natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropa baudīs šīs digitālās revolūcijas augļus tikai tad, ja dalībai jaunajā digitālajā sabiedrībā būs mobilizēti visi ES iedzīvotāji, dodot viņiem iespējas tajā pilnvērtīgi piedalīties.
Europe will only reap the benefits of this digital revolution if all EU citizens are mobilised and empowered to participate fully in the new digital society.
Šajā ziņojumā aplūkotās politikas jomas un darbībspēju veicinošie faktori veido vispārēju ES IST politikas noteikumu kopumu nākamajiem pieciem gadiem, kuru referente ierosina dēvēt par „ Programmu 2015 .eu ”.
The policy areas and enabling factors identified in this report form an overall ICT policy framework for the EU over the next five years that the rapporteur proposes to call ' 2015.eu agenda ' .
Atjaunināto programmu „ 2015 .eu ” grafiski var attēlot kā izvērstu spirāli (sk. pielikumu).
This renewed agenda can be graphically depicted as a virtuous 2015.eu spiral (see Annex).
Spirāles centrā ir cilvēks (gan kā pilsonis, gan kā patērētājs).
The core of the spiral is the person (both as citizen and as consumer).
Ikviena indivīda rīcībā vajadzētu nodrošināt attiecīgu kompetenci un vispārpieejamu piekļuvi ātrdarbīgam internetam .
Each person should be empowered with the appropriate competences and ubiquitous and high-speed access .
Iedzīvotājiem vajadzīgs arī skaidrs tiesiskais regulējums, kas aizsargātu viņu tiesības un sniegtu vajadzīgo uzticēšanās sajūtu un drošību .
Citizens also need a clear legal framework that protects their rights and that provides them with the necessary trust and security .
Tas ir priekšnosacījums digitālo pakalpojumu un satura brīvai neaizšķērsotai pieejamībai iedzīvotājiem visā iekšējā tirgū („piektā brīvība”).
This is essential for citizens to enjoy the freedom to access without impediments digital services and content throughout the entire internal market ('fifth freedom').
Visbeidzot, mūsu ekonomikas turpmākai konkurētspējai un lielākai sabiedrības pārticībai ir nepieciešams zināšanu un tehnoloģijas atbalsts.
Finally, knowledge and technologies are indispensable for supporting the competitiveness of our economy and a more prosperous society .
Šis ziņojums ir paredzēts kā metodisks līdzeklis un iedvesmotājs, jo sevišķi Komisijai, tādas visaptverošas 2015. gada stratēģijas priekšlikuma un rīcības plāna izstrādei, kas mobilizētu visus attiecīgos ES instrumentus: finansējumu, ieteikuma tiesību instrumentus, normu izpildi un, ja vajadzīgs, mērķtiecīgus tiesību aktus.
This report is intended to provide guidance and inspiration, notably to the Commission, for the proposal of a comprehensive 2015 strategy and action plan mobilising all appropriate EU instruments: funding, soft law , enforcement and, where necessary, targeted legislation.
I. Iedzīvotāju un patērētāju darbībspējas vairošana
I. Empowering citizens and consumers
Eiropa baudīs digitālās revolūcijas augļus tikai tad, ja jaunajā digitālajā sabiedrībā iesaistīsies visi iedzīvotāji un viņiem būs nodrošinātas iespējas tajā pilnvērtīgi piedalīties.
Europe will only reap the benefits of this digital revolution if all EU citizens are mobilised and empowered to participate fully in the new digital society.
Tam vajadzīgs, lai ieguldītāji būtu pārliecināti uzņemties ilgtermiņa saistības, lai valdības būtu pārliecinātas apņēmīgāk pāriet uz e-pārvaldi un iedzīvotāji uzticētos digitāliem pakalpojumiem.
This requires confidence by investors to make long term commitments, confidence by governments to move more strongly to e-government and confidence by citizens to use the digital services
Nodrošināt vispārpieejamu piekļuvi ātrgaitas internetam
Ensuring ubiquitous and high-speed access
Priekšnosacījums uz zināšanām balstītas sabiedrības tapšanai Eiropā ir elastīgu un drošu fiksētu un bezvadu platjoslas tīklu pieejamība visiem lietotājiem.
A prerequisite for the creation of a European knowledge society is that all users have access to resilient and reliable wired and wireless broadband networks.
