natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Q. tā kā migrantes, kas izvēlas zemas kvalifikācijas pagaidu darbus darba tirgus perifērijā vai veic mājsaimniecības darbus, var saskarties ar divkāršu diskrimināciju, jo papildus tam, ka viņas bieži vien strādā sliktos apstākļos, neregulāru darba laiku un dažkārt dara to nelegāli, pret viņām var izturēties ļaunprātīgi vai vardarbīgi vai pakļaut seksuālai vardarbībai; tā kā viņas turklāt bieži nav informētas par savām tiesībām, viņām ir ierobežota piekļuve sociālajiem dienestiem, viņas slikti pārvalda vietējo valodu un nespēj veidot sociālos tīklus un tā kā nelegāli nodarbinātās personas neuzdrīkstas sazināties ar valsts iestādēm, lai lūgtu aizsardzību, jo baidās, ka tiks nosūtītas atpakaļ uz izcelsmes valsti;
Q. whereas migrant women taking low-skilled temporary jobs on the periphery of the labour market or jobs as domestic workers may be exposed to double discrimination since, in addition to the fact that they often work in poor, irregular – if not illegal – conditions, they are more likely to be mistreated or subjected to violence or sexual abuse; whereas, furthermore, they are often unaware of their rights, have restricted access to public services, have limited knowledge of the local language and are unable to form networks, and whereas those in illegal employment do not dare contact the authorities to request protection because they fear being returned to their home country,
R. tā kā Eiropas Padomes 1969. gada 24. novembra vienošanās par aukļu iekārtošanu darbā ir novecojusi un tādējādi tajā nav paredzēti risinājumi problēmām, kas daudzās dalībvalstīs pašlaik var rasties saistībā ar aukļu nodarbināšanu;
R. whereas the Council of Europe’s agreement of 24 November 1969 on au pair placement is outdated and consequently does not address the problems that can arise in relation to the use of au pairs in many Member States today,
S. tā kā ES joprojām atbalsta to, ka visās jomās jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts; tā kā nodarbinātības politikas pamatnostādnēs aktīvi jāveicina vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un vīriešiem;
S. whereas the EU remains committed to gender equality mainstreaming; whereas, within employment policies, equal opportunities for women and men need to be actively promoted,
2. mudina Padomi un Komisiju norādīt nestabilas nodarbinātības iezīmes dalībvalstu nodarbinātības politikas izstrādei paredzētajās vadlīnijās un jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā;
Urges the Council and the Commission to identify the characteristics of precarious employment in the guidelines for the Member States’ employment policies and in the new gender equality strategy;
Sociālie apstākļi
Social conditions
10. aicina dalībvalstis sasniegt Barselonas mērķus bērnu aprūpes jomā, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību darba tirgū un viņu ekonomisko neatkarību; aicina dalībvalstis novērst šķēršļus, kuru dēļ sievietes nestrādā viņām paredzēto darba stundu skaitu gan nepilnas, gan pilnas slodzes gadījumā;
Calls on the Member States to deliver on the Barcelona childcare targets in order to improve labour market participation and economic independence of women; calls on the Member States to overcome obstacles which keep women from working the number of hours they want, whether in part-time or full-time work;
12. aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt un īstenot pasākumus, ar ko meitenēm un jaunām sievietēm nodrošina iespējas iegūt labu izglītību un studēt, īpašu uzmanību veltot meitenēm un jaunām sievietēm migrantēm; turklāt uzsver, ka sievietēm, kuras darbu atstājušas bērna dzimšanas dēļ, ir aktīvi jārīkojas, lai atgrieztos darbā;
Calls on the Commission and Member States to plan and implement measures to facilitate satisfactory education, training and studies for girls and young women, providing particular support for girls and young women with a migration background; stresses, in addition, the need for women, after stopping work because of the birth of a child, to actively pursue a return to work;
16. iesaka standarta darbavietas turpmāk veidot saskaņā ar laba darba principiem un nepārvērst tās nestabilās darbavietās; prasa labāk regulēt darba tirgus, izmantojot stingras darba inspekcijas, lai mazinātu to darba ņēmēju skaitu, kuri strādā nestabilās darba attiecībās;
