natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Globalizācija ir radījusi šaubas par ilgstošu līdzsvaru un radījusi vajadzību pamatīgi pārdomāt gan iekšējos, gan ārējos ES mērķus un prioritātes.
Globalisation has cast doubt on the long-established equilibrium and necessitated a profound rethink of the EU’s aims and priorities, both internal and external.
Eiropas rūpniecības konkurētspēja noteikti ir jāizvirza kā prioritāte Kopienas darba kārtībā.
The competitiveness of European industry certainly needs to be placed at the heart of the Community agenda.
Ja tiktu uzlabota Eiropas uzņēmumu konkurētspēja, būtu iespējams radīt augstas kvalifikācijas darbavietas, nodrošināt Eiropas ekonomisko izaugsmi, garantēt Eiropas sociālās labklājības sistēmas pastāvēšanu un nodrošināt, ka ES saglabā savu lielākās tirdzniecības lielvaras pozīciju 21. gadsimtā.
If European firms can be made more competitive, it will be possible to create skilled jobs, secure Europe’s economic growth, guarantee the survival of the European welfare system, and ensure that the EU can remain a major trading power in the 21st century.
Pēdējo gadu laikā Komisija ir likusi lielas cerības uz Dohas sarunu kārtas veiksmīgu rezultātu un bieži par zemu novērtējusi ieguldījumu, ko var dot tirdzniecības politika, nodrošinot Lisabonas stratēģijas panākumus.
Over the past few years the Commission has pinned many of its hopes on a satisfactory outcome to the Doha Round negotiations and often underestimated the contribution that commercial policy could make to the success of the Lisbon strategy.
Daudzpusējo sarunu neveiksme un samērā veltīgās Eiropas iniciatīvas konkurētspējas jomā pēdējā laikā ir likušas ES pilnībā pārskatīt savu pieeju; tādējādi 2005. gadā tika izmainīta Lisabonas stratēģija un 2006. gadā publicēts paziņojums „Globālā Eiropa: konkurence pasaulē”.
The failure of the multilateral negotiations and the rather fruitless European initiatives in the area of competitiveness have lately compelled the EU to revise its approach from top to bottom; the Lisbon strategy was thus altered in 2005, and a communication, ‘Global Europe: competing in the world’, published in 2006.
Viens no ”Globālās Eiropas” centrālajiem aspektiem neapšaubāmi ir piekļuve tirgum.
One of the central aspects of ‘Global Europe’ is undoubtedly market access.
Tam ir daudz un dažādi iemesli.
The reasons for this are many and varied.
ES ir pasaules lielākā preču eksportētāja, galvenā pakalpojumu sniedzēja un līdere publisko iepirkumu, kā arī finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu jomā.
The EU is the world’s biggest exporter of goods, the main provider of services, and the leader in the field of public procurement and financial and insurance services.
Citiem vārdiem sakot, tā ir ievērojama tirdzniecības lielvara, kas orientēta uz eksportu.
It is, in other words, a great trading power oriented towards exports.
Eiropas konkurētspējas pamatā ir tās darbaspēka kvalitāte, gadsimtiem ilga izcilības tradīcija un ārkārtīgi lielā mērā uz konkurenci pamatots vienots tirgus, kurā negodīga tirdzniecība tiek bargi sodīta.
Europe’s competitiveness is due to the quality of its labour force, a tradition of excellence dating back many centuries, and a very largely competition-driven single market on which unfair trading practices are severely punished.
Tomēr Eiropas galveno tirdzniecības partneru tirgi neatbilst ārkārtīgi augstajam Kopienas tirgus atvērtības un pārredzamības līmenim.
The very high degree of openness and transparency on the Community market is not, however, matched by the markets of Europe’s main trading partners.
Problēmas īpaši ir saistītas ar strauji augošas ekonomikas valstīm, kurās ir augstākie ekonomiskās izaugsmes rādītāji un kurās ir vieni no daudzsološākajiem tirgiem Eiropas precēm un pakalpojumiem.
The problems lie especially in the emerging countries, which are recording the highest economic growth rates and constitute some of the most promising markets for European goods and services.