Bezproblēmu piekļuve ātrgaitas internetam būs nodrošināta tad, ja plaši pieejamas un sadarbspējīgas būs gan fiksēta pieslēguma, gan bezvadu tehnoloģijas.
Fixed and wireless technologies need to be widely available and interoperable to allow seamless high rate access to the Internet.
Tam vajadzīga rīcībpolitika, kas ikvienai kopienai neatkarīgi no atrašanās vietas palīdzētu nodrošināt piekļuvi internetam ar taisnīgiem nosacījumiem un par konkurētspējīgu cenu, tādējādi gādājot, ka neviens Eiropas iedzīvotājs netiek atstumts.
This requires policies that promote access on fair terms and at competitive prices to all communities, irrespective of location, thereby ensuring that no European citizen faces exclusion.
Pilnvērtīga tiešsaistes sabiedrība nozīmē arī to, ka plaši tiek lietoti mobilie sakari.
A fully connected society means today also a mobile society.
Mobilo sakaru nozares ekonomika ir vislielākajā mērā atkarīga no frekvenču spektra izmaksām un pieejamības, un ir svarīgi, lai digitālās dividendes joslu spektrs taptu pieejams iespējami ātri, nepazeminot tagadējo raidpakalpojumu vai citu pakalpojumu kvalitāti.
The economics of mobile are highly dependant on spectrum cost and availability and it is important that the spectrum in the Digital Dividend bands is made available as soon as practical without compromising existing broadcast or other services.
Politikas mērķi:
Policy goals:
· līdz 2013. gadam ikvienā mājsaimniecībā Eiropas Savienībā vajadzētu būt pieejamam platjoslas interneta pieslēgumam par konkurētspējīgu cenu;
· Every EU household should have access to broadband Internet at a competitive price by 2013.
· jāuztur Eiropai pasaules progresīvākā kontinenta reputācija mobilo sakaru jomā, panākot, ka līdz 2015. gadam 75 % mobilo sakaru lietotājiem vajadzētu lietot 3G vai jaunākas paaudzes sakarus.
· Keep Europe as the mobile continent in the world: 75% of mobile subscribers should be 3G (or beyond) users by 2015.
Politikas darbības:
Policy actions:
· līdz 2010. gadam Komisijai pārskatīt universālā pakalpojuma saistības;
· Review by the Commission of the universal service obligations by 2010.
· pieņemt Eiropas ātrgaitas platjoslas interneta stratēģiju, kurā ietilptu atjaunināti dalībvalstu mērķi (2010–2015);
· European high-speed broadband strategy, including an update of Member States’ targets (2010-2015).
· paātrināt saskaņotu digitālās dividendes ieviešanu (2010–2015) un, piešķirot dividendes joslas, atbalstīt platjoslas pieslēguma pārklājuma paplašināšanu un tā kvalitātes uzlabošanu.
· Accelerate the harmonised deployment of the Digital Dividend (2010-2015) and support the extension of coverage and quality of broadband through its allocation.
Ātrgaitas tīklu ieviešana visā Eiropā nepārprotami varētu prasīt lielus kapitālieguldījumus.
The capital outlays potentially needed for deploying high-speed networks throughout the EU are clearly significant.
Telekomunikāciju paketes jaunie noteikumi par NGA nodrošina stabilu un prognozējamu normatīvo vidi, kas stimulētu ieguldījumus, vienlaikus saglabājot konkurenci un atalgojot risku.
The new provisions of the telecoms package relating to NGA provide a stable and predictable regulatory environment to stimulate investment while safeguarding competition and rewarding risk
· līdz 2015. gadam 50 % ES mājsaimniecību vajadzētu būt apgādātām ar ātrgaitas tīkla pieslēgumu.
· 50% of EU households should be connected to high-speed networks by 2015.
· iespējami drīz (pirms 2011. gada vidus) transponēt telekomunikāciju paketi.
· Swift transposition of the telecoms package (before mid 2011).
Digitālā kompetence integrētai digitālai sabiedrībai
Digital competences for an inclusive digital society
Eiropas potenciāls ir tās iedzīvotāju prasmes, tās darbaspēks un organizācijas.
Europe's potential lies in the skills of its population, its workforce, and its organizations.