Advocates standard jobs being arranged in future in accordance with 'good work' principles, and not being converted into precarious jobs; considers that job markets should be better regulated through stringent labour inspections, with the aim of reducing precarious employment;
21. aicina Komisiju mudināt dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un pilnībā izmantot struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, piedāvātās līdzfinansēšanas iespējas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi cenas ziņā pieņemamiem un kvalitatīviem bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumiem tā, lai sievietes nebūtu spiestas uzņemties šos pienākumus neoficiāli; turklāt uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka nestabili mājas aprūpes darbi, kad vien tas ir iespējams, tiek pārvērsti pienācīgos ilgtermiņa valsts sektora darbos;
Calls on the Commission to encourage the Member States to exchange best practices and make full use of the co-financing opportunities offered by the Structural Funds, in particular the European Social Fund, to ensure broader access to affordable, quality childcare and elderly care facilities so that women are not forced to undertake these duties on an informal basis; stresses, in addition, the need to ensure that precarious domestic care jobs are transformed, wherever possible, into decent, long-term jobs;
24. aicina Komisiju jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā stiprināt apņemšanos veicināt dzimumu līdztiesību migrācijas un integrācijas politikās, jo īpaši nolūkā pilnīgi izmantot migranšu nodarbinātības potenciālu;
Calls on the Commission, in its new gender equality strategy, to strengthen its commitment to promoting gender equality in migration and integration policies, in particular with a view to fully utilising migrant women’s employment potential;
26. vērš īpašu uzmanību uz to, ka trūkst pētījumu par nestabilu darbu; aicina Komisiju un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu sadarboties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu un uzsākt mērķtiecīgu pētījumu, lai cita starpā novērtētu kvalifikācijas zuduma un nestabilas nodarbinātības radītā labklājības zuduma izmaksas, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu; uzsver, ka turpmākajās Eiropas izpētes programmās vairāk jākoncentrējas uz sociāliem jautājumiem, piemēram, nestabilu nodarbinātību;
Draws particular attention to the lack of research on the subject of precarious work; calls on the Commission and Eurofound to cooperate with the European Institute for Gender Equality and to initiate targeted research in order to assess, inter alia, the cost of the de-skilling and welfare loss resulting from precarious employment, taking into account the gender aspect; emphasises that future European research programmes should have a greater focus on social issues, such as precarious employment;
Lai gan nestabils darbs jau ilgi ir bijis svarīgs temats, pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā tas un jo īpaši sieviešu nestabilas nodarbinātības jautājums ir kļuvis par steidzami risināmu problēmu.
Although precarious work has long been an important topic; the current economic and financial crisis has made a focus on precarious work and especially the issue of women in precarious employment became very urgent.
Krīze nestabilu nodarbinātību ir ietekmējusi divkārši.
The crisis has had a twofold effect on the phenomenon of precarious work:
Pirmkārt, krīzes skartie uzņēmumi reaģēja, samazinot pagaidu darbavietas, piemēram, atlaižot darbiniekus ar līgumiem uz noteiktu laiku, uz laiku darbā pieņemtus darbiniekus vai citādā veidā nepastāvīgi nodarbinātus darba ņēmējus.
Firstly, companies hit by the crisis responded by reducing temporary employment, such as workers on fixed-term contracts, hired workforce or employees with other types of non permanent employment.
Otrkārt, krīzes ietekmē ilgākā laika posmā daudzas no ekonomikas lejupslīdes laikā zaudētajām pastāvīgajām darbavietām netiks atjaunotas, bet gan aizstātas ar netipiskiem nodarbinātības veidiem, kas ļauj darba devējiem novelt nodarbinātības riskus uz darba ņēmējiem, lai palielinātu uzņēmuma peļņu un darbības elastīgumu.