Tas ir īpaši svarīgs aspekts, ņemot vērā, ka ES tirdzniecības klātbūtne ir daudz ievērojamāka tādās būtībā „piesātinātās” rūpnieciskās valstīs kā ASV, nekā tādās strauji augošas ekonomikas valstīs kā Ķīna un Indija.
This is a particularly important point, given that the EU’s trading presence is far more substantial in virtually ‘saturated’ industrialised countries such as the United States than in emerging countries like China and India.
Augstas pievienotās vērtības Eiropas produktu un pakalpojumu labāka piekļuve ārvalstu tirgiem varētu palīdzēt apturēt pašreizējo Eiropas rūpniecības panīkumu, kā arī ievērojami uzlabot ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību.
Better access to foreign markets for high value added European products and services could help halting Europe’s current industrial decline and greatly benefit economic growth and employment.
Daudzpusējās sarunas un PTO izveide ir palīdzējusi samazināt vai pat atcelt tarifu barjeras, kas kādreiz traucēja pasaules tirdzniecības attīstībai.
The multilateral negotiations and the establishment of the WTO have done some good in that they have served to reduce, if not eliminate, the tariff barriers that once hampered the development of world trade.
Tomēr attiecībā uz beztarifu barjerām situācija nav tik spoža.
As far as non-tariff barriers are concerned, however, the picture is not so rosy.
Nelabvēlīgu muitas procedūru, diskriminējošu veselības vai tehniskos noteikumu, dažādu administratīvo šķēršļu, nopietnu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu un ierobežojošu pasākumu attiecībā uz publiskajiem iepirkumiem vai ārvalstu ieguldījumiem dēļ piekļuve dažu tādu valstu tirgiem, kas nav ES, ir ārkārtīgi apgrūtinoša un dārga, jo īpaši MVU, kuru rīcībā ir ierobežoti naudas līdzekļi un resursi.
On account of baffling customs procedures, discriminatory health or technical regulations, various administrative obstacles, serious infringements of intellectual property rights, and restrictive practices regarding public procurement or foreign investment, access to the markets of certain non-EU countries is an extremely difficult and expensive matter, especially for SMEs with limited funds and resources.
Ir viegli atcelt ar tarifiem nesaistītas barjeras.
Doing away with non-tariff barriers is easy.
Bet, līdzīgi kā mītiskās Hidras galvas atauga nocirsto vietā, arī jaunas barjeras rodas katru dienu, un tās kļūst arvien izsmalcinātākas un grūtāk likvidējamas.
But just as the heads of the mythical Hydra kept growing back, so are new obstacles being created every day, and they are becoming increasingly more sophisticated and difficult to remove.
Faktiski beztarifu barjeras ir tik krasi atšķirīgas, ka to ietekmi uz pasaules tirdzniecību nevar precīzi novērtēt.
In fact non-tariff barriers vary so widely, that their impact on world trade cannot be reliably assessed.
Bet pat bez precīziem skaitļiem pieņēmums, ka tām ir ļoti nopietna ietekme uz Eiropas spēju eksportēt un ka pret tām ir jācīnās ar maksimālu apņēmību, ir pamatots.
But even without accurate figures, it is reasonable to suppose that they have very serious repercussions on Europe’s export performance and must consequently be fought with the utmost determination.
Šo tirdzniecības ierobežojumu atcelšana palīdzētu ne tikai rūpnieciski attīstītākajām valstīm, bet arī galvenokārt jaunattīstības valstīm, kuru nodomi un mērķi ir bezspēcīgi pret ļaunprātīgām darbībām to salīdzinošās ekonomiskās mazspējas un resursu trūkuma dēļ.
The removal of these restrictions on trade would help not only the more industrialised countries, but also, and above all, the developing countries, which, because of their relative economic weakness and dearth of resources, are to all intents and purposes powerless in the face of abusive practices.
Lai gan referents pēc būtības atbalsta attiecīgo paziņojumu par piekļuvi tirgum, viņš ir spiests norādīt, ka Komisija varēja paveikt vairāk un ka tai bija jābūt drosmīgākai.
