natgillin/translations-raw huggingface dataset:
89. aicina vienkāršot pārbaudes sistēmu un samazināt pārbaudes līmeņu skaitu, kā arī precizēt attiecīgos Komisijas un dalībvalstu pienākumus; aicina izmantot viena līmeņa pārbaudes procedūru, kuras ietvaros dalībvalstis pārbaudītu projektus un Komisija pārbaudītu dalībvalstu pārbaudes sistēmas;
Calls for the inspection system to be simplified and the number of inspection levels to be reduced and for the respective responsibilities of the Commission and Member States to be clarified; calls for the use of a single-level inspection procedure, under which Member States would inspect projects and the Commission would inspect the Member States’ inspection systems;
98. uzskata, ka, lai gan līdzekļu atlīdzināšanai ir jānotiek pēc ES finansējuma izmaksas projektos, nedrīkst radīt papildu slogu saņēmējiem procentu likmju ziņā, kuras neatspoguļo šādu banku vai citu finanšu iestāžu izsniegtu aizdevumu zemā riska faktoru;
Considers that, while reimbursement should arrive after EU funding has paid out for projects, no extra burdens should be placed on the beneficiaries, in the form of interest rates that do not reflect the low risk factor of such loans, by banks or other financial institutions;
102.atbalsta Komisijas priekšlikumu par „n+2 likuma” un „n+3 likuma” konsekventu piemērošanu, iespējams dalībvalstu piešķīrumu līmenī, lai panāktu lielāku elastību, izņemot pirmo līdzekļu piešķiršanas gadu un pārrobežu programmas, un uzskata, ka jebkurai atkāpei no noteikuma par atbrīvošanos no saistībām ir jāatspoguļo tikai tāda administratīvā sloga pielāgošana, ko radīja jaunie noteikumi, kas ir saistīti ar stratēģisko plānošanu, uz rezultātiem vērstu virzienu un ex ante nosacījumiem; atbalsta „n+3 likuma” piemērošanu pārrobežu programmu gadījumā, lai ņemtu vērā lēnākos administratīvos procesus, kam par iemeslu ir valodu un kultūru problēmjautājumi, ar kuriem tām jāsaskaras; uzskata, ka šie pasākumi nodrošinās līdzsvarotas attiecības starp kvalitatīvi augstvērtīgām investīcijām un programmas netraucētu un ātru ieviešanu;
Supports the Commission's proposal that the N+2 and N+3 rules should, in certain situations, be applied systematically, possibly at the level of Member States’ allocations, in order to provide greater flexibility, except in the first year of funding and except for cross-border programmes, and that any other derogations from the automatic decommitment rule should only reflect an adaptation to the administrative burdens imposed by new provisions related to strategic programming, results-based orientation and ex ante conditionality; supports, indeed, the application of an N+3 rule in the case of cross-border programmes, in order to take account of the slower administrative processes resulting from the linguistic and cultural challenges they face; considers this will guarantee that a balance is struck between high-quality investment and smooth and speedy programme implementation;
104.uzsver arī kohēzijas svarīgumu ES paplašināšanās procesā un norāda uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA ), kas pievienošanās kandidātiem noder kohēzijas politikas īstenošanas saturiskā un organizatoriskā sagatavošanā; pievērš uzmanību īstenošanas problēmām dalībvalstīs; atgādina par IPA instrumenta sākotnējo mērķi, īpaši attiecībā uz finansēšanas kapacitātes veidošanu un institūciju stiprināšanu un atbalstu valstu sagatavošanās darbiem Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai, lai sagatavotu kandidātvalstis pilnīgai Kopienas tiesību aktu kopuma īstenošanai pievienošanās laikā; aicina Komisiju noteikt problēmas IPA instrumenta pašreizējā darbībā;
Stresses, too, the relevance of the EU enlargement process for cohesion, as part of which the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) helps the candidate countries to make substantive and organisational preparations for implementing cohesion policy; draws the attention to the implementation problems in the Member States; recalls the original aims of the IPA instrument, in particular those of financing capacity building and institution-building and supporting the candidate countries’ preparations for the implementation of the Community's cohesion policy in order to prepare them for full implementation of the Community acquis at the time of accession; calls on the Commission to identify the problems in the current functioning of the IPA instrument;
Ņemot vērā globālās izaugsmes un apdzīvotības prognozes, Eiropas Savienība zaudēs savu ietekmi.
Forecasts of global growth and population trends suggest that the European community of States will decline in significance.
