natgillin/translations-raw huggingface dataset:
53. prasa, lai Komisija uzrauga un izvērtē dalībvalstu atbilstību un reizi gadā par to ziņo Parlamentam, un prasa valstu iestādēm nodrošināt, ka attiecīgās nozares un organizācijas, kuras darbojas ar augsta riska CBRN materiāliem, ievēro noteikumus un pamatnostādnes un atbilst to prasībām;
Requests the Commission to monitor, assess and report to Parliament on an annual basis on Member States’ compliance, and requests national authorities to ensure that regulations and guidelines are being followed and complied with by the relevant industries and organisations dealing with high-risk CBRN materials;
Sagatavotība un reaģēšana
Preparedness and Response
56. atzinīgi vērtē nodomu nostiprināt ES civilās aizsardzības spējas; tomēr norāda, ka daudzās ES dalībvalstīs militārās aizsardzības dienesti kompetenci iegūst, praksē novēršot CBRN katastrofas; šajā sakarībā aicina dalībvalstis un Komisiju izplatīt paraugpraksi un sniegt lielāku ieguldījumu civilo un militāro zināšanu visaptverošā koordinēšanā;
Welcomes the intention to strengthen the EU’s civil protection capacity; notes, however, that in many EU Member States military defence departments become proficient through practical experience of tackling CBRN disasters; calls, in that connection, on the Member States and the Commission to share best practices and make a greater investment in thorough coordination between both civilian and military expertise;
58. aicina rīkot kopīgas ES dalībvalstu, kā arī ES dalībvalstu un trešo valstu mācības, lai novērstu bīstamas situācijas saistībā ar ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un nukleāro drošību;
Calls for the organisation of joint exercises between EU Member States, and between Member States and third countries, to prevent dangerous situations arising with regard to chemical, biological, radiological and nuclear security;
61. uzsver, ka saskaņā ar ES civilās aizsardzības mehānismu ir jāizveido reģionāli/ ES mēroga reaģēšanas resursu uzkrājumi, kuru apjomam pēc iespējas precīzāk jāatspoguļo pašreizējā apdraudējuma līmenis, ietverot gan ārstniecisku, gan citu veidu attiecīgo aprīkojumu, ko finansē ES un kas atbilst kopīgi apstiprinātām ES pamatnostādnēm; uzsver, cik būtiski ir nodrošināt labi pārraudzītus produktu uzkrājumus, lai reaģēšanas resursi, medicīnas vai cits attiecīgais aprīkojums būtu pilnīgā darba kārtībā, mūsdienīgs un atjaunināts; mudina līdz brīdim, kamēr šāda ES/ reģionāla resursu apvienošana nav veikta, ES CBRN rīcības plānā norādīt iespējamo veidu, kā dalībvalstīm kopīgi izmantot pretpasākumus un resursus CBRN negadījuma vai teroristu uzbrukuma gadījumā, tādējādi praksē piemērojot jauno solidaritātes klauzulu; uzsver, ka ikvienam atsevišķai ES dalībvalstij sniegtās palīdzības pasākumam ir jāizriet no skartās valsts attiecīgās politiskās iestādes lūguma un nav jāietekmē dalībvalsts spēja aizsargāt savus iedzīvotājus;
Stresses the need to create regional/EU-wide stockpiles of response resources, the scale of which should, as far as possible, reflect the current level of threat, whether in the form of medical or other types of relevant equipment, under the coordination of the EU Civil Protection Mechanism, funded by the EU and in line with commonly agreed EU guidelines; stresses the importance of keeping well-managed stockpiles to ensure that the response resources, medical or other relevant equipment, are fully functional, current and up to date; urges that until such time as this EU/regional pooling of resources comes into effect, the EU CBRN Action Plan should point to a possible way in which Member States would share counter-measures and resources in the event of a CBRN accident or terrorist attack, so as to put the new Solidarity Clause into practice; stresses that any act of assistance to specific EU Member States must be the result of a request from the relevant political authorities in the countries affected and should not collide with a Member State’s ability to protect its own citizens;
63. lai sagatavotos CBRN negadījuma, katastrofas vai tīša pielietojuma radītai krīzes situācijai, aicina Komisiju izveidot ziņošanas mehānismus, kas nodrošina saikni starp ES civilās aizsardzības mehānismu un citām ES agrīnās brīdināšanas sistēmām attiecīgajās veselības, vides, pārtikas ražošanas un dzīvnieku labturības jomās; aicina Komisiju izveidot mehānismus informācijas un analīzes apmaiņai ar tādām starptautiskajām struktūrām kā Pasaules Veselības organizācija, Pasaules Meteoroloģijas organizācija un Pārtikas un lauksaimniecības organizācija;
