the development of mental disorders and induce workers to take early retirement or retire on grounds of invalidity.
Vienlaikus garīgu saslimšanu veidošanās risku palielina bezdarbs un drošu ienākumu trūkums, kas samazina arī iespēju saņemt elementāru medicīnisku iejaukšanos garīgās veselības jomā.
At the same time, unemployment and lack of secure income increase the risk of developing mental disorders and narrow the chances of access to basic medical intervention in the field of mental health.
Lai veicinātu garīgo veselību darbavietā un uzlabotu ES ekonomisko sniegumu, referente aicina darba devējus ieviest praksi, kas darbavietā sekmē labu garīgo veselību, lai nodrošinātu „labākas” darbavietas.
In order to promote mental health at the workplace and improve the EU's economic performance, your rapporteur calls on employers to implement practices which promote good mental health in the workplace in order to offer 'better' jobs.
Ziņotāja aicina arī padziļināt un paplašināt ierosmes to cilvēku integrēšanai darbavietā, kuriem ir garīgās veselības problēmas, izmantojot personāla atlasi, paturēšanu darbā, rehabilitāciju un reintegrāciju darba tirgū ar vienādiem nosacījumiem.
Your rapporteur also calls for the deepening and widening of initiatives to integrate people with mental health problems into the workplace through their recruitment, retention, rehabilitation and reintegration into the labour market on equal terms.
Turklāt ir svarīgi, lai Komisija piedāvātu iespēju publiskot un aktualizēt pasākumus, kādus darba devēji ir ieviesuši, lai aizsargātu savu darbinieku emocionālo un garīgo labklājību.
Additionally, it is important that the Commission should offer the possibility of publishing and updating the measures which employers have implemented to safeguard the emotional and mental well-being of their employees.
Vecāka gadagājuma cilvēku garīgā veselība
Mental health of older people
Dažu garīgo saslimšanu veidošanās risks gados vecākiem cilvēkiem palielinās, un bez Alcheimera slimības ir bieži sastopamas citas problēmas, piemēram, depresija, stress un psihiskas saslimšanas.
The risk of developing certain mental disorders increases with age and, apart from Alzheimer's disease, other problems, such as depression, stress and psychotic disorders are common.
Šī iemesla dēļ vecāka gadagājuma cilvēki ir jāuzskata par svarīgu garīgās labklājības mērķgrupu.
In this context, the elderly must be treated as a basic target group for the promotion of mental well-being.
Rūpējoties par vecāka gadagājuma cilvēkiem, mēs aizsargājam viņu tiesības tikt cienītiem un aktīvi novecot, un aizsargājam sociālo kohēziju.
By caring for the elderly, we protect their right to dignified and active ageing and safeguard social cohesion.
Ziņotāja atbalsta pasākumus, kas paredzēti, lai uzlabotu vecāka gadagājuma cilvēku dzīves kvalitāti.
Your rapporteur supports measures to improve the quality of life for the elderly.
Īpašs uzsvars jāliek uz pētījumiem par neirodeģeneratīvo un citu garīgo saslimšanu mehānismiem un cēloņiem un to profilaksi un aprūpi.
Particular emphasis should be given to research into the mechanisms and the causes of neuro-degenerative disorders and other mental illnesses, and to their prevention and care.
Šajā ziņā ir jānovērtē arī saslimstība ar blakusslimībām un veselības aprūpes personāla apmācība, jo starpdisciplīnu pieeja ar garīgajām saslimšanām saistītām sarežģītām situācijām dos ievērojamu pievienoto vērtību.
There is also a need to assess co-morbidity and the training of healthcare personnel in this respect since a cross-disciplinary approach to complex situations associated with mental ill-health will produce significant added value.
Ziņotāja uzskata, ka zināšanu sabiedrības kontekstā ir jāizstrādā Eiropas līmeņa garīgās veselības veicināšanas stratēģija.
Your rapporteur believes that a European strategy for promoting mental health should be developed in terms of a knowledge-based society.
Tas cita starpā nozīmē, ka Eiropas sabiedrībai ir jāgūst skaidra izpratne par garīgās veselības jēdzieniem, precīzi jāapzinās problēmas apmērs, tās dinamika, un tas, cik svarīga ir to dalība, veidojot apstākļus, lai izstrādātu integrētas risinājumu alternatīvas.
This means, inter alia, that European societies should acquire a clear understanding of mental health concepts, a precise awareness of the magnitude of the problem, as recorded at the current time, of its inherent dynamic, and an awareness of the importance of their participation in shaping the conditions for developing integrated options for solutions.
