natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekonomisko partnerattiecību nolīgumos paredzētu, ka katram EPN tiek izveidota sava apvienotā parlamentārā komiteja (atsevišķi no ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA)).
The EPA Agreements would provide for the establishment of Joint Parliamentary Committees (separate from the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly – the JPA) for each EPA.
Referente ir ļoti nobažījusies par jaunu specializēto parlamentāro struktūru veidošanu ĀKK un ES attiecību jomā, piemēram, par parlamentāro komiteju veidošanu saistībā ar EPN.
The rapporteur wishes to express her deep concern on the proliferation of specialised parliamentary bodies within ACP-EU relations, such as the Parliamentary Committees in the EPAs framework.
Daudzu jaunu specializēto parlamentāro struktūru veidošana, kas notiek papildus APA, visticamāk nepadarīs pārbaudi demokrātiskāku.
It is most unlikely that the creation of a vast number of specialised parliamentary bodies, parallel to the JPA, will make scrutiny more democratic.
Šāds process rada sadrumstalotību un var vājināt ĀKK valstu spēju efektīvi piedalīties dažādās sanāksmēs finanšu un personāla resursu trūkuma dēļ.
It is rather divisive and can weaken ACP countries’ capacity to participate efficiently in various meetings due to lack of financial and human resources.
Turklāt atsevišķu parlamentāro struktūru izveidošana tirdzniecības un attīstības jomā būtiski apgrūtinātu iespēju saskaņot attīstības politiku (jo šīs struktūras nespētu ņemt vērā attīstības un tirdzniecības politikas savstarpējo saistību, kā arī tās ietekmi uz vidi, lauksaimniecību, ieguldījumiem utt.).
In addition, the establishment of separate parliamentary bodies for trade and for development issues would present serious obstacles to policy coherence for development (since these bodies would not be able to take into account the interrelated nature of development and trade policy, as well as its impact on environment, agriculture, investment, etc.)
Nolīguma pirmā pārskatīšana
The first revision of the Agreement
Ar Kotonū nolīguma 95. pantā ietverto pārskatīšanas klauzulu paredz, ka nolīgumu pārskata ik pēc pieciem gadiem (izņēmums attiecas uz ekonomikas un tirdzniecības noteikumiem, kuriem piemēro īpašu pārskatīšanas procedūru), lai nolīgumu pielāgotu strauji mainīgajai starptautiskajai un ĀKK valstu un ES situācijai.
A revision clause, article 95 of the Cotonou Agreement, provides that the Agreement is reviewed every five years (with the exception of the economic and trade provisions for which there is a special review procedure) in order to keep the Agreement relevant in a rapidly changing international and ACP-EU context.
Saskaņā ar 95. panta 3. punktu abas puses viena otrai dara zināmus noteikumus, kādus tās vēlas iekļaut attiecībā uz iespējamo nolīguma grozīšanu.
In accordance with Article 95 (3), both parties must notify the other of the provisions they desire to make with a view to a possible amendment of the agreement.
Pirmā pārskatīšana notika 2005. gadā.
The first review took place in 2005.
Pārskatītajā nolīgumā, ko parakstīja 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā, iekļāva turpmāk minētos elementus.
The revised agreement, signed in Luxembourg on 25 June 2005, introduced the following new elements:
Politiskā dimensija — sistemātiskāka un oficiālāka politiskā dialoga un apspriežu procedūras izveidošana saskaņā ar 96. pantu, ņemot vērā cilvēktiesības, demokrātiskos principus un tiesiskumu; atsauces uz sadarbību nolūkā apkarot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, kā arī atsauces uz Starptautisko Krimināltiesu un starptautisko sadarbību cīņā pret terorismu.
The political dimension: establishment of a more systematic and formal political dialogue and consultation procedure under Article 96 with regard to human rights, democratic principles and the rule of law; references to cooperation in countering proliferation of weapons of mass destruction, the International Criminal Court and international cooperation in the fight against terrorism.
