natgillin/translations-raw huggingface dataset:
F. tā kā reformas īstenošanu nevajadzētu censties panākt ar sadrumstalotu pasākumu palīdzību, nesniedzot atbilstīgu finansiālo atbalstu; tā kā publiskā finansējuma izglītībai samazinājums, ko veic dažās dalībvalstīs, neveicina nepieciešamās reformas;
F. whereas the commitment to push forward the reform should not be pursued via fragmented action and without adequate financial support; whereas the cuts in public spending on education being made in certain Member States are not helping to promote the necessary reforms;
G. tā kā visiem būtu jāspēj izmantot mobilitātes sniegtās iespējas un tā ir augstākās izglītības reformas stūrakmens; tā kā studentu mobilitāte galu galā var palīdzēt veicināt speciālistu mobilitāti; tā kā visa procesa gaitā jāievēro arī princips „pieejamība visiem”;
G. whereas mobility must be available to all and is the cornerstone of the higher education reform; whereas student mobility may ultimately help to foster professional mobility; whereas, however, accessibility for all must also be kept in mind throughout the process;
H. tā kā dalībvalstīm jāturpina īstenot centienus, lai nodrošinātu diplomu savstarpēju atzīšanu, kas ir izšķirošs nosacījums procesa veiksmīgai norisei;
H. whereas the Member States need to make further efforts to guarantee the mutual recognition of diplomas, which is crucial for the success of the process;
I. tā kā ir jānostiprina sociālā dimensija kā obligāts nosacījums Boloņas procesa attīstībai, lai nodrošinātu, ka tiesības studēt ir ekonomiski pieejamas visiem studentiem, it īpaši no neaizsargātām grupām, un radītu taisnīgu piekļuvi visiem un labākas darba iespējas;
I. whereas the social dimension must be strengthened as a necessary condition for the development of the Bologna Process, with the goal of making the right to study economically accessible to all students – especially those from vulnerable groups – in order to create fair access for all and better job opportunities;
J. tā kā universitātēm, valsts pārvaldes institūcijām un uzņēmumiem ir jāsniedz būtisks ieguldījums darba iespēju jomā; tā kā universitātēm jāsniedz personām līdzekļi un prasmes, kas vajadzīgas viņu cilvēciskā potenciāla pilnīgas attīstības nodrošināšanai; tā kā akadēmiskajā izglītībā jāņem vērā arī darba tirgus vajadzības, lai studentiem nodrošinātu prasmes, kas viņiem nepieciešamas stabila un labi apmaksāta darba atrašanai;
J. whereas universities, public administrations and enterprises must be strongly committed to the issue of employability; whereas the university should provide individuals with the tools and skills required to ensure the full development of their human potential; whereas academic learning should also take into account the needs of the labour market, with the goal of providing students with the skills they need to find a stable, well paid job;
K. tā kā piekļuve izglītībai, kas ir viena no Savienības pamatvērtībām, ir dalībvalstu, ES iestāžu un citu svarīgu dalībnieku sabiedriskā atbildība un Eiropas Savienībai ir liela nozīme Eiropas augstākās izglītības telpas izveidē, atbalstot dalībvalstu centienus un sadarbību šajā jomā; tā kā izglītības un izglītības līmeņu labāka koordinēšana, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, ir priekšnosacījums tādu mērķu kā darba iespējas izaugsme Eiropā nodrošināšanai;
K. whereas access to education – a fundamental Union value – is a public responsibility of the Member States, the EU institutions and other key actors and the European Union has a key role to play in the establishment of the European Higher Education Area by supporting the Member States' efforts and cooperation in this field; whereas greater coordination of education and degrees – while respecting the principle of subsidiarity – is a precondition for the achievement of the goals of employability and growth in Europe;
L. tā kā Boloņas procesam nebūs atpakaļejošas iedarbības uz studentiem, kuri jau uzsākuši studijas atbilstīgi plānam, kas pieņemts pirms Boloņas procesa,