Pamatojoties uz pārliecību, ka informāciju jāsāk saņemt skolā un tai jāaptver visas jomas, referente piedāvā organizēt informēšanas kampaņas, lai palīdzētu mazināt stigmatizāciju un diskrimināciju, uzlabot garīgo saslimšanu ārstēšanu, diagnosticējot tās agrīnā attīstības stadijā, nodrošinot iejaukšanos un to aktīvu pārvaldību, un mazināt plaisu starp fizisko un garīgo veselību.
Taking as her point of departure the belief that information should start in school and be extended to all areas, your rapporteur proposes that information campaigns be organised to help reduce stigma and discrimination, improve the treatment of mental disorders through early diagnosis through intervention and effective management thereof, and reduce the gap between physical and mental health.
Vienlaikus referente uzsver, ka pakalpojumu saņēmējiem un viņu ģimenēm ir jāpiedalās politikas izstrādē un ieviešanā, lai pakalpojumi būtu labāk pieskaņotie lietotāju vajadzībām un būtu lietotājiem draudzīgāki.
At the same time, your rapporteur stresses the need for service users and their families to take part in the development and implementation of policies so that services are better geared to needs and more user-friendly.
Prioritārās rīcības jomas Eiropas un valstu līmenī
Priority areas for action at European and national level
Lai veicinātu iedzīvotāju garīgo veselību un labklājību, referente:
In order to promote the mental health and well-being of the population, your rapporteur:
Ø aicina sadarboties ES iestādēm, dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām struktūrām un sociālajiem partneriem piecās Eiropas paktā minētajās prioritārajās jomās,
Ø calls for cooperation between the EU institutions, Member States, local and regional bodies and the social partners in the five priority areas referred to in the European Pact,
Ø piedāvā izveidot konsultatīvu paneli, lai uzraudzītu un koordinētu pakta ieviešanas pasākumus, un aicina Komisiju iepazīstināt ar secinājumiem, kas tiks izdarīti konferencēs, kuras paredzēts rīkot saistībā ar pakta īstenošanu,
Ø proposes the adoption of a Consultative Platform to monitor and coordinate measures to implement the Pact and calls on the Commission to present the conclusions of the conferences to be held in the context of implementing the Pact,
Ø uzsver, ka ir vajadzīgs „Eiropas rīcības plāns par iedzīvotāju garīgo veselību un labklājību” un ka ir jāsagatavo piemēroti garīgās veselības indikatori, lai uzlabotu vajadzību novērtēšanu valstu un Eiropas līmenī,
Ø stresses the need for a 'European Action Plan on the Mental Health and Well-Being of Citizens' and the need to produce appropriate mental health indicators with a view to improving the assessment of needs at national and European level,
Ø aicina optimāli izmantot pieejamos Kopienas un valstu resursus, lai veicinātu garīgo veselību, finansējot pētījumus par profilaksi, jaunas struktūras garīgo slimību pienācīgai aprūpei un efektīvai ārstēšanai, un programmas integrācijai darba tirgū,
Ø calls for optimum use of the available Community and national resources to promote mental health through the funding of research into prevention, new structures for decent care and effective treatment of mental illnesses, and labour market integration programmes,
Ø uzsver vajadzību sniegt augstas kvalitātes, pieejamu, iedarbīgus un vispārējus garīgās veselības aprūpes pakalpojumus,
Ø stresses the need to provide high-quality, accessible, effective and universal mental health services,
Ø aicina pievērst uzmanību būtiskāko amatpersonu apmācībai attiecībā uz garīgo veselību,
Ø calls for emphasis to be placed on the training of everyone in key positions relating to mental health,
Ø aicina nodrošināt piekļuvi piemērotai izglītībai, apmācībai un nodarbinātības iespējām tiem cilvēkiem, kuriem ir garīgās veselības problēmas, un pretimnākošas un labvēlīgas vides izveidi visās dzīves jomās, īpašu uzmanību veltot visneaizsargātākajām grupām.
Ø calls for access to appropriate education, training and employment for people with mental health problems and the creation of a supportive and favourable environment throughout life, with particular emphasis on the most vulnerable groups.