Attīstības stratēģijas — atsauce uz TAM; atsauce uz pastiprinātu cīņu pret slimībām, kuras izraisa nabadzība, un sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un sieviešu tiesību aizsardzību; noteikumi, ar ko veicina nevalstisko struktūru piekļuvi indikatīvo programmu līdzekļiem, utt.
Development strategies: reference to the MDGs; reference to the promotion of the fight against poverty-related diseases and protection of sexual and reproductive health and rights of women; provisions to facilitate non-state actors’ access to indicative programme resources; etc.
Citas jomas — ieguldījumu mehānisms, īstenošanas un pārvaldības procedūras, elastīgāka līdzekļu piešķiršana, finanšu pārvaldība krīžu un konflikta situācijās, atbalsta atsaiste utt.
Other Areas: Investment facility, Implementation and management procedures, Greater flexibility in the allocation of resources, Financial management in crisis or conflict situations, Untying of aid, etc.
Nolīguma pašreizējā pārskatīšana
Ongoing revision of the Agreement
Laikā, kad jānotiek Kotonū nolīguma otrajai pārskatīšanai, pasaules ekonomikā vērojamas daudzas krīzes situācijas: kreditēšanas radīta finanšu krīze, klimata pārmaiņu saasināšanās, pārtikas un enerģijas cenu celšanās vienlaicīgi ar ārvalstu investoru veikto aramzemes iegādi, kas galvenokārt notiek Āfrikā.
At the time of the 2 nd revision of the Cotonou Agreement, the global economy is facing a multiple crunch: credit-fuelled financial crisis, accelerating climate change, soaring food and energy price combined with acquisition of arable land by foreign investors, mostly in Africa.
Līdz ar to nolīguma pārskatīšana ir lieliska iespēja risināt minēto krīžu cēloņus, mācīties no iepriekšējām kļūdām un būtiski izmainīt Kotonū nolīguma darbības sistēmu.
The revision of this agreement gives therefore a great opportunity to address the root causes of these crises, to learn from past mistakes and bring meaningful changes to the Cotonou framework.
Saskaņā ar Padomes 2009. gada 23. februāra paziņojuma vēstuli, kas adresēta ĀKK Ministru padomes priekšsēdētājam, noteikumi, kurus šajā Kotonū nolīguma otrajā pārskatīšanā ES vēlētos grozīt, ietver šādas tēmas:
According to the Council notification letter (from 23 February 2009) to the president of the ACP Council of Ministers, the provisions the EU would like to be reviewed during this 2nd revision of the Cotonou, are:
· reģionālā dimensija,
· regional dimension,
· politiskā dimensija,
· political dimension,
· institucionāli precizējumi,
· institutional clarifications,
· TAM veicināšana,
· promoting the MDGs,
· EIB pilnvaras un darbības,
· mandate and activities of the EIB,
· uz līdzdalību orientētas pieejas,
· participatory approaches,
· humānā palīdzība un katastrofu novēršana,
· humanitarian aid and disaster prevention,
· atbalsta un tā korekciju plānošana un īstenošana,
· programming and implementation of aid and updates,
· pretrunu apzināšana un oficiāla nepilnību novēršana.
· inconsistencies and formal rectifications.
ĀKK valstu paziņotās sarunu jomas lielā mērā sakrīt ar tām, kuras pārskatīšanas sarunās iekļāvusi ES.
The ACP negotiation notification coincides to a great extend with the areas notified for revision by the EU.
Papildus šīm jomām ĀKK valstu grupa vēlētos iekļaut arī noteikumus par konfliktu novēršanu un miera nostiprināšanu, sadarbību kultūras un izglītības jomā, klimata pārmaiņām un nodrošinātību ar pārtiku kā daļu no transversālo jautājumu risināšanas utt.
In addition to these areas, the ACP group would also like to include provisions on conflict prevention and peace consolidation, cultural and educational cooperation, climate change and food security as cross-cutting issues, etc.
