natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1998. gada Deklarāciju par tiesībām un pienākumiem atsevišķām personām, grupām un sabiedrības organizācijām veicināt un aizstāvēt vispārpieņemtās cilvēktiesības un pamatbrīvības (pazīstama arī kā „Cilvēktiesību aizstāvju deklarācija”),
– having regard to the Declaration of the UN General Assembly on the Right and Responsibility of Individuals, Groups and Organs of Society to Promote and Protect Universally Recognised Human Rights and Fundamental Freedoms of 1998 (also known as the 'Declaration on Human Rights Defenders'),
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A7-0042/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on International Trade and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0042/2011 ),
A. tā kā Persijas līča reģions šodien ir jāvērtē kā topošs jauns pasaules ekonomikas centrs, kuru veido Persijas līča Sadarbības padomes (PLSP) valstis; tā kā ES ir otrā lielākā PLSP tirdzniecības partnere, bet PLSP ir piektais lielākais Savienības eksporta tirgus;
A. whereas the Gulf region has to be seen today in terms of the emergence of a new global economic hub comprising the member states of the GCC, noting that the EU is the second largest trade partner of the GCC and that the GCC is the fifth largest export market for the EU,
B. tā kā Persijas līča ģeopolitiskā vide ir saistīta ar tādiem drošības jautājumiem, kam piemīt globālas un reģionālas rezonanses potenciāls (Tuvo Austrumu miera process, Irānas kodolprogramma, Irākas, Jemenas un Darfūras stabilizācija, terorisms un pirātisms), un tā kā PLSP ir palikusi vienīgā stabilā, uz daudzpusējību un sadarbību balstītā reģionālā organizācija;
B. whereas its geopolitical environment makes the Gulf a focus of security challenges that have global and regional implications (the Middle East peace process, Iran’s nuclear programme, the stabilisation of Iraq, Yemen and Darfur, terrorism and piracy); whereas the GCC is still the only stable regional organisation based on multilateralism and cooperation,
C. tā kā vairāk nekā trešā daļa kopējo valsts ieguldījumu fondu ir PLSP valstu rokās un tā kā šie fondi ir palīdzējuši izglābt pasaules un Eiropas finanšu sistēmu krīzes laikā;
C. whereas the Gulf states’ sovereign wealth funds account for more than one third of the world total, and, whereas, in the response to the financial crisis, those funds helped to rescue the global and European financial systems,
D. tā kā Persijas līča reģions ir ļoti svarīgs Savienībai un tā kā daudzpolārā pasaulē, kurā pastāv savstarpēja atkarība, šāda veida sadarbība dod iespēju risināt politikas un drošības problēmas;
D. whereas the Gulf is a region of crucial importance to the EU and, in a multipolar and interdependent world, such partnerships represent a way of meeting political and security challenges,
E. tā kā vairākās PLSP dalībvalstīs uzsāktā ekonomikas struktūru liberalizācija un diversifikācija rada jaunu iekšēju dinamiku, kā arī dinamiku politikas (konstitucionālās reformas, politiskā līdzdalība, institūciju stiprināšana) un sociālajā jomā (apvienību rašanās, darba devēju asociācijas, sieviešu iecelšana atbildīgos amatos), kas ir jāveicina un jāatbalsta;
E. whereas the process of structural economic liberalisation and diversification initiated in several GCC member states is producing new internal dynamics, both politically (with constitutional reforms, political participation and a strengthening of institutions) and socially (a voluntary sector is emerging, employers’ associations are developing and women are gaining access to posts with responsibility), and this should be encouraged and supported,
F. ņemot vērā migrējošo darba ņēmēju, īpaši par mājkalpotājām strādājošo sieviešu, nomācošos un nožēlojamos dzīves un darba apstākļus, neskatoties uz viņu svarīgo lomu vairākās PLSP dalībvalstu ekonomiskās darbības jomās un to, ka viņu skaits sasniedz 40 % no kopējā PLSP iedzīvotāju skaita un ir pat aptuveni 80 % no atsevišķu emirātu iedzīvotāju skaita;
