natgillin/translations-raw huggingface dataset:
61. uzsver, ka ES interesēs gan ekonomiski (uzlabojot ražību), gan attiecībā uz vidi (uzlabojot lauksaimnieku zināšanas par videi draudzīgu praksi) ir palielināt atbalstu lauksaimnieku mūžizglītībai; it īpaši pauž atbalstu programmām (tostarp Leonardo ) jauno lauksaimnieku mobilitātes veicināšanai Eiropas Savienībā; sevišķi uzsver vajadzību izveidot instrumentus, kas jaunajiem lauksaimniekiem ļautu šādas apmācības laikā pamest savas saimniecības;
Stresses that it is in the EU's interests, economically (improving productivity) and environmentally (updating knowledge of 'green' practices) to provide increased support for lifelong training for farmers; encourages, in particular, programmes to promote mobility among young farmers in the Union (including Leonardo); stresses, more especially, to need to set up instruments that will enable young farmers to be absent from their farms for the duration of such training;
66. uzskata, ka efektīvāks atbalsts jāsniedz uz uzņēmumu balstītu struktūru izveidei, ieviešot īpašus pasākumus šāda veida darbības uzsākšanai, kas ne tikai samazinātu darbības uzsākšanas izmaksas attiecīgajiem jauniešiem, bet arī ļautu tiem organizēt darbu tā, ka uzlabotos saimniecību dzīvotspēja;
Takes the view that more effective support should be provided for the setting-up of company-based structures by introducing special measures for this type of setting-up arrangement that will not only reduce setting-up costs for the young people concerned but also enable them to organise their work in such a way as to increase the viability of farms;
69. uzskata, ka jāveic pasākumi, lai atbalstītu un konsultētu jaunos lauksaimniekus un palīdzētu tiem sākotnējā darbības uzsākšanas sistēmā, lai uzlabotu panākumu procentu un vienlaikus mazinātu vai likvidētu situācijas, kad lauksaimnieki beidz darbību vai bankrotē;
Considers that the necessary measures should be adopted to support, accompany and advise young farmers under the initial setting-up scheme with the aim of increasing the success rate and at the same time minimising or putting an end to situations where farmers give up or even become bankrupt;
Līdz ar KLP reformas pabeigšanu tādas Eiropas lauksaimniecības perspektīva, kuras pamatā ir daudzfunkcionāls modelis un lielāka konkurētspēja, ir vēlamais scenārijs, kurā Eiropas Parlaments ir sevišķi ieinteresēts, jo īpaši tad, kad runa ir par jaunajiem lauksaimniekiem.
The conclusion of the CAP reform has raised prospects of a European agricultural sector based on a multifunctional model and greater competitiveness – a development that is of particular interest to Parliament, especially in relation to young farmers.
Pēc referenta iniciatīvas tika ierosinātas pārdomas, ar kurām bija iecerēts izcelt uzdevumus, kas būs jārisina jaunajiem lauksaimniekiem.
At the rapporteur's behest, discussions were conducted with a view to determining the challenges that young farmers will need to address.
Parlaments šajā sakarībā rīkoja publisku uzklausīšanu ar mērķi noskaidrot problēmas, ar kurām jaunajiem lauksaimniekiem būs jāsaskaras saistībā ar reformēto KLP, un iespējas, ko tā viņiem sniegs.
As part of this process, Parliament held a public hearing with a view to pinning down the problems and opportunities for young farmers within the reformed CAP.
Ziņojuma mērķis
Purpose of the report
Attiecīgo personu uzmanība ir jāvērš uz to, ka ir svarīgi piešķirt prioritāti iniciatīvām, kuras paredz atbalstu jaunajiem lauksaimniekiem, lai tādējādi atrisinātu gan strukturālas, gan normatīvas problēmas.
The goal is to raise awareness among stakeholders of the need to give priority to measures for young farmers aimed at solving both structural and legislative problems.
Rezultāti, kas Kopienas un dalībvalstu līmenī iegūti saskaņā ar spēkā esošo tiesību aktu pamatnostādnēm, liecina, ka ir nepieciešams īstenot iniciatīvas, kas paredz atbalstu jaunām saimniecībām un jauniem lauksaimniekiem.