Bez visaptverošas infrastruktūras IST ir izmantojamas tikai ierobežoti; prasmju trūkums savukārt ierobežo to izmantojumu tautsaimniecībā un sociālajā jomā.
Without pervasive infrastructure there can only be limited use of ICT and without skills there can only be limited economic and social value from that use.
Ignorējot IST prasmju trūkumu, tas kļūtu par vājo vietu, kas Eiropas Savienībai liegtu kļūt konkurētspējīgai globālajā ekonomikā.
If ignored, the lack of ICT skills will be the bottleneck that prevents the EU from being competitive in the global economy.
Dažādās vecuma grupās būs pieprasītas atšķirīgas prasmes un rīki, taču tie ir ļoti vajadzīgi ikvienā grupā.
Skills requirements and tools will differ between age groups, but the necessity is strong in all groups.
· līdz 2015. gadam digitālās pratības un kompetences trūkums jāsamazina uz pusi;
· Halve the digital literacy and competence gaps by 2015.
· līdz 2015. gadam visās pamatskolās un vidusskolās vajadzētu būt ātrdarbīgam interneta pieslēgumam;
· All primary and secondary schools should have high speed internet connections by 2015.
· līdz 2012. gadam visus pamatskolas un vidusskolas skolēnus vajadzētu apmācīt par riskiem interneta vidē un tā drošu un atbildīgu lietošanu;
· All primary and secondary school students should receive training on Internet risks and about a safe and responsible use of it by 2012.
· visiem darbspējas vecuma pieaugušajiem vajadzētu piedāvāt iespējas apgūt IST (2010–2015).
· All adults of working age should be offered ICT training opportunities (2010-2015).
· Digitālās pratības un kompetences rīcības plāns (2010–2015), kurā ietilptu:
· Digital literacy and competence Action Plan (2010-2015) comprisingy:
- speciāli digitālās pratības mācību pasākumi (t.i. taloni) atstumtības riskam pakļautajām grupām;
- Specific digital literacy training actions (i.e. vouchers) for groups at risk of exclusion .
- valsts un privātā sektora partnerības un stimuli tādām privātā sektora iniciatīvām, kas nodrošinātu apmācības visiem nodarbinātajiem;
- Public-private partnerships and incentives to private sector initiatives to provide training to all employed people.
- iniciatīva „Internetā rīkojies gudri!”, kas visus skolēnus un studentus iepazīstinātu ar drošu IST izmantošanu;
- ' Be smart online! ' initiative to make all students familiar with the safe use of ICT.
- ES līmeņa IST diploms kā standartizglītības daļa un ES sertifikācijas sistēma digitālām prasmēm, kas iegūtas ārpus formālās izglītības sistēmas.
- EU level ICT diploma as part of standard education and EU certification scheme for digital skills acquired outside the formalised education system.
Digitālās tiesības
Digital rights
Ja uzticēšanās tiesiskajam regulējumam ir nepietiekama, iedzīvotāji atturas savstarpēji sadarboties, brīvi paust viedokli un veikt darījumus.
When there is no sufficient confidence in a legal framework, citizens refrain from interacting, expressing freely their opinions and entering into transactions.
Jaunās tiešsaistes vides sociālo un ekonomisko potenciālu Eiropa varēs pilnīgi izmantot tikai tad, ja iedzīvotājiem būs nodrošinātas vajadzīgās iespējas un informācija.
Only through properly empowered and informed citizens will Europe unlock the full social and economic potential of the new online environment.
Iedzīvotājus vajadzētu informēt par to, kā rīcība tiešsaistes vidē ietekmē privātumu, un iedzīvotājiem vajadzētu piešķirt tiesības prasīt personas datus dzēst, pat ja tie sākotnēji ievākti ar datu subjekta piekrišanu.
Citizens should be made aware of the privacy impact of their behaviour in an online context, and should be afforded the right to require the removal of personal data even when the data was initially collected with the consent of the data subject.
Vēl viens liels uzdevums ir kibernoziegumu apkarošana.
The fight against cybercrime is another significant challenge.
Produktīvi piemērot ES tiesību aktus šajā jomā bieži kavē juridiski pārrobežu jautājumi, piemēram, par jurisdikcijas kompetenci vai piemērojamiem tiesību aktiem.
