natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arī tiesnesis no Apvienotās Karalistes uzskatīja, ka EKT spriedumi dažkārt ir pārāk neskaidri un ieteica, ka spriedumus dažkārt būtu vieglāk piemērot dalībvalsts līmenī, ja tie būtu izstrādāti pilnīgākā un skaidrākā stilā, kādā ir ģenerāladvokātu secinājumi.
A judge from the United Kingdom also considered ECJ judgments to be sometimes opaque, and recommended that judgments would be easier to apply at national level if they adoped the fuller and clearer style seen in Advocate General Opinions.
Vairāki tiesneši no pirmās līdz pēdējās instance tiesām uzskatīja, ka pastiprināts dialogs starp dalībvalstu un Kopienas tiesām varētu būt tas instruments, kas nodrošinās labāku Kopienas tiesību aktu izmantošanu starp vietējiem tiesnešiem.
Several judges from first instance to last instance thought that a reinforced dialogue between national and Community courts could be instrumental in ensuring a better use of Community law amongst the national judiciary.
Tas īpaši atkārtojās spēcīgi izteiktajā dalībvalstu tiesnešu vēlmē tikt vairāk iesaistītiem visos prejudiciālā nolēmuma tiesvedības posmos (skatīt 4. g punkta iv apakšpunktu) un vairāk kontaktēties ar EKT tiesnešiem un amatpersonām to apmācības laikā.
This essentially repeats the strongly expressed desire of national judges to be more involved in all stages of the preliminary reference procedure (see section 4(g) (iv) ), and to have more contact with ECJ judges and officials in the framework of their training.
Pārējie viedokļi saistībā ar EKT mājas lapu ir izklāstīti 7. sadaļas c) punkta vi apakšpunktā.
Further points relating to the ECJ’s website are dealt with above in section 7(c)( vi ).
Ņemot vērā, ka daudzi tiesneši paļāvās uz to, ka puses ierosinās izskatīt Kopienas tiesību aktus (skatīt 6. sadaļas b) punktu i apakšpunktu), lielākajai daļai no respondentiem (6 %) liekas pašsaprotami, ka lielākajam uzsvaram jābūt uz juristu nevis uz viņu pašu apmācību.
Given the important reliance of a large number of judges on the parties to raise any point of Community law (see section 6(b) (i) ), it seemed natural for a number of respondents (6%) that the focus should be more on training the lawyers than on training themselves.
Ja juristi vairāk izmantotu Kopienas tiesību aktus, kur tas ir nepieciešams saistībā ar viņu iesniegumiem, tiesnešiem nāktos daudz biežāk analizēt šādus jautājumus.
If lawyers relied more on Community law where it was relevant to their submissions, judges would be brought more often to analyse such issues.
Tāpēc vēl joprojām ir daudz darāmā.
However, much work remained to be done.
Pēc Beļģijas apelācijas tiesas tiesneša minētā, juristu vairākums vēl jo projām nav pieņēmuši Kopienas tiesiskās kārtības pastāvēšanu un ES vairāk uztver kā birokrātiju nevis likumdevēju.
According to a Belgian appellate judge, most lawyers had not yet assimilated the existence of the Community legal order, and perceived the EU more as a bureaucracy than as a legislature.
Tiesnesis no augstākās administratīvās tiesas jurisdikcijas atzīmēja ar vilšanos, ka nacionālā asociācija vairāk nepiedāvā apmācību Kopienas tiesību jomā, jo šie kursi nebija nepietiekami pieprasīti un līdz ar to pārāk dārgi.
A judge from a supreme administrative jurisdiction noted with disappointment that the domestic bar association had stopped offering Community law courses because such courses were not sufficiently in demand and therefore too costly.
Proporcionāli neliels tiesnešu skaits ierosināja radikālas izmaiņas Eiropas Savienības konstitucionālajā sistēmā.
A very small proportion of judges suggested more radical changes in the European Union’s constitutional structure.