The second, more long-term effect of the crisis may be that many of the permanent jobs lost during the recession, will not be re-established, but will be replaced by atypical employment schemes, allowing the employers to shift the employment risks onto the workers, in order to maximize corporate profit and flexibility.
Nestabils darbs ir ne tikai sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirību svarīgs iemesls, bet arī šķērslis karjeras izaugsmei, kuras rezultātā tiek iegūts labāks darbs un nodrošināta profesionālā attīstība.
Precarious work is not only a great cause of the pay gap between women and men, but it is also an obstacle to career prospects leading to better jobs and professional development.
Nestabilas nodarbinātības jautājums dažādos kontekstos ir ticis iekļauts vairākās Eiropas Parlamenta rezolūcijās, taču nestabilos darba apstākļos strādājošu sieviešu situācija ir aplūkota nepilnīgi.
The issue of precarious employment has appeared in several resolutions of the European Parliament, in several contexts, however the situation of precarious women workers has not been addressed in its entirety.
Nestabila darba definīcija
Definition of precarious work
Nestabils darbs ir nestandarta nodarbinātības veids, kam galvenokārt raksturīgas šādas iezīmes:
Precarious work refers to a type of ‘non-standard’ employment mainly characterised by the following:
· neliela darba drošība vai darba drošības neesamība, bieži vien saistībā ar darba gadījuma raksturu, neslēdzot rakstiskus līgumus vai līgumos paredzot sliktus nosacījumus, piemēram, pagaidu darba līgumi par nepilnu darba laiku ne pēc darba ņēmēja izvēles, neskaidrs darba laiks un pienākumi, kas mainās atkarībā no darba devēja vēlmēm,
· Little or no job security due to the non-permanent, often casual form of employment with contracts containing poor conditions or no written contract like temporary, involuntary part-time contract, uncertain working hours, changing functions at the employer’s will,
· zems atalgojums, kas pat var būt neoficiāls un neskaidri noteikts,
· Low level of payment, which can even be unofficial and uncertain,
· nav tiesību uz sociālo aizsardzību un pabalstiem, kas saistīti ar nodarbinātību,
· Lack of social protection rights and employment benefits,
· netiek nodrošināta aizsardzība pret diskrimināciju,
· No protection against discrimination,
· attīstības iespējas darba tirgū ir ierobežotas vai tādu nav,
· Limited or no prospect for advancement in the labour market,
· darba ņēmējiem nav kolektīvas pārstāvības,
· Workers do not have collective representation,
· darba vidē netiek ievēroti obligātie veselības un drošības standarti.
· Work environment without minimum safety and health standards.
Nestabilitāti papildina aspekti, kas palielina risku un nedrošību, piemēram, zema kvalifikācija, bezdarba periodi, profesionālās izglītības trūkums, veselības problēmas, aprūpes pienākumi.
Precariousness adds up elements that increase risks and insecurity such as low qualification, unemployment spells, no vocational training, health problems, caring duties.
Ja turklāt darba ņēmējs ir spiests slēgt līgumus uz ļoti īsu laiku vai par nepilnas slodzes darbu vai ļoti īsiem nodarbinātības periodiem, pastāv risks, ka darba ņēmēja sociālās aizsardzības tiesības būs nelielas un šī persona nevarēs izmantot ne arodbiedrības piedāvāto aizsardzību un sarunas par darba koplīguma slēgšanu, ne sabiedrisko saskarsmi un atbalstu darbavietā.
If on top of this the worker faces a very short term contract or part time or very short working spells, there is a risk of poor social protection rights and exclusion from trade union coverage and collective bargaining as well as from workplace social contacts and support.
Pastāv risks kļūt par nabadzīgu darba ņēmēju un strādāt nedeklarētu darbu, kas negatīvi ietekmē sociālo aizsardzību un tiesības saņemt vecuma pensiju.
Risks of working poor situation and undeclared work with negative consequences on social protection and pensions rights arise.