F. whereas the living and working conditions of migrant workers, particularly female domestic workers, are precarious and deplorable, despite the key role they play in several areas of economic activity in the GCC member states and the fact that they constitute 40% of their population and some 80% of the population in certain emirates,
G. tā kā visas sešas PLSP dalībvalstis bez izņēmuma ir pārmantojamas monarhijas, kurās politiskā pārstāvniecība ir ierobežota, kas īpaši attiecas uz sievietēm, un kurās vairākumā gadījumu vēlēts parlaments nepastāv;
G. whereas all six GCC member states are hereditary monarchies with limited political representation, particularly for women, and in the majority of cases no elected parliament,
H. tā kā PLSP valstu investīciju vēriens un kopējās problēmas Eiropas Savienības dienvidu apkaimē rada pamatus sadarbības sinerģijai starp Eiropu, Vidusjūras un Persijas līča reģionu;
H. whereas the scale of investment by GCC member states and of the common challenges facing them in the EU’s southern neighbourhood call for cooperative synergies between Europe, the Mediterranean and the Gulf,
I. tā kā PLSP valstu ģeopolitiskās orientācijas maiņa Āzijas virzienā, ko ir izraisījis pieaugošais degvielas pieprasījums Āzijas tirgū (Ķīnā, Indijā, Singapūrā, Japānā, Filipīnās, Dienvidkorejā), pašlaik ir cēlonis tirdzniecības un ekonomisko attiecību diversifikācijai, ko stiprina brīvās tirdzniecības nolīgumi un politiskā dialoga attīstība;
I. whereas the GCC member states’ geo-economic shift of focus towards Asia – in response to the rising demand for oil on Asian markets (in China, India, Singapore, Japan, the Philippines and South Korea) – is currently producing a diversification of commercial and economic relations, backed up by free trade agreements and the development of political dialogue,
J. ņemot vērā PLSP valstu būtisko lomu starptautiskajā arēnā, kur tām ar Eiropas Savienību ir kopīgas intereses starptautiskās stabilitātes un pasaules ekonomiskās pārvaldības jomā;
J. whereas the GCC member states play a key role in the global arena and thus have interests in common with the EU in relation to international stability and global economic governance,
K. ņemot PLSP valstu pieaugošo ietekmi arābu un musulmaņu valstīs, kā arī to nozīmīgo lomu, ko tās var uzņemties daudzkultūru dialoga gadījumā;
K. having regard to the growing influence of the GCC member states in the Arab and Muslim world and the important role they can play in intercultural dialogue,
L. tā kā pirms 20 gadiem uzsāktās sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un PLSP ir Eiropas Savienības vissenāk aizsāktās un nenoslēgtās tirdzniecības sarunas;
L. whereas the negotiations on a free trade agreement between the EU and the GCC, which were opened 20 years ago, are the longest-running non-concluded trade negotiations that the EU has undertaken,
M. tā kā Savienībai saistībā ar Persijas līča reģionu būtu jāietur skaidra nostāja un jāuzņemas ilgstošas saistības, lai nodrošinātu labāku Savienības atpazīstamību un stratēģisku klātbūtni šajā teritorijā;
M. whereas the EU must take a clear stand and maintain a lasting commitment in the Gulf region, thus guaranteeing itself greater visibility and a strategic presence in the area,
N. tā kā politisku klauzulu, īpaši cilvēktiesību ievērošanas klauzulas, iekļaušana ir viens no pamatelementiem visos starp Savienību un kādu trešo valsti noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos;
N. whereas political clauses, and especially the human rights clause, are an integral part of all trade agreements concluded between the Union and third parties,
O. ņemot vērā Savienības ierobežoto klātbūtni šajā reģionā un to, ka Eiropa visbiežāk asociējas ar atsevišķām dalībvalstīm, ar kurām pastāv ciešāki un senāki sakari;
O. whereas the Union’s presence in the Gulf region is limited and the perception of Europe there is commonly conflated with that of certain EU Member States whose ties with the region are more extensive and older,
