natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā nostiprina Savienības politikas virzienus un rada jaunas kompetences jomas, kuras vajadzētu atspoguļot nākamajā DFS;
C. whereas the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and creates new fields of competence which should have a reflection in the next MFF,
D. tā kā ir vajadzīga stingra Savienības un tās dalībvalstu reakcija uz tādām Savienībai un tās pilsoņiem risināmām problēmām kā pasaules ekonomikas krīze, jauno tirgus ekonomikas valstu strauja attīstība, pāreja uz ilgtspējīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomiku, cīņa pret klimata pārmaiņām, demogrāfiskās problēmas, tostarp imigrantu integrācija un patvēruma meklētāju aizsardzība, pasaules ražošanas un uzkrājumu novirzīšanās uz jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, cīņa pret nabadzību, kā arī dabas un cilvēku izraisītu katastrofu, terorisma un organizētās noziedzības draudi;
D. whereas the challenges faced by the Union and its citizens, such as the global economic crisis, the rapid rise of emerging economies, the transition to a sustainable society and resource efficient economy, tackling climate change, demographic challenges, including the integration of immigrants and the protection of asylum seekers, the shift in the global distribution of production and savings to emerging economies, the fight against poverty, as well as the threats of natural and man-made disasters, terrorism and organised crime, require a strong response from the Union and its Member States,
E. tā kā starptautiskā līmenī Eiropas Savienībai ir lielāka ietekme nekā vienkārši tās dalībvalstu apvienojumam;
E. whereas the European Union carries more weight at international level than the sum of its individual Member States,
F. tā kā ES kohēzijas politikas galvenajam mērķim arī turpmāk vajadzētu būt joprojām pastāvošo sociālo, ekonomisko un teritoriālo atšķirību samazināšanai Savienībā un tā kā pamanāma un sekmīga kohēzijas politika pati par sevi ir Eiropas pievienotā vērtība un tai būtu jāsniedz labums visām ES dalībvalstīm;
F. whereas the main target of EU cohesion policy should continue being the reduction of still existing social, economic, and territorial disparities across the Union, and whereas a visible and successful cohesion policy has a European Added Value by itself and should benefit all EU Member States,
G. tā kā ES pilsoņi ir kļuvuši prasīgāki pret Savienību un arī kritiskāki pret tās darbību; un tā kā sabiedrība tikai tad atkārtoti uzņemsies atbildību par ES, kad tās pilsoņi būs pārliecināti, ka Savienība labāk kalpo viņu vērtībām un interesēm;
G. whereas EU citizens have become more demanding of the Union and also more critical of its performance; and whereas public ownership of the Union will only return when its citizens are confident that their values and interests are better served by the Union,
H. tā kā stratēģijai „Eiropa 2020” būtu jāpalīdz Eiropai atgūties no krīzes un kļūt stiprākai, nodrošinot darba vietas un gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi; tā kā šī stratēģija ir balstīta uz pieciem galvenajiem Savienības mērķiem — veicināt nodarbinātību, uzlabot nosacījumus jauninājumu, pētniecības un attīstības jomā, sasniegt mērķus klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, paaugstināt izglītības līmeni un veicināt sociālo integrāciju, jo īpaši mazinot nabadzību;
H. whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and emerge stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five Union headline targets on promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
I. tā kā Savienības budžets ir efektīvs reformu īstenošanas līdzeklis; tā kā tā ietekmi var pastiprināt, ja ar to mobilizē privātā un publiskā finansējuma papildu avotus, lai atbalstītu ieguldījumus, tādējādi sekmējot Savienības izdevumu pastiprinošo ietekmi; tā kā tā dēvētajam „just retour” principam nav loģiska ekonomiska pamatojuma, jo ar to pienācīgi neņem vērā Eiropas pievienoto vērtību, papildu sekas un ES valstu savstarpējās solidaritātes nepieciešamību;
I. whereas the Union budget is a powerful agent for reform; and whereas its impact can be magnified if it mobilises additional sources of private and public finance to support investment, acting thus as a catalyst in the multiplying effect of Union spending; whereas the so-called ‘just retour’ principle has no economic rationale, since it does not take due account of European Added Value, spill-over effects and the need for solidarity between EU countries,
J. tā kā saskaņā ar LES 3. pantu Eiropas ilgtspējīgas attīstības pamatā vajadzētu būt līdzsvarotai ekonomikas izaugsmei un cenu stabilitātei, tādai sociālā tirgus ekonomikai ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī augsta līmeņa vides aizsardzībai un tās kvalitātes uzlabošanai;
