natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. tā kā salīdzinājumā ar citiem ieguldījumiem ieguldījumi energoefektivitātē atmaksājas diezgan ātri un šiem ieguldījumiem ir iespējas radīt nozīmīgu skaitu jaunu vietēju darba vietu gan lauku, gan pilsētu teritorijās, un šīs darba vietas lielā mērā var aizpildīt bez ārēja darbaspēka piesaistīšanas, jo īpaši būvniecības nozarē un MVU, bet lai tas notiktu, ir nepieciešama sabiedrības izpratne un kvalificēts darbaspēks;
G. whereas the payback period for investments in energy efficiency is relatively short compared to other investments and investments have the potential to create a significant number of new local jobs in rural as well as in urban areas which can to a large extent not be outsourced, in particular in the construction sector and within SMEs, while public awareness and skilled workers are needed to make it happen,
H. tā kā finanšu instrumentu pārstrukturēšanai, nodrošinot finansiālus stimulus ar energoefektivitāti saistītiem pasākumiem, budžeta ierobežojumu laikā ir izdevīgi izmantot publisko finansējumu, jo tādējādi lielāko daļu šo līdzekļu var uzturēt apgrozībā ilgākā laika posmā;
H. whereas using public funds in revolving financial instruments for giving financial incentives to energy efficiency measures has the advantage, at times of budgetary constraints, that it makes it possible to sustain most of these funds over time,
I. tā kā pieprasījums ir veicinājis būtisku enerģijas patēriņa pieaugumu un, lai energopatēriņa pieaugums vairs nebūtu saistīts ar ekonomisko izaugsmi, ir tiešām nepieciešams risināt jautājumus, kas saistīti ar regulatīviem šķēršļiem energoefektīvāku ražojumu tirdzniecībai;
I. whereas the demand side has been an important driver for increased energy consumption and there is a real need to address market and regulatory barriers to more energy-efficient products and to promote their use, in order to decouple energy consumption from economic growth,
J. tā kā pilnībā izmantot energotaupības iespējas neļauj vairāki šķēršļi, tostarp sākotnējo ieguldījumu izmaksas un tas, ka nav pieejams piemērots finansējums, arī informācijas trūkums, atšķirīgie stimuli, piemēram, īpašniekiem un īrniekiem, un tas, ka nav skaidrs, kurš ir atbildīgs par energotaupības īstenošanu;
J. whereas a range of barriers stand in the way of full exploitation of energy saving opportunities, including upfront investment costs and non-availability of suitable finance, lack of awareness, split incentives such as between landlords and tenants, and lack of clarity over who is responsible for delivering energy savings,
K. tā kā citās prioritārajās jomās, piemēram, attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un gaisa kvalitāti, ir gūts apliecinājums tam, ka obligāti sasniedzami mērķi veicina atbildīgu un mērķtiecīgu rīcību ES un valstu līmenī, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pietiekami vērienīgus pasākumus konkrētās politikas jomās un apņemšanos tos īstenot;
K. whereas mandatory targets have been shown in the case of other priority areas such as renewable energy and air quality to provide the drive, ownership and focus at EU and national level that are needed to ensure sufficient ambition in specific policies and dedication to their implementation,
L. tā kā nav noteikta konkrēta atbildība par 20 % mērķa sasniegšanu un trūkst apņemšanās īstenot šo mērķi;
L. whereas progress on energy saving is hampered by a lack of accountability for and commitment to delivering the 20% target,
M. tā kā enerģijas patēriņš ēkās ir aptuveni 40 % no kopējā energopatēriņa un ēku radīto emisiju apjoms ir aptuveni 36 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām ES un tā kā būvniecība ir nozīmīga ES ekonomikas nozare, kas nodrošina aptuveni 12 % no ES IKP; tā kā pašreizējo ēku renovācijas rādītāji ir ļoti zemi un tā kā joprojām nav atbilstošu pasākumu, kas ļautu samazināt esošo ēku energopatēriņu; tā kā ir svarīgi veikt vairāk un pamatīgākus esošo ēku fonda atjaunošanas darbus, lai sasniegtu 2020. un 2050. gadam noteiktos ES politikas mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņām un enerģētiku , vienlaikus, iespējams, izveidojot ļoti daudz jaunu vietējo darba vietu un tā būtiski sekmējot ES ekonomikas atlabšanu, un tā kā energoefektīvus risinājumus ēku siltumizolācijai un ēku vadības un kontroles sistēmām var īstenot gan esošajās, gan jaunbūvētās ēkās, tā būtiski veicinot energotaupību;