Although your rapporteur – endorses the substance of the communication on market access, he also feels compelled to point out that the Commission could have done more and should have been bolder.
Komisijai acīmredzami nerūp amatpersonu skaits, kas risina tirgus piekļuves jautājumus ES un valstīs, kuras nav ES (piemēram, Pekinā strādājošas lielas delegācijas sastāvā tirdzniecības konsultanti veido tieši 7 % no kopējā darbinieku skaita).
The Commission apparently is not concerned by the number of officials dealing with market access, either in the EU or in non-EU countries (in a large delegation such as the one based in Beijing, for example, commercial counsellors make up just 7% of the staff).
Tāpat arī attiecīgajā paziņojumā nekas nav teikts par finansējumu, kas piešķirts, lai izveidotu Eiropas informācijas un atbalsta sistēmu eksporta uzņēmumiem; turklāt tajā varēja pievērst lielāku uzmanību uzņēmēju ierosinājumiem
Nor does the communication say anything about any funds earmarked with a view to setting up a European information and support system for exporting firms; and it ought, moreover, to have paid greater heed to the proposals from the business world.
Daudziem attiecīgajā paziņojumā minētajiem jauninājumiem ir vajadzīga aktīva dalībvalstu līdzdalība.
Many of the innovations mentioned in the communication require the active participation of the Member States.
Ja vien tās nepiedalīsies ar entuziasmu un bez iebildumiem, Komisijas izstrādātā jaunā tirgus piekļuves stratēģija ir lemta neveiksmei.
Unless they participate enthusiastically and without reservations, the new market access strategy outlined by the Commission is doomed to failure.
Tādēļ dalībvalstīm ir mērķtiecīgi jāuzņemas atbildība un jānodrošina ekonomiskie un cilvēku resursi, kas vajadzīgi, lai iniciatīva gūtu panākumus.
Member States must therefore purposefully shoulder their responsibilities and provide the economic and human resources needed for the initiative to succeed.
Šie resursi jau zināmā mērā ir pieejami, bet tie diemžēl netiek pilnībā izmantoti.
Those resources are to some extent already available, but they are woefully underused.
Valstu tirdzniecības resursu apvienošana, regulāra informācijas apmaiņa un efektīva tīkla izveide ar visu tirdzniecības atbalstā iesaistīto pušu līdzdalību (valsts vai reģionālā līmenī): tie visi ir pasākumi, kas varētu palīdzēt kopumā veicināt Eiropas ārējo konkurētspēju.
Pooling national trade resources, exchanging information on a regular basis, and setting up an effective network with all those involved in support to trade (at national or regional level): all those are actions that could help promoting the external competitiveness of Europe as a whole.
Komisijai ir svarīga loma šajā procesā.
The Commission has an important role to play.
Eiropai ir jāpanāk vienprātība un jāizstrādā atbilstīga politiskā pieeja pret tiem tirdzniecības partneriem, kas izvairās atvērt savus tirgus.
Europe must speak with one voice and work out a consistent political approach to those trading partners which are reluctant to open up their markets.
Komisijai ir jāuzņemas uzdevums mobilizēt resursus, kurus varētu izšķērdēt, ja tos nemobilizētu, un sakārtot ES iniciatīvas, tomēr neiejaucoties dalībvalstu uzdevumos un pienākumos.
The Commission should undertake the task of mobilising resources which might otherwise be squandered and organising EU initiatives, without, however, encroaching on roles and duties that should fall to Member States.
Turklāt ir jāizveido „sūdzību birojs”, lai pieņemtu sūdzības un vajadzības gadījumā nodotu tās attiecīgajām valsts iestādēm.
In addition, a ‘complaints office’ should be set up to receive complaints and pass them on, if need be, to the proper national authorities.
Tāpat Komisijai ir jāuzlabo sava komunikācijas politika attiecībā uz tirgus piekļuvi, rīkojot seminārus un diskusiju forumus Briselē un dalībvalstīs, piedāvājot labākus pamatpakalpojumus (piemēram, bukletus vai instrukcijas visās Eiropas valodās), kā arī organizējot apmācību amatpersonām un uzņēmumu pārstāvjiem, kas darbojas tirgus piekļuves komandās ārpus ES vai kas ir atbildīgi par tirgus piekļuvi dalībvalstīs.
