natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15. atzīst — slēdzot brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN) ar trešām valstīm, Turcija saskaras ar sarežģījumiem, kas negatīvi ietekmē Turcijas ekonomiku, ļaujot ES brīvā tirdzniecības nolīguma partnervalstīm, ar kurām Turcija vēl nav varējusi parakstīt brīvās tirdzniecības nolīgumus, nodrošināt vienpusēju preferenciālu piekļuvi Turcijas tirgum; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt Turcijas iekļaušanu paredzēto ES un trešo valstu BTN ietekmes novērtējuma pētījumos un vēl vairāk pastiprināt informācijas nodošanu par ES nostāju un BTN sarunu gaitu; mudina Komisiju brīvās tirdzniecības nolīgumos ņemt vērā ES un Turcijas MS;
Acknowledges the difficulties faced by Turkey in concluding Free Trade Agreements (FTAs) with third countries, which has negative effects on the Turkish economy by enabling unilateral preferential access to the Turkish market for the EU’s FTA partners with which Turkey has not yet been able to sign FTAs; calls on the Commission and the Council to ensure that Turkey is included in the impact assessment studies of prospective FTAs between the EU and third countries and to further strengthen the transmission of information on the EU’s position and the state of play of the FTA negotiations; encourages the Commission to take account, in the FTAs, of the CU between the EU and Turkey;
26. norāda, ka Turcijai un ES ir līdzīgas energoapgādes problēmas; uzsver Nabucco projekta nozīmi ES energoapgādes drošības jomā un tādēļ aicina Turciju uzņemties iniciatīvu, lai ātri īstenotu Nabucco starpvaldību nolīgumu; uzsver nepieciešamību noteikt kopīgu ārējo stratēģiju enerģētikas jomā un sākt sarunas par enerģētikas nodaļu, kas pastiprinātu sadarbību enerģētikas jomā; mudina Turciju ratificēt Enerģētikas hartas nolīguma tirdzniecības noteikumu grozījumus un veikt ieguldījumus tās atjaunojamo enerģijas avotu milzīgajā potenciālā;
Notes that Turkey and the EU face similar challenges in energy supply; underlines the importance of the Nabucco project for the security of energy supply in the EU and therefore calls on Turkey to take the initiative to swiftly implement the Nabucco Intergovernmental Agreement; stresses the need to define a common external energy strategy and the opening of the energy chapter that would further increase cooperation in the field of energy; urges Turkey to ratify the Energy Charter Treaty Trade Amendment and encourages Turkey to invest in the enormous potential of its renewable energy sources;
29. mudina Turciju ārvalstu uzņēmumiem nepiemērot diskriminējošus pasākumus un nenoteikt Turcijas pretendentiem par 15 % labāku cenu publiskā iepirkuma jomā; aicina Turciju noslēgt Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumu par valsts iepirkumu;
Urges Turkey to avoid discriminatory practices against foreign enterprises by giving a 15% price advantage to Turkish bidders in the field of public procurement; invites Turkey to become a party to the Agreement on Government Procurement (GPA) within the WTO;
Pēdējos gados ir pieaugusi Turcijas kā pasaules tirgus dalībnieces loma, jo īpaši tāpēc, ka šī valsts veiksmīgi izmanto savu īpašo ģeopolitisko stāvokli.
Turkey’s role as a world trade actor has grown in recent years, particularly as the country is capitalizing more on its unique geopolitical position.
Tā nodrošina saikni starp Vidusjūras, Tuvo Austrumu, Āzijas, Melnās jūras un Kaukāza reģioniem.
It acts as a link amongst the Mediterranean, the Middle East, the Asian, the Black Sea and the Caucasus regions.
Tomēr Turcijas izaugsmi pasaules tirgū īpaši veicināja tās priviliģētās tirdzniecības attiecības ar Eiropas Savienību (ES).
The single most important trade relation that underpinned Turkey’s growth on the world trade scene, however, has been its privileged relation with the European Union (EU).
Muitas savienība (MS)
The Customs Union (CU)
Muitas savienības pirmsākumi meklējami 1963. gadā, kad Turcija un EEK noslēdza asociācijas nolīgumu, kas deva iespēju līdz 1996. gadam izveidot muitas savienību.
The roots of the CU date back to 1963, when Turkey and the EEC entered into an association agreement that provided for the attainment of a custom union by 1996.
Iespēju padziļināt ekonomiskās attiecības nodrošināja MS, kura ir viena no trijām ES izveidotajām muitas savienībām, turklāt tā ir vienīgā, kuru ES ir izveidojusi ar kādu no kandidātvalstīm.
