natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2., 3. un 4. punkts tiek piemēroti pēc tam, kad Kopiena noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas nosaka obligāto emisiju samazināšanu , kas pārsniedz 3. pantā noteikto .
Paragraphs 2, 3 and 4 shall apply upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those pursuant to Article 3 .
Pēc tam, kad Kopiena noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām , kas nosaka obligāto emisiju samazināšanu par 30 %, Komisija iesniedz attiecīgu priekšlikumu par grozījumiem šajā lēmumā un ietekmes novērtējumu .
Upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions of 30% in its g reenhouse g as e missions, the Commission shall submit an appropriate proposal for the amendment of this Decision , together with an impact assessment .
Priekšlikumā iekļauj:
The proposal shall include:
Sākot ar gadu pēc 1. punktā minētā nolīguma noslēgšanas , Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, tiek 2020. gadā saskaņā ar 3. panta 1. punktu tālāk samazināti par daudzumu , kas vienlīdzīgs vispārējam siltumnīcefekta gāzu emisiju papildu samazinājumam , ko Kopiena veikusi no visiem avotiem ievērojot starptautiskajā nolīgumā noteiktās Kopienas saistības, kas sareizināts ar Kopienas kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma īpatsvaru 2020. gadam, kura sasniegšanai dalībvalstis dod savu ieguldījumu saskaņā ar 3. pantu, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK .
From the year following the conclusion of the agreement referred to in paragraph 1, the Community's greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC in 2020 pursuant to Article 3(1) shall be further reduced by a quantity equal to the overall additional reduction of greenhouse gas emissions by the Community from all sources to which the international agreement commits the Community, multiplied by the share of the Community's total greenhouse gas emission reductions for the year 2020 to which the Member States are contributing through greenhouse gas emission reductions from sources not covered under Directive 2003/87/EC pursuant to Article 3 .
a) noteikumus, ar ko nodrošina, ka Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisija no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, tiek 2020. gadā saskaņā ar 3. panta 1. punktu tālāk samazināta par daudzumu , kas ir pietiekams, ja to apvieno ar papildu samazinājumiem , kurus paredzēts iegūt no avotiem, kas minēti Direktīvā 2003/87/EK, lai īstenotu Kopienas saistības saskaņā ar starptautisko nolīgumu;
a) provisions that ensure that the Community's greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC in 2020 pursuant to Article 3(1) shall be further reduced by a quantity which is sufficient, when combined with additional reductions expected from sources covered by Directive 2003/87/EC to achieve the Community's commitments under the international agreement ;
Ikviena dalībvalsts dod savu ieguldījumu Kopienas emisiju samazināšanas papildpasākumos proporcionāli savai daļai Kopienas kopējo emisiju apjomā no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, 2020. gadam saskaņā ar 3. pantu.
Each Member State shall contribute to the Community's additional reduction effort in proportion to its share of the Community's total emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC for the year 2020 pursuant to Article 3.
Komisija izdara grozījumus Pielikumā, lai koriģētu emisiju ierobežojumus saskaņā ar 1. apakšpunktu .
The Commission shall amend the Annex to adjust the emission limits in accordance with the first subparagraph.
Šis pasākums, kura mērķis ir grozīt nebūtiskus šī lēmuma elementus, tiek pieņemts saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru;
That measure, designed to amend non-essential elements of this Decision shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2) ;
b) noteikumus, ar ko izdara grozījumus Pielikumā, lai koriģētu emisiju ierobežojumus katrai dalībvalstij, ņemot vērā turpmākos samazinājumus, ko paredzēts iegūt saskaņā ar a) apakšpunktu ;
b) provisions which amend the Annex to adjust the emission limits for each Member State in accordance with the further reductions envisaged under point a) ;
Dalībvalstis var saskaņā ar 5. punktu palielināt 4. panta 4. punktā minētos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus no trešajām valstīm, kas ir ratificējušas 1. punktā minēto nolīgumu , līdz pat pusei no papildu samazinājuma, kas tiek panākts saskaņā ar 2. punktu .
Member States may increase the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement referred to in paragraph 1 and in accordance with paragraph 5 by up to half of the additional reduction taking place in accordance with paragraph 2 .
c) noteikumus, ar ko groza noteikumus par 4. panta 4. punktā minētajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas kredītiem no trešām valstīm, kas ir ratificējušas nolīgumu.
c) provisions which amend rules on the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement.