In order to prepare for the unfortunate event of an accident, outbreak or deliberate use of CBRN, calls on the Commission to establish reporting mechanisms to provide a link between the work of the EU Civil Protection Mechanism and other EU early-warning systems in the relevant areas of health, the environment, food production and animal welfare; calls also on the Commission to establish mechanisms for exchanges of information and analyses with international bodies such as the World Health Organisation, the World Meteorological Organisation and the Food and Agriculture Organisation;
Ietekme uz vidi un veselību
Environmental and health impacts
70. norāda, ka ES tiesību aktos (Padomes Lēmums 1990/424/EEK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/965/EK) ir izklāstīta Kopienas pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības jomā, tostarp veterināro medicīnas pretlīdzekļu iegāde un uzkrāšana dzīvnieku aizsardzībai pret infekcijām; pauž nožēlu, ka šāda Kopienas pieeja netiek piemērota medicīnisko pretlīdzekļu iegādes un uzkrāšanas koordinēšanai, lai aizsargātu ES iedzīvotājus no inficēšanās ar bīstamiem bioloģiskiem patogēniem;
Notes that EU legislation (Council Decision 1990/424/EEC, as amended by Council Decision 2006/965/EC) provides for a Community approach to the eradication, control and monitoring of animal diseases and zoonoses, including the purchase and stockpiling of veterinary medical countermeasures to protect animals from infection; regrets that no such Community approach is in place to coordinate the purchase and stockpiling of medical countermeasures to protect the EU’s human population from infection by dangerous biological pathogens;
73. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt tādu negadījumu efektīvu kontroli, kuros tiek saindēti ūdens resursi, kā arī rodas vides un augsnes piesārņojums, notiek atkritumu apglabāšana un/vai radioaktīvo vielu noplūde;
Stresses the importance of ensuring that there is effective control of water-based contamination incidents, which involve pollution of the environment, soil contamination, disposal of waste and/or release of radioactive substances;
75. pauž nožēlu, ka CBRN rīcības plānā nav ietverti pasākumi par to, kā saglabāt radioloģisko un nukleāro iekārtu un materiālu drošību un kā uzlabot reaģēšanas plānus attiecībā uz dažādām radioloģiskām avārijām un to ietekmi uz iedzīvotājiem un vidi;
Regrets the lack of measures in the CBRN Action Plan to safeguard the security of radiological and nuclear facilities and materials and to improve response plans regarding the various types of radiological emergency and their consequences for the population and the environment;
82. aicina dalībvalstis, izstrādājot evakuācijas plānus CBRN katastrofas gadījumā, īpašu uzmanību veltīt vecāka gadagājuma cilvēku, bērnu, slimnieku, invalīdu un citu mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzībām;
Calls on the Member States, when drafting evacuation plans in the event of a CBRN incident, to give special attention to the needs of the elderly, children, people under medical care, persons with disabilities and other such vulnerable groups;
84. mudina Komisiju panākt vienošanos par kopīgiem obligātajiem drošības standartiem ar trešām kaimiņvalstīm, kuru teritorijās ir tādi objekti, kas katastrofas gadījumā varētu izraisīt nopietnu apdraudējumu vides un cilvēku drošībai ES;
Urges the Commission to seek an agreement on common minimum security standards with neighbouring third countries which have on their territory objects that could pose major threats to environmental and human security in the EU in the event of an accident;
88. aicina dalībvalstis un Komisiju saskaņā ar tās ieteikumiem īsā laikā pārskatīt un piemērot ES CBRN rīcības plānu un sagaida, ka tas tiks drīzumā izdarīts; turklāt mudina Komisiju un Padomi nākamo ES CBRN rīcības plānu Parlamentam iesniegt vismaz vienu gadu pirms tiek sākts tā īstenošanas posms, lai Parlaments laikus varētu sniegt atzinumu;
Calls on the Member States and the Commission to rapidly review and apply the EU CBRN Action Plan in accordance with its recommendations, and expects them to implement it swiftly; further urges the Commission and the Council to refer the next EU CBRN Action Plan to Parliament at least one year before it enters the implementation phase, so that Parliament can deliver its opinion in due time;
Ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un kodoldrošības ( CBRN ) riski to pārrobežu rakstura un daudzo upuru dēļ ir jauns iespējamo teroristu uzbrukumu, negadījumu, dabas katastrofu un/vai pandēmiju aspekts.
