natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Veicot aprēķinus par 1.1. punktā minēto iekārtu kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu, tajos neiekļauj sadedzināšanas iekārtas ar nominālo ievadīto siltumjaudu, kas ir mazāka par 50 MW, un kuras darbojas ne vairāk par 500 stundām gadā.
When calculating the total rated input of installations referred to in point 1.1, combustion plants with a thermal rated input below 50 MW and operating no more than 500 hours per year shall not be included for the purposes of that calculation.
Ar šo grozījumu tiek atjaunots Komisijas sākotnējais teksts un Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma 63. grozījums, kura mērķis ir risināt ārkārtas situācijās izmantojamo ģeneratoru rezerves jaudu jautājumu.
This amendment re-introduces the Commission’s original text and EP AM 63 from first reading intended to address standby capacity issues for emergency generators, such as those used by hospitals.
Ar grozījumu tiek noteikts izņēmums arī attiecībā uz ļoti nelielām iekārtām (mazāk par 3 MW), jo gadījumā, ja direktīvas prasības attiecinātu arī uz šādām iekārtām, administratīvais slogs būtu nesamērojami lielāks par ieguvumiem.
The amendment also excludes very small installations under 3 MW where the cost and administrative burden of including them by far outweigh the benefits.
I pielikums – 3.5. punkts
Annex I – point 3.5
Keramikas izstrādājumu ražošana, tos apdedzinot, — jo īpaši dakstiņu, ķieģeļu, ugunsizturīgo ķieģeļu, flīžu, keramikas izstrādājumu vai porcelāna izstrādājumu ražošana ar jaudu virs 75 tonnām dienā un/vai krāsns ietilpību lielāku par 4 m 3 un krāsns krāvuma blīvumu lielāku par 300 kg/m 3 .
Manufacture of ceramic products by firing, in particular roofing tiles, bricks, refractory bricks, tiles, stoneware or porcelain with a production capacity exceeding 75 tonnes per day and/or with a kiln capacity exceeding 4m 3 and with a setting density per kiln exceeding 300 kg/m 3
Keramikas izstrādājumu ražošana, tos apdedzinot, — jo īpaši dakstiņu, ķieģeļu, ugunsizturīgo ķieģeļu, flīžu, keramikas izstrādājumu vai porcelāna izstrādājumu ražošana ar jaudu virs 75 tonnām dienā un krāsns ietilpību lielāku par 4 m 3 un krāsns krāvuma blīvumu lielāku par 300 kg/m 3 .
Manufacture of ceramic products by firing, in particular roofing tiles, bricks, refractory bricks, tiles, stoneware or porcelain with a production capacity exceeding 75 tonnes per day and with a kiln capacity exceeding 4m 3 and with a setting density per kiln exceeding 300 kg/m 3
Ar šo grozījumu daļēji tiek atjaunots pirmajā lasījumā pieņemtais 117. grozījums un mēģināts novērst neskaidrības, vārdu savienojumu „un vai” aizvietojot ar vārdu „un”.
This Amendment reinstates partly Amendment 117 of the first reading and intends to remove an unclarity by changing the term “and/or” to “and”.
I pielikums – 5.3. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa
Annex I – point 5.3 – point b – paragraph 2
Ja vienīgā veiktā atkritumu pārstrādes darbība ir anaerobā sadalīšana, tādas darbības jaudas robežvērtība ir 100 tonnas dienā.
When the only waste treatment activity carried out is anaerobic digestion, the capacity threshold for this activity shall be 100 tonnes per day.