Ja pašlaik ES 27 dalībvalstīs vēl ir apmēram 8 % no pasaules iedzīvotājiem, tad 2050. gadā tie būs tikai 5 %.
Whereas at present the EU-27 are still home to some 8% of the global population, by 2050 this figure will have fallen to 5%.
Ņemot vērā īpaši Ķīnas un lielāko jaunietekmes valstu izaugsmi, ekonomiskā ietekme mazināsies no tagadējiem 20 % uz apmēram 12 %
Particularly because of growth in China and in important emerging countries, the EU’s share in the global economy will decline from 20% to around 12% over the same period.
Avoti: Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada un SVF 2009. gada publikācijas. .
Sources: publications of the United Nations 2006 and the IMF 2009.
Ja Eiropas Savienība vēlas saglabāt ekonomisko un politisko ietekmi un ja minētais relatīvais ietekmes zudums nebūs saistīts ar labklājības līmeņa krišanos, Kopienai vairāk jāsadarbojas nākotnes nodrošināšanas būtiskajos jautājumos.
If the European community of States wishes to compete economically and politically, and if this relative decline in significance is not to be accompanied by a loss of prosperity, the community must act in a more concerted manner with regard to vital issues on which it needs to secure its future.
Tas attiecas gan uz ārpolitiku un drošības politiku, gan būtiskiem iekšējā tirgus, pētniecības, elektroenerģijas piegādes un izejvielu ieguves jautājumiem.
This applies to foreign and security policy, just as it does to decisive issues regarding the internal market, research, energy supply and guaranteed supplies of raw materials.
Kopienai vēl vairāk nekā līdz šim jāpievēršas atjaunojamās enerģijas un tās uzglabāšanas iespējām.
Even more than hitherto, the community must devote itself to the rapid development of renewable energy and ways of storing it.
Reģionu loma un kohēzijas politikas pievienotā vērtība
The role of the regions and the added value of cohesion policy
Kohēzijas politikai un struktūrpolitikai ir izšķiroša nozīme jautājumos par konkurētspēju nākotnē.
Cohesion policy and structural policy have a key role to play in ensuring future competitiveness.
Eiropas reģioni un valstis, kā arī to uzņēmumi jau tagad ir ļoti stipri iesaistīti globālajā ekonomikā, un tas ir saistīts ar atsevišķo nacionālo valstu vēsturi Eiropas kontekstā.
Europe’s regions and towns and their undertakings already have very strong links with the rest of the global economy, for reasons associated with the European history of the individual nation states.
Tādēļ Eiropas ekonomikas struktūra ir ievērojami sarežģītāka nekā Āzijas vai Ziemeļamerikas ekonomikas struktūras.
Thus Europe’s economic system is substantially more complex than its counterparts in Asia or North America.
Eiropas Savienībā ir radusies vairāk nekā puse no globālajām saitēm, kas vieno starptautiskos uzņēmumus un to meitasuzņēmumus.
More than half of global ties between multinational corporations and their subsidiaries originate in the EU.
Kohēzijas politikā vairāk jāizmanto joprojām pastāvošā starptautisko kontaktu priekšrocība un vairāk jāveicina arī mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalība starptautiskajos augošajos tirgos.
Cohesion policy must take greater advantage of this surviving advantage of international networking and encourage more SMEs to become involved in international growth markets.
Tomēr šāda izaugsmes un inovāciju politika funkcionē tikai iekšējā tirgū, kur nav ierobežojumu, un tā saskaņošanai arī turpmāk jāvelta uzmanība.
However, such a policy for growth and innovation can only work in an internal market without barriers, which requires further harmonisation.
Šāda politika var būt ilgtspējīga tikai tad, ja reģionālās politikas mērķi ir saskaņoti ar kopējiem Eiropas mērķiem inovāciju un pētniecības jomā, kā arī ar ekoloģiskajiem uzdevumiem un ja tiek ņemta vērā turīgāko reģionu zināšanas.
Moreover, such a policy can be sustained only if regional-policy objectives are combined with pan-European objectives of innovation and research and coping with environmental challenges, and in particular if the know-how of the more affluent regions is also exploited.
Turklāt līdzās izaugsmes rādītājiem nepieciešama arī reģionālo un sociālo atšķirību mazināšanas ideja.
In addition to the growth component, there is a need for a concept of working towards regional and social balance.
Tikai tad, ja iedzīvotāji un reģioni kopumā piedalās šajā politikā, kohēzijas politika un struktūrpolitika saņem atbalstu, kas vajadzīgs tās veiksmīgai īstenošanai.