1. atgādina, ka brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšana starp ES un PLSP joprojām ir prioritāte un ka tā nenoslēgšana būtu pretrunā abu pušu interesēm; uzsver, ka šā nolīguma noslēgšana nozīmēs šo abu kopu savstarpēju uzticamības apstiprinājumu, jo tās būs izvēlējušās daudzpusēju pieeju un integrāciju;
Emphasises that concluding the free trade agreement between the EU and the GCC remains a priority, that failure to conclude it would not be in either party’s interests, and that such an agreement will constitute mutual recognition of the credibility of two entities that have chosen the path of multilateralism and integration;
3. uzskata, ka ES ir jāizstrādā šim reģionam paredzēta stratēģija ar mērķi stiprināt attiecības ar PLSP, atbalstīt reģionālās integrācijas procesu un veicināt divpusējās attiecības ar PLSP valstīm;
Believes that the EU needs to develop a strategy for the region aimed at strengthening its ties with the GCC, supporting the regional integration process, and encouraging bilateral relations with the GCC member states;
5. uzsver arī to, cik svarīga ir līdztiesība partnerattiecībās sadarbības un dialoga jomā, ņemot vērā abu pušu atšķirības un sadarbības un dialoga paplašināšanas potenciālu dažādās jomās;
Also highlights the importance of an equal partnership in cooperation and dialogue, bearing in mind the differences between the two entities, and the potential for developing cooperation and dialogue in various sectors;
7. atgādina par sociālo un politisko attīstību, kas pēdējos gados vērojama lielākajā daļā PLSP dalībvalstu; aicina visas dalībvalstis turpināt darbu un arī turpmāk veicināt cilvēktiesību ievērošanu, diskriminācijas, kas saistīta ar dzimumu, seksuālo orientāciju vai reliģiju apkarošanu; aicina PLSP dalībvalstis garantēt un atbalstīt minoritāšu, tostarp reliģisko minoritāšu, tiesības, vīriešu un sieviešu līdztiesību, darba tiesības, tostarp migrējošo darba ņēmēju tiesības, kā arī apziņas, vārda un uzskatu brīvību; mudina uzturēt nepārtrauktu dialogu par šīm tēmām starp ES un PLSP valstīm; aicina PLSP dalībvalstis veidot efektīvāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un atbalstīt vietējo struktūru un asociāciju veidošanos; jo īpaši aicina PLSP dalībvalstis:
Draws attention to the social and political developments that have taken place in recent years in most GCC member states; encourages all these states to sustain their efforts and to do more to promote human rights, to combat discrimination of all kinds, including discrimination based on gender, sexual orientation and religion; invites the GCC member states to safeguard and promote the rights of minorities – including religious minorities – gender equality, the right to work – including for migrant workers – and freedom of conscience, expression and opinion, calls for continuous dialogue between the EU and the GCC on these issues; invites the GCC member states to interact more positively with civil society and to support the emergence of local structures and associations; calls in particular on the GCC member states to:
– veikt pasākumus, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un izglītībai, novēršot visu ar dzimumu un citiem tiesiskiem vai parašu noteikumiem, tostarp ar ģimenes stāvokli, saistītu diskrimināciju;
– adopt measures to facilitate women's access to the labour market and to education by tackling all forms of discrimination based on gender and other customs or legal provisions, including all those relating to personal status,
– likvidēt migrējošiem darba ņēmējiem uzspiesto „aizbildnības” sistēmu tur, kur tā joprojām ir spēkā, un turpināt darba tiesību reformas, lai darba ņēmējiem, tostarp migrējošiem un vietējiem darba ņēmējiem, tiktu nodrošināta pilnīga tiesiskā un sociālā aizsardzība;
– abolish the sponsorship system imposed on migrant workers, where it is still enforced, and to pursue labour law reforms in order to ensure that workers, including migrant and domestic workers, enjoy full legal and social protection,