Veicot nepārtrauktos mērījumus, uzskata, ka 1. un 2. daļā noteiktās emisiju robežvērtības ir ievērotas, ja, novērtējot mērījumu rezultātus, kas iegūti darbības stundās kalendārā gada laikā, ir ievēroti visi turpmāk minētie noteikumi:
In the case of continuous measurements, the emission limit values set out in Parts 1 and 2 shall be regarded as having been complied with if the evaluation of the measurement results indicates, for operating hours within a calendar year, that all of the following conditions have been met:
a) neviena mēneša validētā vidējā vērtība nepārsniedz attiecīgās 1. un 2. daļā minētās emisiju robežvērtības;
(a) no validated monthly average value exceeds the relevant emission limit values set out in Parts 1 and 2;
a) neviena dienas validētā vidējā vērtība nepārsniedz attiecīgās 1. un 2. daļā minētās emisiju robežvērtības;
(a) no validated daily average value exceeds the relevant emission limit values set out in Parts 1 and 2;
b) neviena diena validētā vidējā vērtība nepārsniedz 110 % no 1. un 2. daļā minētās attiecīgās emisiju robežvērtības;
(b) no validated daily average value exceeds 110 % of the relevant emission limit values set out in Parts 1 and 2;
c) sadedzināšanas iekārtām, kurās ietilpst tikai katli ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu zem 50 MW, neviena dienas validētā vidējā vērtība nepārsniedz 150 % no attiecīgajām 1. un 2. daļā norādītajām emisiju robežvērtībām;
(c) in cases of combustion plants composed only of boilers using coal with a total rated thermal input below 50 MW, no validated daily average value exceeds 150 % of the relevant emission limit values set out in Parts 1 and 2,
d) 95 % stundas validēto vidējo vērtību gada laikā nepārsniedz 200 % no attiecīgajām emisiju robežvērtībām, kas noteiktas 1. un 2. daļā.
(d) 95 % of all the validated hourly average values over the year do not exceed 200 % of the relevant emission limit values set out in Parts 1 and 2.
b) 95 % stundas validēto vidējo vērtību gada laikā nepārsniedz 200 % no attiecīgajām emisiju robežvērtībām, kas noteiktas 1. un 2. daļā.
(b) 95 % of all the validated hourly average values over the year do not exceed 200 % of the relevant emission limit values set out in Parts 1 and 2.
Lai aprēķinātu vidējās emisiju robežvērtības, neņem vērā vērtības, kas izmērītas laikposmos, kuri minēti 30. panta 5. un 6. punktā un 37. pantā, kā arī iekārtas ekspluatācijas uzsākšanas un pārtraukšanas periodos.
For the purpose of the calculation of the average emission values, the values measured during the periods referred to in Article 30(5) and (6) and Article 37 as well as during the start-up and shut-down periods shall be disregarded.
Atjaunots pirmā lasījuma 77. grozījums.
Reinstating first reading Amendment 77.
Kaut arī LPTP atsauces dokumentos ir norāde uz dienas vidējiem rādītājiem, V pielikumā prasīts emisiju robežvērtības ievērot pa mēnešiem.
Whereas the BREF BAT levels reflect daily averages, Annex V requires the ELVs to be met on a monthly basis.
Turklāt dienas vidējās vērtības nedrīkst pārsniegt 110 % no emisiju robežvērtībām un 95 % stundas vidējo rādītāju gadā nedrīkst pārsniegt emisiju robežvērtības vairāk nekā divas reizes.
In addition, daily average values cannot exceed 110% of the ELV and 95% of hourly averages over 1 year shall not exceed more than twice the ELVs.
Saglabājot vienādas atbilstības normas jaunām un jau pastāvošām iekārtām, ir nepieciešams, lai attiecībā uz tām tiktu ņemti vērā LPTP atsauces dokumentu secinājumi, kuri ir balstīti uz dienas, nevis mēneša vidējiem rādītājiem.
While keeping the same compliance rules for new and existing plants, it is necessary to align them with the BAT conclusions of the BREF which are based on daily averages and not monthly averages.