The results achieved under the current Community and national rules point to a need for further measures to be taken in support of new holdings and young farmers.
Galvenais mērķis ir konkrētā veidā veicināt to, lai jauniešiem būtu pieejama pārtikas lauksaimniecības nozare, vienlaikus īstenojot paaudžu nomaiņu, kas šai nozarei nodrošinātu lielāku dinamismu.
In practical terms, the main goal is to make it easier for young people to enter the agri-foods sector and, at the same time, to effect generation change in order to make the sector more dynamic.
Pašreizējais scenārijs
Current situation
Eiropas lauksaimniecībai pašlaik ir jānodarbojas ar daudzveidīgu uzdevumu veikšanu: ražot kvalitatīvus produktus, nodrošināt pārtikas nekaitīgumu, aizsargāt vidi (augsni un ūdeņus), uzturēt ainavu, saglabāt un izplatīt vietējās kultūras tradīcijas.
Europe's farming sector is currently being asked to play a variety of roles, namely to produce quality foodstuffs, ensure food safety, protect the environment (soil and water) and the landscape and to conserve and pass on local cultural traditions.
Šī iemesla dēļ pēdējo gadu laikā uzņēmēju, pētnieku un lēmumu pieņēmēju uzmanība ir galvenokārt bijusi pievērsta ne vien jautājumiem, kas saistīti ar pārtikas lauksaimniecības dažādu sektoru efektivitāti un konkurētspēju, bet lauksaimniecības daudzveidīgajām funkcijām un lomai, kas šai primārajai ražošanas nozarei piemīt kā ilgtspējīgas lauku attīstības galvenajai sastāvdaļai.
Accordingly, operators, researchers and policy makers in the sector have over recent years focused their attention on issues relating not just to the efficiency and competitiveness of the various branches of the agri-foods industry but also on farming's multiple functions and the sector's role as a key factor in a fully sustainable rural development policy.
Šajā kontekstā jaunajām saimniecībām ir jārisina uzdevumi, ko rada tirgus lielāka atvērtība starptautiskā mērogā, un jāuzņemas atbildība par cīņu pret klimata pārmaiņām, kuras ietekme uz vidi kļūst arvien skaidrāk redzama.
Against this background, young farmers have to take up the challenges arising as a result of more open world markets and should be made aware of their responsibilities with regard to combating climate change, the environmental effects of which are becoming ever more apparent.
Tomēr dažādās strukturālās dinamikas dēļ, kas raksturo lauku rajonus, šai primārajai ražošanas nozarei rodas noteiktas grūtības attiecībā uz savu uzdevumu veikšanu.
However, owing to structural factors in rural areas, the farming sector is finding it difficult to perform the above roles.
Tāpēc jau vairākus gadus Eiropas Savienībā var novērot tendenci pamest lauku reģionus, jo īpaši tad, kad attiecīgie apstākļi ir sevišķi margināli, un tas notiek paralēli tādai parādībai kā lauku iedzīvotāju pastāvīga novecošana.
In particular, for some years now there has been a trend towards the depopulation of rural areas in the EU, which is more marked in remote areas, together with a steady ageing of the rural population.
Tādējādi vairāk nekā pusi Eiropas lauku saimniecību vada lauksaimnieki, kas ir vecāki par 55 gadiem, savukārt ceturtdaļa lauksaimnieku ir pat vecāki par 65 gadiem.
More than 50% of EU holdings are run by farmers over the age of 55, and 25% by farmers over the age of 65.
Viskritiskākā situācija ir Savienības dienvidu valstīs.
The most critical situations are to be found in the southern Member States.
Par 35 gadiem jaunāki lauksaimnieki Kopienā ir tikai 7,6 % no lauksaimniekiem.
Only 7.6% of EU farms are run by people under 35 years of age.
Piemēram, Austrijā un Vācijā jaunie lauksaimnieki ir 17 % no kopskaita, Somijā un Beļģijā vairāk nekā 14 % un Francijā un Itālijā apmēram 12 %.
In Austria and Germany, young farmers make up approximately 17% of all farmers, in Finland and Belgium more than 14% and in France and Ireland around 12%.