Dzimumu līdztiesības problēmu saistība ar nestabilu darbu
The gendered nature of precarious work
Nepilnas slodzes darbs uzņēmumu līmenī visplašāk ir izplatīts tādās ekonomiskās darbības jomās, kas ietilpst pakalpojumu nozarē, jo īpaši viesnīcās un restorānos, izglītībā, veselības aprūpē un sociālajā darbā un citās sabiedrisko, sociālo un individuālo pakalpojumu jomās, citiem vārdiem sakot — nozarēs, kurās ir vislielākais darba ņēmēju sieviešu skaits.
The sectors of economic activity where part-time work is most widespread at company level are all within the services sector, especially in hotels and restaurants, education, health and social work, and other community, social and personal services, in other words: sectors with the highest proportion of female employees in the workforce.
Kā liecina iepriekšējie pētījumi, lielā daļā uzņēmumu nepilnas slodzes darbu veic tikai sievietes — 55 % uzņēmumu nepilnas slodzes darbu neveica neviens uzņēmumā nodarbinātais vīrietis.
As previous studies have shown, in a large number of companies part-time work occurs exclusively among women, with as many as 55% of establishments with this form of work not having a single man among their part-time workforce.
Saskaņā ar pēdējiem pieejamajiem datiem nepilnu slodzi (30 vai mazāk stundu nedēļā) strādā 31,5 %
According to latest available data, 31.5
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en darbā pieņemto sieviešu salīdzinājumā ar 8,3 % darbā pieņemto vīriešu.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en % of employed women work part-time (30 or less hours per week) compared with only 8.3% of employed men.
Lauksaimniecības nozarē šī atšķirība ir vēl lielāka — nepilnas slodzes darbu strādā 86 %
In the agricultural sector, women are even more overrepresented in part-time employment with 86%
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women sieviešu.
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women of female workers working part-time.
Papildus negatīvajām finansiālajām sekām, kas izpaužas kā mazāki ienākumi un pensijas, nepilnas slodzes darbinieki nesaņem tik daudz palīdzības un sociālās drošības kā pilnas slodzes darbinieki, turklāt viņi ir mazāk iesaistīti kopīgā darbā.
Apart from the negative financial consequences in terms of income and pensions, part-time workers do not get as much assistance and social support as full-time workers, they are less involved in team work.
Ir grūtāk arī iegūt augstāku amatu.
It is also more difficult to accede to supervisory positions.
Jāņem vērā, ka par vadītājiem strādā 36 % augsti izglītotu vīriešu (vismaz ar augstāko izglītību), bet tikai 15 % augsti izglītotu sieviešu.
It is to be noted that 36% of highly educated men (graduate level or above) work as managers against only 15% of highly educated women .
Pētījums, kurā par pamatu tiek izmatota Ceturtā darba apstākļu aptauja, liecina, ka sieviešu vidējās nodarbināmības līmenis ir zemāks.
Research based on the 4 th European Working Conditions Survey shows that average employability is lower for female workers.
Attiecībā uz elementiem, kas rada nodarbināmības atšķirības, iegūtie dati liecina, ka, lai gan formālās izglītības kā nodarbināmības elements sievietēm ir lielāks, pārējie divi faktori, proti, mācīšanās un pienākumu maiņa, sievietēm ir daudz zemākā līmenī.
In relation to elements that contribute creating the employability gap, findings show that while the ‘formal training’ element of employability is higher for women, the other two factors, namely learning and task rotation, are much lower for women.
Nav nekāds pārsteigums, ka darbs, kas tiek novērtēts kā ļoti nedrošs, tiek zemu novērtēts arī nodarbināmības ziņā, un tas jo īpaši skar sievietes un gados jaunākus darba ņēmējus.
Not surprisingly, jobs that score high in terms of insecurity score also poorly in terms of employability, affecting especially women and younger workers.
Līgumdarba veidi
The contractual employment form
Ļoti nestabila darba veidi ir darbs, par kuru netiek noslēgts rakstisks līgums, līgums par mazāk nekā 10 darba stundām nedēļā vai līgums uz ļoti īsu noteiktu laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus.