Šie pasākumi, kuru mērķis ir grozīt šī lēmuma nebūtiskus elementus, to papildinot, tiek pieņemti saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru un izpēti.
Those measures, designed to amend non-essential elements of this Decision by supplementing it, shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2).
Dalībvalstu pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai
Shared effort to reduce greenhouse gas emissions
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the effort of Member States to reduce their greenhouse gas emissions to meet the Community's greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020
Atzinuma projekta sagatavotājs principā atbalsta siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu un var piekrist diviem galvenajiem mērķiem, ko noteikusi Eiropadome:
Your draftsman is generally in favour of reducing green house gas emissions and he can subscribe to the two key targets were set by the European Council:
– līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju vismaz par 20 % — un par 30 %, ja spēkā ir starptautisks nolīgums, ar ko nosaka, ka attīstītās valstis apņemas panākt salīdzināmus emisijas samazinājumus, bet ekonomiski spēcīgākās jaunattīstības valstis apņemas dot atbilstīgu ieguldījumu, ievērojot to pienākumus un iespējas;
– A reduction of at least 20% in greenhouse gases (GHG) by 2020 – rising to 30% if there is an international agreement committing other developed countries to "comparable emission reductions and economically more advanced developing countries to contributing adequately according to their responsibilities and respective capabilities".
– līdz 2020. gadam nodrošināt, ka atjaunojamie enerģijas avoti veido 20 % no kopējā ES enerģijas patēriņa.
– A 20% share of renewable energies in EU energy consumption by 2020.
Tomēr atzinuma projekta sagatavotājs uzsver, ka centieniem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju jābūt globāliem.
Your draftsman underlines, however, that efforts to reduce green house gasses must be a global effort.
Visām valstīm ir jāsniedz savs ieguldījums, un tādēļ Komisijai ir jādara viss, lai nodrošinātu, ka tiek panākts tālejošs starptautisks nolīgums.
All countries should contribute and therefore the Commission must make its utmost to make sure that an international agreement is reached and that it has a wide coverage.
Atzinuma projekta sagatavotājs piekrīt Komisijai, ka visām dalībvalstīm ir jācenšas dot savu ieguldījumu Kopienas saistību izpildē, lai, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisiju no avotiem, kas nav ietverti ES ETS, līdz 2020. gadam panāktu siltumnīcefekta gāzu emisija samazināšanos.
Your draftsman agree with the Commission that the efforts of each Member State to contribute to meeting the Community’s greenhouse gas emission reduction commitment for 2020 through limiting greenhouse gas emissions from sources outside the EU ETS should be shared.
Atzinuma projekta sagatavotājs atbalsta Komisijas priekšlikumu, ar ko nosaka dalībvalstu ieguldījumu Kopienas pieņemto saistību izpildē laika posmā no 2013. līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā no avotiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2003/87/EK (no avotiem, kas nav ietverti ES ETS).
Your draftsman is favourable towards the Commissions proposal aimed at determining Member States contribution to meeting the Community’s greenhouse gas emission reduction commitment from 2013 to 2020 for greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC (i.e. sources outside the EU ETS).
Ir paredzēts sniegt novērtējumu par šā lēmuma ieviešanas rezultātā sasniegto emisijas samazinājumu.
It provides for the evaluation of the achieved emissions reductions resulting from the implementation of this Decision.
Turklāt atzinuma projekta sagatavotājs atbalsta dalībvalstīm piešķirto elastīgumu, kas ļauj tām izmantot sertificētus emisijas samazinājumus, kuri iegūti, īstenojot tīras attīstības mehānisma projektus saskaņā ar Kioto protokola 12. pantu un emisijas samazināšanas pasākumus trešās valstīs.
Moreover, he favourable towards the flexibility provided to Member States through allowing for the use of certified emission reductions resulting from clean development mechanism projects under Article 12 of the Kyoto Protocol and resulting from emission reduction activities in third countries to implement this effort.
Tomēr atzinuma projekta sagatavotājs pauž bažas par to, ka minētā sistēma varētu radīt traucējumus konkurencei Eiropas Savienībā, ja dalībvalstis neīsteno šo sistēmu vienādi.
Your draftsman is, however, concerned that the scheme could distort competition within the EU if Member States do not implement the scheme in similar ways.
Turklāt ES uzņēmumiem var rasties grūtības, arī konkurējot starptautiskā līmenī.
Moreover, EU companies may also suffer in international competition.