Starp šīm ierosinātajām izmaiņām vispopulārākā bija Eiropas Savienības valodu režīma nomaiņa, daudziem tiesnešiem uzskatot, ka angļu valoda ir vienīgā Savienības darba valoda vai pat Kopienas tiesību aktu autentiskā valoda, lai veicinātu saziņu starp tiesnešiem un novērstu ar tulkošanu saistītās problēmas.
The most popular candidate for change was the linguistic regime of the Union with several judges calling for English to be the single working language in the Union, or even the only authentic language for Community acts, in order to facilitate communication between judges and to eliminate any problems related to translation and authoritative interpretation.
Visbeidzot, kāds tiesnesis rekomendēja apvienot EK un ES līgumus vienā līgumā, kā tas tika ierosināts Eiropas Savienības konstitūcijā, parakstītu 2004 gadā.
Finally, one judge recommended merging the EC and EU Treaties into a single Treaty, as proposed by the Constitutional Treaty signed in 2004.
Līgums par Konstitūciju Eiropai, 16.10.2004., OV C 310/1
Treaty establishing a Constitution for Europe, 16.10.2004, OJC 310/1
Tiesnešiem nosūtītās aptaujas anketas kopija
Copy of the questionnaire sent to national judges
JURIDISKĀ KOMITEJA
COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS
DALĪBVALSTU TIESNEŠU LOMA EIROPAS SAVIENĪBAS TIESU SISTĒMĀ
THE ROLE OF THE NATIONAL JUDGE IN THE JUDICIAL SYSTEM OF THE EUROPEAN UNION
Lūdzu, apvelciet pareizo atbildi un papildiniet ar komentāriem, kur tas nepieciešams.
Please circle the correct answer and elaborate where necessary.
Šī aptauja ir anonīma.
This questionnaire is anonymous.
I. Pieeja Kopienas tiesību aktiem
I. Access to Community law
A. Vai jūs zināt, kā piekļūt Kopienas tiesību aktiem?
A. Do you know how to have access to Community law?
Ja jā, kā jūs piekļūstat Kopienas tiesību aktiem?
If so, how do you have access to Community law?
· interneta pieeja: EUR lex - CURIA - Cits: _______________________________
· internet access: EUR lex - CURIA - Other: _______________________________
· dalībvalstu iestāžu sniegtā informācija/ organizētā apmācība
· information / training organised by the national authorities
· Eiropas iestāžu informācija / organizētā apmācība
· information / training organised by European networks
B. Cik bieži jūs konsultējaties ar EKT judikatūru?
B. How often do you consult ECJ case-law?
Informācija un apmācība
Information and training
A. Vai svešvalodas rada šķērsli pienācīgas informācijas ieguvei par Kopienas tiesību aktiem?
A. Do you consider that language constitutes a barrier to adequate information on Community law?
· Vai jūs uzskatāt, ka kāda informācija jūsu valodā ir īpaši grūti iegūstama?
· Do you consider any information to be particularly difficult to access in your language?
Lūdzu, pastāstiet sīkāk: __________________________________________________________
Give details: _____________________________________________
· Vai jūs esat piedalījies svešvalodu kursos par juridiskajiem jautājumiem?
· Have you ever participated in a language course covering legal issues?
Ja jā, lūdzu, atbildiet uz šādiem jautājumiem:
If so, please answer the following questions:
· Programmas nosaukums: ____________________________________________
· Name of the programme: ____________________________________________
· Vai jūsu dalību finansēja?
· Was your participation financed?
o Ja jā, tad kādā apmērā? ____________ %
o If so, to what percentage? ____________ %
o Vai uzskatāt, ka, ja maksātu jūs, šī dalība būtu dārga?
o Did you consider your financial participation expensive?
o Vai jūs uzskatāt, ka šādām apmācībām ir jābūt bezmaksas?
o Do you consider your participation to training sessions should be free of charge?
· Vai dalība šādās apmācībās ir atkarīga no kādiem apstākļiem?