The effective enforcement of EU legislation in this field is often obstructed by cross-border legal issues, such as competent jurisdiction or applicable law.
· visiem iedzīvotājiem vajadzētu būt informētiem par pamattiesībām digitālajā vidē;
· All citizens should be aware of their basic digital rights.
· visiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai kontrolēt savus datus („tiesībām tikt aizmirstam”).
· All users should have control of their own data ( ' right to be forgotten ' ).
· līdz 2012. gadam pieņemt hartu par iedzīvotāju un patērētāju tiesībām digitālajā vidē;
· Charter of citizens’ and consumers’ rights in the digital environment by 2012.
· visām dalībvalstīm ratificēt Konvenciju par kibernoziegumiem (2010–2015).
· Ratification of Cybercrime Convention by all Member States (2010-2015) .
Atklāts un konkurētspējīgs digitālais vienotais tirgus
An open and competitive digital single market
Sekmīga digitālā ekonomika ir ES tautsaimniecības panākumu obligāts priekšnoteikums.
The well–functioning of the digital economy is imperative for the well–functioning of the entire EU economy.
Tomēr digitālo pakalpojumu brīvu kustību patlaban stipri traucē noteikumu sadrumstalotība valstu līmenī.
However, the free movement of digital services is today severely hindered by fragmented rules at national level.
Tirgojot preces pāri robežām, uzņēmumi sastop daudzus kavēkļus, kurus galvenokārt radījušas atšķirības starp dalībvalstu līmenī piemērojamiem noteikumiem tādās jomās kā patērētāju aizsardzība, PVN likmes, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu pārstrāde, noteikumi attiecībā uz konkrētiem produktiem un maksājumu darījumi.
Businesses are facing many barriers to selling across the borders, mainly because of the different regulations applicable at Member State level in areas such as consumer protection, VAT, recycling of electrical and electronic equipment, specific products regulations, and payment transaction.
Ja šī problēma netiks atrisināta, uzņēmumi un patērētāji nevarēs izmantot visas digitālās ekonomikas iespējas.
Unless this is solved, businesses and consumers will never reach the full potential of the digital economy.
Efektīvi ieviest jaunos reglamentējošos noteikumus
Implementing effectively the new regulatory framework
Eksperti lēš, ka noteikumu sadrumstalotība telesakaru jomā Eiropas uzņēmumiem gadā izmaksā EUR 20 miljardus — šīs izmaksas būtu jālikvidē iespējami drīz, īstenojot reformas un efektīvi piemērojot jaunos noteikumus.
Regulatory fragmentation in telecoms costs Europe’s businesses €20 billion per year according to experts' estimates –a cost factor that should be eliminate as soon as possible by bringing the reforms into force, and by applying the new rules effectively.
· jāpanāk, ka elektronisko sakaru tirgus ir pilnībā konkurētspējīgs;
· Achieving a fully competitive electronic communications market.
· jāsaglabā atvērta interneta vide, kurā būtu ievērotas iedzīvotāju tiesības piekļūt informācijai, to izplatīt un pēc izvēles izmantot lietotnes un pakalpojumus.
· Safeguarding an open Internet respecting the right of citizens to access and distribute information or run applications and services of their choice.
· iespējami drīz (pirms 2011. gada vidus) transponēt un īstenot pārskatītos reglamentējošos noteikumus;
· Transpose and implement the revised regulatory framework as quickly as possible (before mid 2011).
· iespējami drīz vajadzētu uzsākt BEREC darbību;
· BEREC should be operational as soon as possible.
· saskaņoti īstenot „tīkla neitralitātes” noteikumus dalībvalstīs;
· Harmonised implementation of the ' net neutrality ' provisions in the Member States.
· līdz 2013. gadam atrisināt viesabonēšanas problēmu, izskaužot vajadzību pastāvīgi regulēt mazumtirdzniecības cenas.
· Solution to the problem of roaming avoiding the need to perpetually regulate retail prices by 2013.
Veicināt digitālo pakalpojumu tirgus attīstību
Boosting the digital services market
Pagaidām nav izdevies Eiropā izveidot vienotu tiešsaistes pakalpojumu tirgu, kas darbotos pilnvērtīgi.
We have not achieved yet in Europe a fully functioning single market for online services.