Ņemot vērā iepriekš minēto, atzinuma projekta sagatavotājs uzskata, ka Komisijai ir pastāvīgi jāpārrauga ietekme uz konkurenci ES un starptautiskā līmenī, kā arī līdz 2016. gadam jāiesniedz Eiropas Parlamentam vispārējs ziņojums par šiem jautājumiem.
Against that background your draftsman considers that the Commission continuously should monitor EU wide and international competition effects as well as present an overall report by 2016 on these issues to the European Parliament.
Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu, ziņo par ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu.
Member States shall, in their annual reports submitted pursuant to Article 3 of Decision 280/2004/EC, report their annual emissions resulting from the implementation of Article 3 and the use of credits in accordance with Article 4.
Dalībvalstis savos ikgadējos ziņojumos, kas tiek iesniegti saskaņā ar Lēmuma 280/2004/EK 3. pantu, ziņo par konkurences aspektiem un ikgadējām emisijām, kas radušās 3. panta ieviešanas rezultātā, kā arī par kredītu izmantošanu saskaņā ar 4. pantu.
Member States shall, in their annual reports submitted pursuant to Article 3 of Decision No 280/2004/EC, report on competition aspects and their annual emissions resulting from the implementation of Article 3 and the use of credits in accordance with Article 4 of this Decision .
Atbilstības mehānisms
Compliance mechanism
Ja dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisija no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu pārsniedz ikgadējo siltumnīcefekta gāzu emisijas robežu, šī dalībvalsts maksā soda naudu par pārsniegto emisijas daudzumu atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 16. pantā noteiktajam apjomam.
Where the greenhouse gas emissions of a Member State from sources not covered under Directive 2003/87/EC exceed the annual greenhouse gas emission limit laid down in Article 3 of this Decision, that Member State shall pay an excess emissions penalty equivalent to the amount laid down in Article 16 of D irective 2003/87/EC.
Soda naudu par pārsniegto emisijas daudzumu iemaksā Kopienas fondā, ar ko finansē klimata pārmaiņu riska mazināšanas pasākumus.
Th at excess emissions penalty shall be paid to a Community fund dedicated to financing climate change mitigation measures.
Koriģējumi, kas piemērojami pēc starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām noslēgšanas nākotnē
Adjustments applicable upon the conclusion of a future international agreement on climate chang e
Starptautiska nolīguma par klimata pārmaiņām noslēgšana nākotnē
C onclusion of a future international agreement on climate change
2., 3. un 4. punkts tiek piemēroti pēc tam, kad Kopiena noslēgusi starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas nosaka obligāto emisiju samazināšanu, kas pārsniedz 3. pantā noteikto.
Paragraphs 2, 3 and 4 shall apply upon the conclusion by the Community of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those pursuant to Article 3.
Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad parakstīts starptautisks nolīgums par klimata pārmaiņām, ar kuru nosaka emisijas obligātu samazināšanu, pārsniedzot lēmuma 3. pantā noteiktās prasības, Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumu par katras dalībvalsts ieguldījumu Kopienas emisijas samazināšanas papildpasākumos, ko pieņem saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.
Within six months following the conclusion of an international agreement on climate change leading to mandatory reductions exceeding those laid down in Article 3 , the Commission shall submit a legislative proposal to be adopted in accord ance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty determining the contribution by each Member State to the Community’s additional reduction effort.
Sākot ar gadu pēc 1. punktā minētā nolīguma noslēgšanas, Kopienas siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK, tiek 2020. gadā saskaņā ar 3. panta 1. punktu tālāk samazināti par daudzumu, kas vienlīdzīgs vispārējam siltumnīcefekta gāzu emisiju papildu samazinājumam, ko Kopiena veikusi no visiem avotiem ievērojot starptautiskajā nolīgumā noteiktās Kopienas saistības, kas sareizināts ar Kopienas kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma īpatsvaru 2020. gadam, kura sasniegšanai dalībvalstis dod savu ieguldījumu saskaņā ar 3. pantu, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem, kas nav ietverti Direktīvā 2003/87/EK.
From the year following the conclusion of the agreement referred to in paragraph 1, the Community's greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC in 2020 pursuant to Article 3(1) shall be further reduced by a quantity equal to the overall additional reduction of greenhouse gas emissions by the Community from all sources to which the international agreement commits the Community, multiplied by the share of the Community's total greenhouse gas emission reductions for the year 2020 to which the Member States are contributing through greenhouse gas emission reductions from sources not covered under Directive 2003/87/EC pursuant to Article 3.