Chemical, Biological, Radiological and Nuclear (CBRN) risks present a new dimension of possible terrorist attacks, accidents, natural disasters and/or pandemics due to their transnational character and mass scale victimization.
Atbilstīga reaģēšana uz šādiem apdraudējumiem ietver ne tikai ex post facto iejaukšanās programmas, bet tā sākas daudz agrāk, kad notiek darbības ar šādiem materiāliem, tostarp to pienācīga glabāšana, piekļuves ierobežošana, kontrole utt.
An appropriate response against such a danger does not include only ex post facto intervention programmes but starts much earlier when dealing with such materials, their proper storage, limited access, controls, etc.
Turklāt seku novēršanas pasākumi ietver visaptverošu sadarbību starp dažādām valsts iestādēm attiecīgajā dalībvalstī (civilā aizsardzība, militārais dienests, tiesībaizsardzība utt.), kā arī starp dažādu dalībvalstu iestādēm un ES struktūrām.
At the same time, an aftermath intervention demands large scale cooperation between different national authorities inside a Member State (civil protection, military, law enforcement, etc.) as well as between national authorities of different Member States and EU instances.
Tādēļ vajadzīga koordinēta pieeja, ņemot vērā visus apdraudējumus.
Therefore, an all-hazard coordinated approach is needed.
Iepriekš ES ir ierosinājusi un izstrādājusi vairākus mehānismus saistībā ar pārrobežu CBRN jautājumiem.
In the past the EU initiated and developed several mechanisms dealing with trans-border CBRN issues.
ES ilgtermiņa iesaistīšanās CBRN programmā sākās ar Eiropadomes Ģentes sanāksmē 2001. gada 19. oktobrī pieņemto deklarāciju, kurā galvenā uzmanība pievērsta visa veida terorisma apkarošanai pasaulē
The long term EU involvement in CBRN programmes started with the declaration of the Ghent European Council of 19 October 2001, focusing on combating terrorism ‘in every form throughout the world’
SN 4296/2/01. , tādējādi reaģējot uz 2001. gada 11. septembra uzbrukumiem Ņujorkā, un pēc šīs deklarācijas Eiropadomes Lākenes sanāksmē 2001. gada 13. un 14. decembrī tika pieņemti secinājumi
SN 4296/2/01. as a direct response to the 11 September 2001 attacks in New York, followed by the conclusions of the Laeken European Council of 13-14 December 2001
Pēc tam 2002. gadā pieņēma programmu, ar ko uzlabot sadarbību ES nolūkā novērst un ierobežot teroristu ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko vai kodoldraudu sekas
Subsequently, the ‘Programme to improve cooperation in the EU for preventing and limiting the consequences of chemical, biological, radiological or nuclear terrorist threats’
14627/02. , un 2004. gadā šo programmu aizstāja ar ES solidaritātes programmu
14627/02. was adopted in 2002, replaced by the EU Solidarity Programme in 2004
Komisija 2008. gadā izveidoja CBRN operatīvo darba grupu, kuras mērķis bija izstrādāt jaunā plāna pamatelementus.
In 2008 a CBRN Task force has been established by the Commission to prepare the main elements of the new plan.