J. whereas, according to Article 3 TEU, sustainable development of Europe should be based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment,
K. tā kā pareizas finanšu pārvaldības princips ir viens no Savienības budžeta īstenošanas pamatprincipiem; tā kā daudzas dalībvalstis veic nopietnas fiskālās korekcijas to budžetos; tā kā pareiza finanšu pārvaldība — efektivitāte, iedarbīgums, ekonomija — ir kļuvusi arvien svarīgāka publisko izdevumu jomā gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī;
K. whereas the principle of sound financial management is one of the basic principles for the implementation of the Union budget; and whereas many Member States are making difficult fiscal adjustments to their national budgets; and whereas sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- have become increasingly important in public spending, both at Union and Member State levels,
L. tā kā noteikumi par izdevumu programmu regulāru pielāgošanu mainīgajām vajadzībām un apstākļiem nav bijuši pietiekami; un tā kā normu un noteikumu sarežģītais raksturs ir bijis viens no iemesliem nepilnībām pārvaldības un kontroles sistēmās;
L. whereas the provisions for the periodic adjustment of expenditure programmes to changing needs and circumstances have been insufficient; and whereas the complex nature of regulations and rules has been one of the reasons for underperforming management and control systems,
M. tā kā pašreizējās 2007.–2013. gada DFS pirmie četri gadi ir skaidri atspoguļojuši robežas, kādās finanšu shēma spēj pielāgot jaunus pilnveidojumus un prioritātes, neierobežojot esošos; un tā kā pašreizējā DFS nav spējusi ātri reaģēt uz tādām jaunām saistībām, kā „Galileo”, ITER , Pārtikas mehānisms vai Eiropas ekonomikas atveseļošanās plāns;
M. whereas the first four years of the current 2007-2013 MFF have clearly illustrated the limits of the capacity of the financial framework to accommodate new developments and priorities without jeopardising existing ones; and whereas the current MFF has been incapable of responding rapidly to new commitments such as Galileo, ITER, the Food Facility or the European Economic Recovery Plan,
3. uzskata, ka „ilgtspējīgu resursu Eiropas Savienībai” izveidei būtu pirmām kārtām nepieciešams pārdomāt ES budžeta „resursu sistēmu”, lai aizstātu valstu pašreizējo ieguldījumu ar patiesiem Eiropas resursiem;
Considers that ‘Sustainable resources for the European Union’ means first and foremost to rethink the ‘resource system’ of the EU-Budget in order to replace the current national contributions with genuinely European resources;
5. norāda, ka krīze ir uzrādījusi strukturālās problēmas, kas ir jārisina vairumā dalībvalstu ekonomiku un kas kavē izaugsmi, proti, nepietiekams ražīgums, augsts valsts parāda līmenis, liels fiskālais deficīts, strukturāls bezdarbs, noturīgi šķēršļi iekšējā tirgū, zema darbaspēka mobilitāte un novecojusi izpratne par prasmēm; uzsver, ka lai pārvarētu šīs strukturālās problēmas, ir jāiegulda līdzekļi tādās pamatjomās kā izglītība, pētniecība un jauninājumi, un uzsver, cik nozīmīgi ir pavērst pretējā virzienā publisko ieguldījumu samazināšanās tendenci;
Points out that the crisis has highlighted the structural challenges which most of the Member States’ economies must face: suboptimal productivity, high levels of public debt, large fiscal deficits, structural unemployment, persistent barriers in the internal market, low labour mobility and outdated notions for skills, contributing to poor growth; underlines the need for investments in key areas such as education, research and innovation, in order to overcome these structural challenges and stresses the importance to reverse the trend of falling public investments;
Bezdarba apkarošana
Combating unemployment
Demogrāfijas problēmas
The challenge of demography
Klimata un resursu problēmas
Climate and resource challenges
11. atbalsta ideju, ka, apkopojot visus ES finansējuma veidus, būtu jāpanāk Eiropas vides vispārējā stāvokļa uzlabojumi, tostarp tāda siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana, kas ir vismaz līdzvērtīga pašreizējā ES tiesiskajā regulējumā noteiktajiem mērķiem; tāpēc ierosina, ka apkopotā līmenī būtu jāanalizē ES līdzekļu izlietojuma pozitīvā un negatīvā ietekme uz klimatu un vidi;
Supports the idea that the ensemble of all EU funding taken together should lead to an improvement in the general state of the European environment hereunder a reduction in GHG emissions that at least corresponds to the objectives in the present EU legislation; proposes therefore that positive and negative climate and environment effects of the spending of EU-funds should be analysed on aggregated levels;