· Is the participation to such training sessions subject to conditions?
o Ja jā, lūdzu, paskaidrojiet:___________________________________
o If so, explain: _______________________________________________
· Cik reizes jūs piedalījāties šādās apmācībās? ____________x
· How many times have you taken part in such training sessions? ____________x
C. Vai jūs zināt kādu valsts apmācības programmu par Kopienas tiesībām?
C. Are you aware of any national training programmes concerning Community law?
Ja jā, pastāstiet sīkāk: ______________________________________________________
If so, give details: ______________________________________________________
Vai jūs kādreiz esat piedalījies/piedalījusies šādā programmā?
Have you ever participated in such a national programme?
Ja jā, lūdzu, atbildiet uz šādiem jautājumiem:
If so, please answer the following:
o Ja jā, tad kādā apmērā? _______ __ %
o If so, to what percentage? _______ __ %
· Vai dalība šādās programmās ir atkarīga no kādiem apstākļiem ? jā - Nē
· Is the participation to such training sessions subject to conditions?
· Cik reizes jūs piedalījāties šādās apmācībās? ____________x
· How many times have you taken part to such training sessions? ____________x
D. Vai tiesiskajā vai ministrijas līmenī pastāv speciāls tīkls, lai tiesnešus informētu par:
D. Do national networks exist at judicial or ministerial level to inform judges about:
· dalībvalstu tiesu uzsāktajām prejudiciālajām nolēmuma tiesvedībām?
· pending preliminary references from national courts?
· nozīmīgu dalībvalstu tiesu judikatūru?
· relevant case-law of courts in other Member States?
· EKT judikatūru?
· case-law of the ECJ?
Prejudiciālā nolēmuma tiesvedība
Preliminary references
A. Cik labi jūs pārzināt jautājuma iesniegšanu Eiropas Kopienu Tiesai?
A. How familiar are you with the procedure for referring a question to the European Court of Justice?
· Ļoti labi pārzinu / Pārzinu / Nepārzinu
· Very familiar / Familiar / Unfamiliar
B. Vai esat iesniedzis/iesniegusi lūgumu par prejudiciālā lēmuma pieņemšanu Eiropas Kopienu Tiesai?
B. Have you ever made a preliminary refrence to the European Court of Justice?
· Cik ilga bija tiesvedība (no iesnieguma līdz EKT spriedumam)?
· How long did the procedure take (from referral to ECJ judgment)?
o Vai jūs uzskatāt, ka kāda no šīs tiesvedības daļām ir pārmērīgi ilga?
o Did you consider any part of the procedure to be excessively long?
Ja jā, lūdzu, pastāstiet sīkāk: _________________________________________________
If so, give details: _________________________________________________
o Ja jā, tad kādā mērā? __________________________________________
o If so, to what extent? __________________________________________
· Vai jums bija pietiekamas norādes, lai formulētu uzdotos jautājumus? jā - Nē
· Did you have sufficient guidance in order to formulate the questions referred?
· Kā Eiropas Kopienu Tiesas atbilde ietekmēja tiesvedību dalībvalstī, vai tas bija viegli piemērojams faktiem? ___________________________
· How did the European Court of Justice's answer impact on the national proceedings; was it easily applied to the facts? ___________________________
C. Saskaņā ar jūsu dalībvalsts likumdošanu, vai puses lietas izskatīšanā zemākās tiesās var pieprasīt uzsākt prejudiciālā nolēmuma tiesvedību EKT?
C. Under your national law, can the parties to a trial before a lower court ask for a preliminary reference to the ECJ?
Ja jā,
If so,
D. Vai tiesnesis jūsu dalībvalstī var iesniegt lūgumu par prejudiciālā nolēmuma sniegšanu Eiropas Kopienu Tiesā pēc viņa/viņas ieskatiem (bez pušu piekrišanas)?
D. Can a national judge in your Member State make a preliminary reference to the European Court of Justice of his/her own motion (without the parties having argued them)?
o Ja jā, tad ar kādiem nosacījumiem? ________________________________
o If so, under which circumstances? ________________________________
E. Vai jūsu dalībvalstī ir īpašas struktūras, lai palīdzētu tiesnešiem iesniegt lūgumus par prejudiciālā nolēmumu pieņemšanu Eiropas Kopienu Tiesā?