L. whereas the Bologna Process shall not have retroactive effects on students who already started their degree following the pre-Bologna plan;
Procesa svarīgums
Relevance of the process
4. uzsver, ka Boloņas process un EAIT ir ļoti nozīmīgas stratēģijā „Eiropa 2020”, un norāda, ka saikne starp pasniegšanu un pētniecību ir Eiropas augstākajai izglītībai gan svarīga, gan raksturīga;
Highlights that the Bologna Process and EHEA play a key role in the Europe 2020 strategy and points out that the alliance between teaching and research is crucial inasmuch as it is a distinctive feature of European higher education;
9. rosina stiprināt un paplašināt pasniedzēju apmācību programmas, ņemot vērā iespējas, ko piedāvā mūžizglītība un jaunās tehnoloģijas;
Urges that teacher training programmes should be strengthened and expanded, taking account of the possibilities offered by lifelong learning and new technologies;
11. aicina veicināt universitāšu „trešās misijas” attīstību attiecībā uz sabiedrību, kas būtu jāņem vērā arī saistībā ar daudzdimensionāliem kritērijiem, kas jāizstrādā, lai klasificētu un atzītu izcilību;
Calls for the development of the universities’ ‘third mission’ to society, which should also be considered in connection with the multidimensional criteria to be devised for the purposes of classification and the recognition of excellence;
17. aicina ES labāk ņemt vērā imigrācijas plūsmu no Āfrikas, Āzijas un Latīņamerikas, lai pieņemtu noteikumus, kas paredz izcelsmes valstī iegūtās izglītības kvalifikāciju atzīšanu;
Calls on the EU to take immigration from Africa, Asia, and Latin America more fully into account for the purpose of laying down rules providing for recognition of school qualifications obtained in countries of origin;
23. uzsver nozīmi, kāda ir 2007. gada Londonas paziņojumam
Highlights the importance of the 2007 London communiqué
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf , ar ko par vienu no Boloņas procesa mērķiem pasludināja izglītības sociālo dimensiju, kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai neatkarīgi no personas iepriekšējā dzīves gājuma; pauž nožēlu par to, ka šā mērķa sasniegšanā nav notikusi pietiekama virzība, un mudina Komisiju šajā jomā veicināt progresu;
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf , which made the social dimension of education one of the goals of the Bologna Process, the aim being to ensure equitable access to education regardless of background; regrets the fact that insufficient progress has been made towards achieving this goal, and encourages the Commission to facilitate such progress;
29. aicina dalībvalstis un ES iestādes veicināt universitāšu un uzņēmēju dialogu un sadarbību kā konsolidētas EAIT kopēju mērķi, lai uzlabotu Eiropas universitāšu absolventu darba iespējas;
Calls on the Member States and the EU institutions to promote the university-business dialogue and cooperation as a common goal of the consolidated EHEA in order to increase the employability of European university graduates;
ES pamatprogrammas pētniecībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma un Eiropas pētniecības telpa, sekmējot ES pētnieku mobilitāti un izmantojot ES inovāciju un konkurētspējas potenciālu;
Highlights the contribution of the 7th EU Framework Programme for Research, the Competitiveness and Innovation Framework Programme and the European Research Area to facilitating the mobility of EU researchers and unleashing the innovation and competitiveness potential of the EU;
39. norāda, ka Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmai ( ECTS ) jābūt pārredzamākai un jānodrošina kvalifikāciju un diplomu precīzāka salīdzināšana; rosina Komisiju un dalībvalstis izmantot labāku ECTS instrumentu, lai veicinātu studentu un profesionāļu mobilitāti;
Notes that the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS) must be more transparent and offer more accurate comparisons between qualifications and diplomas; encourages the Commission and Member States to utilise an improved ECTS tool in order to facilitate mobility for students and professionals;