Komisija jauno ES CBRN rīcības plānu iesniedza 2009. gada jūnijā
The new EU CBRN Action Plan was presented by the Commission in June 2009
COM(2009)0273 . , un Padome to pieņēma 2009. gada novembrī
COM(2009)0273 . and adopted by the Council in November 2009
15505/1/09 un 16868/09. .
15505/1/09 and 16868/09. .
ES CBRN rīcības plāns tiks īstenots turpmākajos trijos gados (no 2010. līdz 2012. gadam), un tam ir trīs pamatdaļas — novēršana, konstatēšana, kā arī sagatavotība un reaģēšana.
The EU CBRN Action Plan will be under implementation for the three subsequent years (2010 – 2012) and is divided into three main parts: Prevention, Detection, Preparedness and Response.
Atzīstot, cik būtisks ir katrs no minētajiem četriem posmiem darbā ar CBRN materiāliem, ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, lai pienācīgi īstenotu visus riska novērtējuma pētījumus, reaģēšanas darbības un pretpasākumus.
Recognising the importance of each of these four stages in dealing with CBRN materials is crucial to ensure proper implementation of risk assessment studies, response and counter measures, altogether.
Turklāt aizvien aktuālāka kļūst vajadzība pēc transversālas un pārrobežu pieejas darbībām ar CBRN materiāliem, katrā no trijām rīcības plāna daļām nosakot izmērāmus mērķus un pasākumus.
Also, it boldens the need for a cross-cutting and cross-border approach to dealing with CBRN materials, hence through the proper allocation of measurable Goals and Actions in each of the three parts into which the Action Plan is divided.
Referente pilnībā atbalsta pieņemtā CBRN rīcības plāna mērķi, proti, nodrošināt valstu un ES iniciatīvu efektīvu mijiedarbību, pārvaldot CBRN riskus un sagatavojot vajadzīgās reaģēšanas darbības.
The Rapporteur agrees fully with the goal of the adopted CBRN Action Plan - it should ensure the efficient interaction of national and EU initiatives in addressing CBRN risks and preparing the necessary response.
Tomēr referente uzskata, ka pieņemtais CBRN rīcības plāns ir vājš un vairākos jautājumos nekonsekvents.
Anyway, the Rapporteur is of the opinion that the adopted EU CBRN Action Plan is weak and lacks coherence on several points.
Ļoti būtiski ir uzsvērt, ka CBRN rīcības plāns ir laba izdevība, kā īstenot Lisabonas līgumā ietverto solidaritātes klauzulu.
It is of crucial importance to stress that a CBRN Action Plan offers a valuable opportunity to implement the Solidarity Clause enshrined in the Lisbon Treaty.
Diemžēl Padomes pieņemtajā rīcības plānā solidaritātes klauzula nav pat pieminēta.
Unfortunately, the Action Plan adopted by the Council does not even make reference to the Solidarity Clause.
Jāuzsver, ka CBRN riskus rada ne tikai valsts, bet arī nevalstiskas struktūras, līdz ar to īpaši svarīgāki ir nostiprināt neizplatīšanas režīmu un atbruņošanos, pasaulē pilnībā īstenojot visus attiecīgos līgumus un starptautiskās saistības, proti, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, Ķīmisko ieroču konvenciju un Bioloģisko ieroču konvenciju, kā arī vienojoties par līgumu, ar ko aizliedz skaldmateriālu ražošanu ieroču vajadzībām (Skaldmateriālu aizliegšanas līgums).
It should be highlighted that CBRN risks stem from not only state, but also non-state actors and, therefore, most important is the strengthening of the non-proliferation regime and disarmament through the universal an full implementation of all relevant treaties and international agreements, namely the Nuclear Non-proliferation Treaty, the Chemical Weapons Convention, the Biological Weapons Convention, and achieving agreement on a treaty on banning the production of fissile material for weapons purposes (Fissile Material Cut-off Treaty).
Lai izprastu pieņemtā ES rīcības plāna implikācijas, ir būtiski to salīdzināt ar iepriekšējo versiju, ko Komisija 2009. gada jūnijā nosūtīja Padomei.
To realise the implications of the EU Action Plan adopted, it is important to compare it with its earlier version, as sent by the Commission to the Council in June 2009.