Viszemākais jauno lauksaimnieku līmenis ir Vidusjūras valstīs, it īpaši Portugālē (3,7 %) un Itālijā (5,2 %).
The Mediterranean Member States have the lowest percentage of young farmers, with particular reference to Portugal (3.7%) and Italy (5.2%).
Tāpēc būtu nepieciešama politika, kas prioritārā kārtā veicinātu jauniešu darbības uzsākšanu daudzfunkcionālā lauksaimniecībā.
Policies that give priority to helping young people to gain entry to a multifunctional farming sector are therefore required.
Jaunieši vada saimniecības, kas vidēji ir rentablākas, jo viņi lielāku uzmanību pievērš tam, lai tiktu izmantoti novatoriski paņēmieni un ar ekosistēmu saderīga audzēšanas prakse un lai būtu lielāka atvērtība attiecībā uz tirgus pieprasījumu.
Farms run by young people are, on average, more profitable, and young farmers are more willing to adopt innovative solutions, use environment-friendly farming methods and adjust to market requirements.
Kopienas intereses attiecībā uz jaunajiem lauksaimniekiem var izpausties vai nu vispārīgākā veidā, veicinot mazo un vidējo uzņēmumu attīstību, vai nu tieši attiecīgās nozares līmenī, atzīstot lauksaimniecības daudzfunkcionālo lomu.
Community measures affecting young farmers fall within the general policy of support for small and medium-sized enterprises (SMEs) and the more sector-specific context of recognition of farming's multifunctional role.
Eiropas Savienībā jauniešu lauksaimnieciskās darbības uzsākšanu un palikšanu lauksaimniecības nozarē var veicināt gan ar tā saucamo transversālo atbalsta instrumentu starpniecību (citiem vārdiem sakot, attiecībā pilnīgi uz visiem lauksaimniekiem, piemēram, ar atbalstu, ko piešķir ieguldījumu veikšanai lauku saimniecībās), gan ar īpašiem pasākumiem, kas paredzēti tikai īpašiem saņēmējiem un ko tādējādi ir tiesības saņemt personām, kuras ir jaunākas par 40 gadiem.
At EU level, support for young people wishing to set up or continue to work within the farming sector may be provided through cross-cutting measures (covering all farmers, such as farm investment aid) and specific measures aimed at potential beneficiaries under 40 years of age.
Kopienas instrumentus, kas paredzēti tieši jaunajiem lauksaimniekiem, var iedalīt divās kategorijās:
Two types of Community instrument are specifically aimed at young farmers, namely:
– atbalsta pasākumi, kuriem līdzfinansējumu piešķir no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA),
1. support measures cofunded under the EAFRD;
– pasākumi, kurus paredz Kopienas izglītības un pētniecības programmas vai citi pasākumi, ko tiešā veidā pārvalda Eiropas Savienība un kas attiecas arī uz jaunajiem lauksaimniekiem, piemēram, politika, kas paredz priekšlaicīgu aiziešanu pensijā.
2. measures under Community training and research programmes and other measures managed directly by the EU which also affect young farmers, such as early retirement schemes.
Šo pasākumu pirmā kategorija tiešākā veidā attiecas uz lauksaimniecību, bet tā neparedz īpašu režīmu jaunajiem lauksaimniekiem un, kas ir sevišķi svarīgi, nenosaka, ka minētie pasākumi ir obligāti jāpiemēro jauno lauksaimnieku kategorijai.
The first set of measures is more directly related to farming but fails to include provisions relating specifically to young farmers and, above all, there is no obligation to implement measures for young farmers.
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 20. pants paredz atbalstu, lai veicinātu jaunu lauksaimnieku darbības uzsākšanu kā saimniecību vadītājiem.
Under Article 20 of Regulation (EC) No 1698/2005, support is available for young farmers setting up for the first time on an agricultural holding as head of the holding.
Šajā sakarībā ievērojama nozīme tiek piešķirta (ieguldījumu un paredzēto darbību) attīstības aspektam, kas ar īpašiem rādītājiem var parādīt finansējamo darbību praktisko iespējamību un rentabilitāti.