This allowed for the deepening of economic relations with the establishment of CU - one of the only three, the EU has entered into and the only one with a candidate for accession.
Kopš tā laika ir panākta būtiska tirgus integrācija īpaši brīvas preču aprites jomā.
A considerable degree of market integration has been achieved since, especially concerning the free movement of goods.
Jaunākais ievērojamais notikums ceļā uz integrāciju ir jaunā Turcijas Muitas kodeksa un vispārējo preferenču sistēmas pieņemšana.
A particular recent noteworthy achievement towards integration has been the adoption of the new Turkish Customs Code and the adoption of the Generalized System of Preferences.
MS attiecas uz visiem rūpniecības ražojumiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem.
Products covered by the CU include all industrial products and processed agricultural goods.
MS sekmīgo attīstību var skatīt skaitļos — Turcija ir kļuvusi par ES galveno tirdzniecības partneri, jo tā ir 7. lielākais ES importa tirgus un 5. lielākais eksporta tirgus.
The success of the CU can be seen numerically: Turkey has become a key commercial partner of the EU, ranking 7th in the EU’s top import markets and 5th in the export markets.
ES nodrošina divas trešdaļas Turcijas ārvalstu tiešo ieguldījumu kopējā apjoma, un Turcija ir kļuvusi par ieguldījumu bāzi Eiropas uzņēmumiem, arvien vairāk integrējoties ES piegādes un ražošanas ķēdē, turklāt bieži segmentos, kuriem raksturīga augsta pievienotā vērtība.
With two-thirds of overall FDI coming from the EU, Turkey has become an investment base for European business with increasing integration into the EU’s supply and production chain, often in high value added segments.
2009. gadā Turcija uz ES eksportēja produktus EUR 33,6 miljonu apmērā un importēja no ES produktus EUR 40,4 miljonu apmērā.
In 2009 Turkey exported € 33, 6 billion worth of products to the EU and imported € 40,4 billion worth of products from the Union.
Turcija ir kļuvusi arī par 15. pasaules lielāko ekonomiku.
Turkey has also become 15th largest economy in the world.
Lai gan MS tika izveidota 1996. gadā, tā līdz šim vēl nav pabeigta.
Although the CU was established in 1996 CU, it is not, as yet, complete.
Ņemot vērā pievienošanās sarunas, MS var padziļināt, ietverot lauksaimniecības produktus un tādas jomas kā pakalpojumi un publiskais iepirkums, un to var pārveidot, lai novērstu pašreizējos trūkumus.
Taking into account the accession negotiations, the CU can be deepened with the coverage of agricultural products and areas such as services and public procurement and can be redesigned to remove the current deficiencies.
Muitas savienība liecina par savām priekšrocībām sekmīgas ES un Turcijas ekonomikas un tirdzniecības integrācijas nodrošināšanā.
The Customs Union is evidence on its own merits for the success of EU-Turkey economic and trade integration.
Muitas savienība veicināja šīs izaugsmes spirāles nostiprināšanu, piesaistot Turciju Eiropas tirgum un ražošanas sistēmai.
The Customs Union contributed to enhance this growth spiral by anchoring Turkey to the European market and production system.
Ekonomikas integrāciju un vairāk tirdzniecības un ieguldījumu darījumu ar ES sekmīgi varēja īstenot, lielā mērā pateicoties MS un 2005. gadā uzsāktajām pievienošanās sarunām.
Economic integration and enhanced trade and investment with the EU owe a significant share of their success to the CU and to the launching of the accession negotiations in 2005.
Tomēr MS, šķiet, cieš arī no pastāvošām tehniskajām tirdzniecības barjerām un pārmērīgas aizsargpasākumu izmantošanas.
However, the CU seems to be suffering from recurrent issues concerning remaining technical barriers to trade and excessive use of safeguard measures.
Joprojām pastāv atbilstības novērtēšanas procedūra un kā vietējā tirgus aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti tehniski noteikumi un standarti.
Conformity assessment processes, and the use of technical regulations and standards as a means to protect domestic markets still remain in place.
Vīzu problēmas, kas Turcijas uzņēmējiem rodas, iebraucot ES, un kuru būtība izpaužas vairākkārtējos EKT spriedumos, un paralēlisma trūkums sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem starp ES un trešām valstīm un šādu nolīgumu slēgšanā, kā arī intelektuālā īpašuma tiesību neīstenošana ir vēl dažas problēmas, kas pastāv saistībā ar ES un Turcijas muitas savienību.