M. whereas buildings are responsible for about 40% of energy consumption and about 36% of greenhouse gas emissions in the EU and whereas construction represents a large part of the EU economy with about 12% of the EU GDP; whereas the refurbishment rate of existing buildings is too low and whereas adequate measures to reduce the energy consumption of existing buildings are still missing; whereas increasing the number and level of deep renovations in the existing building stock is essential in order to reach the 2020 and 2050 EU policy goals on climate and energy and could create a substantial number of jobs thus contributing significantly to EU economic recovery, and whereas energy efficiency solutions on building envelope and with technical systems and installations already exist and can be implemented on both existing and new buildings leading to significant energy savings,
N. tā kā dzīvojamie nami nav sagatavoti klimata pārmaiņām — mājas, kurās vasarā nav pietiekami vēss, un mājas, kurās ziemā nav pietiekami silts, ir visās valstīs (vairāk nekā 15 % Itālijā, Latvijā, Polijā, Kiprā un 50 % Portugālē), un tādās valstīs kā Kipra un Itālija mājas nav būvētas bargai ziemai;
N. whereas homes are not prepared for climate change: there are homes not being comfortably cool in the summer in all countries and there are homes not being comfortable warm in the winter (above 15% in Italy, Latvia, Poland, Cyprus and 50% in Portugal) and in country like Cyprus and Italy houses are not prepared for having cold winter,
O. tā kā rūpnieciskie elektromotori patērē 30–40 % no pasaulē saražotās elektroenerģijas un tā kā attiecīgo motoru sistēmu pienācīga optimizācija, regulējot ātrumu un izmantojot arī citas metodes, palīdzētu ietaupīt 30–60 % no patērētās enerģijas,
O. whereas industrial electrical motors consume 30%-40% of the electrical energy generated worldwide and whereas proper optimisation of relevant motor systems by using speed regulation and other techniques can save between 30% and 60% of energy consumed,
P. tā kā pašlaik tiek lēsts, ka enerģētiskā nabadzība ir skārusi 50–125 miljonus Eiropas iedzīvotāju, turklāt ekonomikas krīzes un enerģijas cenu pieauguma ietekmē šie skaitļi var palielināties; tā kā enerģētiskās nabadzības pamatā ir vairāku saistītu faktoru kopums, proti, zemi mājsaimniecības ienākumi, zemi apkures un siltumizolācijas standarti un enerģijas cenas, ko patērētāji nespēj samaksāt; uzsver, ka enerģijas taupības un energoefektivitātes politika ir risinājums enerģētiskās nabadzības problēmai;
P. whereas between 50 and 125 millions of Europeans are suffering from energy poverty and these figures may rise with the economic crisis and the increase in energy prices; whereas causes for energy poverty are universal across the EU and involve a combination of low household income, poor heating and insulation standards and unaffordable energy prices; underlines that energy savings and energy efficiency policies are strategic remedies to energy poverty,
Q. tā kā gandrīz 30 % no kopējā Eiropas siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma rada transporta nozare, ar fosilo kurināmo darbināmu tradicionālo automobiļu aizstāšana ar videi saudzīgu tehnoloģiju transportlīdzekļiem, kurus darbina atjaunojamā enerģija, palīdzētu būtiski samazināt CO2 emisijas un veidot fakultatīvu enerģijas uzkrājumu, kas ļautu novērst mainīga atjaunojamo energoresursu ražošanas apjoma radītās svārstības energotīklos,
Q. whereas transport is responsible for almost 30 percent of the total European greenhouse gas emissions, a move from conventional fossil fuels cars to green technology vehicles powered by renewable energy, would contribute to substantial CO2 reduction, and create an optional energy storage, enabling the power grids to cope with the fluctuating production of renewable energy sources,