Only if the people and the regions as a whole support this policy will cohesion policy and structural policy ultimately be accepted, as they need to be in order to be implemented successfully.
Tieši šajā kontekstā jāatzīmē, ka ES kohēzijas politika ar saviem principiem par dalīto atbildību attiecībā uz programmu un līdzekļiem ir pasaules mērogā unikāls, integrēts un pārbaudīts politikas veids, kas jāattīsta arī turpmāk.
It should be stressed, in this context in particular, that the EU’s cohesion policy, with its principles of multi-level governance, entails a proven, integrated political approach unique in the world, which should be further built upon.
Lai apstiprinātu struktūrfondiem vajadzīgo budžetu, skaidrāk jānosaka un stingrāk jāuzsver Eiropas pievienotā vērtība .
To this end – inter alia in the interests of acceptance of the required budget for the Structural Funds – European added value should be defined more clearly and ‘marketed’ more aggressively.
Jāvelta vairāk pūļu, lai saskaņotu Eiropas mērķus ar reģionālās attīstības mērķiem.
European objectives need to be more successfully combined with regional development objectives.
Lisabonas Procesa ietvaros praktizētā līdzekļu piešķiršanas mērķtiecīgā piesaiste uz inovācijām orientētai politikai no šāda viedokļa ir veiksmīga, un tā (gan ar izteiktāku orientāciju uz rezultātiem) jāturpina stratēģijā Eiropa 2020 .
In this respect the earmarking of funds for innovative policies, which is currently practised in the allocation of funds under the Lisbon process, is a successful approach and must be continued for the EU 2020 strategy, albeit with a closer focus on results.
Jautājums, kas jāuzdod par Eiropas pievienoto vērtību, ir šāds: cik lielā mērā kohēzijas politika tiešām ir veicinājusi jaunu projektu uzsākšanu?
The additional question which now needs to be asked about European added value is this: to what extent has cohesion policy genuinely initiated projects?
Varbūt daudzi projekti, apdzīvotu vietu un infrastruktūras uzlabojumi būtu veikti arī tikai ar attiecīgās valsts, reģiona vai uzņēmuma iniciatīvu?
Might not many of the projects, including infrastructure projects, and many new business premises have come about anyway under the auspices of national or regional authorities or entrepreneurs?
Spēcīga kohēzijas politika ir attaisnojama tikai tad, ja Eiropas programmas sniedz projektiem sākotnējo impulsu, šādā veidā piešķirot tiem pievienoto vērtību.
Only if European programmes are the original initiators of projects, thus contributing their added value, can a strong cohesion policy be justified.
Pretējā gadījumā Kopiena tikai dažādos birokrātiskos aplinkus ceļos finansē rezonanses efektus.
Otherwise, the EU is merely financing displacement effects via many bureaucratic detours.
Referents uzskata, ka par dažu stratēģijas Eiropa 2020 galveno jomu (priekšlaicīgi mācības pārtraukušu cilvēku skaita mazināšana, kvalificētu speciālistu skaita palielināšana, nodarbinātības līmeņa paaugstināšana, nabadzības izskaušana, pašvaldību ieguldījumu apjoma palielināšana vides jomā) īstenošanu galvenokārt būtu jāatbild dalībvalstīm vai pat reģionu vai vietējām pašvaldībām.
The rapporteur regards certain key areas of the EU 2020 strategy (fewer early school-leavers, higher levels of final examination results, more people in employment, less poverty, more environmental investment by local authorities) as areas for which national or even regional/local policy-makers should bear primary responsibility.
Lielāka uzmanība jāvelta reģionu ieguldījumam visai Eiropai svarīgu jautājumu risināšanā (vides aizsardzība, klimata pārmaiņas, enerģētika, satiksmes infrastruktūra u. c.), izaugsmes un inovāciju impulsiem (MVU dalība starptautiskos tīklos u. c.), sociāliem paraugprojektiem (integrēta attīstības plānošana, veselības aizsardzība, demogrāfijas jautājumi u. c.), un visos minētajos jautājumos īpaši jāpievēršas atšķirību izlīdzināšanai starp mazāk attīstītiem reģioniem .
Rather there should be a closer focus on the regional contribution to European policies (environmental protection, climate change, energy, transport infrastructure, etc.), stimuli for growth and innovation (SMEs joining international networks, etc.), model social projects (integrated development planning, health, demography, etc.) and particularly, under all these headings, on compensatory measures for disadvantaged regions.