Tomēr trīs pamatjautājumi, ko ĀKK valstu grupa vēlētos risināt Kotonū nolīguma otrās pārskatīšanas laikā, ir šādi:
The three principle issues that the ACP group would like to address during the 2 nd revision of the Cotonou however are:
· kā ĀKK valstu un ES attiecību reģionalizāciju savienot ar ĀKK valstu grupas vienotību un saskaņu,
· how to reconcile the regionalisation of the ACP-EU relations with the unity and coherence of the ACP goup;
· institucionālie noteikumi un attiecības starp APA un EPN struktūrām,
· the institutional provisions and the relations between JPA and EPA institutions;
· Āfrikas Savienības nozīme un attiecības ar ĀKK valstu grupu.
· the role of the African Union and its relations with the ACP group.
Ņemot vērā sarunās ietvertos noteikumus/ darbības jomas un pašreizējos globālos uzdevumus, referente līdz ar to uzskata, ka sarunu procesā un atkārtoti apspriestā nolīguma galīgajā versijā jāietver turpmāk minētie uzdevumi.
In view of the provisions/areas currently open for negotiations and in light of the current global challenging events your rapporteur considers therefore, that the following challenges should be addressed in the negotiation process and in the final text of the renegotiated agreement:
Līdz ar to APA nozīme ir jānostiprina, nevis jāmazina saistībā ar papildu apvienoto parlamentāro asambleju izveidi (ārpus pašreizējās APA struktūras), kas paredzētas, lai uzraudzītu EPN īstenošanu.
The role of the JPA should therefore be strengthened rather than undermined due to the creation of additional Joint Parliamentary Committees (outside the framework of the existing JPA), foreseen to scrutinize the EPAs.
Turklāt referente uzskata, ka APA nozīme ir jāpalielina, piešķirot tai pilnvaras īstenot pašreizējo demokrātisko pārraudzību pār Eiropas Attīstības fondu, valsts un reģionālās stratēģijas dokumentiem, kā arī EPN.
Moreover, the rapporteur considers that the role of the JPA should be upgraded to give it competence for existing democratic scrutiny over the European Development Fund, the country and regional strategy papers as well as over the EPAs.
Ja klimata pārmaiņu problēma netiks pienācīgi risināta, ĀKK valstu iedzīvotāji var piedzīvot neatgriezeniskas, stāvokli pasliktinošas pārmaiņas.
If climate change is not properly addressed, ACP countries' populations risk to be locked in a downward spiral.
Šajā ziņā ir jāīsteno holistiska pieeja, ar ko vides dimensiju integrē visos politikas lēmumos, tostarp valsts un reģionālās stratēģijas dokumentos.
To this end, there is a need for a holistic approach, which integrates the environment dimension in all policy decisions, including in country and regional strategy papers.
Līdz ar to referente stingri atbalsta ĀKK valstu grupas prasību Kotonū nolīguma otrajā pārskatīšanā klimata pārmaiņu problēmu risināt kā transversālu jautājumu.
The rapporteur therefore very much supports the demand of the ACP group to address climate change as a cross-cutting issue in the 2 nd review of the Cotonou.
Paradoksāli, ka šos resursus pietiekami neizmanto, lai ĀKK valstis varētu virzīties uz neatkarību enerģētikas nozarē.
Paradoxically, these resources are not enough exploited to allow ACP countries to move towards energy independency.
Tāpēc atjaunīgās enerģijas politika ir jāpadara par galveno jautājumu ĀKK valstu un ES attīstības sadarbības nolīgumos.
The question of renewable energy policy must therefore be at the heart of ACP-EU development cooperation agreements.
Referente uzskata, ka atjaunīgās enerģijas jautājumiem (tādiem kā noteikumi, ar ko paredz palielināt ieguldījumus ĀKK valstu atjaunīgajā enerģijā) ir rūpīgāk jāpievēršas pārskatītajā Kotonū nolīgumā.
The rapporteur suggests that renewable energy issues (such as provisions on the need to increase investment in renewable energies in ACP countries) should be better touched upon in the revised Cotonou.