Skaitļi apliecina, ka no visiem darījumiem, ko Eiropas patērētāji veikuši tiešsaistē, tikai 7 % ir pārrobežu darījumi, un sarežģītus interneta pakalpojumus pēdējo 3 mēnešu laikā ir izmantojuši tikai 35 % no ES iedzīvotāju kopskaita.
Figures speak for themselves: only 7% of all transactions made by European consumers over the web are cross-border; only 35% of the total population in the EU have used advanced internet services in the last 3 months.
Apjomradītus ietaupījumus Eiropas tirgū ar 500 miljoniem patērētāju kavē gūt sadrumstalotība, kas uzņēmējiem un patērētājiem rada zaudējumus.
Fragmentation in Europe’s market of 500 million consumers prevents economies of scale, to the detriment of businesses and consumers.
ES reglamentējošie noteikumi informācijas sabiedrībai ir tapuši vairāku gadu gaitā (lielākā daļa 2000.–2005. gadā) kā atsevišķi tiesību akti, līdz beidzot tika pieņemtas vairākas ES direktīvas, kas katra attiecas uz vienu vai vairākām dažādām informācijas sabiedrības jomām (t.i., 1995. gada Datu aizsardzības direktīva, 1999. gada Elektronisko parakstu direktīva un 2000. gada Direktīva par elektronisko tirdzniecību).
The EU regulatory framework for the information society was created in a piecemeal fashion over a period of several years (mainly 2000-2005), resulting in a set of EU Directives that each cover one or more different areas of the information society (i.e. Data Protection Directive of 1995, the Electronic Signatures Directive of 1999, the Electronic Commerce Directive of 2000).
Šķiet, ka gandrīz desmit gadus pēc to pieņemšanas direktīvas vairs nenodrošina pilnvērtīgu regulējumu tiešsaistes videi, kas kļūst arvien sarežģītāka.
Almost a decade after their adoption these Directives appear dented by the increased complexity of the online environment.
Lai gan ar dažām direktīvām saistītos juridiskos jautājumus var atrisināt, tās atjauninot pakāpeniski, citas jāpārskata pamatīgāk.
While the legal issues of some Directives can be resolved through a small incremental update, other Directives need a more fundamental revision.
· līdz 2015. gadam jānovērš galvenie tiesiski normatīvie šķēršļi pārrobežu darījumiem tiešsaistē;
· Eliminate the key regulatory obstacles to cross-border online transactions by 2015.
· līdz 2015. gadam ikvienam mobilā tālruņa lietotājam vajadzētu nodrošināt iespēju šo ierīci izmantot kā mobilu naudas maku.
· Every mobile user should be able to use its device as a mobile wallet by 2015.
· pārskatīt Kopienas acquis, izvērtējot to, kā tas ietekmē elektronisko vienoto tirgu; apkopot informāciju par rezultātiem šķēršļu pārvarēšanā un mērķtiecīgi rīkoties, lai galvenos kavēkļus novērstu;
· Review the Community acquis affecting the online single market: scoreboard of obstacles plus targeted action on key impediments.
· izstrādāt vienotus ES mēroga standartus un noteikumus par mobilajiem maksājumiem (m-naudu).
· Develop common EU-wide standards and rules for mobile payments ( ' m-cash ' ).
IST rīki paver iespēju nodrošināt dziļāku sabiedrības līdzdalību, vairot piekļuvi publiskai informācijai un nostiprināt pārredzamību.
ICT tools enable enhanced public engagement, increased access to public information and strengthened transparency.
Mobilitāti vienotajā tirgū var stiprināt ar integrētiem e-pārvaldes pakalpojumiem, kas paver iespēju uzsākt un veikt uzņēmējdarbību, mācīties, strādāt, uzturēties un doties pensijā jebkur ES teritorijā.
Mobility in the Single Market can be reinforced by seamless e-Government services for setting up and running of a business and for studying, working, residing and retiring anywhere in the EU.
· visiem publiskajiem pakalpojumiem vajadzētu būt pieejamiem tiešsaistē un piekļūstamiem cilvēkiem ar invaliditāti;
· All public services should be available online and accessible by persons with disabilities by 2015.
· līdz 2015. gadam par 50 % jāsamazina oglekļa izmeši publisko pakalpojumu jomā.
