natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, cīņa pret nabadzību un sociālā integrācija ir cieši saistītas; tā kā strādājošo nabadzība aizvien biežāk tiek uzsvērta kā viens no galvenajiem uzdevumiem, kas jārisina gan nodarbinātības, gan sociālās integrācijas politikas jomā; tā kā tāpēc ir būtiski atjaunot integrēto pamatnostādņu līdzsvaru, lai sasniegtu to mērķus sociālajā un vides jomā un apsvērtu dažādo nozaru sinerģiju;
whereas there is a strong interrelationship between economic growth, employment, the fight against poverty and social inclusion; whereas working poverty is increasingly highlighted as a key challenge in both employment and social inclusion policies; whereas it is therefore essential to re-balance the Integrated Guidelines to deliver on their social and environmental targets and consider the synergies between the different areas,
tā kā iepriekšminētās nodarbinātības un sociālo lietu ministru neformālās sanāksmes Gimaranšā secinājums bija, ka sociālā integrācija ir būtisks ilgtspējīgas attīstības faktors Eiropā, jo tā nodrošina instrumentus iespēju radīšanai visiem, kā arī tā pozitīvi ietekmē nodarbinātību, prasmes un cilvēka attīstību;
whereas the above-mentioned informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães concluded that social inclusion is a fundamental dimension of sustainable development strategies in Europe as it provides the tools to create opportunities for all and has positive effects on employment, skills and human development,
tā kā daudzi dalībvalstu reformu programmu pasākumi, it sevišķi tie, kuru mērķis ir sekmēt nodarbinātību, neapšaubāmi ietekmē sociālās integrācijas politiku, taču sociālās integrācijas mērķi un politikas nostādnes joprojām bieži netiek iekļauti NPR procesā,
whereas many measures in the NRP process have clear effects on social inclusion policies, especially measures targeting employment, while social inclusion objectives and policies are still often absent in the NRP process,
Ārpolitikas nostādnes
External policies
atzīmē, ka ekonomikas globalizācija rada jaunas iespējas ES ekonomikai, kurai būs vēl svarīgāka nozīme turpmākajās desmitgadēs un kura var gūt papildu labumu, izmantojot apjomradītus ietaupījumus, kompetenci, urbanizāciju, tīklus un pozitīvu reputāciju;
Notes that globalisation of the economy creates new opportunities for EU economies that are bound to play a more important role in the decades to come and gain additional benefits by exploiting economies of scale, capacity, urbanisation, networks and a positive reputation;
uzsver, ka ES var sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus savā teritorijā, tikai aktīvi un vienoti darbojoties globālā mērogā; tāpēc atzinīgi vērtē nodomu izstrādāt saskaņotu Lisabonas stratēģijas ārējo dimensiju; uzskata, ka ārpolitikas visaptverošai pieejai, kurā galvenā vērība pievērsta sadarbībai reglamentēšanas jomā, standartu konverģencei un noteikumu līdzvērtībai, jāveicina kā godīga konkurence, tā tirdzniecība; šajā sakarībā tomēr brīdina, ka nedrīkst par zemu novērtēt nozīmi, kāda ir turpmākiem uzlabojumiem iekšējā sadarbībā un reformu procesos;
Stresses that the EU can only achieve its Lisbon objectives internally by being active and united on the global stage; welcomes therefore the intention to develop a coherent external dimension of the Lisbon Strategy; considers that a comprehensive external policy approach focusing on regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules has to promote both fair competition and trade; warns in this context, however, against underestimating the importance of further improvements in internal cooperation and reform processes;
uzsver, ka ES ir pieaugoša nozīme kā globālai dalībniecei, un tā ir viena no galvenajiem atvērtās pasaules ekonomikas ieguvējiem, jo ir viena no lielākajām preču eksportētājām un importētājām pasaulē, tā ir pasaules lielākā pakalpojumu eksportētāja, kā arī otrais lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu mērķis un avots; uzskata, ka tāpēc ES ir uzticēta liela atbildība, risinot globālus jautājumus un veidojot kopējās ārējās ekonomikas politikas instrumentus, lai atbilstīgi pārvaldītu ES vienotā tirgus ārējo ietekmi;
Emphasises the emerging importance of the EU as a global player and one of the major beneficiaries of the open world economy, as the world's larger exporter and importer of goods, the world's largest exporter of services and the second largest destination and origin of Foreign Direct Investment; considers that, as such, it has a strong responsibility to tackle global issues and create common external economic policy tools to adequately manage the external impact of the EU single market;