Eiropas rīcība
European action
44. ierosina — lai stiprinātu Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu, Erasmus programmā partneruniversitātēs iegūto studiju kredītpunktu atzīšanai jābūt obligātam elementam visās iestādēs, kuras piedalās ES finansētās studentu apmaiņas programmās;
Proposes that the recognition of credits obtained under the Erasmus Programme by partner universities should be a compulsory element for all institutions participating in student exchanges supported by EU funding in order to strengthen the European Credit Transfer and Accumulation System;
47. aicina ES dalībvalstis pieņemt galīgu un skaidru lēmumu par kvalifikāciju un diplomu pilnīgu savstarpējo atzīšanu vai izstrādāt plānu, nosakot kad šādu lēmumu beidzot būs iespējams pieņemt;
Calls on the EU Member States to adopt a final and clear decision on the full mutual recognition of qualifications and diplomas or to establish a roadmap for when this decision will finally be possible;
Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu V pielikums — Atzīšana, pamatojoties uz minimālo apmācības nosacījumu saskaņošanu. ;
Annex V, on recognition on the basis of coordination of the minimum requirements, to Directive 2005/36/EC on the recognition of professional qualifications. as an example;
59. norāda, ka jāsniedz labāka informācija par Boloņas procesu un EAIT, īstenojot visaptverošu, efektīvu Eiropas komunikācijas politiku, kuras mērķis ir universitātes padarīt pievilcīgākas gan Eiropā, gan ārpus Eiropas;
Points to the need to provide better information about the Bologna Process and the European Higher Education Area (EHEA) by means of a comprehensive, effective and European-wide communication policy aimed at making universities more attractive within and outside Europe;
63. prasa ES atbalstīt Boloņas saistību izpildi politikas sadarbībā ar attiecīgajām trešām valstīm; aicina Komisiju un Eiropas Parlamentu uzņemties nopietnu lomu šo centienu vadīšanā;
Asks the EU to support the implementation of its Bologna commitments in its policy cooperation with relevant non-EU countries; calls on the Commission and on the European Parliament to play a strong role in leading these efforts;
65. aicina Komisiju un ES valstu izglītības ministrus pilnībā izmantot kopējas dalības EAIT iespējas, lai uzņemtos vadošo lomu Boloņas mērķu sasniegšanā, un aicina ministrus nostiprināt apņemšanās saistībā ar Boloņas procesu, uzņemoties kopīgas saistības ES līmenī Padomē, ko atbalstīs arī Komisija, lai šis savstarpēja atbalsta process pārietu saskaņotā īstenošanā;
Calls on the Commission and EU education ministers to fully utilise the opportunities of their joint participation in the EHEA to take a leading role in achieving the Bologna goals, and on Ministers to underpin their commitments in the Bologna Process with joint commitments at EU level in the Council, supported by the Commission, so that this mutually supportive process continues with an harmonious implementation;
Atvērtas Eiropas augstākās izglītības telpas izveide ir svarīgs sasniegums, un tā ir plaša institucionāla struktūra ar Boloņas procesu uzsāktā vērienīgā procesa īstenošanai.
The creation of an open European Higher Education Area has been a major achievement and it represents the wide institutional framework for the implementation of the ambitious process set in motion by the Bologna Process.
Starpvaldību sadarbība un ES iestāžu izstrādātās stratēģijas ir sniegušas stimulu plašām Eiropas augstākās izglītības strukturālajām reformām.
Intergovernmental cooperation and the strategies set out by the European Institutions have been the stimulus for a wide, structural reform of the European higher education system.
Eiropas universitātes ir ne tikai padziļināti pārskatījušas un reorganizējušas to īstenoto izglītības darbu atbilstīgi Boloņas procesa ietvaros noteiktajai trīs līmeņu struktūrai, bet arī nostiprinājušas savu sociālo nozīmi ar tādu pasākumu palīdzību, kuri ir labāk piemēroti tā dēvētajam universitāšu sistēmas „trešajam uzdevumam”.