Very precarious forms of work includes non-written employment contracts, contracts of less than 10 working hours a week and very short fixed term contracts of six months or less.
Agrāk veikts Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda pētījums norāda, ka pagaidu un darba ņēmēja vēlmēm neatbilstošus nepilnas slodzes darba līgumus visbiežāk slēdz tad, ja darbs tiek organizēts atbilstīgi „piespiedu darba” principiem.
Earlier Eurofound research reveals that non-permanent and involuntary part-time employment contracts are overrepresented in the type of work organisation called ‘constrained work’.
Šādam darbam ir raksturīgs tas, ka tajā nav autonomijas, nav iespējams apspriest vispārējos darba apstākļus vai organizāciju un nav noteiktas prasības.
Such work is characterised by an absence of autonomy at work, the impossibility of holding discussions about working conditions or work organisation in general, and a lack of demands in the work.
Šāda darba organizācija visbiežāk vērojama nekvalificētā roku darbā, un lielākā daļa darba ņēmēju, kas ar to saskaras, ir sievietes vismazākā (jaunākas par 25 gadiem) un vislielākā (vecākas par 55 gadiem) vecuma grupā.
This form of work organisation is typically found in unclassified and unskilled manual jobs and has the highest proportion of women in the youngest (under 25 years) and oldest (55 years+) age groups.
No dzimumu līdztiesības viedokļa raugoties, vecumā no 15 līdz 29 gadiem ļoti netipiskus līgumus slēdz vai ļoti netipiskos darba apstākļos ir nodarbināts līdzīgs skaits vīriešu (22 %) un sieviešu (21 %).
From a gender perspective, a similar proportion of men (22%) and women (21%) aged 15 to 29 years hold very atypical contracts or have atypical work arrangements.
Tomēr ļoti netipiskā darbā strādājošo sieviešu un vīriešu skaita atšķirība lielāka vecuma grupās palielinās par sliktu sievietēm.
However, the gender gap in relation to very atypical work is wider in the older age groups, to the disadvantage of women.
Ienākumi un diskriminācija atalgojuma jomā
Income: Wage discrimination
Eiropā abu dzimumu pārstāvju atalgojuma atšķirība ir apmēram 18 % (Statistikas biroja dati par 2008. gadu), un tas nozīmē, ka sieviešu atalgojums par darba stundu ir gandrīz par piektdaļu mazāks nekā vīriešu atalgojums.
In Europe, the gender pay gap stands at about 18 % (2008 figure from Eurostat), which means that the hourly pay of women is on average almost a fifth less than that of men.
Taču, aprēķinot šo skaitli, nav ņemtas vērā nostrādāto stundu atšķirības, atšķirīgi līguma veidi utml.
This figure, however, does not take into account differences in the number of hours worked, different types of contracts, etc.
Lielā mērā abu dzimumu pārstāvju atalgojuma atšķirības var izskaidrot ar faktu, ka sievietes vairāk mēdz uzņemties nepilnas slodzes darbu (skatīt iepriekš minēto), ģimenes aprūpes pienākumu dēļ biežāk un uz ilgāku laiku pārtraukt karjeru, tādējādi samazinot kopējo darba pieredzi, kā arī strādāt nozarēs, kurās darbs ir mazāk apmaksāts, un nozarēs, kurās darbs ir mazapmaksāts un ir mazāka kolektīvā pārstāvība un mazākas iespējas veikt pārrunas par darba apstākļiem.
The gender gap can in large measure be explained by the fact that women tend to engage more often in part-time work (see above), take more and longer career breaks due to family obligations, which reduces the overall length of their work experience, work in lower-paid industries and in low-paid sectors with less collective representation and bargaining power.
Pētījums turklāt liecina, ka šo atšķirību var izskaidrot arī ar abu dzimumu pārstāvju atšķirīgo iesaisti bērnu aprūpē.
Research has further shown that gendered roles in childcare explain additional parts of the gap.