uzskata, ka rūpniecības nozaru vispārējā konsolidācija un tas, ka ES uzņēmējsabiedrības pāriet trešo valstu investoru rokās un otrādi, pazemina kapitāla reālo vērtību; prasa veikt pasākumus, lai cīnītos pret protekcionismu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; taču norāda, ka bez atbilstīgas koordinācijas, izstrādājot ES uzraudzības pamatnostādnes, un bez stingras ES konkurences noteikumu ievērošanas, iespējams, varētu mazināties vienotā tirgus priekšrocības un apjomekonomika, kura sasniegta, ES piedaloties pasaules tirgū kā vienotam veselumam;
Considers that global consolidation of industries and acquisitions of EU companies by third-country investors and vice versa lowers the effective cost of capital; calls for measures to be taken to combat protectionism both inside and outside the European Union; points out, however, that without appropriate coordination in creating the EU supervisory framework and vigorous enforcement of EU competition rules the advantages of the single market and the benefits of scale which are gained due to EU participation in a global market as a single entity could potentially be diminished;
pauž atbalstu ECB neatkarībai monetārās politikas noteikšanā un pasaules finanšu tirgu nestabilitātes pārvaldības jomā; uzsver, ka eiro valūtas vērtības celšanās ir saistīta ar trešās valstīs konstatēto pieaugošo nestabilitāti un vājo pieprasījumu ES, kas paaugstina konkurences spiedienu uz ES uzņēmumiem, un konstatē, ka ir nepieciešama ES atbilde saprātīgas ekonomikas politikas, starptautisku nolīgumu un sadarbības formā;
Advocates the independence of the ECB in setting monetary policy and in managing volatility of global financial markets; emphasises that the appreciation of the Euro exchange rate is the result of mounting imbalances in third countries and sluggish demand in the EU, which raises competitive pressure on EU companies, and identifies the need for an EU response through sound economic policies, international agreements and cooperation;
pauž viedokli, ka arvien lielāks pieprasījums pēc dabas resursiem, pamatproduktiem un pamatpakalpojumiem, ko veicina attīstības valstu ekonomikas izaugsme, var izraisīt inflācijas spiedienu uz ES dalībvalstu ekonomiku, kuru līdz šim mazināja ES ieguldījums, kas veicināja piedāvājuma pieaugumu pasaulē; uzskata — lai risinātu šo problēmu, ES dalībvalstīm jāizstrādā ekonomikas politikas pretinflācijas līdzekļi līdztekus tehnoloģiskās izaugsmes stratēģijām un iespējamai makroekonomikas pielāgošanas sistēmai, kā arī jāuzlabo koordinācija;
Is of the opinion that surges in demand for natural resources, basic products and services driven by the growth of developing economies may exert inflationary pressure on EU Member States' economies which until now was offset by their contribution to the increase in global supply; considers that anti-inflationary economic policy tools with strategies of technological growth and a framework for possible macroeconomic adjustment and improved coordination should be prepared by the EU Member States to address this problem;
atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sarunās ar trešām valstīm turpmāk veidot sadarbību regulēšanas jomā, standartu konverģenci un noteikumu līdzvērtību; aicina Komisiju veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un profesionālās dzīves kvalitāti, cīnīties pret sociālo dempingu, tirdzniecības un sadarbības līgumos ar trešām valstīm sistemātiski iekļaut sadaļu par ilgtspējīgu attīstību, prasot ratificēt un izpildīt Starptautiskās Darba organizācijas pamatstandartus un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības principus, kā arī sistemātiski ievērot tās sociālās vērtības un principus, slēdzot nolīgumus ar trešām valstīm;
Welcomes the Commission's intention further to develop regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules in its discussions with third countries; calls on the Commission to promote decent work and quality of working life, combat social dumping, systematically include a chapter on sustainable development in its trade and cooperation agreements with third countries, requiring ratification and enforcement of core International Labour Organisation standards and decent work principles, and systematically apply its social values and principles when concluding agreements with third countries;
Saikne starp sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stratēģijām un integrētajām pamatnostādnēm
Bridge between Strategies for Social Protection and Social Inclusion and Integrated Guidelines
atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par to, ka lielāka uzmanība tiks veltīta aktīvai iesaistīšanai un vienādām iespējām un ka jāsekmē atbilstīga sociālā aizsardzība un jāpastiprina nabadzības apkarošana, ka visā Eiropā būs nepieciešami efektīvāki līdzekļi, lai nodrošinātu pilsoņu tiesības uz piekļuvi nodarbinātībai, izglītībai, sociālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpei un citām sociālās aizsardzības jomām;