– veidot sinerģiju ar Savienību un tās dalībvalstīm, lai atbalstītu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par mājkalpotāju tiesībām;
– create synergies with the EU and its Member States in support of an International Labour Organisation (ILO) convention for domestic workers' rights;
– apkarot visus nesodāmības veidus, nodrošināt tiesu neatkarību, garantēt tiesības uz taisnīgu un ātru tiesu un stiprināt tiesu iestāžu speciālistu lomu;
– combat all forms of impunity, guarantee the independence of the judiciary and the right to a fair and speedy trial and strengthen the role of justice system professionals,
8. aicina PLSP valstis strādāt kopā un sadarboties, lai atrisinātu cilvēktiesību problēmas šajā reģionā, jo īpaši dzimumu līdztiesības jomā, uzlabotu bezvalstnieku („bidun”) grupas stāvokli, novērstu vārda un pulcēšanās brīvības ierobežojumus, kā arī arodbiedrību tiesību ierobežojumus un nodrošinātu tiesu iestāžu neatkarību un tiesības uz taisnīgu un ātru tiesu; aicina, lai ierosinājums paplašināt politisko dialogu ar PLSP tiktu attiecināts arī uz dialogu par cilvēktiesībām tehniskā un politiskā līmenī;
Invites the GCC governments to work together and in a spirit of cooperation to tackle human rights concerns in the region, especially in relation to gender equality, the situation of the ‘Bidun’ group of stateless persons, restrictions on freedom of expression and assembly, including trade union rights, and the need to ensure the independence of the judiciary and the right to a fair and speedy trial; calls for the proposed strengthening of the political dialogue with the GCC to include technical and political dialogue on human rights;
11. uzsver kultūru un reliģiju dialoga nozīmi; atgādina, ka Eiropas Savienība un PLSP ir kopīgi apņēmušās veicināt un aizsargāt tādas vērtības kā iecietība, savaldība un līdzāspastāvēšana;
Stresses the importance of intercultural and inter-faith dialogue; recalls that the European Union and the GCC have made a joint commitment to promote and protect the values of tolerance, moderation and coexistence;
14. ņem vērā Ministru Padomes 2010. gada 14. jūnijā pieņemto kopīgo triju gadu rīcības programmu, kuras mērķis ir stiprināt sadarbību daudzās stratēģiskās kopīgo interešu jomās, tostarp izveidojot pētnieku, augstskolu mācībspēku un uzņēmēju saziņai paredzētu tīklu; pauž nožēlu par to, ka iztrūkst sadaļa, kas būtu veltīta atvērtam, regulāram un konstruktīvam politiskajam dialogam
Notes the three-year Joint Action Programme adopted by the EU-GCC Joint Council and Ministerial Meeting on 14 June 2010 and intended to strengthen cooperation in many strategic areas of mutual interest, including by setting up a network linking researchers, academics and businessmen; finds it regrettable, however, that it does not contain a section providing for open, regular and constructive political dialogue;
20. atzinīgi vērtē PLSP integrācijas procesa gaitu (muitas savienība, kopējais tirgus un nākotnē — vienota valūta); mudina Komisiju ierosināt PLSP sekretariātam kopīgi noteikt sadarbības plānu, lai apmainītos ar pieredzi institucionālās konsolidācijas, administratīvo spēju, domstarpību regulējuma un atrisināšanas mehānismu jomā; uzsver, ka šāda pieeja var veicināt līdzdalības procesus;
Welcomes the fact that GCC integration is continuing (through a customs union, a common market and, ultimately, a single currency); encourages the Commission to propose to the GCC Secretariat that the two bodies jointly draw up a framework for cooperation, under which the Commission can share its experience in the areas of institutional consolidation, administrative capacity building and developing machinery for regulation and the settlement of disputes; emphasises that such an approach can help to inspire processes of ownership;
23. pauž dziļu nožēlu, ka sarunas par BTN starp ES un PLSP (BTN ES–PLSP) vairākkārt ir atliktas uz ilgu laiku, un negatīvi vērtē PLSP lēmumu 2008. gadā šīs sarunas pārtraukt; uzskata, ka ir pienācis laiks novērst šķēršļus, kas liedz atsākt sarunas un atrast galīgo risinājumu, lai abu pušu sabiedrība un uzņēmēju kopienas varētu izmantot nolīguma sniegtās iespējas;