Iekšējā un ārējā drošība un personiskā brīvība
Internal and external security and personal freedoms
Eiropa pasaulē — darboties ar pašvērtības apziņu
Europe in the world: becoming an assertive player
Labas pārvaldības nodrošināšana
Delivering good governance
Snieguma uzlabošana — ES budžeta loma
Part II: Optimising delivery: the role of the EU budget
16. uzskata, ka katram tiesību akta priekšlikumam ar ietekmi uz budžetu līdzās subsidiaritātes pārbaudei nacionālajos parlamentos, kas paredzēta Lisabonas līgumā, kā paraugprakse jāveic arī EPV novērtējums; tomēr uzstāj, ka EPV novērtējumam vajadzīgs kas vairāk par „elektronisko tabulu pieeju” un ka politiskajā izvērtējumā jākonstatē, vai plānotā darbība efektīvi un konstruktīvi veicinās ES kopīgo mērķu sasniegšanu un vai tā radīs ES sabiedriskos labumus; atzīmē, ka EPV galvenos un svarīgākos elementus — mieru, stabilitāti, brīvību, personu, preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu kustību — nevar izteikt skaitliskā izteiksmē;
Considers that, alongside the subsidiarity check through the national parliaments anchored in the Treaty of Lisbon, an assessment of the EAV must be undertaken for each legislative proposal with budgetary relevance as a matter of best practice; insists, however, on the fact that the assessment of EAV needs more than a ‘spreadsheet’s approach’ and that a political evaluation needs to examine whether the planned action will contribute efficiently and effectively to common EU objectives and whether it will create EU public goods; notes that the main and most important elements of the EAV, such as peace, stability, freedom, freedom of movement of people, goods, services and capital, cannot be assessed in numerical terms;
18. ir cieši pārliecināts, ka Eiropas līmeņa ieguldījumu rezultāts var būt daudz lielāki ietaupījumi dalībvalstu līmenī, jo īpaši jomās, kur ES neapšaubāmi ir lielāka pievienotā vērtība nekā valstu budžetiem; ir cieši pārliecināts, ka uz EPV principu būtu jāpamatojas visām turpmākajām sarunām par ES budžetu; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veikt visaptverošu analīzi par Eiropas neintegrācijas izmaksām attiecībā uz dalībvalstīm un nacionālajiem budžetiem; mudina Komisiju savlaicīgi publicēt šo ziņojumu, lai dotu iespēju to ņemt vērā nākamās DFS apspriešanas procesā;
Is strongly of the opinion that investments at EU level can lead to significantly higher savings at national level, notably in areas where the EU has undeniably more added value than national budgets; strongly believes that the EAV principle should underpin all future negotiations on the EU budget; welcomes, therefore, the Commission’s commitment to launch a comprehensive analysis of the ‘costs of non-Europe’ for the Member States and the national budgets; calls on the Commission to publish this report in due time to allow taking it into account during the negotiation process of the next MFF;
Efektīvs budžets
An efficient budget
24. ņem vērā iepriekšējo kopumā pozitīvo pieredzi konkrēta politikas mērķa sasniegšanā, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, tostarp dotāciju un aizdevumu apkopošanu un riska dalīšanas mehānismus, kā, piemēram, aizdevumu garantijas instrumentu Eiropas transporta tīkla projektiem (LGTT) , riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) un kohēzijas politikas instrumentus ( JEREMIE , JESSICA , JASPERS un JASMINE ); uzskata, ka Savienībai būtu jārīkojas, lai labāk izmantotu ES līdzekļus kā veicinošu faktoru papildu finansējuma piesaistei no EIB, ERAB, citām starptautiskām finanšu iestādēm un privātā sektora;
Takes note of the previous generally positive experience of the use of innovative financial instruments -including grant and loan blending and risk-sharing mechanisms, such as the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network projects (LGTT), the Risk Sharing Finance Facility (RSFF) and the instruments of cohesion policy (JEREMIE, JESSICA, JASPERS and JASMINE)- in order to address a specific policy objective; considers that the Union should take action notably to enhance the use of the EU funds as a catalyst for attracting additional financing from the EIB, EBRD, other international financial institutions and the private sector;
Pareizas finanšu pārvaldības nodrošināšana
Ensuring sound financial management
31. īpaši uzsver, ka noteikumu un procedūras vienkāršošanai vajadzētu būt galvenajai horizontālajai prioritātei un pauž pārliecību, ka Finanšu regulas pārskatīšanai būtu izšķiroša loma šajā ziņā;
Emphasises, in particular, that the simplification of rules and procedures should be a key horizontal priority and is convinced that the revision of the Financial Regulation should play a crucial role in this respect;