Welcomes the Commission's statement that more attention will be given to active inclusion and equal opportunities, that adequate social protection should be promoted and the fight against poverty reinforced and that more effective means of ensuring citizens' existing rights of access to employment, education, social services, health care and other forms of social protection are needed across Europe;
uzsver, ka jānodrošina un jāuzlabo sociālās dimensijas integrēšana un atpazīstamība Lisabonas stratēģijas nākamajā posmā un it īpaši integrētajās pamatnostādnēs; uzskata, ka nekavējoties ir jāpārvar pašreizējā nelīdzsvarotība nodarbinātības pamatnostādnēs, kurās nepietiekami novērtēti tādi konkrēti sociālie pamatmērķi kā nabadzīgo strādājošo skaita samazināšana un pieejamības uzlabošana kvalificētai nodarbinātībai, izglītībai, veselības aprūpei un citām ikvienam paredzētajām sociālās aizsardzības jomām; aicina Komisiju pieņemt integrētās pamatnostādnes, lai varētu risināt jaunos uzdevumus un novērstu šos trūkumus;
Stresses the need to ensure and improve the integration and visibility of the social dimension in the next cycle of the Lisbon Strategy, and, in particular, in the Integrated Guidelines; considers that there is an urgent need to overcome the existing imbalance in the Employment Guidelines, which fail to give weight to certain basic social objectives, such as those that aim to reduce the number of working poor and increase access to high-quality employment, education, health care and other forms of social protection for all; calls on the Commission to adapt the Integrated Guidelines in order to face up to the new challenges and overcome those shortcomings;
aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt sistemātisku pieeju, kas nodrošinātu efektīvu saskaņotību starp NRP procesu attiecībā uz izaugsmi un jaunām un labākām darbavietām, no vienas puses, un sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas procesu, no otras puses;
Calls on the Commission and Member States to adopt a systematic approach ensuring effective coherence between the NRP process geared to growth and more and better jobs on the one hand and the social protection and social inclusion process on the other;
Nodarbinātības pamatnostādņu ieviešana
Implementation of Employment Guidelines
aicina Komisiju pievērsties lielajām atšķirībām dalībvalstu vidū attiecībā uz nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu un efektivitāti, nodrošinot, ka dalībvalstis vispusīgāk piemēro Eiropas Nodarbinātības stratēģijas rādītājus un mērķus, mūžizglītības instrumentus un pasākumus, kas noteikti Eiropas Jaunatnes paktā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Eiropas rīcības plānā 2006.–2007. gadam saistībā ar invalīdu stāvokli; prasa visas šīs saistības, mērķus un kritērijus pilnībā iekļaut integrētajās pamatnostādnēs, lai uzlabotu Eiropas Nodarbinātības stratēģijas konsekvenci un efektivitāti;
Calls on the Commission to address the wide divergence among the Member States in implementation and effectiveness of the Employment Guidelines by ensuring that Member States more comprehensively apply the EES indicators and targets, lifelong learning instruments and measures set out in the European Youth Pact, the European Pact for Gender Equality and the EU Disability Action Plan 2006-2007; calls for all those commitments, targets and benchmarks to be fully incorporated in the Integrated Guidelines to improve the coherence and efficiency of the EES;
uzsver nodarbinātības politikas stratēģiskās kapacitātes palielināšanas lielo nozīmi; aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņošanas procesā īpašu uzmanību veltīt darbavietu kvalitātei, darba, ģimenes un privātās dzīves savienošanai, izglītības un apmācības kvalitātei un pieejamībai visiem, tiesību aktu diskriminācijas apkarošanai ieviešanu, sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju politikas stiprināšanai, kā arī imigrācijas jautājumiem;
Underlines the great importance of enhancing the strategic capacities of employment policies; calls on the Commission and Member States to pay particular attention in their coordination processes to the quality of jobs, the reconciliation of work, family and personal life, the quality and availability of education and training for all, the implementation of anti-discrimination legislation, the strengthening of equal opportunities policies for women and men, and immigration issues;
atbalsta saskaņotu kopēju principu kopuma pieņemšanu saistībā ar elastīguma un drošības apvienošanu gan attiecībā uz darba ņēmējiem, gan darba devējiem darba tirgū; aicina dalībvalstis ieviest šos kopējos principus apspriedēs ar sociālajiem partneriem saistībā ar dalībvalstu reformu programmām un uzsver būtisko nozīmi, kāda ir apmācībai un pārkvalifikācijai, aktīvai darba tirgus politikai, atbilstīgai sociālajai aizsardzībai un darba tirgus segmentācijas izjaukšanai, nodrošinot visiem darba ņēmējiem darba tiesības;