Padomes ieviestās izmaiņas rīcības plānu vājina, tajā paredzētie pasākumi vairs nav tik saistoši, kā arī ir vājināta pasākumu īstenošanas uzraudzība un kontrole.
The changes introduced by the Council make the Action Plan weaker and dilute the binding level of the measures foreseen, as well as the monitoring and control of their implementation.
Šo izmaiņu vietā rīcības plānam vajadzētu būt tādam, kas nostiprina Eiropas Komisijas normatīvo un regulatīvo funkciju, paredz īpaša Eiropas krīžu reaģēšanas mehānisma izveidi, apvienojot civilās un militārās iespējas, lai ES spētu strauji reaģēt cīņā ar CBRN katastrofām.
Instead, the Action Plan should strengthen the normative and regulatory role of the European Commission, envisage the creation of a specialised European mechanism for crisis reaction, articulating civil and military capabilities, to ensure an EU rapid response capability to fight a CBRN disaster.
Uzskatot, ka CBRN negadījumi vai uzbrukumi būtiski apdraud Eiropas Savienības iedzīvotāju drošību, var sagraut sevišķi svarīgu infrastruktūru un pārtraukt normālu sabiedrības funkcionēšanu vienā vai vairākās ES dalībvalstīs, turklāt šādu negadījumu izplatības robežas nav nosakāmas, Parlaments aicina Padomi un Komisiju īsā laikā pārskatīt un nostiprināt rīcības plānu, ņemot vērā šā ziņojuma ieteikumus, un nodrošināt tā drīzu īstenošanu.
Considering that CBRN accidents or attacks pose serious threats to the security of the people living in the European Union and can disrupt critical infrastructure and the normal functioning of societies in any or several EU Member States without knowing borders, the European Parliament calls on the Council and the Commission to rapidly review and strengthen the Action Plan according to the recommendations in this report and to ensure its swift implementation.
par ķīmiskās, bioloģiskās un radiācijas drošības un kodoldrošības stiprināšanu Eiropas Savienībā — ES CBRN rīcības plāns
on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear security in the European Union – an EU CBRN Action Plan
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā principā dalībvalstis ir atbildīgas par ķīmiskās, bioloģiskās, radiācijas un nukleārās ( CBRN ) drošības politiku un tā kā tomēr ir nepieciešama cieša sadarbība un koordinācija ES līmenī;
A. whereas in principle the Member States are responsible for chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) policy, but whereas close cooperation and coordination at EU level is nevertheless a necessity,
B. tā kā veselības apdraudējums un ar to saistītā bīstamo patogēnu izplatība aizvien pieaug visā ES teritorijā un pasaulē, kā to apliecināja nesenais A/H1N1 uzliesmojums;
B. whereas health risks and the related prevalence of dangerous pathogens are increasingly occurring within the EU and globally, as has been demonstrated by the recent A/H1N1 outbreak,
C. tā kā vides piesārņojuma un saindēšanas problēmas, tostarp pārrobežu problēmas, var rasties CBRN incidentu dēļ un tā kā tāpēc ES CBRN politikā ir jāiekļauj atveseļošanas un dezaktivēšanas stratēģijas;
C. whereas environmental pollution and contamination issues, including those of a cross-border nature, can be raised by CBRN incidents, making it necessary to include recovery and decontamination strategies in the EU CBRN policy,
D. tā kā jaunās ES CBRN politikas visaptverošais mērķis ir samazināt apdraudējumu un kaitējumu, ko CBRN incidenti rada Eiropas Savienības iedzīvotājiem, un tā kā tas ir jāsasniedz, līdz minimumam samazinot CBRN incidentu rašanās iespējamību un ierobežojot to sekas, ja tādi tomēr ir notikuši;
D. whereas the overall goal of the new EU CBRN policy is ‘to reduce the threat and damage from CBRN incidents to the citizens of the European Union’, and whereas this is to be achieved by ‘minimising the likelihood of CBRN incidents occurring and limiting their consequences should they materialise’,
E. tā kā Eiropas Komisija paziņojumā par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā
E. whereas the European Commission, in its Communication on the EU’s Role in Global Health
F. tā kā salīdzinājumā ar kodoltehnoloģijām un to prekursoriem bioloģiskie materiāli, piemēram, liesas sērga, ir lētāki un vienkāršāk iegūstami un izplatāmi, tādējādi radot nekonvencionālu terorisma uzbrukumu iespējamību, ilgstoši pakļaujot iedzīvotāju veselību un dzīvību, kā arī vidi, tostarp lauksaimniecību un pārtikas apgādi, bīstamam apdraudējumam;
F. whereas, compared to nuclear technology and its precursors, biological materials such as anthrax are cheaper and much easier to acquire and spread, providing possibilities for unconventional terrorist attacks posing dire long-term threats to health and the environment, including agriculture and the food supply,
G. tā kā personas, kuras pirmās reaģē šajos gadījumos, tostarp policija, ugunsdzēsēji un neatliekamās medicīnas palīdzības darbinieki, palīdzot CBRN incidentu vietās cietušajiem, nav pasargātas no savas drošības apdraudējuma, ja pirms sevis pakļaušanas nelabvēlīgo faktoru iedarbībai nav saņēmušas aizsardzību, proti, medicīniskos pretlīdzekļus un atbilstošu apmācību;
G. whereas first responders, including police, fire and ambulance services, are unable to assist victims at the site of a CBRN incident without risk to personal safety unless they have received pre-exposure protection in the form of medical countermeasures and adequate training,
H. tā kā reģionu rīcībā ir medicīnisko pretlīdzekļu krājumi, ar ko paredz iedzīvotāju pienācīgu aizsardzību, līdzsvarojot iedzīvotāju veselības aizsardzības un ekonomikas aspektus, vienlaikus nodrošinot arī dalībvalsts atbildību un solidaritāti;
H. whereas regional stockpiles of medical countermeasures provide adequate protection for citizens by balancing public health protection and economic concerns, while also ensuring Member State responsibility and solidarity,
I. tā kā Pasaules Veselības organizācija, īstenojot globālo katastrofu trauksmes un reaģēšanas
I. whereas the World Health Organisation, with its Global Alert and Response
http://www.who.int/csr/en/ programmu, cenšas stiprināt bioloģisko nekaitīgumu, bioloģisko drošību un sagatavotību bīstamu un neparedzētu patogēnu uzliesmojumu gadījumiem;
http://www.who.int/csr/en/ programme, seeks to strengthen bio-safety, bio-security and readiness for outbreaks of dangerous and emerging pathogens,
J. tā kā ES, ko pārstāv tās dalībvalstis un Eiropas Komisija, ir aktīva dalībniece, apspriežot globālo veselības drošības iniciatīvu, kuras mērķis ir panākt vienotu rīcību pasaules mērogā, lai stiprinātu sabiedrības veselības aizsardzības sagatavotību un reaģētu uz starptautisko bioloģiskā, ķīmiskā un radioaktīvā terorisma un kodolterorisma apdraudējumu;
J. whereas the EU is an active participant, through its Member States and the European Commission, in the discussions of the Global Health Security Initiative aimed at achieving concerted global action to strengthen public health preparedness and provide a response to the threat of international biological, chemical and radio-nuclear terrorism,
K. tā kā ķīmiskās, bioloģiskās un radiācijas drošības un kodoldrošības apdraudējums rodas ne tikai teroristu uzbrukumu vai nolaidības dēļ, bet arī tādēļ, ka patlaban daudzās teritorijās piesārņojumu rada jūras dibenā nogremdētie Otrā pasaules kara ķīmiskie ieroči, kā arī kodolatkritumu poligoni ES;
K. whereas the threat to chemical, biological, radiological and nuclear safety arises not only from terrorist attacks or negligence, but also from the current areas polluted with chemical weapons from World War II that were dumped in the sea-bed or on nuclear waste sites in the EU,
L. tā kā atbilstošais ķīmiskās, bioloģiskās un radiācijas drošības un kodoldrošības līmenis ES ir atkarīgs arī no attiecīgā drošības līmeņa trešās valstīs;
L. whereas the appropriate level of chemical, biological, radiological and nuclear safety in the EU depends on the security level applied in third countries as well,