Tāpēc referents vēlētos uzsvērt, ka jauna vispārīga finansējuma kategorija, kuras pamatā ir 75 % līdz 90 % no Savienības vidējā IKP līmeņa ir pretrunā ar ES kohēzijas politikas pamatprincipiem — sniegt atbalstu problemātiskākiem reģioniem, izvēloties transversālu pieeju.
Therefore, the rapporteur would like to emphasize, that a general new funding category based on GDP/PE between the 75% and 90% rates is at odds with the core philosophy of EU cohesion policy, which is to support the weakest regions, while taking a cross-cutting approach.
Šādas jaunas kategorijas izveidi apbalsta tikai nedaudz vairāk nekā puse Reģionālās attīstības komitejas locekļu.
The creation of such a new category enjoys only a narrow majority of support at the Committee on Regional Development.
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinums(*)
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs (*)
par Komisijas 5. kohēzijas ziņojumu un stratēģiju attiecībā uz kohēzijas politiku laikposmā pēc 2013. gada
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
Atzinumu sagatavoja (*): Veronica Lope Fontagné
Rapporteur (*): Veronica Lope Fontagné
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu, kurā uzsvērts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem un arī viens no Savienības mērķiem,
– having regard to Article 2 of the Treaty on the European Union (TEU) and Article 3(3), second paragraph TEU, which underlines equality between women and men as a fundamental principle of the European Union and also an objective of the Union,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ) un tās mērķus un pamatiniciatīvas,
– having regard to the Communication from the Commission entitled Europe 2020 - A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ) and its targets and flagship initiatives,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM (2010)758),
– having regard to the communication from the Commission on The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion (COM (2010)758),
– ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (2010/48/EK),
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force on 21 January 2011, according to the Council Decision of 26 November 2009 on the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities (2010/48/EC),
– ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 6. decembra secinājumus „Nodarbinātības politika konkurētspējīgai, zema oglekļa emisiju līmeņa, resursus efektīvi izmantojošai un zaļai ekonomikai”,
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 entitled Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu par tematu „Kā veicināt efektīvu partnerību kohēzijas politikas programmu pārvaldībā, pamatojoties uz 2007.–2013. gada cikla labāko praksi” (ECO/258),
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 14 July 2010 on How to foster efficient partnership in the management of cohesion policy programmes, based on good practices from the 2007-2013 cycle (ECO/258),
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta 2011. gada 24. janvārī publicēto pētījumu „Novērtējums par Eiropas Sociālā fonda atbalstu dzimumu līdztiesības jomā”,
– having regard to the study of 24 January 2011 published by Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities of the European Commission on Evaluation of the European Social Fund’s support to Gender Equality,
– ņemot vērā darbu, ko veikusi Eiropas Prakses kopiena dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai, kuru finansē Eiropas Komisija un kura paredzēta dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanai Eiropas Sociālā fonda programmās,
– having regard to the work of the European Community of Practice on Gender Mainstreaming, funded by the European Commission and dedicated to integrating the gender dimension into the European Social Fund programmes,
2. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu ar kopējas stratēģiskas shēmas palīdzību uzlabot koordināciju starp Kohēzijas fondu un Eiropas Sociālo fondu; uzskata, ka īpaši svarīgi tomēr ir, lai īpašie mērķi un fondu elastīgums netiktu ierobežoti īstenošanas līmenī un lai kopumā radikāli tiktu samazināts administratīvais slogs; atbalsta Komisijas mērķi nostiprināt ESF, uzlabot tā efektivitāti un atpazīstamību; šajā nolūkā aicina Komisiju un dalībvalstis sarunu ceļā vienoties par nepieciešamo ESF ieguldījumu struktūrfondos;
Welcomes the Commission’s proposal to improve coordination between the Cohesion Fund and the European Social Fund by means of a common strategic framework; considers it especially important, however, that the specific objectives and flexibility of individual funds should not be restricted at implementation level and that the overall administrative burden should be drastically reduced; supports the Commission in its aim to ensure a strengthened, efficient and more visible ESF; calls, to this end, on the Commission and Member States to agree in their negotiations on the necessary amount of ESF contribution within the Structural Funds;