In this connection, major importance is given to development plans (covering investment and farming activities) which, through the use of specific indicators, can provide a picture of the feasibility and profitability of the measures eligible for funding.
Atbalsts darbības uzsākšanai var būt:
Setting-up support may take the form of:
– vienreizējs maksājums, kura maksimāli pieļaujamā summa ir 25 000 eiro;
- a single premium of up to € 25 000;
– izdevīgākās procentu likmes aizņēmumiem, kas ņemti, lai segtu ar darbības uzsākšanu saistītos izdevumus (šo izdevīgāko procentu likmju kapitalizētās vērtības summa nedrīkst pārsniegt iepriekš minēto vienreizējo maksājumu).
- an interest rate subsidy for loans to cover setting-up costs (the capitalised value of the subsidy may not be higher than the single premium).
Attiecībā uz atbalstu arodapmācībai un informācijas pasākumiem tas pats minētās regulas 20. pants paredz zinātnes atziņu un jaunas prakses izplatīšanu, jo īpaši tāpēc, lai lauksaimniekus sagatavotu savas produkcijas jaunai kvalitatīvai orientācijai, tādu ražošanas paņēmienu izmantošanai, kas ir saderīgāki ar augsnes saglabāšanu un uzlabošanu un vairāk atbilst patērētāju vēlmēm, un lai viņiem sniegtu apmācību, kas nepieciešama ekonomiski rentablas lauku saimniecības vadīšanai.
In connection with support for vocational training and information measures, Article 20 of Regulation (EC) No 1698/2005 provides for the promotion of measures to encourage the dissemination of knowledge and innovative practices, in particular with a view to preparing farmers for a new focus on product quality and the use of production methods that are more in keeping with soil conservation and improvement requirements as well as with consumer expectations, and to giving them the training they require to run a profitable holding.
Saskaņā ar minētā panta noteikumiem atbalsts priekšlaicīgai aiziešanai pensijā var būt:
Article 20 of Regulation (EC) No 1698/2005 provides for the following early retirement support:
– atbalsts, kura maksimālā summa nepārsniedz 180 000 eiro un kuru izmaksā lauksaimniekiem, kas nolemj izbeigt lauksaimniecības darbību un savu saimniecību nodot kādam jaunajam lauksaimniekam;
- up to € 180 000 for farmers who decide to stop their agricultural activity for the purpose of transferring their holding to other farmers;
– atbalsts, kura maksimālā summa nepārsniedz 40 000 eiro un kuru izmaksā lauksaimniecības darba ņēmējiem, kas saimniecības nodošanas brīdī nolemj pilnībā izbeigt lauksaimniecības darbību.
- up to € 40 000 for farm workers who decide to stop all farm work definitively upon the transfer of the holding.
Šos atbalstus var piešķirt ne ilgāk kā 15 gadu laikposmā.
Such support may be disbursed for no more than 15 years.
Problēmas un iespējas
Problems and opportunities
Ņemot vērā iepriekšējo analīzi, kritiskie jautājumi pirmkārt attiecas uz problēmām, kas saistītas ar augstajām izmaksām, kuras saistītas ar jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanu.
On the above basis, the most critical issue is the high setting-up costs with which young farmers are faced.
Konkrētāk, pastāv noteikti šķēršļi attiecībā uz kredītu pieejamību un grūtības sniegt garantijas, ko pieprasa finanšu iestādes, jo īpaši nepieciešamība nodrošināt galvojumu.
In particular, there continue to be barriers to obtaining loans and difficulties in providing the guarantees required by financial institutions, particularly the requirement that someone stand as surety.
Šīs grūtības izceļ arī to nosacījumu dažādība, kurus piedāvā dažādo dalībvalstu lauksaimnieku kredītu sistēma.
These difficulties are compounded by the different conditions applying to farm loans in the various Member States.
Tādējādi jauno lauksaimnieku parādu augstais līmenis daudzos gadījumos padara veltīgus tos centienus, kas īstenoti, piešķirot darbības uzsākšanas atbalsta maksājumu, un arī līdz minimumam samazina iecerēto ietekmi, kura varētu būt noteikumiem par valsts atbalstu, ko izmanto noteikts skaits dalībvalstu.