European universities have not only deeply revised and reorganised their teaching activities in the three level framework established by the Bologna Process, but they have also strengthened their social role with activities better suited to the so-called ‘Third Mission’ of the university system.
Ir jānorāda, ka saikne starp šo sistēmu un darba tirgu ne vienmēr ir darbojusies veiksmīgi.
It must be noted that the connection between this system and the labour market has not been always successful.
Tādējādi Lisabonas stratēģijā sniegtais atzinums („Eiropas universitātes, neraugoties uz to sniegtās izglītības apmierinošo kvalitāti, nespēj izmantot visu savu potenciālu, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmi, sociālo kohēziju un darba vietu skaita un kvalitātes vairošanu”) vēl joprojām ir spēkā.
Thus, the statement in the Lisbon document (‘European universities, despite a reasonably good teaching quality, are unable to express their full potential in order to promote economic growth, social cohesion and the improvement in the quality and quantity of jobs ’ ) still holds.
Šis atzinums ir jo īpaši satraucošs pašreizējās pasaules ekonomikas krīzes laikā, un tam ir jāvelta pastiprināta uzmanība, ņemot vērā ES mērķi „kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kas spētu nodrošināt stabilu ekonomisko izaugsmi ar vairāk un labākām darbavietām un plašāku sociālo kohēziju”.
This statement is particularly worrying in this period of global economic crisis and requires further attention in view of the EU goal, ‘ to be the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion ’ .
Šajā ziņā visa Boloņas procesa nostiprināšana ir noderīga stratēģijā „Eiropa 2020” paredzēto izaugsmes mērķu sasniegšanai: tas ir nosacījums pilnīgai ES iekšējā tirgus integrācijai un neaizstājams instruments ekonomikas un finanšu krīzes radīto problēmu risināšanai.
In this respect, the strengthening of the whole Bologna Process is functional to the growth objectives established in Europe 2020 strategy: it is a requirement for the full integration of the internal EU market and an indispensable tool for tackling the challenges provided by the economic and financial crisis.
Boloņas procesa pirmais mērķis vēl joprojām ir svarīga prasība: Eiropas universitātē uzņemtam studentam ir tiesības pabeigt mācības, un viņa kvalifikācija ir jāatzīst visās Eiropas Savienības dalībvalstīs.
The first goal of the Bologna Process remains a fundamental requirement: a student enrolled in a European university has the right to graduate and to see his qualification recognised throughout the EU.
Tikai šī procesa otrajā posmā pakāpeniski tikai iesaistīti Eiropas Universitāšu apvienībā ietilpstošo akadēmisko institūciju vadošie pārstāvji, un vēl ir jāveic pilnīga procesa integrācija Eiropas universitātēs, kā arī studentu un ģimeņu vidū.
The process was first created by the political will of national governments; only in the second phase did it progressively involve leaders of academic institutions within the EUA, European University Association, and the process has yet to be fully integrated into European Universities, students and families.
Tāpēc ir vajadzīgas radikālas pārmaiņas un plašāka visu ieinteresēto pušu iesaistīšana šī procesa mērķu pārvaldībā un jaunu pasākumu noteikšanā procesa atbalstam.
A radical change and more complete involvement of all the stakeholders in the management of its goals, and in identifying new measures to support it, are therefore required.
Vēl viens procesa „nepilnīgās pārvaldības” aspekts ir atsevišķu dalībvalstu veiktie sadrumstalotie pasākumi.
Another aspect of the ‘unfinished governance’ of the Process is the fragmented actions taken by individual Member States.
Domājams, ka pašreizējās finanšu krīzes dēļ līdzekļi, kas pieejami visā izglītības nozarē, tiks samazināti vēl vairāk.
The current financial crisis is likely to entail a further reduction in financial resources available across the entire Education sector.
Tomēr ekonomiskajai situācijai būtu mūs jāpiespiež atbalstīt procesa paātrināšanu, kā arī iepazīties ar jaunām formām un finanšu struktūrām, kas nodrošina efektīvāku Eiropas universitāšu izaugsmes un izcilības mērķu īstenošanu.