The visa problems for Turkish traders entering the EU, as embodied by successive ECJ rulings, and the lack of parallelism in the negotiation and conclusion of Free Trade Agreements with third countries, and the lack of enforcement of intellectual property rights are other problems encountered in the framework of the Customs Union between the EU and Turkey.
Ņemot vērā pievienošanās sarunas, tirdzniecības attiecību padziļināšana un tirgus integrācija noteikti dotu iespēju paplašināt un nostiprināt MS.
Taking into account the accession negotiations, deepening trade relations and market integration would certainly a way forward to making the CU wider and stronger.
MS noteikti pozitīvi ietekmētu efektīva strīdu izšķiršanas mehānisma ieviešana.
The CU could greatly benefit from the establishment of an effective Dispute Settlement Mechanism.
Tomēr jebkādas ievērojamas MS reformas, šķiet, būtu grūti īstenot, jo to kavētu Turcijas kandidēšana uz pievienošanos Eiropas Savienībai.
Any substantial reform to the CU appears, however, to be difficult to carry out as it is being hindered by the issue of Turkey’s candidacy to the European Union.
Turcija un starptautiskā tirdzniecība
Turkey and International Trade
Kopš 1995. gada Turcija ir PTO locekle, taču tā nav noslēgusi Nolīgumu par valsts līgumiem.
Turkey has been a WTO member since 1995, although it is not party to the Government Procurement Agreement.
Turcija nesen ar Tirdzniecības politikas pārbaudes mehānisma starpniecību saņēma uzslavu par reformām, kas veicina izaugsmi, deflāciju un valsts un ārējā parāda samazināšanos.
The recent Trade Policy Review Mechanism has praised Turkey’s reforms as they favoured growth, disinflation and the decline of public and external debt burdens.
Taču joprojām pastāv tās Tirdzniecības politikas pārbaudes mehānisma visvairāk kritizētās problēmas, kas saistītas ar tekošo norēķinu deficīta palielināšanos un importa šķēršļiem (muitas nodevas un iekšējie nodokļi).
Yet, problems relating to the widening current account deficit, and barriers to imports (i.e. customs duties and internal taxes) remain which is much criticised by the TPR.
Turcija ir arī viena no Barselonas procesa pamatpartneriem un viena no galvenajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas dalībniecēm.
Turkey is also a founding partner of the Barcelona Process and a key player in the establishment of a Euro-Mediterranean Free Trade Area.
Pašlaik tieši Turcijai ir vispilnīgākais Dienvidu–Dienvidu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Euromed partneriem tīkls.
In fact, to date, Turkey has the most complete network of South-South FTAs with Euromed partners.
Neskatoties uz Turcijas izteikto lomu Vidusjūras reģionā, tirdzniecība ar Euromed valstīm absolūtos un relatīvos skaitļos joprojām ir neliela.
Despite the obvious role of Turkey in the Mediterranean region trade with Euromed countries remains rather low in absolute and relative terms.
Tirdzniecība ar Vidusjūras reģiona partneriem veido tikai 4 % no Turcijas importa un 7 % no tās eksporta.
In fact, trade with Mediterranean partners only makes up 4% of Turkish imports and 7% of its exports.
Turcija ir viena no Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijas dibinātājām, un tā ir parakstījusi brīvās tirdzniecības nolīgumus ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu un Albāniju.
Turkey is a founding member of the Black Sea Economic Cooperation, and has signed FTAs with the Former Yugoslavian Republic of Macedonia, Croatia, Bosnia-Herzegovina and Albania.
Turcija ir arī Dienvidaustrumu Eiropas sadarbības procesa locekle.
Turkey is also a member of the South East European Co-operation Process.
ES ir lielākā Turcijas tirdzniecības partnere; salīdzinot ar citiem partneriem, tās daļa ir ievērojami lielāka, tomēr arī tā samazinās.
The EU is the major trade partner of Turkey by far but with a decreasing share.
Pieaug Krievijas un Ķīnas tirdzniecības ar Turciju apjomi.
Russia and China have been increasing their shares in Turkey’s trade.
Turcijas lielākie tirdzniecības partneri ārpus ES ir Krievija, Ķīna, Apvienotie Arābu Emirāti, ASV un Irāna.
Turkey’s top non-EU trade partners are Russia, China, United Arab Emirates, the US and Iran.
Statistika liecina, ka Turcijas eksports uz ES ir palielinājies vien par 5 % un ka 2008. gadā tikai 48 % Turcijas eksporta preču nonāca ES, salīdzinot ar 56 % pagājušā gadā.
Statistics show that Turkish exports to the EU rose by only 5% and that only 48% of Turkey’s exports went to the EU in 2008, compared to 56% last year.