Ārlietu komitejaS ATZINUMS......................................................................................15
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................15
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS.............22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 22
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģētikas politika Eiropai” ( COM(2007)0001 ),
– having regard to the communication from the Commission ‘An energy policy for Europe’ ( COM(2007)0001 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. jūnija paziņojumu „Saskaroties ar naftas cenu pieauguma problēmu” ( COM(2008)0384 ),
– having regard to the communication from the Commission of 13 June 2008 ‘Facing the challenge of higher oil prices’ ( COM(2008)0384 ),
– ņemot vērā Padomes 1973. gada 24. jūlija Direktīvu 73/238/EEK par pasākumiem, kas veicami, lai mazinātu sekas, ko rada jēlnaftas un naftas produktu apgādes grūtības
– having regard to Council Directive 73/238/EEC of 24 July 1973 on measures to mitigate the effects of difficulties in the supply of crude oil and petroleum products
– ņemot vērā Padomes 1977. gada 7. novembra Lēmumu 77/706/EEK par Kopienas mērķi samazināt patēriņu no primārās enerģijas avotiem jēlnaftas un naftas produktu piegādes grūtību gadījumā
– having regard to Council Decision 77/706/EEC of 7 November 1977 on the setting of a Community target for a reduction in the consumption of primary sources of energy in the event of difficulties in the supply of crude oil and petroleum products
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 24. jūlija Direktīvu 2006/67/EK, ar ko dalībvalstīm uzliek pienākumu uzturēt jēlnaftas un/vai naftas produktu obligātas rezerves
– having regard to Council Directive 2006/67/EC of 24 July 2006 imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. novembra priekšlikumu jaunai direktīvai par dalībvalstu pienākumu uzturēt jēlnaftas un/vai naftas produktu obligātas rezerves ( COM(2008)0775 ),
– having regard to the Commission proposal of 5 November 2008 for a new directive imposing an obligation on Member States to maintain minimum stocks of crude oil and/or petroleum products ( COM(2008)0775 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra paziņojumu „Otrais stratēģiskais enerģētikas pārskats — ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns” ( COM(2008)0776 ),
– having regard to the communication from the Commission of 13 November 2008 on the second strategic energy review: an EU energy security and solidarity action plan ( COM(2008)0776 ),
– ņemot vērā 2008. gada 12. novembra Zaļo grāmatu „Ceļā uz drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas enerģētikas tīklu”,
– having regard to the Green Paper of 12 November 2008 ‘Towards a secure, sustainable and competitive European energy network’,
– ņemot vērā savu 2007. gada 15. februāra rezolūciju par energoresursu cenu pieauguma makroekonomisko ietekmi
– having regard to its resolution of 15 February 2007 on the macro-economic impact of the increase in the price of energy
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0054 ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0054 . ,
– ņemot vērā savu 2005. gada 29. septembra rezolūciju par atkarību no naftas
– having regard to its resolution of 29 September 2005 on oil dependency
– ņemot vērā savu 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par augošo degvielas cenu izraisīto krīzi zivsaimniecības nozarē
– having regard to its resolution of 19 June 2008 on the crisis in the fisheries sector caused by rising fuel prices
– ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 15. un 16. oktobra sanāksmē pieņemtos prezidentvalsts secinājumus par energoapgādes drošību,
– having regard to the Presidency Conclusions on security of energy supply at the European Council meeting of 15 and 16 October 2008,
– ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē pieņemtos prezidentvalsts secinājumus par augsto pārtikas un naftas produktu cenu ietekmi uz politiku,
– having regard to the Presidency Conclusions on the policy implications of high food and oil prices at the European Council meeting of 19 and 20 June 2008,
– ņemot vērā Starptautiskās enerģētikas aģentūras ( IEA ) 2008. gada 12. novembra publikāciju „ World Energy Outlook 2008 ”,
– having regard to the World Energy Outlook 2008 of the International Energy Agency (IEA) of 12 November 2008,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas izpētes atzinumu TEN/368, kurā aplūkota ar naftu saistīto problēmu risināšana,
– having regard to exploratory opinion TEN/368 of the European Economic and Social Committee on possible solutions to the challenges in relation to oil supply,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A6-0035/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0035/2009 ),
A. tā kā, lai garantētu energoapgādes drošību, turpmākajās desmitgadēs visā Eiropā arvien lielāka uzmanība būs jāpievērš energoapgādes veidu un enerģijas avotu diversifikācijai, enerģijas taupīšanai un energoefektivitātei;
A. whereas increasing attention will have to be paid at European level to the diversification of energy supply routes and sources, energy savings and energy efficiency in order to guarantee the security of energy supply in the coming decades,