Komisija izdara grozījumus Pielikumā, lai koriģētu emisiju ierobežojumus saskaņā ar 1. apakšpunktu.
The Commission shall amend the Annex to adjust the emission limits in accordance with the first subparagraph.
Šis pasākums, kura mērķis ir grozīt nebūtiskus šī lēmuma elementus, tiek pieņemts saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru;
That measure, designed to amend non-essential elements of this Decision shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2);
Dalībvalstis var saskaņā ar 5. punktu palielināt 4. panta 4. punktā minētos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas kredītus no trešajām valstīm, kas ir ratificējušas 1. punktā minēto nolīgumu, līdz pat pusei no papildu samazinājuma, kas tiek panākts saskaņā ar 2. punktu.
Member States may increase the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement referred to in paragraph 1 and in accordance with paragraph 5 by up to half of the additional reduction taking place in accordance with paragraph 2.
Uz secinājumiem, kas gūti sarunās par starptautisku nolīgumu, nav jāreaģē automātiski, bet gan izvērtējot situāciju un pieņemot politisku lēmumu.
The reactions to the conclusions of the negotiations on an international agreement shall not be an automatism but subject to political evaluation and decision.
Turklāt papildpasākumi jānosaka, ņemot vērā starptautisko sarunu rezultāti.
Furthermore, the distribution of additional efforts should be based on the outcome of the international negotiation.
Eiropas Komisija 2008. gada 23. janvārī publicēja priekšlikumus par to, kā dalībvalstīs nākamo gadu laikā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju.
On 23 January 2008 the Commission published its proposals on how to reduce greenhouse gas emissions over the coming years in the Member States.
Runa ir par emisiju, kas saistīta ar transporta, celtniecības (jo īpaši apkures un gaisa kondicionēšanas), pakalpojumu, mazo ražošanas uzņēmumu, lauksaimniecības un atkritumu apsaimniekošanas jomu.
The emissions considered were those from transport, buildings (mainly heating and air-conditioning), services, small industries, agriculture and waste disposal.
Šobrīd tā veido 60 % no kopējā siltumnīcefekta gāzu emisijas daudzuma Eiropas Savienībā.
These currently account for some 60% of the EU’s total greenhouse gas emissions.
Atzinīgi jānovērtē, ka katrai dalībvalstij priekšlikumā ir izvirzītas noteiktas prasības, kas jāizpilda līdz 2020. gadam.
The fact that the proposal sets concrete targets for each Member State, to be met by 2020, is welcome.
Tai pat laikā diemžēl nav paredzēti tikpat vērienīgi pasākumi pēc 2020. gada.
However, there is no similarly ambitious catalogue of measures for the period after 2020.
Kā šis priekšlikums var ietekmēt nodarbinātības politiku Eiropas Savienībā?
What are the implications of this proposal for EU employment policy?
Pirmie pētījumi, piemēram, EGB , ISTAS SDA , Synde x un Vupertāles Institūta kopīgi veiktais pētījums, liecina, ka klimata pārmaiņu radītās sekas pozitīvi ietekmēs nodarbinātību Eiropas Savienībā — varēs radīt vairāk jaunu un labāku darbavietu.
Initial studies, e.g. the joint study by ETUC, ISTAS, SDA, Syndex and the Wuppertal-Institut, show that the consequences of climate change will have positive effects on employment in the EU: there will be scope for the creation of more and better-qualified jobs.
Taču klimata pārmaiņu ietekme būs dažāda atkarībā no tautsaimniecības nozares un reģiona.
However, the effects will vary considerably from one economic sector or geographical region to another.
Temperatūras paaugstināšanās negatīvi ietekmēs Vidusjūras reģiona valstis vairāk nekā reģionus Eiropas ziemeļu daļā.
In particular the Mediterranean regions will suffer more from the rise in temperatures than those further north.
Īpaši pasākumi ir jāveic transporta jomā, kas rada vislielāko CO 2 emisiju.
As the greatest emitter of CO2, transport requires special efforts.
Pastāv ļoti daudz iespēju, kas ir jāizmanto mērķtiecīgi — nevajadzīgu transportlīdzekļu skaita samazināšana, tādu transportlīdzekļu skaita ierobežošana, kuros enerģijas patēriņš ir vislielākais, kā arī efektivitātes palielināšana, izmantojot tehnikas un loģistikas līdzekļus.