The economic context, however, should compel us to encourage acceleration in the process, and to study new formats and financial frameworks which allow for a more effective implementation of the objectives of growth and excellence of European universities.
Līdzās dalībvalstīm procesā liela nozīme ir arī ES institūcijām, jo īpaši kvalifikāciju atzīšanas un mobilitātes politikas jomā.
Alongside the Member States, the European Institutions also play an essential role in the process, especially in the recognition of qualification and mobility policies.
Pašlaik EAIT vēl nav pilnīgi izstrādāta, un ir svarīgi pēc iespējas vairāk palielināt šīs telpas iespējas un risināt vairākus atklātus jautājumus, tostarp saistībā ar valdības regulējumu, budžeta ierobežojumiem, kvalitātes kontroli un valsts akreditāciju.
At this stage the EHEA is not yet fully developed and it is essential to maximise its potential and address a number of open issues, including government regulation, budgetary constraints, quality control, and national accreditation.
Citiem Boloņas procesa dalībniekiem (universitātēm, studentiem, skolotājiem, arodbiedrībām, uzņēmējdarbības nozarei) ir svarīga atbildība, lai nodrošinātu, ka process faktiski skaņojas sociālajā un akadēmiskajā kopienā.
The other actors in the Bologna Process (universities, students, teachers, trade unions, business sector) have a crucial responsibility to ensure the process is actually rooted in the social academic body.
Atsevišķu Eiropas universitāšu nepietiekamā atbilstība procesa pamatnostādnēm arī apliecina vajadzību ieviest jaunas izglītības metodes.
Poor compliance by some of the European universities with the process guidelines also demonstrates the need to implement new teaching strategies.
Lielāka uzmanība būtu jāvelta uz studentiem orientētai izglītības sistēmai, kuras ietvaros universitātes un akadēmiskie spēki mudinātu studentus aktīvi virzīt savu augstākās izglītības ieguves procesu.
Increasing attention should be paid to the establishment of a student-centred learning system, where universities and academic staff encourage the students to actively manage their higher education experience.
Mobilitāte kā Eiropas augstākās izglītības telpas būtisks elements tiek uzskatīta par īpaši nozīmīgu, kā norādīts nesen pieņemtajā Eiropas Komisijas paziņojumā par EAIT modernizēšanu un jaunākajā Eiropas Parlamenta 2008. gadā pieņemtajā rezolūcijā par Boloņas procesu un studentu mobilitāti
Mobility : Particular importance is attached to mobility as an essential characteristic of the EHEA, as defined in the recent Communication of the European Commission on the modernisation of the EHEA and in the last EP resolution of 2008 on the Bologna Process and student mobility
Mobilitāte nav tikai teritoriāla (valstīs un starp tām), bet arī horizontāla (starp akadēmisko grādu cikliem) un vertikāla (akadēmisko grādu ciklu ietvaros).
Mobility is not only territorial (within and between countries), but also horizontal (between degree cycles) and vertical (within degree cycles).
Lai uzlabotu studentu mobilitātes plūsmas, finansēšanas politikas līmenī mums ir vajadzīgs vairāk stimulu, kā arī lielāku finanšu resursu piešķiršana, kvalitātes pasākumi kredītpunktu atzīšanai, kā arī labāka pārredzamība un informācija attiecībā uz mobilitātes programmām.
In order to enhance student mobility flows, we need more incentives at the level of funding policy, and the allocation of more financial resources, quality measures for the recognition of credits, and better transparency and information concerning mobility programmes.
Pašlaik lielākā daļa Boloņas procesā iesaistīto valstu nav ieviesušas ar EAIT kvalifikāciju sistēmu saistītu valsts kvalifikāciju sistēmu.
At this stage most of the Bologna countries have not implemented national qualification frameworks linked to the qualifications framework of the EHEA.