Consequently, the high rate of indebtedness of young farmers in many cases cancels out the beneficial effect of setting-up support and minimises the impact that may be achieved under provisions on state aids, which are available in many Member States.
Attiecībā uz problēmu, kas saistīta ar darbības uzsākšanas atbalsta maksājuma piešķiršanu un iespējamo ietekmi, ko rada ražošanas vienību fragmentācija mantošanas gadījumā, pastāv iespēja apjomradītu ietaupījumu vietā iegūt diversifikācijas radītus ietaupījumus.
In connection with the payment of initial setting-up support and the possible breaking up of farms in the event of succession, economies of scope can be achieved instead of economies of scale.
Tas attiecas uz tām saimniecībām, kuru ekonomiskais izmērs nevar katrā ziņā ietekmēt ieņēmumus un kurām bieži vien piemīt tāda bagātība kā dažādība un specifiskums.
This applies to farms whose economic size does not necessarily have any effect on their profitability and which are in many cases an asset in terms of diversity and specificity.
Pamatojoties uz kopējās lauksaimniecības politikas jaunajām pamatnostādnēm, šāda veida iespējas ir jāveicina, izmantojot Eiropas lauksaimniecības kvalitatīvos faktorus.
On the basis of the new CAP rules, this type of activity should be encouraged, with the focus being placed on European agriculture's distinguishing features.
Turklāt attiecībā uz sieviešu darbību lauku saimniecībās ir vēlams, lai sieviešu izglītošana un viņu vadīšanas spēju attīstība, kā arī lauksaimnieču profesionālā kvalifikācija tiktu vērsta uz tādu jaunu lauku saimniecību veicināšanu, ko galvenokārt pārvalda sievietes un kam var būt šādi veidi:
Furthermore, with reference to women farmers, training and the development of managerial and entrepreneurial skills should be targeted primarily at new holdings run mainly by women as:
– individuālā saimniecība vai sabiedrība, kuras pārvaldē vismaz 60 % ir sievietes;
- solely or jointly owned companies run by women (at least 60%);
– personālsabiedrība vai kooperatīvs, ko veido sievietes;
- partnerships or cooperatives formed by women;
– kapitālsabiedrība, no kuras daļām vismaz divas trešdaļas pieder sievietēm.
- limited companies, with at least two-thirds of the shares being held by women.
Attiecībā uz iespēju izmantot produktus un pakalpojumus, ko var sniegt lauksaimniecības darbība un jo īpaši jaunās saimniecības, ir skaidrs, ka kvalitātes politika var kalpot par katalizatoru, kas veicina ļoti specifisku produktu iekļūšanu vecajos tirgos un piekļūšanu jauniem tirgiem.
With a view to optimising the products and services offered by the farming sector in general and new holdings in particular, it is clear that quality policies can help improve highly specialised products' share of old markets and make it easier for them to gain access to new markets.
Jaunie lauksaimnieki, ko raksturo liels dinamisms un tieksme uz novatorismu, var sasniegt lielāku konkurētspēju, ja vien viņi iegūtu prioritāti attiecībā uz veicināšanas un informēšanas programmu pieejamību.
Young farmers, who are highly dynamic and eager to innovate can achieve greater competitiveness if they are given priority access to promotion and dissemination programmes.
Konkrētāk, starptautiskas veicināšanas programmas un produktu grupu programmas, kurās galvenokārt piedalās jaunie uzņēmumi, varētu saņemt lielāku Kopienas līmeņa atbalstu, Kopienas ieguldījumu palielinot no 50 % līdz 60 %, kā tas pašlaik ir paredzēts attiecībā uz dārzkopību.
In particular, international, multi-product promotion campaigns in which new holdings are the main participants could be given more Community aid, with the contribution rising from 50% to 60%, as is already the case for fruit and vegetables.
Iekšējā tirgū informācijas pasākumus attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas lauksaimniecības produktiem varētu paredzēt tieši bērniem skolas vecumā, papildus tādiem parastajiem rādītājiem kā pārtikas nekaitīgums vai vidi saudzējošas ražošanas metodes, kā arī saikne ar tradīcijām, uzsverot labvēlīgo ietekmi, kas saistīta ar kāda konkrēta produkta patēriņu vai diētiskajām īpašībām.