Deeply deplores the fact that negotiations between the EU and the GCC (EU-GCC FTA) have suffered repeated lengthy delays and deplores the GCC’s decision to suspend these negotiations in 2008; believes that it is high time to unblock these negotiations so that a definitive solution can be found which offers maximum benefits to the societies and business communities on both sides;
28. uzsver, ka, ņemot vērā PLSP valstu virzību uz ekonomikas diversifikāciju ar mērķi samazināt atkarību no naftas, PLSP valstu ekonomikas attīstību varētu veicināt tirdzniecības un investīciju veicināšana pakalpojumu jomā;
Points out that, given that the GCC member states are increasing their economic diversification with a view to reducing their dependency on oil exports, an increase in services trade and investment would help to foster the development of the GCC economies;
31. uzsver, ka publiskā iepirkuma procedūru nepārskatāmība un šķēršļi ārvalstu investoru ienākšanai pakalpojumu jomā, ja tie netiks novērsti, var apdraudēt šā nolīguma noslēgšanu;
Stresses that, unless remedied, a lack of transparency in public procurement procedures and barriers to access for foreign investors in the services sector could jeopardise the conclusion of the agreement;
34. apzinās dažu PLSP valstu raizes par eksporta nodokļiem, bet pauž nožēlu par neseno PLSP sarunvedēju lēmumu šajā sakarībā atgriezties pie 2008. gada nostājas, t. i., neiekļaut šos jautājumus BTN; ir stingri pārliecināts, ka ir pilnīgi neiespējami pašlaik ārpus BTN atstāt jautājumu par eksporta nodokļiem un ka saskaņā ar PTO noteikumiem BTN ir jāparedz gan importa, gan eksporta būtiska liberalizācija;
Acknowledges the sensitivities of some GCC member states on export duties, but deplores the recent decision by the GCC negotiators to revert to their 2008 position in this regard, i.e. to leave penalties for non-compliance on this issue out of the FTA; is firmly of the opinion that no current FTA can ignore the question of export duties and that WTO rules state that FTAs have to provide for the substantial liberalisation of both imports and exports;
36. atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu starptautiskās tirdzniecības politika ir viens no Savienības ārpolitikas instrumentiem un ka Savienība visos starptautiskajos nolīgumos lielu nozīmi piešķir demokrātijas principiem un cilvēku pamattiesībām līdztekus sociālajiem un vides aspektiem; tāpēc aicina visos turpmākajos brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut efektīvu un saistošu cilvēktiesību klauzulu;
Recalls that, under the Lisbon Treaty, international trade policy is one of the EU’s foreign policy tools and that as such, for the Union, respect for democratic principles and fundamental human rights, together with the social and environmental dimensions, are absolutely essential in all its international agreements; calls, therefore, for any future free trade agreement to include an effective and enforceable human rights clause;
39. uzskata, ka būtiska nozīme sarunās par BTN ir tam, vai PLSP dalībvalstis ir ratificējušas un pilnībā īsteno ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, ANO Pretkorupcijas konvenciju un Starptautisko konvenciju par migrējošo darba ņēmēju tiesību aizsardzību un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;
Considers that the ratification and full implementation by the GCC member states of the framework established by the UN Convention against Transnational Organised Crime, the UN Convention against Corruption and the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families should be a key issue in the FTA negotiations;