Šīs valstu kvalifikācijas būtu jābalsta uz izglītības rezultātiem, lai tās būtu vērā ņemamas un atvieglotu oficiālo, neoficiālo un nestandarta kvalifikāciju salīdzināmību un atzīšanu.
In order to be measurable, and to facilitate the comparability and recognition of formal, non-formal, and informal qualifications, these national qualifications should be based on learning outcomes.
Šobrīd lielākajā daļā valstu turpinās valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmu pārskatīšana, universitātēm strādājot nolūkā izveidot vienotas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, ko atbalstīs ārējas novērtēšanas procedūras.
Quality assurance : At present, the review of national quality assurance systems is still ongoing in most countries, where universities are working to develop uniform quality assurance systems to be backed up by external evaluation procedures.
Eiropas kvalitātes nodrošināšanas reģistrs, kā arī citi instrumenti, piemēram, Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standarti un pamatnostādnes, ir svarīgs sasniegums; šajā ziņā jāturpina valstu kvalitātes nodrošināšanas pasākumu pielāgošana.
The European Quality Assurance Register represents an important achievement, as do other instruments like the European Standards and Guidelines for quality assurance; national quality assurance measures need to be further adapted in this respect.
Būs jārada stimuli, lai mudinātu valstis pievienoties reģistram un uzlabot to pašnovērtējuma sistēmas.
It will be necessary to create incentives to encourage countries to join the register and to improve their self-evaluation systems.
Jo īpaši Austrijā un Dānijā ir attīstīta pozitīvi vērtējama pieeja, proti, kvalitātes nodrošināšanas aģentūras var strādāt tad, ja tās ir pieteikušās reģistrā.
In particular a positive approach has been developed in Austria and in Denmark, where any quality assurance agency can operate as long as it has signed up for the register.
Tādējādi visi diplomi ar kvalitātes nodrošināšanas zīmi būtu jāatzīst visās pārējās EAIT valstīs.
In this way, any diploma with a quality assurance label should be recognised in all other EHEA countries.
Lielāka nozīme ir piešķirama taisnīgai piekļuvei un augstākās izglītības ieguvei visos līmeņos.
More importance should be attached to equitable access and to the completion of higher education at all levels.
Tam būtu vajadzīgs valdības papildu atbalsts, lai īstenotu pasākumus nolūkā paplašināt piekļuves iespējas studentiem no mazāk pārstāvētajām grupām un nelabvēlīgākas sociālekonomiskās vides, kā arī imigrantiem, kultūras minoritātēm un studentiem ar īpašām vajadzībām.
This would require further government support to put in place measures to widen access to students from underrepresented groups and lower socio-economic backgrounds, as well as to immigrants, cultural minorities, and students with disabilities.
Darba iespējas jo īpaši varētu vairot, iesaistot darba devējus uzņēmumos gūtās prakses integrēšanā akadēmiskās izglītības programmā.
In particular, employability could be increased also by getting employers involved in the integration of company traineeships as a part of academic curricula.
Arī efektīva ES līmeņa atzīšanas sistēma būs svarīga kompetenču un prasmju standartu noteikšanā darba tirgum (gan valsts, gan privātajā sektorā).
An effective system of recognition at an EU level will also be essential in defining standards of competences and skills for the labour market (both for the public and private sector).
Labāka sadarbība starp EAIT un Eiropas Pētniecības telpu (EPT) . doktora grāda kā trešā cikla akadēmiskā grāda iekļaušana Boloņas struktūrā ir svarīgākā saikne starp augstāko izglītību un pētniecību.
Better cooperation between EHEA and the European Research Area (ERA) : The inclusion of the doctorate as a third cycle degree in the Bologna degree structure is the main link between higher education and research.
Tagad ir jāmaina izplatītais priekšstats, ka doktora studiju mērķis ir tikai un vienīgi akadēmiskā pētniecība.
It is now necessary to change the common perception that the doctorate is exclusively aimed at academic research.