No otras puses, Turcijas imports no ES šajā laikā pieauga par 9 %, bet no citām valstīm par 25 %.
On the other hand, Turkish imports from the EU rose by 9% while imports from other countries rose by 25% during the same period.
Tradicionālajās rūpniecības pamatnozarēs, piemēram, tekstilrūpniecībā, Turcijai ir spēcīga konkurence.
Turkey faces stiff competition in its traditional key industries, such as textiles.
Lielākās konkurentes ir tādas jaunattīstības valstis kā Indija un Ķīna.
The biggest competition comes from the developing economies such as India and China.
Pieaug tirdzniecības attiecības ar Ķīnu, īpaši enerģētikas jomā, un abas šīs valstis ir vienojušās par vairākiem ekonomikas pasākumiem un par divpusējiem sadarbības nolīgumiem, kuri attiecas uz tirdzniecību, diplomātiju, tūrismu, enerģētiku, kultūru un plašsaziņas līdzekļiem.
Trade relations with China are increasing, particularly in the energy sector and the two countries have agreed on a number of economic measures and bilateral cooperation agreements covering trade, diplomacy, tourism, energy, culture and the media.
Negatīvā bilance Turcijas tirdzniecībā ar Ķīnu 2008. gadā sasniedza gandrīz 16 miljardus dolāru.
Turkey recorded a trade deficit of nearly 16 billion dollars with China in 2008.
Turpmāka ES un Turcijas sadarbība un darbības saskaņošana varētu palīdzēt atrast risinājumus pašreizējām tirdzniecības un investīciju problēmām.
Further cooperation and concerted action between the EU and Turkey might help in finding common solutions to the current difficulties in both trade and investments.
Lielākā daļa ārvalstu tiešo ieguldījumu joprojām Turcijā ieplūst no ES.
As regards Foreign Direct Investments, the EU continues to be the biggest source of FDI inflows in Turkey.
2008. gadā 75 % ārvalstu tiešo ieguldījumu nāca no ES valstīm, bet 2009. gada pirmajos piecos mēnešos šis skaitlis palielinājās līdz 88 %.
In 2008 75% of FDI inflows in Turkey came from EU countries, while in the first five months of 2009 the figure increased to 88%.
Tomēr ārvalstu tiešo ieguldījumu loma Turcijas ekonomikā joprojām ir zema, un šajā jomā ir iespējami lieli uzlabojumi, galvenokārt veiksmīgi izmantojot pasaules ekonomikas atlabšanu.
Yet, the role of FDI in Turkish economy is low and there is a great scope for improvement in this area, mostly by reaping the benefits of the global economic recovery.
Viltoto preču jautājums un autortiesību īstenošanas nepilnības ir tieši saistītas ar ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmu, būtiski ietekmējot tiešo ieguldījumu veicēju interesi par Turciju.
The issue of counterfeit products and lack of IPR enforcement is directly linked with FDI inflows, as it has a significant impact on Turkey’s attractiveness to FDI.
Turcijas banku sistēmas izturība pret finanšu krīzi ir vērā ņemams fakts.
The resilience of the Turkish banking system to the financial crisis has been noteworthy.
Šis lielā mērā ir pēc 2001. gada krīzes Turcijā veikto reformu nopelns.
This is largely the result of a series of reforms following the 2001 crisis in Turkey.
Pierādījumi liecina, ka Turcijas ekonomika sāk atlabt no krīzes.
Evidence shows that the Turkish economy is bouncing back from the crisis.
Turcijas Statistikas institūts informē, ka 2009. gada beidzamo triju mēnešu laikā IKP palielinājās par 6 %, kas ir ievērojams pavērsiens pēc gada pirmajā ceturksnī reģistrētā 14,5 % krituma.
The Turkish Statistics Institute reported a GDP rise of 6% in the last three months of 2009, which is a remarkable turnaround from the 14.5% drop registered in the first quarter of the year.
Ņemot vērā lielo tirdzniecības apjomu un ciešās attiecības starp Turciju un ES, pienācīga uzmanība ir jāpievērš to tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām.
Given the important trade volume and rooted relations between Turkey and the EU, their trade and economic relations should be paid due attention.
Saistībā ar minēto ir jāveic pasākumi šo attiecību pilnveidošanai.
In this context, necessary steps should be taken to further improve these relations.
Nekavējoši ir jārisina neatrisinātie jautājumi un Turcijai un ES ir jāturpina tirdzniecības politikas saskaņošana, īpaši brīvās tirdzniecības nolīgumu un reģionālās tirdzniecības kontekstā.