Tādas valstis kā Ķīna, Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti un Katara sāka jaunattīstības valstīs pirkt lauksaimniecības zemi, lai savu valstu iedzīvotājus apgādātu ar pārtiku.
Countries such as China, Saudi Arabia, the United Arab Emirates and Qatar started to buy farmland from developing countries in order to ensure food security to their respective populations.
Šāda aramzemes iegāde tiek veikta, neņemot vērā vietējo iedzīvotāju intereses, un nabadzīgajiem lauksaimniekiem tiek liegta piekļuve lauksaimniecības zemei viņu pašu valstī.
This acquisition of arable lands is concluded at the expense of local populations’ interests and is depriving poor farmers of access to farmland and water in their own countries.
Ja lauksaimniecības zemi arī turpmāk iegādāsies starptautiskie investori, ne tikai pieaugs galējā nabadzība, bet var arī notikt vardarbīgi konflikti un pārtikas krīzes izraisītas sacelšanās.
If acquisition of farmland by international investors continues, not only extreme poverty would be further exacerbated but also violent conflict and food riots could take place.
Nodrošinātību ar pārtiku nosakot par Kotonū nolīguma pārskatīšanas transversālu jautājumu (saskaņā ar ĀKK valstu ierosinājumu), tiek sniegta lieliska izdevība risināt zemes sagrābšanas problēmu un novērst konfliktus nākotnē, garantējot, ka vietējo iedzīvotāju tiesības uz piekļuvi dabas resursiem, tostarp zemei un ūdenim, ir cilvēka pamattiesības.
The identification of food security (by the ACP group) as a cross cutting issue in the Cotonou revision process, provides a good opportunity to address the challenge of land grabbing and avert future conflicts by guaranteeing the right of local populations to have access to natural resources including land and water as a fundamental human right.
Biedējoši ir arī konstatēt, ka, neskatoties uz to, ka 60 % Āfrikas iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos un viņu iztika ir atkarīga no lauksaimniecības, ne valstu valdības, ne ES attīstības sadarbības politika šo būtisko nozari nav noteikusi par prioritāru.
It is also appalling to observe that, despite the fact that more than 60% of the African population lives in rural areas and their livelihood depends on agriculture, neither national governments nor EU development cooperation policies give priority to this vital sector.
Šai situācijai ir jāmainās — lai cīnītos pret nabadzību pasaulē, lauksaimniecībai ir jākļūst par Kotonū nolīgumā ietvertās attīstības sadarbības prioritāro nozari.
This situation has to change – in order to fight global poverty agriculture should become a priority sector of the Cotonou development cooperation.
Tādēļ referente uzskata, ka Kotonū nolīguma otrajā pārskatīšanā sarunu pusēm ir jārisina šīs finanšu un ekonomikas krīzes sistēmiskie cēloņi un jāparedz krīzes situāciju novēršanas pasākumi.
The rapporteur therefore considers that the negotiators should address the systemic causes of this financial and economic crisis and envisage measures for crisis situations in the 2 nd revision of the Cotonou.
Lai gan ir grūti precīzi noteikt apjomu, kādā no jaunattīstības valstīm nelikumīgi aizplūst finanšu līdzekļi, saskaņā ar 2009. gada jūnijā publicēto Norvēģijas ziņojumu
Although it is difficult to determine precisely the scale of illicit financial flow from developing country, according to a Norwegian report published in June 2009
Komiteja jautājumos par kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm — nodokļu oāzes un attīstība, provizorisks ziņojums, 2009. gada 18. jūnijs. nelikumīgi aizplūstošo finanšu līdzekļu apjoms apmēram desmit reizes pārsniedz attīstības palīdzību.
Commission on Capital flight from developing countries: Tax havens and development, preliminary report, June 18, 2009 , the illicit financial flow roughly represents ten times more than development aid.