The Commission should also improve its communication policy where market access is concerned by holding seminars and discussion forums in Brussels and Member States, offering better basic services (for example brochures or instructions in all European languages), and organising training for officials and business representatives serving on market access teams in non-EU countries or responsible for market access in Member States.
Dialogs ar dalībvalstīm ir jāorganizē ar tirgus piekļuves konsultatīvās komitejas palīdzību, kurai jāpiešķir lielākas iniciatīvas un vadības pilnvaras.
The dialogue with Member States should be carried on through the Market Access Advisory Committee, which should be given greater powers of initiative and guidance.
Madb (tirgus piekļuves datubāze) ir noderīgs instruments pasākumiem cīņai pret beztarifu barjerām.
The Madb (Market Access Database) is a useful tool for measures to combat non-tariff barriers.
Tomēr tās lietderīgumu varētu uzlabot, padarot sistēmu lietotājam draudzīgāku un paplašinot to, lai iekļautu uzņēmumiem būtisku saturu un informāciju, kā arī īpašas nodaļas par pakalpojumiem un publisko iepirkumu.
Its usefulness could, however, be enhanced by making the system more user-friendly and expanding it to include content and information relevant to businesspeople and special sections on services and public procurement.
Turklāt Komisijai savas darbības ir jāpamato, precīzi novērtējot iesaistītās ekonomiskās intereses, un Eiropas ekonomikas interesēm kopumā jādod priekšroka pār – kaut arī likumīgām – atsevišķu indivīdu vai nozaru interesēm.
The Commission should, furthermore, base its action on an accurate assessment of the economic interests at stake, in which the interest of the European economy as a whole should take precedence over the interests – albeit legitimate – of specific individuals and sectors.
Tāpat būtu ārkārtīgi vēlams stiprināt iniciatīvas, kas vērstas uz MVU: pretējā gadījumā pastāvētu risks, ka ieguvumi, kas izriet no Kopienas atjaunotajām saistībām attiecībā uz tirgus piekļuvi, varētu būt pieejami tikai nelielam skaitam stipru, ietekmīgu ekonomisko nozaru, atstājot novārtā uzņēmumus, kuri šobrīd joprojām veido lielāko daļu Eiropas ekonomikas un kurus visdrīzāk skartu citās valstīs noteikti ierobežojoši pasākumi.
It would also be highly desirable to strengthen the initiatives aimed at SMEs: otherwise the danger would be that the benefits of the renewed Community commitment to market access might be confined to a small number of strong, influential economic sectors, without extending to those firms which today still account for most of the European economic fabric and are more likely to be hit by the restrictive practices laid down in other quarters.
ES nav jābaidās aizstāvēt savas likumīgās intereses ar saskaņotāku un apņēmīgāku tirdzniecības un diplomātisko politiku vai, izmantojot līdzekļus, ko piedāvā PTO vai kas paredzēti reģionālos vai divpusējos nolīgumos (PTO strīdu izšķiršanas struktūra ir uzskatāms piemērs).
The EU must not be afraid to defend its legitimate interests, whether through a more coherent and resolute commercial and diplomatic policy or by employing the means afforded by the WTO or provided for under regional or bilateral agreements (the WTO dispute settlement body being an obvious example).
Jaunajos tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj drošības klauzulas, ļaujot ES nekavējoties un ar mazākajām iespējamajām izmaksām uzņēmumiem un Eiropas nodokļu maksātājiem atcelt beztarifu barjeras.
The new generation of trade agreements should include safeguard clauses allowing the EU to remove non-tariff barriers without delay and at the lowest possible cost to business operators and European taxpayers.
Dohas sarunu kārtas veiksmīgs iznākums varēja veicināt ievērojamus sasniegumus attiecībā uz tirgus piekļuvi.
A successful outcome to the Doha negotiations could have led to breakthroughs in terms of market access.