Supports the adoption of a balanced set of common principles regarding flexicurity, combining flexibility and security for employees and employers on the labour market; encourages Member States to mainstream those common principles in their NRP consultation with the social partners and highlights the central role of training and retraining, active labour market policies, adequate social protection and the breakdown of labour market segmentation by ensuring employment rights for all workers;
Tautsaimniecības politika
Economic policies
atzīmē, ka ES jāizskaidro, kādus ieguvumus sniedz iekšējais tirgus, jo iedzīvotāji ir satraukti, ka pastiprinātā konkurence, ko veicinājusi paplašināšanās, integrācija un darbaspēka mobilitāte tradicionālos darba veidus nomaina ar elastdrošības ( flexicurity ) modeļiem, un uzskata, ka šīs bažas jānovērš, izmantojot pasākumus, kas paplašina piedāvājumu un uzlabo to sabiedrisko preču un pakalpojumu kvalitāti, kuri ar laiku var palīdzēt palielināt ražīguma pieaugumu un sekmēt darba tirgus politiku;
Notes that the EU must make an effort to explain the benefits of the internal market to citizens who are worried that enhanced competition driven by enlargement, integration and labour mobility shifts traditional working patterns towards flexicurity models, and believes that these worries should be addressed through policy actions to expand the supply and improve the quality of those public goods and services that, over time, can help to augment productivity growth and active labour market policies;
pauž bažas par to, vai Eiropas izaugsme būs pietiekama, lai pārvarētu pasaules finanšu tirgu un valūtas maiņas kursa svārstības; uzskata, ka stabila ekonomikas politika varētu palīdzēt stiprināt uzticību un mazināt nenoteiktību pašreizējās finanšu tirgus nestabilitātes apstākļos; norāda, ka viena no būtiskākajām problēmām, ar kurām saskaras Eiropas ekonomika pēdējos gados, ir nepietiekams iekšzemes pieprasījums;
Is concerned about the extent to which European growth will be strong enough to offset the volatility of global financial markets and exchange rates; believes that sound economic policies would help to strengthen confidence and reduce uncertainty in the context of the current financial volatility; points out that one of the fundamental problems facing the European economy in recent years has been insufficient domestic demand;
uzsver, ka dažu dalībvalstu ekonomikā ir pārmērīgs kapitāla pieplūdums; šajā sakarā uzsver arī, ka izšķiroša nozīme ir stabilas fiskālās politikas un atbilstīgu valsts finanšu uzlabotai koordinācijai, tostarp būtiskiem ieguldījumiem saistībā ar Lisabonas stratēģiju;
Underlines that there are significant spill-over effects among Member States' economies; stresses in this context that improved coordination on both sound fiscal policies and high-quality public finances, including essential 'Lisbon investments', is of crucial importance;
pauž viedokli, ka finanšu tirgus pārskatāmība, efektīvi konkurences noteikumi, atbilstīgs tiesiskais regulējums un pārraudzība arī turpmāk būs izšķiroši faktori, ņemot vērā finanšu tirgus globalizāciju un nepieciešamību garantēt patērētāju tiesības; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt ar finanšu tirgus jautājumiem saistītas Eiropas iniciatīvas saskaņā ar Kopienas Lisabonas programmu;
Is of the opinion that financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation and supervision will continue to be crucial, bearing in mind the globalisation of financial markets and the need to ensure consumer rights; calls therefore on the Commission to elaborate the financial market issues into respective Europe-wide initiatives in the framework of the Community Lisbon Programme;
uzsver, ka ražošanas pieauguma palēnināšanās rada bažas ekonomikas politikā un šīs palēnināšanās izpausmes katrā dalībvalstī ir atšķirīgas, kaut gan tomēr ir vispārēja kopīga pazīme, kas norāda uz trūkumiem tirgus darījumos, izplatīšanas un finanšu pakalpojumu jomā;
Stresses that the slowdown in productivity growth is a matter for concern for economic policy and differs throughout the EU, which, however, has an overall common pattern indicating weaknesses in markets, distribution and financial services;
norāda, ka mazattīstītās ražošanas nozarēs strukturālas elastības trūkums kavē jaunu tehnoloģiju efektīvu izmantošanu un pieejamību sadarbības tīkliem; uzskata, ka ekonomikas politikas pamatnostādnēs ir jāiekļauj piedāvājuma jomas pasākumi, kas rada labvēlīgu vidi pārrobežu uzņēmējdarbībai un paātrina vienota iekšējā finanšu tirgus izveidi;