E. Are there in your Member State any specific bodies designed to assist judges in making a reference for a preliminary ruling to the European Court of Justice?
o Ja jā, lūdzu, nosauciet: __________________________________________
o If so, please specify: __________________________________________
Dalībvalstu tiesvedība
National Procedures
A. Vai jūsu dalībvalstī ir speciāli noteikumi attiecībā uz Kopienas tiesību aktu piemērošanu un vispārēji principi saistībā ar Kopienas tiesību aktiem, piemēram:
A. Are there, in your Member State, specific provisions relating to the application of Community legislation and general principles of Community law such as:
· Interpretācija saskaņošanā ar Kopienas tiesību aktiem?
· interpretation in conformity with Community law?
o Ja jā, lūdzu, paskaidrojiet: _______________________________________
o If so, please explain: _______________________________________
· Tiesības neievērot dalībvalsts likumu, ja tas ir pretrunā ar Kopienas tiesību aktu?
· the power to set aside national law which is contrary to Community law?
B. Pēc jūsu pieredzes, cik bieži puses izmanto Kopienas tiesību aktus?
B. In your experience, how often is Community law raised by the parties?
· Ļoti bieži /Bieži / Dažkārt / Reti / Nekad
· Very often / Often / Occasionally / Rarely / Never
Ja jā, kuras ir visvairāk skartās jomas un kāpēc?___________________________
If so, which areas are most concerned, and why ?___________________________
C. Vai tiesnesis jūsu dalībvalstī var vērsties pie Kopienas tiesību aktiem pēc saviem ieskatiem (bez pušu piekrišanas)?
C. Can a national judge in your Member State raise points of Community law of his or her own motion (without the parties having argued them)?
Ja jā, tad kādā mērā tas notiek praksē (vai jūs varat sniegt konkrētus piemērus)?
If so, to what extent does this occur in practice (you could give concrete examples)?