R. tā kā tiek lēsts, ka 69 % mājokļu Eiropā apdzīvo īpašnieki un 17 % ir galvenokārt pašu īpašnieku izīrēti citām privātpersonām, un tā kā ar energoefektivitāti saistītus atjaunošanas darbus privāto mājokļu nozarē ir grūti veikt finansiālu ierobežojumu dēļ;
R. whereas an estimated 69% of the housing stock in Europe is owner-occupied and 17% is private rented predominantly by individual landlords and whereas the private housing sector face financial constraints to carry out energy refurbishments,
S. tā kā pašreizējā ekonomikas krīze varētu veicināt straujāku virzību uz energoefektīvu ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni un rosināt iedzīvotājus mainīt energopatēriņa paradumus;
S. whereas the current economic crisis could lead to accelerating the transition to a low-carbon and energy efficient economy and to fostering a change of citizens' behaviour regarding energy consumption,
T. tā kā ir būtiski izstrādāt un laist tirgū jaunas, progresīvas tehnoloģijas, kas nodrošinātu ilgtspējīgu enerģijas ražošanu un efektīvāku energopatēriņu;
T. whereas it is essential that new, cutting-edge energy technologies which make for sustainable energy production and more efficient energy use should be developed and marketed,
U. tā kā saistošo mērķi — līdz 2020. gadam panākt, ka atjaunojamā enerģija nodrošina 20 % no kopējā energopatēriņa — varēs sasniegt tikai tad, ja tiks risināti ar esošo ēku fonda ekspluatāciju saistītie jautājumi;
U. whereas reaching the binding renewable energy target of 20% of final energy consumption by 2020 will only be achieved if the existing buildings stock is addressed,
V. tā kā Eiropas uzņēmumi ir guvuši iespaidīgus rezultātus, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas un — vēl jo svarīgāk — ar novatoriskiem ražojumiem un risinājumiem nodrošinot, ka emisijas samazinās gan Eiropā, gan visā pasaulē;
V. whereas European companies have impressive track records for reducing their greenhouse gas emissions and, more importantly, for enabling emission reductions across European society and across the world through innovative products and solutions,
W. tā kā par mērķi ir jānosaka energoietilpīgu Eiropas uzņēmumu konkurētspējas saglabāšana globālas konkurences apstākļos,
W. whereas the aim must be to maintain the competitiveness of energy-intensive European undertakings facing global competition,
Atbilstība spēkā esošajiem tiesību aktiem un to īstenošana
Compliance with and implementation of existing legislation
6. uzskata, ka energoefektivitātes rīcības plānam vajadzētu būt vērienīgam un tajā būtu jāņem vērā visa energoapgādes ķēde, kā arī visu 2006. gada rīcības plānā iekļauto pasākumu īstenošanas rezultāti, un tas veicinātu saskaņā ar 2006. gada rīcības plānu pieņemto un jau uzsākto energoefektivitātes pasākumu īstenošanu un tajā būtu iekļauti papildu rentabli un atbilstīgi principi, kas ir saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes kritērijiem un kas ir nepieciešami 2020. gadam noteiktā mērķa sasniegšanai;
Considers that the Energy Efficiency Action Plan should be ambitious and focus on the full energy supply chain, which takes stock of the progress achieved with all measures contained in the 2006 Action Plan, reinforces implementation of energy efficiency measures adopted as outlined in the 2006 Action Plan, which are still under way, and includes additional measures which are cost-efficient and adequate principles in line with the criteria of subsidiarity and proportionality, that are required to achieve the 2020 target;
9. mudina dalībvalstis ātri un efektīvi īstenot tirgus uzraudzības un atbilstības uzraudzības programmas attiecībā uz Direktīvu, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem
Urges Member States to implement quickly and efficiently market surveillance and compliance-monitoring programmes for Directive establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products
Direktīva 2009/125/EK , Direktīvu par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm
Directive 2009/125/EC , Directive on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products
Direktīva 2010/30/EK , Regulu par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem
Directive 2010/30/EU , and Regulation on the labelling of tyres with respect to fuel efficiency and other essential parameters
Regula (EK) Nr. 1222/2009 , un aicina Komisiju sekmēt un uzraudzīt šo programmu īstenošanu un vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūras;
Regulation (EC) No 1222/2009 , and calls on the Commission to facilitate and monitor the implementation of these programmes and start infringement procedures if necessary;
11. mudina Komisiju pēc pārskatītās Enerģijas marķējuma direktīvas stāšanās spēkā un pirms 2014. gada datuma, kas noteikts direktīvā, novērtēt to, kā jaunā energomarķējuma forma un reklāmās iekļauta obligātā norāde uz energomarķējuma sistēmu ietekmē patērētāju uzvedību, un veikt turpmākus pasākumus, ja ir nepieciešams uzlabot to efektivitāti;
Following the entry into force of the revised Energy Labelling Directive, encourages the Commission to assess, before the 2014 date mentioned in the Directive, the impact of the new energy labelling layout, and the mandatory reference to the energy-label scheme in advertisements on consumers' behaviour and to take further measures if necessary to increase their effectiveness;
Enerģētikas infrastruktūra (ražošana un pārvade)
Energy infrastructure (production and transmission)
17. uzsver piegādes energoefektivitātes svarīgumu; norāda uz to, ka pārvades un sadales laikā arī rodas nozīmīgi elektroenerģijas zudumi (īpaši ģeneratoros un transformatoros, no pārāk augstas pretestības pārvades laikā), un norāda, ka vēl viens veids, kā panākt ievērojamus ietaupījums ir saīsināt ārkārtīgi garās pārveides ķēdes, ar kurām vienu enerģijas veidu pārveido citā; uzsver, ka mikroražošana, kā arī decentralizēta un dažādota enerģijas ražošana var garantēt apgādes drošību un samazināt zaudējumus; uzskata, ka jārada stimuli infrastruktūras uzlabošanai un prasa Komisijai sagatavot priekšlikumus par to, kā piekļūt neizmantotajām taupības iespējām, tostarp ieviešot ziņojumus par spēkstaciju ilgtspējību un veicot pasākumus spēkstaciju atjaunošanai un modernizācijai;
Emphasises the important role of supply side energy efficiency ; points out that transmission and distribution, contribute considerably to energy loss (notably in generators and transformers, as well as those resulting from excessively high resistances during transmission) and that shortening excessively long conversion chains for converting one type of energy into another electricity represents a major source of savings; stresses the role that microgeneration and decentralised and diversified generation might play in guaranteeing supply security and reducing losses; considers that incentives should be created aimed at improving infrastructure and asks the Commission to make proposals to unlock the untapped savings potential, including by introducing sustainability reports for power stations and taking measures to facilitate the retrofitting and modernisation of power stations;
Ar šo tīklu nodrošinātu enerģijas pārvadi lielā attālumā, neciešot lielus enerģijas zaudējumus un vienlaikus radot iespēju veidot visu atjaunojamo energoresursu sinerģiju;
This grid would provide long-range energy transmission at low energy loss, while making possible a synergy among all renewable energy sources;
Pilsētu attīstība un ēkas
Urban development and buildings
30. aicina Komisiju paplašināt būvniecības politikas darbības jomu, iekļaujot tajā ekorajonus, lai nodrošinātu, ka, vietējā līmenī optimizējot resursu izmantošanu, samazinātos primārās enerģijas patēriņš un patērētāju izmaksas;
Calls on the Commission to broaden the scope of buildings policy to encompass eco-districts, with a view to ensuring that resource optimisation at local level results in lower primary energy consumption in buildings and reduced costs for consumers;