36. uzsver, ka institucionālā spēja ir viens no Savienības politikas jomu veiksmīgas sagatavošanas, īstenošanas un uzraudzības galvenajiem elementiem; attiecīgi uzskata, ka institucionālās un administratīvās spējas stiprināšana valsts, reģionālā un vietējā līmenī var sekmēt strukturālas izmaiņas un veicināt ES resursu vienmērīgu un veiksmīgu apgūšanu;
Stresses that institutional capacity is one of the key elements for successful development, implementation and monitoring of Union policies; considers, accordingly, that strengthening institutional and administrative capacity at national, regional and local level could underpin structural adjustments and contribute to smooth and successful absorption of EU resources;
Budžets stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu atbalstīšanai
A budget supporting Europe 2020 objectives
42. brīdina, ka desmit gadu stratēģijas „Eiropa 2020” izstrādei vajadzīga pietiekama budžeta elastība, lai nodrošinātu to, ka budžeta līdzekļus var pieskaņot, attīstoties apstākļiem un prioritātēm;
Warns that the development of a ten-year Europe 2020 strategy requires sufficient budgetary flexibility to ensure that budgetary means can be appropriately aligned with evolving circumstances and priorities;
43. uzsver to, ka saskaņā ar pašreizējo Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu līdz pat EUR 60 miljardu lielas aizdevuma garantijas ir jāsedz ar starpību starp pašu resursiem noteikto maksimālo apjomu un gada budžeta izdevumiem; norāda uz papildu pienākumiem, kas saskaņoti saistībā ar vidēja termiņa finanšu palīdzību euro zonā neietilpstošām dalībvalstīm, un kas jāsedz ar šo pašu starpību;
Highlights the fact that under the current European Financial Stabilisation Mechanism up to EUR 60 billion of loan guarantees must be covered by the margin between the own resources ceiling and the annual budgeted expenditure; points to the additional obligations agreed in the context of the medium-term financial assistance to non-Eurozone Member States, which have to be covered by the same margin;
47. atzīmē pētniecības un jauninājumu nozīmi, paātrinot pāreju uz ilgtspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas ir vadoša pasaules mērogā; tāpēc uzskata, ka nākamajā DFS būtu jāparedz budžeta resursu lielāka koncentrācija jomās, kuras veicina ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, piemēram, pētniecība un jauninājumi atbilstoši Eiropas pievienotās vērtības un izcilības principiem;
Notes the importance of research and innovation in accelerating the transition towards a sustainable, world-leading, knowledge-based economy; believes, consequently, that the next MFF should see a greater concentration of budgetary resources in areas that stimulate economic growth and competitiveness, such as research and innovation according to the principles of European added value and excellence;
Uz zinātnes atziņām balstīta izaugsme
Knowledge for growth
57. aicina stratēģijā „Eiropa 2020” galveno uzmanību pievērst MVU un uzņēmējiem; tāpēc pieprasa nākamajā DFS paredzēt palielinātu atbalstu visām programmām un instrumentiem, kas vērsti uz MVU veicināšanu, īpaši Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai (CIP) un Mazās uzņēmējdarbības aktam, kā arī izmantojot struktūrfondu līdzekļus; ierosina ES budžetā labāk apvienot Kopienas instrumentus un finansējumu MVU; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama vieglāka pieejamība finanšu instrumentiem un to pielāgošana MVU vajadzībām, cita starpā vairāk izmantojot mikrofinansējuma un mezonīna finanšu instrumentus, paplašinot un izvēršot CIP garantiju instrumentus un riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) pētniecības pamatprogrammas ietvaros;
Calls for SMEs and entrepreneurs to be placed at the heart of the Europe 2020 strategy; demands, accordingly, enhanced support in the next MFF for all programmes and instruments aimed at fostering SMEs, in particular the Competitiveness and Innovation Programme (CIP) and the Small Business Act, as well as through the use of the Structural Funds; proposes a better bundling of Community instruments and funds for SMEs in the EU budget; stresses, further, the need for greater accessibility to and adaptation of financing instruments to the needs of SMEs, inter alia through a stronger emphasis on microfinance and mezzanine financial instruments, the extension and expansion of the CIP’s guarantee instruments and the RSFF under the Research Framework Programme;