7. ir cieši pārliecināts, ka plānu un programmu saskaņošana reģionālā, valsts un Eiropas līmenī ir attaisnojusies, un uzstāj, ka tā ir jārīkojas arī turpmāk;
Firmly believes that coordinating plans and programmes between regional, national and European levels has proved worthwhile and insists that this be continued;
10. atzinīgi vērtē, ka dažās dalībvalstīs pirmo reizi 2007.–2013. gada finansēšanas periodā valsts līmenī tika Eiropas sociālajam fondam ieviestas visām mērķa jomām paredzētas darba programmas;
Welcomes the fact that operational programmes (OPs) covering all target areas have also been set up at national level for the ESF for the first time in some Member States for the 2007-2013 funding period;
14. uzskata cīņu pret diskrimināciju darba tirgū ― gan attiecībā uz dzimumu, seksuālo orientāciju, tautību, vecumu, invaliditāti, gan dzīvesvietu ― par izšķiroši svarīgu, lai veicinātu patiesu iespēju vienlīdzību; atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības līmeņa palielināšana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības mērķus, un tāpēc ir pilnībā jānovērš šķēršļi sieviešu dalībai darba tirgū; uzsver, ka ESF jānodrošina pietiekami resursi, lai izskaustu dzimumu līdztiesības trūkumu darba tirgū, un ka Eiropas Reģionālās attīstības fondam jānodrošina atbilstošs finansējums aprūpes infrastruktūrai;
Considers the fight against discrimination in the labour market, whether related to gender, sexual orientation, ethnicity, age, disability or place of residence, to be crucial for the promotion of genuine equality of opportunity; notes that increasing the employment rate of women is crucial for reaching the employment target of the EU 2020 Strategy and that therefore barriers to women’s labour market participation must be fully addressed; emphasises that the ESF should provide adequate resources to tackle gender inequalities in the labour market and that the European Regional Development Fund must provide adequate financing for care infrastructure;
20. uzskata, ka ESF ir ļoti nozīmīgs kohēzijas politikai un ka tas var palielināt savu ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, tostarp ilgtspējīgas izaugsmes jomā, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem zaļu darba vietu izveidē;
Considers that the ESF is of crucial importance for the Cohesion Policy and has a potential to increase its contribution to the EU 2020 objectives, including in the area of sustainable growth through the provision of support to SMEs for the creation of green jobs;
25. uzsver ― lai nodrošinātu maksimālu kohēzijas politikas efektivitāti gan attīstības, gan sociālās kohēzijas stiprināšanas ziņā, ir jāpārskata līdzfinansēšanas līmenis, lai tas labāk atspoguļotu rīcības plānu attīstības līmeni un saņēmēju īpatnības;
Stresses that, in ensuring the maximum effectiveness of cohesion policy, both in terms of development and strengthening social cohesion, the level of co-funding should be reviewed so that it better reflects the level of development of action plans and the specific characteristics of beneficiaries;
28. aicina attiecībā uz kohēzijas politiku nostiprināt atvērto koordinācijas metodi un uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm;
Calls for the open method of coordination to be strengthened and for better cooperation and exchanges of information to be established among national, regional and local authorities where cohesion policy is concerned;
31. saskaņā ar ziņojumu „ES stratēģija romu integrācijai” ( 2010/2276(INI) ) aicina Komisiju un dalībvalstis īpaši uzsvērt kohēzijas un struktūrfondu nozīmību romu integrācijā; tāpēc iesaka ieviest tādus administratīvos instrumentus, kas nodrošinātu, lai attīstības projekti veicinātu romu un pārējo kopienu nevienlīdzības mazināšanos;
In accordance with the ‘Report on the EU strategy on Roma inclusion ( 2010/2276(INI) )’, calls on the Commission and the Member States to put special emphasis on the role of the Cohesion and Structural Funds in the integration of the Roma; therefore recommends the introduction of administrative tools which ensure that development projects contribute to the reduction of inequalities between the Roma and non-Roma communities;
par Eiropas Komisijas 5. kohēzijas ziņojumu un stratēģiju attiecībā uz kohēzijas politiku laikposmā pēc 2013. gada
on the EC 5th Cohesion Report and the Strategy for the post-2013 Cohesion Policy
Atzinumu sagatavoja: Derek Vaughan
Rapporteur: Derek Vaughan
Budžeta kontroles komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgetary Control calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. tādēļ uzskata, ka laikposmam pēc 2013. gada uzraudzības un kontroles sistēmas ir jāpadara daudz efektīvākas un ir jārūpējas, lai nepalielinātos administratīvais slogs;
Is therefore of the opinion that supervisory and control systems should be made more efficient for the post-2013 period and efforts should be made to avoid an increase in administrative burdens;