Neaizmirstot sarunas par divpusējiem nolīgumiem ar Eiropas galvenajiem tirdzniecības partneriem, Komisijai ir neatlaidīgi jāiestājas par pamatlīgumu, ar kura palīdzību varētu ieviest īpašus noteikumus, lai risinātu jautājumus, kas attiecas uz beztarifu barjerām, un ātri panāktu vienprātību katru reizi, kad rodas domstarpības par attiecīgā nolīguma nepiemērošanu vai neievērošanu.
Without neglecting negotiations on bilateral agreements with Europe’s main trading partners, the Commission should press for a framework agreement whereby specific regulation could be brought to bear on matters related to non-tariff barriers and settlements reached rapidly whenever disputes arose on account of a failure to enforce, or non-compliance with, the agreement.
Daži punkti bija jāpārrunā detalizētāk, tostarp PTO dalībvalstu pienākums paziņot par jebkuriem pasākumiem, kas var kavēt tirdzniecību, un ad hoc šķīrējstruktūras izveidi, lai izšķirtu strīdus un vajadzības gadījumā pilnvarotu tirdzniecības pretpasākumus.
Some points should have been discussed in more depth, including the obligation for WTO member countries to notify any measures likely to obstruct trade, and the establishment of an ad hoc arbitration body to settle disputes and, where appropriate, authorise retaliatory trade measures.
Vēl viens veids, kā mazināt beztarifu barjeru ietekmi, ir saskaņot PTO dalībvalstu noteikumus.
Another way to lessen the impact of non-tariff barriers is to harmonise the regulations of WTO member countries.
Panākumiem, kas sasniegti transatlantiskajā regulatīvajā dialogā ar ASV, ir jāmudina Komisija iesaistīt citus tirdzniecības partnerus šīs iniciatīvas darbības jomā.
The progress achieved in the Transatlantic Regulatory Dialogue with the United States should encourage the Commission to bring other trading partners within the scope of this initiative.
Visbeidzot, centieni cīnīties pret tirdzniecības barjerām ir atkarīgi no labākas apspriešanās starptautiskā līmenī.
Finally, the efforts to combat barriers to trade depend on better international consultation.
Uz konkurenci pamatotu atvērto tirgu nodrošināšana veicina visas pasaules ekonomiku neatkarīgi no tā, kur atrodas preču un pakalpojumu ražotāji.
Securing competition-driven open markets helps the entire world economy, no matter where producers of goods and services might be based.
Šis princips ir spēkā gan ES (Eiropas sabiedrībai ir ciešāk jāsadarbojas savā starpā), gan ārpus tās valstīs, kurām ir tādas pašas tirdzniecības intereses.
This principle holds good both within the EU (European societies should cooperate more closely among themselves) and outside, for countries sharing the same trading interests.
Parlamentam ir svarīga nozīme, veidojot ES tirdzniecības prioritātes.
Parliament has a key role to play in shaping the EU’s trading priorities.
Ir jāorganizē pastāvīgas apspriedes ar attiecīgo parlamentāro komiteju; ir jāsagatavo gada ziņojums (atbilstīgi nosacījumiem, kas attiecas uz tirdzniecības aizsardzības instrumentiem) par Komisijas īstenoto sistēmu; vajadzības gadījumā EP ir jāiesaista iniciatīvās un augsta līmeņa misijās, lai izšķirtu strīdus par piekļuvi tirgum: būtu vēlams īstenot visus šos pasākumus ne tikai tāpēc, lai palīdzētu sagatavoties brīdim, kad stāsies spēkā jaunais „konstitucionālais” līgums.
Permanent consultations should be organised with the relevant parliamentary committee; an annual report (along the lines of the arrangement applying to trade defence instruments) should be drawn up on the system implemented by the Commission; and, where appropriate, the EP should be involved in initiatives and high-level missions aimed at settling market access disputes: these would all be desirable steps to take, not least to help prepare for entry into force of the new ‘constitutional’ treaty.
Secinājumi un ieteikumi
Conclusions and recommendations
Komisijas raksturotā jaunā tirgus piekļuves stratēģija ir nozīmīgs solis uz priekšu, bet ar to nepietiek.