41. ierosina regulāri rīkot Savienības un PLSP valstu un valdību vadītāju samitu; uzsver, ka šāds samits varētu ievērojami stiprināt politiskās, finanšu, ekonomiskās, tirdzniecības un kultūras saites starp Savienību un PLSP; aktīvi mudina gan Savienības, gan PLSP galvenos politisko lēmumu pieņēmējus regulāri tikties, lai kopā noteiktu kopīgās intereses un veicinātu to īstenošanu, tādējādi palielinot iespēju tuvākajā nākotnē noslēgt un parakstīt BTN; uzskata, ka gan Savienības, gan PLSP galvenajiem politisko lēmumu pieņēmējiem ir jārisina šis samita jautājums, neatkarīgi no tā, vai BTN tiek noslēgts un parakstīts;
Proposes the establishment of a regular heads of state and government summit between the EU and the GCC; stresses that this summit could enhance the political, financial, economic, commercial and cultural ties between the EU and GCC immensely; strongly encourages the EU and the GCC’s top political decision-makers to meet on a regular basis in order to jointly define and promote common interests, thus increasing the likelihood of the FTA being concluded and signed as soon as possible; takes the view that both the EU and the GCC’s top political decision-makers should seek progress in this regard, regardless of whether the FTA is concluded and signed;
43. uzsver, ka PLSP muitas tarifu pazemināšanās, ko izraisīs BTN, palielinās starptautisko uzņēmumu interesi par ārējām investīcijām; pauž pārliecību, ka BTN sekmēs ar pakalpojumiem saistītu investīciju palielināšanos, kas veicinās PLSP valstu un Savienības dalībvalstu attīstību;
Points out that the lowering of GCC tariffs as a result of the FTA would increase the attractiveness of outward investment by transnational enterprises; is convinced that the FTA will result in an increase in services-related investments which will foster the development of the GCC and of the EU Member States;
46. atkārtoti apliecina, ka Savienības un PLSP attiecību galvenajam mērķim vajadzētu būt BTN noslēgšanai, kas būs vērienīgs reģionu sadarbības BTN; bet, kamēr tas nav noticis, ņemot vērā dažu PLSP galveno tirdzniecības partneru iniciatīvu, mudina augsto pārstāvi / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un tirdzniecības komisāru izskatīt alternatīvas iespējas turpmākajām tirdzniecības attiecībām ar PLSP valstīm divpusēju tirdzniecības nolīgumu veidā starp Saveinību un tām Persijas līča valstīm, kuras jau ir gatavas uzņemties jaunas saistības pret Savienību, ņemot vērā Persijas līča valstu nevienmērīgo ekonomisko attīstību, atšķirīgos finanšu krīzes risinājumus un šo valstu attiecības ar citiem tirdzniecības partneriem;
Reaffirms that the EU’s primary objective in its relations with the GCC should be to conclude the FTA, which will be a major region-to-region agreement; however, until this happens, and following what some of the GCC’s major trade partners have already done, encourages the High Representative/Vice-President and the Commissioner for Trade to assess alternative approaches to future commercial relations with the GCC member states, in the form of bilateral agreements between the EU and the Gulf States that already feel prepared to enter into further commitments with the EU, taking into account the disparities between the economies of the Gulf States, the varied responses of those states to the financial crisis and their relations with other trade partners;
48. uzskata, ka, ņemot vērā Persijas līča valstu un Vidusjūras dienvidu krasta valstu stratēģiskās, ekonomiskās, politiskās un kultūras attiecības, kā arī pakāpeniski pieaugošo Persijas līča valstu ietekmi uz Vidusjūras reģiona valstīm, būtu iespējams iecerēt pastiprinātu un strukturētu sadarbību starp PLSP un Savienību Vidusjūrai, turklāt Eiropas Savienībai vajadzētu aktīvi veicināt šāda visām pusēm izdevīga projekta īstenošanu;
Notes that, in view of the strategic, economic, political and cultural ties between the Gulf countries and the countries on the southern shore of the Mediterranean, and also of the growing influence of the Gulf countries on Mediterranean countries, a stronger, structured partnership between the GCC and the Union for the Mediterranean could be envisaged and that the European Union should actively endeavour to promote such a project which will benefit all parties;