VI pielikums – 6. daļa – 2.6. punkts – ievaddaļa
Annex VI – Part 6 – point 2.6 – introductory part
Kompetentā iestāde var atļaut veikt smago metālu mērījumu reizi divos gados un dioksīnu un furānu mērījumu — vienu reizi gadā šādos gadījumos:
The competent authority may decide to require one measurement every two years for heavy metals and one measurement per year for dioxins and furans in the following cases:
Kompetentā iestāde var atļaut veikt smago metālu un dioksīnu un furānu mērījumu tikai vienu reizi gadā šādos gadījumos:
The competent authority may decide to require only one measurement per year for heavy metals and for dioxins and furans in the following cases:
Atjaunots pirmajā lasījumā pieņemtais grozījums Nr. 78.
Reinstatement of first reading amendment 78.
Ir nepieņemami, ka priekšlikums piešķir kompetentajām iestādēm tiesības, pamatojoties tikai uz operatoru ziņojumiem par atkritumu kvalitāti, ļaut neveikt smago metālu, dioksīnu un furāna emisiju mērījumus gaisā.
It is unacceptable that the proposal lends competent authorities the right to allow no measurements to be taken of heavy metals, dioxins and furan emissions to air based on reports from operators on the quality of wastes.
Ja monitorings tiek pārtraukts, divi nosacījumi netiek pildīti, jo nav pieejami monitoringa rādītāji, lai novērtēju emisijas.
Once monitoring ceases, two of the conditions become irrelevant as monitoring information is not available to assess emissions.
Mums ir vajadzīgs pastāvīgs smago metālu monitorings, jo tikai ar pastāvīgu visu smago metālu monitoringu var nodrošināt, ka šo ļoti toksisko, noturīgo un bioakumulatīvo vielu emisijas nepārsniedz obligātās emisiju robežvērtības.
We need continuous monitoring system for heavy metal since continuous monitoring of all heavy metals is the only way to ensure that emissions of these highly toxic, persistent and bioaccumulative substances are below the mandatory ELVs.
Mērķis 1996. gada piesārņojuma integrētas novēršanas un kontroles (IPNK) direktīvai ir novērst un kontrolēt emisijas gaisā, ūdenī un augsnē no ražošanas iekārtām visā Eiropas Savienībā.
The objective of the 1996 Integrated Pollution Prevention and Control (IPPC) Directive is to prevent and control emissions to air, water and soil from industrial installations across the European Union.
Lai šo mērķi sasniegtu, IPNK direktīva cenšas veicināt labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) īstenošanu, proti, tādu ekonomiski un tehniski dzīvotspējīgu paņēmienu izmantošanu, kas ir visefektīvākie augsta vides aizsardzības līmeņa panākšanai.
To achieve this objective the IPPC Directive aims at promoting the implementation of Best Available Techniques (BAT) , i.e. those economically and technically viable techniques which are most effective in achieving a high level of environmental protection.
Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni ir definēti tā sauktajos LPTP atsauces dokumentos.
The best available techniques are defined in the so-called BAT reference (BREF) documents .
Tie ir tehniski dokumenti, kas izveidoti informācijas apmaiņas rezultātā starp Komisiju, dalībvalstu iestādēm un citām iesaistītajām pusēm (Seviļas process).
These are technical documents drawn up through an information exchange involving the Commission, Member State authorities and other stakeholders (the ‘Seville Process’).
IPNK direktīva attiecas uz apmēram 52 000 ražošanas iekārtu, kuras kopā rada lielu daļu gaisa piesārņojuma ES.
The IPPC Directive covers some 52 000 industrial installations, which account for a large share of total air pollution in the EU.
Saskaņā ar IPNK direktīvu dalībvalstu iestādēm, piešķirot atļaujas atsevišķām ražošanas iekārtām un nosakot emisiju robežvērtības konkrētām iekārtām, ir jāņem vērā LPTP atsauces dokumenti.
Under the IPPC Directive, Member State authorities are required to take the BREF documents into account when granting permits for individual industrial installations and setting emission limit values (ELVs) for particular installations.
Ar ražošanas darbību var piesārņot ne tikai gaisu, bet arī ūdeni un augsni vai radīt atkritumus, tāpēc ir vajadzīga integrēta pieeja, lai tiktu ņemta vērā kopējā ietekme uz vidi.