There are great possibilities, and determined action is needed to exploit them: reducing unnecessary transport, restricting the most energy-intensive modes of transport, and increasing efficiency by technical and logistical means.
Turklāt pastāv arī labas iespējas radīt jaunas darbavietas.
There are also good opportunities for the creation of new jobs.
Tas pats attiecas arī uz celtniecības nozari.
A similar situation obtains in the construction sector.
Ēku atjaunošana (labāka izolācija, atjaunojamo enerģijas avotu ierīkošana utt.) un jaunu energoefektīvu ēku būvniecība rada jaunas darbavietas vietējā un reģionālā līmenī.
The renovation of existing buildings (improved insulation, installation of renewables, etc.) and the construction of new, more energy-efficient buildings create new jobs at local and regional level.
Klimata pārmaiņām salīdzinājumā ar citiem politikas jautājumiem ir piešķirta prioritāra nozīme.
Climate change is treated as a priority challenge in relation to other areas of policy.
Taču tas ir ļoti sarežģīts jautājums, ņemot vērā visas iespējamās sekas.
However, with all its effects it is a very complex topic.
Tāpēc vēl jo svarīgāk ir sagatavot cilvēkus visos līmeņos situācijām, kas radīsies klimata pārmaiņu rezultātā.
That makes it all the more important to prepare people at all levels for the new situation climate change will engender.
Ir nepieciešama stratēģija, ar ko nosaka, kā uzņēmēji un nodarbinātie, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, var vislabāk pielāgoties pārmaiņām.
We need a strategy on the best way for businesspeople and workers, particularly in SMEs, to adjust themselves.
Nekavējoties ir jāveic visiem paredzēti īpaši izglītības un tālākizglītības pasākumi.
Specific training measures for all are urgently needed.
ES aģentūrām Dublinā un Bilbao, kā arī Nodarbinātības politikas novērošanas iestādei šobrīd jo īpaši ir jāsniedz atbildes uz daudziem neatrisinātiem jautājumiem — kā klimata pārmaiņas konkrēti ietekmēs dažādus reģionus un tautsaimniecības nozares?
The EU Agencies in Dublin and Bilbao and the European Employment Observatory are now under greater pressure to find answers to the many unanswered questions on what specific effects climate change will have in the various regions and economic sectors.
Klimata pārmaiņas ietekmē sabiedrību.
Climate change changes society.
No klimata pārmaiņām īpaši cieš tieši visnabadzīgākie sabiedrības slāņi gan ES, gan citur pasaulē.
Accordingly it is the poorest in society – both in the EU and worldwide – who are hardest hit by climate change.
Tieši tiem pietrūkst līdzekļu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām.
They, more than any others, lack the resources to adapt to climate change.
Jau tagad enerģijas cenu kāpums ietekmē cilvēkus ar maziem ieņēmumiem.
High energy prices are already affecting people in the lowest income brackets.
Pārtikas cenu pieaugums varētu kardināli saasināt pašreizējos bada draudus.
Rising food prices are likely to drastically exacerbate existing famines.
Lai cīnītos pret badu pasaulē, ir jāīsteno globāli pasākumi.
There is a need for a global offensive against hunger in the world.
Enerģijas taupīšanas slogs, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir jāsadala atbilstīgi sociālās vienlīdzības principam.
The burden of saving the energy that produces greenhouse gases needs to be shared in a socially just manner.
Pārprodukcija un pārmērīgs patēriņš tā dēvētajās attīstītajās valstīs rada ne tikai resursu izšķiešanu, bet arī postoši ietekmē klimatu.
Overproduction and unhealthy consumption in the ‘First World’ not only cause a waste of resources but also have a heavy impact on the climate.
Tādēļ saskaņā ar principu „maksā piesārņotājs” visi resursi ir jāizmanto taupīgi, arī tie, kas rada siltumnīcefekta gāzu emisiju.
On the basis of the ‘polluter pays’ principle, then, we need to make economical use of all resources, including those which emit greenhouse gases.
Visā Eiropā ir jāsaskaņo enerģijas nodokļi, dodot priekšroku tām tautsaimniecības nozarēm, kurās siltumnīcefekta gāzu emisija ir maza, un nosakot lielākus nodokļus nozarēm, kurās lielos apmēros notiek siltumnīcefekta gāzu emisija.
Energy taxes should be harmonised at EU level, rewarding forms of business with low emissions and increasing taxes on high greenhouse gas emitters.