Points out that the structural rigidities prevent efficient use of new technologies and accessibility of networks in industries which are lagging behind; believes that economic policy guidelines should include supply-side actions defined to create a favourable environment for cross-border operations by business and to speed up the appearance of a single financial market;
atzīst, ka Eiropai nepieciešama straujāka pāreja no inovācijām uz jauniem produktiem un pakalpojumiem; tāpēc atbalsta Komisijas prasību saistībā ar „zināšanu trīsstūri” — pētniecība, izglītība un jauninājumi; cer, ka tiks veikti efektīvāki ieguldījumi jaunu prasmju jomā, mūžizglītībā un mūsdienīgās izglītības un apmācības sistēmās;
Acknowledges that Europe needs a faster transformation of innovation into new products and services; supports therefore the Commission's demand for a 'knowledge triangle' of research, education and innovation; expects more effective investments in new skills, lifelong learning and modern education/training systems;
pauž atbalstu ekonomikas pārstrukturizācijai, kuru sekmē jauninājumi pārvaldības procesos, procedūrās un organizatoriskās struktūrās; pauž viedokli, ka jaunām uzņēmējsabiedrībām šajā jomā nepieciešama labāka piekļuve kapitālam un tām jābūt radošākām un ka tās piedāvā daudz iespēju mazajiem uzņēmumiem un jauniešiem;
Advocates support for restructuring of the economy driven by innovation in managerial processes, procedures and organisational structures; is of the opinion that new companies in this field need more access to capital and more creativity and that they offer numerous opportunities to small businesses and the younger generation;
atzīmē, ka konkurences politikai jāpapildina struktūrpolitika, jānovērš karteļu veidošanās, kā arī jānodrošina, ka noteikumi ir tādi, kas neļauj izstumt mazos uzņēmumus;
Notes that competition policy should be complementary to structural policies, prevent the emergence of cartels and ensure that conditions do not make it possible to crowd out small business;
ir pārliecināts, ka tirgus darījumu, izplatīšanas un finanšu pakalpojumu uzlabošanos var sasniegt, paplašinot sadarbību ekonomikas reformu jomā dažādās dalībvalstīs, jo īpaši eiro zonā, un modernizējot ekonomiku, palielinot investīcijas tehnoloģijā; atbalsta integrētu tautsaimniecības pārvaldības metodi, kuras pamatā ir integrācijas pievienotā vērtība;
Believes that improvements in the operation of markets, distribution and financial services could be achieved by broadening coordination of economic reforms in different Member States, in particular within the euro area, and modernisation of the economy by increasing efforts to invest in technology; supports an integrated economic governance approach based on the added value of integration;
Institucionāli pasākumi
Institutional arrangements
uzskata, ka ilgtermiņa ilgtspējīgas tautsaimniecības izaugsmei nebūs automātiskas ietekmes un ka tādu iestāžu izveide, kuras reaģē uz tirgus prasībām, nosaka to, vai tautsaimniecība spēj īstenot savu strukturālās izaugsmes potenciālu; tāpēc mudina Komisiju iesniegt patiesi atjauninātas integrētās pamatnostādnes 2008.–2010. gadam;
Is of the opinion that the influence of the economic setting on long-term growth is not an automatic one and that the development of institutions responsive to markets determines whether or not the economy is able to realise its structural growth potential; urges the Commission therefore to present genuinely up-dated Integrated Guidelines 2008-2010;
uzskata, ka ES institucionālās attīstības tendencēm jāveicina ekonomikas politikas nostādņu efektīvu koordināciju un jānodrošina atbilstība starp integrētajām pamatnostādnēm un dalībvalstu reformu programmām; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstu reformu programmas tiek vairāk saskaņotas ar integrētajām pamatnostādnēm, un izstrādāt ieteikumus konkrētām dalībvalstīm, balstoties uz rādītājiem, kas atspoguļo dalībvalstu saistību izpildi;
Believes that EU institutional developments should facilitate efficient coordination of economic policies and ensure consistency between the integrated guidelines and national reform programmes; calls therefore on the Commission to ensure that national reform programmes draw more on the integrated guidelines and to issue country-specific recommendations to Member States based on indicators to measure the performance of Member States;
norāda, ka Eirogrupas, Ekonomikas un finanšu komitejas, Finanšu pakalpojumu komitejas un Ekonomikas politikas komitejas darba pārredzamība ir ļoti svarīga ES tautsaimniecības politikas darbību saskaņošanai un ieviešanai;
Points out that transparency of the work performed by the Eurogroup, the Economic and Financial Committee (EFC), the Financial Services Committee (FSC) and the Economic Policy Committee (EPC) is vital for efficient coordination and implementation of EU economic policy actions;