· 50% reduction of the carbon footprint of public services by 2015.
· dalībvalstīm izstrādāt publisko pakalpojumu digitalizācijas plānus, tostarp:
· Develop national plans for the digital switchover of public services including:
- norādot mērķus, kas jāsasniedz, un pasākumus, kas jāīsteno, lai līdz 2015. gadam valdības dienesti un veselības aizsardzības un izglītības pakalpojumi būtu tiešsaistē un lai iedzīvotāju un uzņēmumu vidū veicinātu to izmantošanu.
- Targets and measures for getting governments, health and education services on line by 2015 and for promoting the take-up by citizens and businesses.
Attīstīt „piekto brīvību”: satura un zināšanu brīva aprite
Developing the Fifth Freedom: free circulation of content and knowledge
Runājot par digitālā satura tirgu, Eiropa nevar apgalvot, ka tā būtu lielākais tirgus pasaulē — drīzāk pastāv 27 atsevišķi tirgi.
When it comes to the provision of digital content, Europe cannot claim to be the largest marketplace in the world, it is 27 separate markets.
Satura veidotāji saskaras ar pārmērīgi sarežģītām dalībvalstu licencēšanas sistēmām, kuru dēļ saistošu legālu saturu digitālās nozares uzņēmumiem nenākas piedāvāt viegli.
Providers of content are confronted with overly complex and nationally based licensing systems, which make it more difficult for digital businesses to provide compelling legal content offers.
Tas ne vien ierobežo legāla satura pieejamību tiešsaistē, bet arī kavē jauno plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu piedāvājuma veidošanos.
This not only limits the availability of legal content online, but also stifles the development of new media services.
Norādītās problēmas ir tikai daļa no sarežģītas un aktuālas diskusijas, taču visnotaļ ilustrē briestošu vajadzību pamatīgi pārskatīt spēkā esošo autortiesību statusu digitālajā vidē.
These issues are part of a difficult and urgent debate, but illustrate in any case that a fundamental revision of the current state of online copyright is becoming necessary.
Šī diskusija jāpaātrina, lai lietotājiem un tiesību turētājiem nodrošinātu pievilcīgus, stabilus un līdzsvarotus risinājumus.
We need to accelerate this debate to ensure robust solutions that are balanced and attractive for users and right holders.
· vienkāršs, patērētājiem ērts tiesiskais regulējums par piekļuvi digitālam saturam Eiropā līdz 2015. gadam.
· A simple, consumer friendly legal framework for accessing digital content in Europe by 2015.
· līdz 2013. gadam atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pantam izstrādāt tiesību aktu par Eiropas autortiesībām;
· Establishment of an EU copyright title under Article 118 of the TFEU by 2013.
· līdz 2012. gadam izstrādāt visai Eiropai kopīgus standartus un noteikumus par maksājumiem tiešsaistē (t. i., m-naudu).
· Develop common EU-wide standards and rules for online payment methods (i.e. ' m-cash ' ) by 2012 .
Labklājīga ekonomika un sabiedrība
A prosperous economy and society
Plaši atzīta ir saistība starp tautsaimniecības rādītājiem un IST veiktajiem ieguldījumiem, jo tie ikvienā rūpniecības nozarē vairo spēju horizontāli ieviest jauninājumus, ceļ ražīgumu un palīdz optimāli izmantot dabas resursus.
It is widely acknowledged that there is a direct link between the investment in ICT and economic performance, as it raises the innovation capacities of all industrial sectors in a horizontal way, improves productivity and helps to optimise the use of natural resources.
Pētniecība un novatorisma spējas ir būtiskas, lai veidotu, apgūtu un pielāgotu IST un tās izmantotu par labu ekonomikai, sabiedrībai un kultūrai.
Research and innovation capacity is essential to be able to shape, master and assimilate ICT technologies and exploit them to economic, societal and cultural advantage.
Veicināt pasaules līmeņa pētījumus un jauninājumus
Promoting world class research and innovation
Pieejai „ Open Innovation ” („atvērta inovācija”) vajadzīga globāla sadarbība pētniecībā visos vērtību radīšanas posmos un atvieglota sadarbība ar pētniecības iestādēm ārpus Eiropas.
Open Innovation requires global interaction throughout the research value chain and easier co-operation with research institutions outside of Europe.