Tas liecina, ka situācijā, kad jaunattīstības valstis ir spējīgas kontrolēt finanšu līdzekļu nelikumīgo aizplūšanu, tās var paātrināt TAM sasniegšanu un virzīties uz autonomu attīstības finansēšanas sistēmu.
This shows that, if developing countries are in a position to control the illicit financial flow, they may accelerate achieving MDGs and pave the way towards autonomous development financing system.
Līdz ar to saistoša apņemšanās cīnīties pret nodokļu oāzēm un finanšu līdzekļu nelikumīgu aizplūšanu ir konkrēts risinājums ĀKK valstu finanšu problēmām.
Binding commitment to fight against tax heaven and illicit financial flow is therefore a concrete answer to ACP countries financial problems.
Šī masveida migrācija ir tādu procesu sekas kā vāja ekonomika, iedzīvotāju grimšana nabadzībā, cilvēktiesību pārkāpumi, vides degradācija, aizvien lielāka plaisa starp bagātajām un nabadzīgajām valstīm, kari, politiskās vajāšanas.
This massive immigration is a result of failing economies, impoverishment of the population, human rights violations, environment degradation, the widening gap between rich and poor countries, wars, political persecutions.
Viens no nelegālās imigrācijas risinājumiem ir tāds, ka Āfrikas valstīm tiek ļauts aizsargāt un attīstīt savu ekonomiku.
One solution to clandestine immigration is to allow African countries to protect and build their economy.
Šajā ziņā sarunu pusēm ir jārisina migrācijas un intelektuālā darbaspēka emigrācijas jautājums.
To this end, the negotiators should touch upon the issue of migration and brain drain.
Darbaspēka zudums kā tāds un jo īpaši profesionāli apmācīto darbinieku emigrācija nelabvēlīgi ietekmē ĀKK valstu attīstību un tautsaimniecību.
The loss of their work force in general and that of trained professionals in particular, is adversely affecting ACP countries' development and economies.
Visbeidzot, referente vēlas paust nožēlu, ka dalībvalstis nav apspriedušās ar parlamentiem (Eiropas Parlamentu, APA un ĀKK valstu parlamentiem) un tie nepiedalās lēmumu pieņemšanas procesā, kura rezultātā tiek apzinātas pārskatāmās jomas un panti un tiek noteikts sarunu mandāts.
In the end, the rapporteur would like to express her regret that parliaments (European Parliament, JPA and national parliaments of the ACP states) were not consulted by the Member States and had no input in the decision-making process leading to the identification of the areas and articles for revision and to the establishment of the negotiating mandate.
par ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīguma) otro pārskatīšanu
on the second revision of the Partnership Agreement ACP-EC (the "Cotonou Agreement")
Atzinumu sagatavoja: Vital Moreira
Rapporteur: Vital Moreira
2. iesaka juridiski precizēt vai svītrot Kotonū nolīguma 95. panta 3. punktā minētos noteikumus, kuri paredz, ka pārskatīšana neattiecas „uz noteikumiem par ekonomisko un tirdzniecisko sadarbību, kurai ir paredzēta īpaša pārskatīšanas procedūra”, jo līdz ar EPN ieviešanu īpašai pārskatīšanas procedūrai vairs nav nekāda pamata;
Recommends that the provision contained in Article 95(3) of the Agreement according to which the revision should not apply "to the provisions on economic and trade cooperation, for which a separate review is provided" be legally clarified or deleted, as with the introduction of the EPAs the special review procedure no longer serves any purpose;
6. atgādina, ka EPN parlamentāro komiteju izveides pamatā bija Eiropas Parlamenta iniciatīva, kuras mērķis bija nodrošināt tirdzniecības un attīstības jautājumos specializējušos deputātu pienācīgu iesaistīšanu sarežģītu tehnisku tirdzniecības nolīgumu īstenošanas uzraudzībā;
Recalls that the Parliamentary Committees established by the EPAs have been created at the initiative of the European Parliament to ensure an adequate involvement of Members of Parliament specialised in trade and development issues in the monitoring of the implementation of complex technical trade agreements;
Referente: Danuta Maria Hübner
Rapporteur: Danuta Maria Hübner
(Vienkāršota procedūra — Reglamenta 46. panta 2. punkts)
(Simplified procedure – Rule 46(2) of the Rules of Procedure)
(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)
(Special legislative procedure – Consultation)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2009)0370 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2009)0370 ),
– ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7‑0222/2009 ),
– having regard to Article 299(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0222/2009 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. panta 1. pantu,
– having regard to Article 349(1) of the Treaty on the Functioning of the EU,
– ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 2. punktu,
– having regard to Rules 55 and 46(2) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A7‑0001/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7‑0001/2010 ),
Lai investoriem pavērtu ilgtermiņa perspektīvu un uzņēmējiem dotu iespēju sasniegt tādu rūpnieciskās un komerciālās darbības līmeni, kas stabilizē attiecīgo reģionu sociālekonomisko vidi, ir lietderīgi pilnībā atlikt kopīgā muitas tarifa nodokļus dažām precēm uz 10 gadiem no 2010. gada 1. janvāra .