In addition to polluting the air, industrial activities may also pollute water and soil or create waste, therefore requiring an integrated approach in order to consider the overall impact on the environment.
2005. gadā Komisija apņēmās pārskatīt IPNK direktīvu, kā rezultātā tika izveidots priekšlikums direktīvai par rūpnieciskajām emisijām, ar kuru tika pārskatītas un sapludinātas vienā direktīvā septiņas direktīvas par rūpnieciskajām emisijām.
In 2005 the Commission undertook a review of the IPPC Directive, resulting in a proposal for a Directive on industrial emissions that revised and merged into a single Directive seven separate existing Directives relating to industrial emissions.
Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt to, ka dalībvalstu iestādes labāk īsteno un piemēro tiesību aktus, lai panāktu augstu vides aizsardzības līmeni, tajā pašā laikā vienkāršojot tiesību aktus un samazinot nevajadzīgos administratīvos slogus.
The proposal aimed at ensuring better implementation and enforcement of the legislation by national authorities so as to achieve a high level of environmental protection, while at the same time simplifying the legislation and reducing unnecessary administrative burdens.
Referents visumā atbalsta Komisijas stratēģiju, galveno uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem kā:
Your Rapporteur in general supported the Commission's strategy, while focusing on:
- atšķirību īstenošanā un piemērošanā dalībvalstīs novēršana.
- bringing to an end the different implementation and enforcement in the Member States.
Atšķirības esošo tiesību aktu transponēšanā apdraud vides aizsardzību un kropļo konkurenci;
Disparities in the transposition of the existing legislation puts environmental protection at risk and results in distortion of competition;
- pēc iespējas lielāka vērtīgā informācijas apmaiņas procesa aizsardzība, izmantojot „Seviļas procesu”;
- safeguarding as much as possible the valuable information exchange through the 'Seville Process';
- nevajadzīgās birokrātijas samazināšana.
- reducing unnecessary red tape.
PIRMAIS LASĪJUMS EP
FIRST READING IN EP
Eiropas Parlaments 2009. gada 10. marta plenārsēdē pieņēma dokumentu pirmajā lasījumā ar pārliecinošu balsu vairākumu — 402 deputāti balsoja par, 189 — pret.
The European Parliament adopted its first reading position in plenary on the 10th of March 2009 with a broad majority: 402 votes in favour and 189 against.
Svarīga problēma pirmajā lasījumā bija tā, ka Komisijas priekšlikums paredzēja noteikt emisiju robežvērtības, tieši balstoties uz LPTP atsauces dokumentiem.
An important issue at first reading stage was the proposal by the Commission to determine emission limit values directly on the basis of the BAT reference documents.
Eiropas Parlaments uzskatīja, ka praksē tas nav iespējams.
In the view of the European Parliament, this was not workable in practice.
Tas novestu pie nevēlamas politiskas ietekmes uz Seviļas procesu.
It would result in undesirable political influence being exerted on the Seville Process.
Tādēļ Eiropas Parlaments ierosināja būtiskas izmaiņas, paredzot izveidot komitoloģijas komiteju, kas pakļauta Parlamenta pārbaudei un būtu atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuri ierobežo emisijas ar obligātām prasībām.
Therefore, the European Parliament proposed a fundamental change, providing for the setting-up of a comitology committee subject to parliamentary scrutiny, which would have the task of laying down measures to limit emissions in the form of minimum requirements.
Obligātie noteikumi veidotu Eiropas drošības tīklu, kurus nevarētu pārkāpt neviena iekārta.
The minimum requirements would form a European safety network whose rules could not be breached by any installation.
Kompetentās iestādes uz vietas noteiktu emisijas ierobežošanas pasākumus atsevišķām iekārtām, nodrošinot, ka emisiju līmenis visumā atbilst LPTP atsauces dokumentu prasībām, un radot iespējas pienācīgi ņemt vērā vietējos apstākļus.