Mājsaimniecības pakalpojumu jomā nodarbinātās personas
Domestic workers
Lai atvieglotu aprūpes un mājsaimniecības darbu slogu un novērstu spriedzi, ko rada darba, personīgo un ģimenes aprūpes pienākumu apvienošana, strādājošas sievietes bieži izvēlas uzticēt mājsaimniecības darbu izpildi citiem darba ņēmējiem, no kuriem vairākums arī ir sievietes.
In order to ease the burden of care and domestic work and to resolve the tensions between work, private and family responsibilities, working women often choose to pass on the housework to domestic workers, most of whom are also women.
Galvenā mājsaimniecības darba iezīme papildus tā nestabilitātei ir tas, ka šis darbs netiek pienācīgi novērtēts.
The main characteristics for the work domestic workers do, besides its precarious nature, is that it is undervalued.
Šā iemesla dēļ mājsaimniecības darbu veicēji bieži vien cieš no nevienlīdzīgas, netaisnīgas vai vardarbīgas izturēšanās.
As a result domestic workers are often subject to unequal, unfair, or abusive treatment.
Migrējošās darba ņēmējas
Migrant women
Sievietes no mazāk attīstītām valstīm bieži atstāj bērnus un ģimenes, lai strādātu mazkvalificētu darbu citās valstīs neregulāros apstākļos vai pat nelegāli.
Women from less developed countries, often leave their children and families to work in another country in low-skilled jobs, amongst irregular circumstances, or even illegal employment.
Daudzos gadījumos viņas neapzinās savas tiesības un slikti pārvalda vietējo valodu, un šā iemesla dēļ ir vēl neaizsargātākas.
In many cases they are unaware of their rights and they have a limited knowledge of the local languages which makes their situation even more vulnerable.
Šīs sievietes nereti cieš no vardarbības, ļaunprātīgas izturēšanās, seksuālas vardarbības un no tā, ka par darbu viņām netiek samaksāts.
These women often suffer from abuse, mistreatment, violence, sexual abuse, or are not being paid for their work at all.
Nelegāli nodarbinātas personas bieži vien neuzdrīkstas vērsties iestādēs, lai ziņotu par šādiem gadījumiem, jo tiek tūlīt nosūtītas atpakaļ uz izcelsmes valsti.
Those in illegal employment often do not dare to turn to the authorities to report such cases, as they are directly sent back to the country of origin.
Pētījumu trūkums
Lack in research
Šobrīd trūkst pētījumu par nestabilu darbu un jo īpaši sievietēm nestabilās darba attiecībās, un tas ir ļoti nopietns trūkums.
Today there is a very serious lack of up to date research on the subject of precarious work and especially women and precarious work.
Tas nozīmē, ka viens no svarīgākajiem turpmākajiem uzdevumiem ir ieguldīt līdzekļus un veikt pētījumu par nestabilu darbu un ar to saistīto dzimumu līdztiesības aspektu.
This means that one of the major tasks of the future is to invest in and engine research on precarious work and the gender dimension.
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ATZINUMS
Opinion of the Committee on Employment and Social Affairs
Atzinumu sagatavoja: Thomas Händel
Rapporteur: Thomas Händel
A. tā kā nestabilās darba attiecībās strādā galvenokārt sievietes un Eiropas Savienībā, neraugoties uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sieviešu nodarbinātības iespējām, darba kvalitāti, iztikas ienākumiem un vienādu atalgojumu par vienādu un līdzvērtīgu darbu;
A. whereas it is primarily women who work in precarious employment, and whereas despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value;
B. tā kā nestabilās darba attiecībās strādājošo sieviešu pārsvars būtiski veicina joprojām nemainīgi lielās atalgojuma atšķirības starp dzimumiem; ņemot vērā, ka darba kvalitātes uzlabošana sievietēm tādēļ mazinās atalgojuma atšķirības starp dzimumiem;
B. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving the job quality for women will reduce the gender pay gap,