The new market access strategy outlined by the Commission marks a significant step forward, but it is not enough.
Komisija ir atkārtoti uzsākusi debates par piekļuvi tirgum, bet kopā ar dalībvalstīm tai ir jādara vairāk un galvenokārt jābūt drosmīgākai, ja tā vēlas, lai šī iniciatīva gūtu panākumus.
The Commission has had the merit of reopening the market access debate, but, together with the Member States, it has to do more, and above all be bolder, if it intends to make a success of this initiative.
Attiecīgais paziņojums ir atbilstīgi „jāpapildina”, iekļaujot jaunas idejas un jaunus datus, kas vajadzīgi, ņemot vērā gan uzņēmējdarbības intereses, gan pieredzi.
The communication must accordingly be ‘fleshed out’ to encompass new ideas and the new input required in the light both of business needs and of experience on the ground.
Tirgus piekļuves komandas un Madb ārpus ES nevar strādāt ar panākumiem, ja Komisija un valstu valdības nenodrošina tām vajadzīgo atbalstu un nepierāda savu spēju piedāvāt reālus pakalpojumus Eiropas rūpniecībai.
The market access teams and the Madb in non-EU countries cannot succeed unless they are given the necessary backing by the Commission and national governments and prove capable of offering a real service to European industry.
Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ir jādod iespēja izmantot Komisijas pakalpojumus, un to var panākt ar efektīvāku informācijas politiku, kā arī pilnīgāk izstrādātu valsts un reģionālo atbalstu.
European businesses, especially SMEs, must be put in a position to take advantage of the Commission’s services, and the way to make that happen lies in a more effective information policy and more fully developed national and regional support.
Attiecīgā paziņojuma ārējie aspekti neapšaubāmi ir jāuzlabo.
The external aspects of the communication undoubtedly need to be strengthened.
Papildus mērķtiecīgākai jau pieejamo līdzekļu izmantošanai ir jānodrošina jauni daudzpusēji vai divpusēji instrumenti (attiecīgi PTO un, noslēdzot brīvās tirdzniecības vai partnerattiecību un sadarbības nolīgumus), lai ļautu atcelt ar tarifiem nesaistītas barjeras un īstenot efektīvus pasākumus ļaunprātīgas izmantošanas izskaušanai.
In addition to more purposeful use of the means already available, new multilateral or bilateral instruments need to be provided (respectively in the WTO and by concluding free trade or partnership and cooperation agreements) so as to enable non-tariff barriers to be removed and effective action taken to stamp out abuses.
Tāpat būtu vēlams ciešāk sadarboties ar citām rūpnieciski attīstītām valstīm, uzsākt reglamentējošus dialogus un pakāpeniski saskaņot tehniskos un veselības noteikumus, nemazinot aizsardzību, kas tiek piedāvāta Eiropas pilsoņiem.
It would also be desirable to work in closer coordination with other industrialised countries, establish regulatory dialogues, and gradually harmonise technical and health regulations, without weakening the protection afforded to European citizens.
par ES stratēģiju, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tirgum
on the EU's strategy to deliver market access for European companies
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Starptautiskās tirdzniecības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on International Trade, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
- ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju „Eiropa globalizācijas kontekstā — konkurētspējas ārējie aspekti”
- having regard to its resolution of 22 May 2007 on Global Europe - External aspects of competitiveness
Pieņemtie teksti , P6_TA(2007)0196 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0196 . ,
A. tā kā, lai sasniegtu pārskatītās Lisabonas programmas mērķus, Eiropas Savienības nozarēm ir jāpanāk un jāuztur stabila konkurētspēja pasaules tirgos;
A. whereas meeting the objectives of the revised Lisbon Agenda requires industries in the European Union to develop and sustain stable competitive positions in the global markets,
B. tā kā šī konkurētspēja, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), arvien vairāk balstās uz pētniecību, attīstību, inovāciju un intelektuālo īpašumu;
B. whereas this competitiveness, especially for SMEs, increasingly relies on research, development, innovation and intellectual property,