V. Vispārējie jautājumi
V. General Questions
A. Kā jūs uztverat savu lomu kā pirmajam tiesnesim Kopienas tiesību aktu piemērošanā jūsu ikdienas darbā?
A. How do you consider your role as the "first judge of Community law" in your daily work?
B. Vai jūs ieteiktu kādus uzlabojumus prejudiciālās nolēmuma tiesvedības mehānismam?
B. Would you recommend any improvements to the preliminary ruling mechanism?
C. Ko jūs uzskatītu par noderīgu labākai Kopienas tiesību aktu izpratnei un izmantošanai?
C. What do you consider would be helpful for a better understanding and use of Community law?
D. Labprāt uzklausīsim jūsu komentārus un ieteikumus.
D. Feel free to add any comments or suggestions.
par plānotā gāzes vada Baltijas jūrā, kam jāsavieno Krievija un Vācija, ietekmi uz vidi (lūgumraksti 0614/2007 un 0952/2007)
on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link up Russia and Germany (Petitions 0614/2007 and 0952/2007)
Ārlietu komitejaS ATZINUMS......................................................................................16
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................17
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS................20
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............22
– ņemot vērā lūgumrakstu 0614/2007, ko iesniedza Radvile Morkunaite un kam pievienoti vairāk kā 20 000 paraksti, lūgumrakstu 0952/2006, ko iesniedza Krzysztof Mączkowski , un citus lūgumrakstus, kas tam pievienoti, par šajā rezolūcijā izskatīto jautājumu,
– having regard to Petition 0614/2007 by Radvile Morkunaite, bearing more than 20 000 signatures, Petition 0952/2006 by Krzysztof Mączkowski and the other petitions submitted to it on the issue covered by this resolution,
– ņemot vērā Lisabonas līgumu, ko 2007. gada 13. decembrī parakstīja visas dalībvalstis,
– having regard to the Lisbon Treaty signed by all the Member States on 13 December 2007,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju ( COM(2005)0504 ),
– having regard to the communication from the Commission to the European Parliament and the Council concerning the Thematic Strategy on the Protection and Conservation of the Marine Environment ( COM(2005)0504 ),
– ņemot vērā Eiropas Kopienas Sesto Vides rīcības programmu,
– having regard to the Sixth Environmental Action Programme of the European Community,
– ņemot vērā Padomes Direktīvu 97/11/EK ar kuru izdarīti grozījumi Direktīvā 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu
– having regard to Council Directive 97/11/EC amending Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment
– ņemot vērā 2006. gada 16. novembra rezolūciju par Baltijas jūras stratēģiju attiecībā uz Ziemeļu dimensiju
– having regard to its resolution of 16 November 2006 on a Baltic Sea Region Strategy for the Northern Dimension
– ņemot vērā Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvenciju (Helsinku konvencija),
– having regard to the Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area (Helsinki Convention),
– ņemot vērā Helsinku Komisijas (HELCOM) ieteikumus, un jo īpaši 1996. gada 12. marta ieteikumu 17/3 ar prasību uzsākt ietekmes uz vidi novērtējumu un apspriešanos ar valstīm, kuras ierosinātais projekts varētu negatīvi ietekmēt,
– having regard to the recommendations of the Helsinki Commission (HELCOM), and in particular Recommendation 17/3 of 12 March 1996 describing the requirement to conduct an environmental impact assessment and to consult with states that may suffer the adverse impact of a proposed project,
– ņemot vērā 1991. gada 25. februāra konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija),
– having regard to the Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context of 25 February 1991(Espoo Convention),
– ņemot vērā 1998.gada 25.jūnija konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju vērsties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija),
– having regard to the Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters of 25 June 1998 (Aarhus Convention),
– ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS),
– having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS),
– ņemot vērā piesardzības principu, kuru Tiesas judikatūra ir iekļāvusi starp acquis communautaire galvenajiem principiem un kas veido vienu no ilgtspējīgas attīstības aspektiem saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem tiesību aktiem,
– having regard to the precautionary principle, which is included by the case-law of the Court of Justice amongst the general principles of the acquis communautaire and which forms one of the aspects of sustainable development under European and international law,
– ņemot vērā labas pārvaldes principu, kas ir viens no Eiropas tiesību aktu galvenajiem principiem,
– having regard to the principle of good governance, which constitutes one of the general principles of European law,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta Baltijas Eiropas sadarbības grupas darbības,
– having regard to the activities of the European Parliament’s Baltic Europe Intergroup,
– ņemot vērā 2008. gada 29. janvāra atklātās uzklausīšanas rezultātā izvirzītos priekšlikumus,