34. atzīst Eiropas Savienības vadošo lomu; uzskata, ka ES iestādēm un aģentūrām būtu jārāda piemērs, rentabli atjaunojot savas ēkas, it īpaši tās, kurām ir noteikts augsts energoefektivitātes potenciāls, tā, lai līdz 2019. gadam tiktu novērsti praktiski jebkādi enerģijas zudumi un emisijas, veicot šo atjaunošanu kā daļu no plašāka iestāžu enerģijas patēriņa audita;
Acknowledges the pioneering role of the European Union; believes that the EU institutions and agencies should set an example, in particular in those buildings that have been identified as having an energy efficiency potential, by refurbishing these buildings in a cost-efficient manner to nearly zero level by 2019 as part of a wider audit of energy use by the institutions;
37. prasa Komisijai saistībā ar gaidāmo inovāciju stratēģiju veicināt jaunas iniciatīvas ēku atjaunošanas atbalstam, piemēram, inovāciju partnerību energoefektivitātes jomā energoefektīvās / emisijas neradošās pilsētās;
Asks the Commission to promote new initiatives in support of building refurbishments in the context of the forthcoming innovation strategy, such as an innovation partnership on energy efficiency in energy-efficient/zero-emissions cities;
IKT un ražojumi
ICT and products
45. prasa nekavējoties un pienācīgi īstenot direktīvas par ekodizainu un enerģijas patēriņa marķēšanu un pauž nožēlu par ilgstošo kavēšanos; ierosina noteikt skaidrākus un stingrākus pieņemšanas termiņus, ierosinot īstenošanas vai attiecīgi deleģētus aktus attiecībā uz jauniem ar enerģiju saistītiem produktiem; pauž nožēlu, ka līdz šim Komisija nav pilnībā izmantojusi ekodizaina direktīvas potenciālu un ir pilnīgi pārliecināts, ka tai jāattiecas uz vēl vairāk produktiem, tostarp, attiecīgos gadījumos, uz jaunām mājsaimniecības precēm, IST, ar enerģiju saistītiem produktiem, ko izmanto ēkās (piemēram, rūpnieciskajiem elektromotoriem, iekārtām, gaisa kondicionēšanas iekārtām, siltummaiņiem, apkures un apgaismojuma iekārtām un sūkņiem), rūpniecības un lauksaimniecības iekārtām, būvmateriāliem un produktiem, kas saistīti ar ūdens efektīvu izmantošanu; aicina Komisiju, pieņemot īstenošanas aktus, ņemt vērā atšķirības starp patēriņa precēm un ražošanas līdzekļiem, kā arī pirms īstenošanas aktu izdošanas pierādīt energotaupības potenciālu un praktisko lietderību; prasa, lai saistībā ar Ekodizaina direktīvu obligātajās prasībās elektroenerģijas jomā attiecībā uz visiem produktiem tiktu iekļautas arī dzīves cikla izmaksu un emisiju specifikācijas, tostarp otrreizējās pārstrādes izmaksu specifikācijas;
Calls for the rapid and proper implementation of the Directives on Ecodesign and Energy Labelling and regrets current long delays; suggests clearer and stricter deadlines for adoption, by proposing implementing or respectively delegated acts covering new energy-related products; regrets that the Commission up until now has not exploited the full potential of the Ecodesign Directive and strongly believes that it should cover more products including, if appropriate, new household appliances, ICT, energy-related products for use in buildings (such as industrial electrical motors, machinery, air conditioning, heat exchangers, heating and lighting equipment and pumps), industrial and agricultural equipment, building materials, and products for the efficient use of water; calls on the Commission to take into account the differences between consumer goods and investment goods when adopting implementing acts, and to prove the energy saving potential and practicability before issuing implementing acts; urges that energy efficiency minimum requirements within the eco-design directive include specification of total lifetime costs and emissions for all products including the recycling process;
47. aicina Komisiju uzņemties konkrētas iniciatīvas, piemēram, normatīvo aktu veidā, lai uzlabotu produktu resursu efektivitāti; atzīmē, ka energoefektivitāti ievērojami veicinātu arī resursu efektivitātes uzlabojumi;
Calls on the Commission to take concrete initiatives to improve the resource efficiency of products such as through legislative measures; (+ENVI paragraph 35)notes that improving resource efficiency would also lead to significant energy efficiency gains.