At the level of the competent authorities on the spot, measures to limit emissions are laid down for individual installations which are designed to result in emission levels which on average meet the requirements laid down in the BAT reference documents, with some leeway so that proper account can be taken of local circumstances.
Šī noteikuma mērķis ir risināt problēmu, ka katras iekārtas normālā darbības režīmā radīto emisiju maksimālās vērtības var pārsniegt to emisiju līmeni, kas saistīts ar labāko pieejamo paņēmienu aprakstiem, piemēram, iekārtas iedarbināšanas laikā.
This provision is intended to deal with the problem that spikes in emission values which may exceed the levels associated with the descriptions of the best available techniques may occur during normal operations, for example when an installation starts up.
Taču nekādā gadījumā nedrīkst pārkāpt Eiropas drošības tīkla noteiktās maksimālās robežas.
On no account, however, may the ceilings imposed by the European Safety Network be exceeded.
Šis priekšlikums rada līdzsvaru, lai, no vienas puses, ieviestu Eiropas standartus rūpniecisko iekārtu atļauju izsniegšanai un, no otras puses, nodrošinātu dalībvalstīm tik ļoti nepieciešamo lēmumu pieņemšanas brīvību, lai ņemtu vērā attiecīgās iekārtas tehniskās īpašības, tās ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus.
This proposal strikes a balance between the introduction of European standards relating to the issuing of permits for industrial installations and allowing Member States vitally needed leeway to take account of the technical characteristics of a given installation, its geographical location and local environmental conditions.
Padomes nostāja pirmajā lasījumā attiecībā uz direktīvu par rūpnieciskajām emisijām tika pieņemta 2010. gada 15. februārī.
The position of the Council at first reading on the Directive on industrial emissions was adopted on 15 February 2010.
Lai gan pirmajā lasījumā Eiropas Parlamenta nostājas mērķis bija panākt labāku IPNK direktīvas īstenošanu un izvairīties no konkurences kropļošanas, pēc referenta domām daži no jaunajiem Padomes nostājas noteikumiem ir tam pretrunā.
While the first reading position of the European Parliament was aiming at better implementation of the IPPC Directive and preventing distortion of competition, in the view of the Rapporteur some new provisions in the Council position goes in the other direction.
Padomes nostājā nav ņemta vērā doma par Eiropas drošības tīklu emisiju robežvērtībām, bet tā paredz lielāku elastību lielām sadedzināšanas iekārtām, lai tiktu ievērotas V līdz VIII pielikuma emisiju robežvērtības.
The Council position did not take up the idea of a European Safety Network for emission limit values, but introduced more flexibility for Large Combustion Plants (LCPs) to comply with the emission limit values set out in Annexes V to VIII.
Referents otrā lasījuma ziņojumā pēc iespējas ņēmis vērā Eiropas Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā, jo pirmā lasījuma nostāja tika pieņemta ar pārliecinošu balsu vairākumu.
Your Rapporteur respects the first reading position of the European Parliament as much as possible in his second reading report, as the first reading position was adopted by a broad majority.
Atjaunoti daudzi no pirmā lasījuma grozījumiem.
Many of the amendments adopted in the first reading have been reinstated.
Kas attiecas uz Eiropas drošības tīklu, referents nāca klajā ar jaunu priekšlikumu, kurā saglabāts mērķis nodrošināt augsta līmeņa vides aizsardzību un mazināt konkurences izkropļojumus Eiropas Savienībā, ko rada atšķirības esošo tiesību aktu transponēšanā.
With respect to the European Safety Network, your Rapporteur made a new proposal, maintaining the objective to ensure high level environmental protection and to remedy distortions of competition in the Union, caused by disparities in the transposition of existing legislation.