– having regard to the proposals resulting from the public hearing of 29 January 2008,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra lēmumu Nr. 1364/2006/EK, kas nosaka pamatnostādnes Eiropas energoapgādes tīkliem
– having regard to Decision No 1364/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 laying down guidelines for trans-European energy networks
– ņemot vērā Baltijas jūras rīcības plānu, ko pieņēma Baltijas jūras reģiona valstu vides ministru sanāksmē Krakovā, 2007. gada 15. novembrī,
– having regard to the Baltic Sea Action Plan adopted at a meeting of Baltic States Environment Ministers held in Krakow on 15 November 2007,
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantu, kurā noteikts, ka dalībvalstu pienākums ir būt lojālām pret Kopienu,
– having regard to Article 10 of the Treaty establishing the European Community, which imposes on Member States a duty of loyalty towards the Community,
– ņemot vērā Reglamenta 192. panta 1. punktu,
– having regard to Rule 192(1) of the Rules of Procedure,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A6-0225/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0225/2008 ),
A. tā kā Baltijas jūra ir ūdens baseins, kas robežojas ar astoņām Eiropas Savienības dalībvalstīm un 80% no tās krastiem ir Eiropas Savienības teritorija; tā kā OAO Gazprom pieder Nord Stream kapitāla lielākā daļa;
A. whereas the Baltic Sea is a basin bordered by as many as eight European Union Member States and 80% of its shore is European Union territory; whereas OAO Gazprom is the majority shareholder of Nord Stream,
B. tā kā rūpes par Baltijas jūras vidi ir viens no Eiropas Savienības Ziemeļu dimensijas galvenajiem uzdevumiem, kā tas atkārtoti ir uzsvērts Komisijas paziņojumos un Parlamenta rezolūcijās;
B. whereas concern for the Baltic marine environment is one of the principal objectives of the Union’s Northern Dimension, as repeatedly confirmed by Commission communications and Parliament resolutions,
C. tā kā visu Eiropas Savienības dalībvalstu, kas robežojas ar Baltijas jūru un Krievijas lauksaimniecības un rūpniecības nozares izraisa vislielāko piesārņojumu Baltijas jūrā un rada smagas problēmas tās ekoloģiskajam līdzsvaram;
C. whereas the agricultural and industrial sectors of all the bordering Member States and of Russia are the biggest polluters of the Baltic Sea and pose the greatest problems to its ecological balance,
D. tā kā Eiropas Savienība īpaši rūpējas par vides aizsardzību, tostarp jūras vides aizsardzību;
D. whereas the Union is especially committed to environmental protection, including protection of the marine environment,
E. tā kā Tiesas tiesvedībā Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi, ka vides aizsardzība ir viens no Kopienas galvenajiem mērķiem, un Tiesa ir atzinusi Kopienas kompetenci jūras vides aizsardzības un saglabāšanas jomā;
E. whereas in proceedings before the Court of Justice the Commission has repeatedly confirmed that environmental protection is one the Community’s key objectives and the Court has recognised the Community’s competence in the area of protection and conservation of the marine environment,
F. tā kā pašlaik tiek plānots veidot daudzus infrastruktūras projektus Baltijas jūrā ( Nord Stream , vēja enerģijas ražotnes, Scanled Baltic Pipe cauruļvads, gāzes cauruļvads starp Somiju un Igauniju, elektrības kabeļi starp Zviedriju un Lietuvu, sašķidrinātās dabas gāzes (SDG) termināļi Świnoujścje , utt.);
F. whereas plans currently exist for the construction of numerous infrastructure projects in the Baltic Sea (Nord Stream, wind farms, the Scanled Baltic Pipe, a gas pipeline between Finland and Estonia, power cables between Sweden and Lithuania, LNG terminals in Świnoujścje, etc.),
G. tā kā pieaugošais dabasgāzes ieguldījums enerģijas līdzsvarā Eiropā ir bijis (jo īpaši kopš 1990. gada) vienīgais lielais oglekļa dioksīda (CO 2 ) emisiju samazinājuma avots;
G. whereas the growing contribution of natural gas to the energy balance in Europe has been – especially since 1990 – the major single source of reduction of carbon dioxide (CO 2 ) emissions,
H. tā kā piesardzības princips, kas noteikts EK līguma 174. panta 2. punktā, prasa visām ieinteresētajām pusēm darīt visu nepieciešamo, lai novērtētu ietekmi uz vidi, ko var radīt jaunie lēmumi vai darbu uzsākšana, un pieņemt atbilstīgus piesardzības pasākumus, ja vide visticamāk tiktu apdraudēta;
H. whereas the precautionary principle laid down in Article 174(2) of the EC Treaty requires all stakeholders to make the necessary efforts to assess the environmental impact that new decisions or the commencement of works may have and to take appropriate preventive action where there is a reasonable likelihood of a threat to the environment,
I. tā kā saskaņā ar principu, ka vides aizsardzības prasības jāintegrē konkrētu nozaru politikas jomās, ir pienācīgi jāņem vērā šādas prasības īstenojot visus Kopienas pasākumus un strādājot, lai sasniegtu visus Kopienas mērķus;
I. whereas, in accordance with the principle that environmental protection requirements must be integrated into sector-specific policies, due account should be taken of such requirements in the conduct of all Community activities and the pursuit of all Community goals,