58. uzskata, ka ES būtu jāuzņemas vadošā loma, izstrādājot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) un atvērtos standartus jauninājumu vajadzībām un palielinot to lomu; uzsver nepieciešamību pilnveidot tā saukto „piekto brīvību”, t. i., satura un zināšanu brīvu apriti; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt ātru Savienības digitalizācijas programmas izpildi un turpināt centienus, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam visiem ES pilsoņiem nodrošināt piekļuvi ātram internetam, tostarp arī mazāk attīstītajos reģionos;
Believes that the EU should play a leading role in creating and enhancing the role of ICT and open standards for innovation; emphasises the need to develop the free circulation of content and knowledge, the so-called ‘fifth freedom’; stresses the importance of ensuring the rapid execution of the Union’s Digital Agenda and of continuing efforts towards reaching by 2020 the targets of making available to all EU citizens access to high-speed internet, also in less developed regions;
Gaisa telpa un kosmoss
Sky and space
Atbilstošas prasmes nākotnes darbaspēkam
The right skills for tomorrow’s workforce
61. norāda uz to, cik svarīgi ir atbilstoši finansēt izglītību, jauniešiem paredzētas mobilitātes iniciatīvas, apmācības un mūžizglītības programmas, dzimumu līdztiesības veicināšanu, kā arī pasākumus ar mērķi pielāgot darba tirgu, jo tas būtiski veicinātu cīņu pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un bezdarbu, kā arī stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanu; uzskata, ka, lai turpmākajos gados pārietu uz ilgtspējīgu sabiedrību, ir jāapzinās videi nekaitīgu darba vietu veicināšanas nozīme, turklāt šajā jomā būs vajadzīga papildu apmācība;
Points to the importance of adequately funding education, mobility schemes for young people, training and lifelong learning programmes, promotion of gender equality as well as measures aiming at adapting the labour market as this makes an important contribution to the fight against early school leaving and unemployment and towards reaching the Europe 2020 headline targets; believes that the transition to a sustainable society in the coming years implies taking due account of the importance to promote new green jobs while new training will be required to this direction;
64. atgādina, ka kohēzijas politikai ir pieaugoša nozīme līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā un tā papildināšanu ar teritoriālo kohēziju; uzskata, ka ir jānostiprina visi teritoriālās sadarbības veidi (pārrobežu, starpreģionu un starpvalstu sadarbība); uzsver, ka būtu jāpievērš uzmanība arī makroreģionu sadarbībai un stratēģijām;
Recalls that cohesion policy has an increased importance with the entry into force of the Treaty of Lisbon and with the anchorage of territorial cohesion therein, takes the view, in this context, that all forms of territorial cooperation (cross-border, transnational, interregional) must be strengthened; underlines that macro-regional cooperation and strategies should also be addressed;
67. uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem vajadzētu koncentrēt ES un valstu resursus nelielam skaitam prioritāšu un projektu, kas ir patiesi būtiski Eiropai, piemēram, pētniecība un izstrāde un inovācijas, tādējādi risinot konkrētas problēmas, šajā saistībā pieprasa, lai Komisija izstrādātu konkrētus priekšlikumus kohēzijas finansējuma stingrākai tematiskai koncentrēšanai uz „Eiropas 2020” prioritātēm, un uzskata, ka būtu jāievieš vairāk uz rezultātu orientēta sistēma, salīdzinot ar pašreizējo iezīmēšanas sistēmu, vienlaikus nodrošinot, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā reģionu īpašās vajadzības un prioritātes; šai sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas nodomu attīstības un ieguldījumu partnerības līgumu un rīcības programmu kontekstā vienoties ar katru dalībvalsti un tās reģioniem vai tieši ar reģioniem par konkrētiem noteikumiem un nosacījumiem noteikto mērķu sasniegšanā;
Believes that Member States and regions should concentrate EU and national resources on a small number of priorities and projects that are of genuine European relevance, such as R&D and innovation, responding to the specific challenges that they face; requests, in this context, that the Commission draws up concrete proposals to ensure a stronger thematic concentration of cohesion funding on the Europe 2020 priorities and considers that a more result-oriented system than the current ‘earmarking’ should be put in place, while ensuring that due consideration is made to ‘region specific’ needs and priorities; welcomes, in this respect, the Commission’s intention to agree with each Member State and its regions or directly with the regions -in the context of the development and investment partnership contracts and operational programmes- on specific terms and conditionalities for the achievement of established targets;