Customs Union has to be rendered more functional; pending issues need immediately attention and Turkey and EU should further align their trade policies, especially in the context of FTAs and regional trade.
Šādi pasākumi, paredzams, dos pozitīvus, abpusēji izdevīgus rezultātus un labvēlīgi ietekmēs abas ekonomikas.
These actions are likely to lead to a win-win situation which will be beneficial to both economies.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council concerning the placing on the market and use of biocidal products
Komitejas atzinuma sagatavotāja(*):
Rapporteur for the opinion(*):
Amalia Sartori , Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja
Amalia Sartori , Committee on the Internal Market and Consumer Protection
(*) Iesaistītās komitejas – Reglamenta 50. pants
(*) Associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
IekšējāS tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS........190
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY.............263
Par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Councilconcerning the placing on the market and use of biocidal products
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0267 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2009)0267 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C7-0036/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0036/2009 ),
– ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council entitled: 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 17. februāra atzinumu
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 17 February 2010
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A7-0239/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0239/2010 ),
(3) Šīs regulas mērķis ir veicināt biocīdo produktu brīvu apriti Kopienā .
(3) The purpose of this Regulation is to increase the free movement of biocidal products within the Community .
Lai pēc iespējas likvidētu tos šķēršļus biocīdo produktu tirdzniecībā, kuru iemesls ir dažādas aizsardzības pakāpes dažādās dalībvalstīs, ir jāparedz saskaņoti noteikumi par aktīvo vielu apstiprināšanu un biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu, arī noteikumi par atļauju savstarpējo atzīšanu un par paralēlu tirdzniecību.
In order to remove as far as possible obstacles to trade in biocidal products stemming from the different levels of protection in the Member States , harmonised rules should be laid down for the approval of active substances and the placing on the market and use of biocidal products, including the rules on the mutual recognition of authorisations and on parallel trade.
(3) Šīs regulas mērķis ir veicināt biocīdo produktu brīvu apriti Savienībā un nodrošināt cilvēkiem un dzīvniekiem augstu veselības un vides aizsardzības līmeni .
(3) The purpose of this Regulation is to increase the free movement of biocidal products within the Union and to ensure a high level of protection of both human and animal health and the environment .
Īpašu vērību vajadzētu veltīt mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, cita starpā grūtniecēm, zīdaiņiem un bērniem.
Particular attention should be paid to the protection of vulnerable groups of the population, including pregnant women, infants and children.
Šajā regulā būtu jāpiemēro piesardzības princips, lai nodrošinātu, ka vielām vai līdzekļiem, ko ražo vai laiž tirgū, nav kaitīgas ietekmes uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai nevēlamas iedarbības uz vidi.
The precautionary principle should be applied to this R egulation in order to ensure that substances or products produced or placed on the market do not have any harmful effect on human or animal health or any unacceptable effects on the environment.
Lai pēc iespējas novērstu šķēršļus biocīdo produktu tirdzniecībā, ir jāparedz noteikumi par aktīvo vielu apstiprināšanu un biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu, arī noteikumi par atļauju savstarpējo atzīšanu un par paralēlu tirdzniecību.
In order to remove as far as possible obstacles to trade in biocidal products, rules should be laid down for the approval of active substances and the placing on the market and use of biocidal products, including the rules on the mutual recognition of authorisations and on parallel trade.
(13) Pamatojoties uz raksturīgajām bīstamajām īpašībām, aktīvās vielas var izraudzīties kā vielas, kuras aizstājamas ar citām aktīvajām vielām, tiklīdz šādas vielas, kas atzītas par iedarbīgām kaitīgo mērķorganismu apkarošanā, ir pieejamas pietiekami lielā daudzveidībā, lai nepieļautu kaitīgo organismu rezistences veidošanos.
(13) Active substances can, on basis of their intrinsic hazardous properties, be designated as candidates for substitution with other active substances, whenever such substances considered as efficient towards the targeted harmful organisms become available in sufficient variety to avoid the development of resistances amongst harmful organisms.
Lai varētu regulāri pārbaudīt vielas, kuras identificētas kā aizstājamas vielas, laiks, uz kādu šīs vielas iekļauj sarakstā, pat atjaunošanas gadījumā nedrīkst pārsniegt desmit gadus.
In order to allow for a regular examination of substances identified as candidates for substitution, the inclusion period for these substances should not, even in the case of renewal, exceed ten years .
Turklāt to vielu identificēšanai, kuras uzskatāmas par aizstājamām vielām, jābūt salīdzinošās novērtēšanas pirmajam posmam.
Furthermore, the identification of substances which are considered as candidates for substitution should be considered as a first step of a comparative assessment.