In order to give a long term perspective to investors and enable economic operators to reach a level of industrial and commercial activities which stabilises the economic and social environment in the regions concerned, it is appropriate to suspend in full the Common Customs Tariff duties for certain goods for a period of 10 years starting on 1 January 2010 .
( 5 ) Lai investoriem pavērtu ilgtermiņa perspektīvu un uzņēmējiem dotu iespēju sasniegt tādu rūpnieciskās un komerciālās darbības līmeni, kas stabilizē attiecīgo reģionu sociālekonomisko vidi, ir lietderīgi pilnībā atlikt kopīgā muitas tarifa nodokļus dažām precēm laikposmā no 2010. gada 1. februāra līdz 2019. gada 31. decembrim .
(5) In order to give a long-term perspective to investors and enable economic operators to reach a level of industrial and commercial activities which stabilises the economic and social environment in the regions concerned, it is appropriate to suspend in full the Common Customs Tariff duties for certain goods for a period starting on 1 February 2010 and ending on 31 December 2019 .
No 2010. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim pilnībā atliek kopīgā muitas tarifa nodokļu piemērošanu I pielikumā norādīto gatavo ražojumu importam Madeiras un Azoru salu autonomajos apgabalos izmantošanai lauksaimniecībā, rūpniecībā vai komerciālām vajadzībām.
From 1 January 2010 to 31 December 2019 the Common Customs Tariff duties applicable to imports into the autonomous regions of Madeira and the Azores of finished goods for agricultural, commercial or industrial use listed in Annex I shall be suspended in full.
No 2010. gada 1. februāra līdz 2019. gada 31. decembrim pilnībā atliek kopīgā muitas tarifa nodokļu piemērošanu I pielikumā norādīto gatavo ražojumu importam Madeiras un Azoru salu autonomajos apgabalos izmantošanai lauksaimniecībā, rūpniecībā vai komerciālām vajadzībām.
From 1 February 2010 to 31 December 2019 the Common Customs Tariff duties applicable to imports into the autonomous regions of Madeira and the Azores of finished goods for agricultural, commercial or industrial use listed in Annex I shall be suspended in full.
No 2010. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim pilnībā atliek kopīgā muitas tarifa nodokļu piemērošanu tādu izejmateriālu, rezerves daļu un komponentu importam Madeiras un Azoru salu autonomajos apgabalos, kuri norādīti II pielikumā un kurus izmanto lauksaimniecības vajadzībām, rūpnieciskai pārveidošanai vai tehniskajai apkopei Madeiras un Azoru salu autonomajos apgabalos.
From 1 January 2010 to 31 December 2019 the Common Customs Tariff duties applicable to imports into the autonomous regions of Madeira and the Azores of raw materials, parts and components listed in Annex II, and used for agricultural purposes, and industrial transformation or maintenance in the autonomous regions of Madeira and the Azores, shall be suspended in full.