On the internal market, information campaigns on agricultural products and agri-foods could be targeted specifically at children of school age and could highlight – in addition to conventional issues such as food safety and environment-friendly production methods – traditional practices, the benefits of eating certain foods, and dietary recommendations.
Tādējādi varētu sasniegt dubultu rezultātu: veicināt veselīgu produktu patēriņu un sekmēt līdzsvarotu dzīvesveidu.
This could have the dual benefit of fostering healthy eating and promoting a balanced lifestyle.
Attiecībā uz daudzpusējām sarunām un saistībā ar trešo valstu tirgu plašākas atvēršanas perspektīvu jaunajiem lauksaimniekiem ir jānodrošina informācija un novērtēšanas instrumenti, lai viņi varētu izvērtēt tirgus tendences.
In connection with the multilateral negotiations and with a view to a greater opening up of third-country markets, young farmers need to have access to information and tools enabling them to analyse market trends.
Viens no veidiem šī mērķa sasniegšanai varētu būt jauno uzņēmumu novērošanas centru izmantošana.
Young business monitoring centres could provide a means of achieving this.
Attiecībā uz pārtikas (nevis veselības) izglītošanas tematu ir skaidrs, ka tādas īpašas zināšanas, kas ir lauksaimniekam, kā ražošanas paņēmieni, ražoto preču kvalitātes un organoleptiskās īpašības, lauku vides un ar konkrētu ražošanas sektoru saistītās kultūras pazīšana ir kapitāls, kas ir jāliek lietā un jāizplata.
As regards (non-health-related) food education, farmers' detailed understanding of, for example, production techniques, product quality and marketing, the environment and the cultural traditions underlying a particular type of farming is an asset that can be promoted and disseminated.
Galvenais mērķis ir veicināt konkrēta lauksaimniecības produkta īpašās iezīmes, lai sekmētu pareizu izglītošanu par pārtiku un vidi, pamatojoties uz vienotu koncepciju — kultūru, kas baro.
The aim is to promote specific features of a given agricultural product in order to foster sound food and environmental education based on the idea that farming both nourishes and nurtures.
Šajā kontekstā Eiropas lauksaimniecība ir unikāls modelis, kura izplatīšanu var uzticēt jaunajiem lauksaimniekiem.
The European agricultural model is unique and young farmers can take on responsibility for promoting it.
Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozare veicina oglekļa dioksīda piesaisti augsnei, pateicoties hlorofila fotosintēzes reakcijai, un tā nodrošina arī to, ka oglekļa cikls cirkulē starp biosfēru un ģeosfēru.
The farming and forestry sectors are instrumental in the capture of carbon dioxide through the process of photosynthesis, enabling carbon exchange to take place between the biosphere and the geosphere.
Jaunie lauksaimnieki pēc definīcijas ir tie dalībnieki, kas ir atbildīgi par Eiropas lauksaimniecības nākotni, un šajā sakarībā viņiem ir jārisina uzdevumi, kas saistīti ar klimata pārmaiņām.
Young farmer will, by definition, be responsible for the future of the European farming sector and will need to address the challenge of climate change.
Lauksaimniecības nozarei piemītošā vides aizsardzības potenciāla atzīšanai ir ar nepieciešamajiem līdzekļiem jāizpaužas konkrētās darbībās, saglabājot un paplašinot lauksaimniecības platības.
In recognition of the role that farming can play in environmental protection, practical measures, backed up by the necessary resources, should be taken to maintain and expand the amount of land given over to farming.
Atbalstam, ko lauksaimniecības nozarei sniedz lietišķie pētījumi, jābūt vairāk vērstam uz mainīgajām prasībām, tā lai tiktu ņemta vērā lauksaimniecības nozares daudznozaru pieeja.
Support for agricultural research should be geared ever more closely to changing needs, in order to take proper account of the multisectoral approach to farming.
Aizstājēji, kas bija klāt galīgajā balsojumā
Suppléant(s) présent(s) au moment du vote final
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 21
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2007)0605 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2007)0605 ),
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0453/2007 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0453/2007 ),