viedā uzskaite tiek īstenota saskaņā ar Trešo enerģētikas paketi noteikto grafiku, lai būtu iespējams līdz 2020. gadam izpildīt trešā enerģijas tiesību aktu kopuma mērķi, proti, panākt, ka 80 % ēku ir aprīkoti ar viedajiem skaitītājiem;
smart metering is implemented in accordance with the timetable of the 3rd Energy Market Package so that the objective of having 80% of buildings fitted with smart meters by 2020 will be met,
dalībvalstis līdz 2011. gada beigām vienojas par obligātām kopīgām prasībām attiecībā uz viedajiem skaitītājiem,
Member States agree by the end of 2011 on minimum common functionalities for smart meters,
tiek radītas priekšrocības, ko patērētājiem sniegs viedie skaitītāji, piemēram, enerģijas patēriņa samazināšana, palīdzība patērētājiem ar zemiem ienākumiem un neaizsargātiem patērētājiem, kā arī visos valstu un starpvalstu tirgos tiek atļauta un veicināta sistēma, kurā apvienojušies ļoti daudzi gala patērētāji, lai iegūtu zemākus patēriņa rādītājus, kādus atsevišķi lietotāji nekad nespētu sasniegt,
there should be smart meter benefits for consumers such as energy reductions, assistance to low income and vulnerable consumers and that aggregation, in which the loads of multiple end-use customers are combined in order to obtain lower rates than any of the users would have been able to obtain individually, is allowed and promoted in national markets,
dalībvalstis izveido un publicē stratēģiju, lai no iespējamajām viedo skaitītāju priekšrocībām labumu gūtu visi patērētāji, tostarp neaizsargātie patērētāji un cilvēki ar zemiem ienākumiem,
Member States develop and publish a strategy to deliver the potential benefit of smart metering to all consumers, including vulnerable and low income people,
dalībvalstu PSO un regulatoriem ir pienākums noteikt “tīkla izmantošanas laika tarifus”, lai nodrošinātu finansiālu stimulu noslodzes un pieprasījuma izlīdzināšanai,
an obligation for national TSOs and regulators to install a "time of use network tariffs" in order to create a financial incentive for load shedding and demand side management,
tiek izveidoti Ekodizaina direktīvas īstenošanas pasākumi viedajiem skaitītājiem, lai nodrošinātu, ka ražojumi ir energoefektīvi un nevajadzīgi nepalielina mājsaimniecību energopatēriņu,
an Ecodesign implementing measure is prepared for smart meters, to ensure these products are energy efficient and do not add unnecessary energy consumption to households,
pašlaik notiekošajā sagatavošanas pētījumā par tīkla gatavības režīmiem, kuru veic saistībā ar Ekodizaina direktīvu, tiek iekļauti arī viedie skaitītāji nākotnē iespējama regulējuma vajadzībām;
the ongoing preparatory study on networked standby modes (that is being carried out under the Ecodesign Directive) addresses smart meters, with a view to possible future regulation;
54. lai veicinātu energoefektivitāti, aicina Komisiju sadarbībā ar valstu enerģētikas regulatoriem apvienot darbu pie viedajiem tīkliem un viedās mērīšanas sistēmas ar cenu atvieglojumiem (dažādu cenu noteikšanu), kā arī lielāka cenu elastīguma valstu tarifos, piemēram, atkarībā no stundām, un atgādina par dalībvalstu pienākumu saskaņā ar Trešo Enerģētikas paketi izstrādāt novatoriskas cenu noteikšanas formulas;
In order to promote energy efficiency, calls on the Commission in partnership with National energy regulation authorities to combine work on smart grids and smart metering with price incentives (differential pricing) and increased price flexibility, such as on an hourly basis, in national tariffs to incentivise reductions in electricity use, and recalls the provisions Member States under the 3rd energy package to develop innovative pricing formulas;