Referents ierosina noteikt Eiropas Savienības mēroga obligātās prasības emisiju robežvērtībām un uz LPTP secinājumiem balstītus uzraudzības un atbilstības noteikumus, kas attiektos tikai uz tām darbībām, kuru gadījumā nepieciešama Eiropas Savienības rīcība, ko nosaka pēc šādiem kritērijiem:
Your Rapporteur proposes to lay down Union wide minimum requirements for emission limit values and rules on monitoring and compliance based on the BAT conclusions, but only for those activities where Union action is needed based on the following criteria:
a) attiecīgās nozares ietekme uz vidi kopumā;
(a) The impact of the sector concerned on the environment as a whole;
b) LPTP īstenošanas stadija attiecīgajā nozarē.
(b) The state of implementation of BAT in the sector concerned.
Savukārt, referents ir samazinājis daudzu jauno atkāpju skaitu Padomes nostājā.
In return, your Rapporteur reduces the many new derogation provisions in the Council position.
Atkāpēm jābūt iespējamām tikai izņēmuma gadījumos.
Derogations should only be possible in exceptional cases.
Tā saucamais valsts pārejas plāns (VPP), kuru dalībvalstis var īstenot, lai dotu lielajām sadedzināšanas iekārtām vēl piecus gadus V pielikumā minēto emisiju robežvērtību ievērošanai, ir pārāk elastīgs.
The so-called Transitional National Plan (TNP), which Member States can implement to give LCPs five years additional time to implement the emission limit values laid down in Annex V provides too much flexibility.
Tas var izkropļot konkurenci Eiropas Savienībā, jo dažas sadedzināšanas iekārtas jau ir veikušas investīcijas, lai panāktu atbilstību attiecīgajām emisiju robežvērtībām.
It can provoke distortions of competition in the Union as some combustion plants have already made investments in order to comply with the emission limit values concerned.
Turklāt ne visas dalībvalstis īstenos valsts pārejas plānu.
Furthermore not all Member States will implement a transitional national plan.
Ierobežota lietošanas laika atkāpe arī var radīt konkurences izkropļojumus Eiropas Savienībā.
Also the 'limited life time derogation' can provoke distortions of competition in the Union.
Šā iemesla dēļ referents ierosina arī samazināt centralizētās apkures iekārtu noteikuma beigu termiņu, kuram nevajadzētu būt vēlāk par 2020. gadu.
For this reason your Rapporteur also proposes to limit the end date for the district heating plants provision, which should not be later than 2020.
Referents neatbalsta vēl lielāku tiesību aktu sarežģīšanu, ieviešot uz tirgu balstītus instrumentus, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus.
Your Rapporteur is not in favour of further complicating the legislation by introducing marked based instruments to achieve the objectives of the Directive.
Tādu uz tirgu balstītu instrumentu kā tirdzniecības shēmas ieviešana kopā ar robežvērtību noteikšanu tikai vēl vairāk ierobežos emisiju samazināšanu, turklāt tādā gadījumā emisiju samazināšanas izmaksas būs neproporcionālas.
The implementation of market-based instruments such as trading, in addition to the setting of emission limit values, will only result in a limited further reduction of emissions at disproportionate costs.
par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK
on the position of the Council at first reading with a view to the adoption of a directive of the European Parliament and of the Council on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity and repealing Directive 86/613/EEC
PASKAIDROJUMA RAKSTS.................................................................................................16
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................16
par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK
on the position of the Council at first reading with a view to the adoption of a Directive of the European Parliament and of the Council on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity and repealing Directive 86/613/EEC
(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)
(Ordinary legislative procedure: second reading)
– ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17279/3/2009 – C7–0075/2010 ),
– having regard to the Council position at first reading (17279/3/2009 – C7-0075/2010 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 141. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija šo priekšlikumu iesniedza ( C6-0341/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 141(3) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0341/2008 ),
Pieņemtie teksti, 6.5.2009., P7_TA(2009)0364 . ,
Texts adopted, 6.5.2009, P7_TA(2009)0364 . ,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 157. panta 3. punktu,
– having regard to Article 294(7) and Article 157(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union,