natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tomēr Eiropas Komisijai būtu jānodrošina pamatnostādnes, kas balstās uz paraugpraksi.
However, the European Commission should provide guidelines based on best practices.
Šādu pamatnostādņu izmantošana arī atvieglos prioritāro zonu salīdzināšanu visā Eiropas Savienībā.
The use of such guidelines will also make easier the comparison of the priority areas throughout the European Union.
Dalībvalstis var noteikt riska zonas, pamatojoties uz empīriskiem pierādījumiem vai modelēšanu .
Member States may base the identification of risk areas on empirical evidence or on modelling.
Ja izmanto modelēšanu, tad modeļiem jābūt apstiprinātiem, salīdzinot ar rezultātiem, kas iegūti, pamatojoties uz empīriskiem datiem, kuri nav izmantoti šāda modeļa izstrādāšanā .
If modelling is used, the models must be validated by comparing the results on the basis of empirical data which have not been used for the development of the model itself.
Kompromisa grozījums attiecībā uz 5.a pantu aizstāj šo pantu.
Is covered by the compromise amendment on Article 5a.
Lai saglabātu 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas, dalībvalstis attiecībā uz riska zonām, kas noteiktas saskaņā ar 6. pantu, atbilstīgā līmenī izstrādā pasākumu programmu, ietverot tajā vismaz riska mazināšanas pasākumus, atbilstīgus pasākumus minēto mērķu sasniegšanai, grafiku šādu pasākumu izpildei un novērtējumu privātu un sabiedrisku līdzekļu piešķīrumiem šādu pasākumu finansējumam.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall in respect of the risk areas identified in accordance with Article 6 , draw up, at the appropriate level , a programme of measures including at least risk reduction targets , the approp ria te measures for reaching those targets , a timetable for the implementation of those measures and an estimate of the allocation of private or public means for the funding of those measures.
Lai saglabātu 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas, dalībvalstis attiecībā uz prioritārām zonām, kas noteiktas saskaņā ar 6. pantu, nodrošina, ka ģeogrāfiskā un administratīvā līmenī , ko tās uzskata par vispiemērotāko, tiek formulēti riska mazināšanas mērķi, lai novērstu augsnes degradāciju, un veic vajadzīgos pasākumus, ja ir izšķirošs pierādījums vai likumīgs pamatojums aizdomām, ka ir sācies vai tuvākajā nākotnē varētu sākties būtisks viens vai vairāki augsnes degradācijas procesi, kā arī nosaka grafiku šādu pasākumu izpildei un novērtējumu privātu un sabiedrisku līdzekļu piešķīrumiem šādu pasākumu finansējumam.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall, in respect of the priority areas identified in accordance with Article 6, ensure that , at what they deem the most appropriate geographical and administrative level, risk reduction targets are formulated to combat the degradation processes and that the necessary measures are taken, including integrated territo ria l care strategies or programmes of measures, and where possible restoration targets, where there are legitimate grounds for suspicion that one or more of the soil degradation processes has occurred or is likely to occur in the near future , a timetable for the implementation of those measures and an estimate of the allocation of private or public means for the funding of those measures.
Sagatavojot un pārskatot šādu pasākumu programmas saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis rūpīgi apsver plānoto pasākumu sociālo un ekonomisko ietekmi .
When drawing up and revising the programmes of measures pursuant to paragraph 1, Member States shall give due consideration to the social and economic impacts of the measures envisaged.
Izstrādājot un īstenojot pasākumu programmu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis var izveidot darbību prioritāru kārtību atbilstīgi to teritorijā notiekošā degradācijas procesa apjomam un šādas degradācijas ietekmei uz klimata pārmaiņām un pārtuksnešošanos .
For the drawing up and implementation of the programme of measures pursuant to paragraph 1 , Member States may establish a prioritisation of action according to the magnitude of the degradation process in their national territory and the effects of such degradation on climate change and desertification.
Dalībvalstis pirms šādu pasākumu programmu ieviešanas nodrošina, ka pasākumi ir rentabli, lietderīgi no tehniskā viedokļa, kā arī veic to ietekmes novērtējumu, tostarp izmaksu un guvumu analīzi.
Member States shall ensure that measures are cost-effective, technically feasible and shall carry out impact assessments, including cost-benefit analyses, prior to the introduction of the programmes of measures.
Dalībvalstis saskaņā ar 17. pantā paredzēto procedūru informē par 1. panta 1. punktā minēto augsnes funkciju saglabāšanas mērķiem un veiktajiem pasākumiem.
Member States shall provide information, pursuant to Article 17, concerning the objectives for preservation of the soil functions referred to in Article 1 and the measures taken.
Pasākumu izvēli saistībā ar minētajām programmām atstāj dalībvalstu ziņā.
The choice of the measures shall be left to the Member States.
2.a Attiecībā uz pasākumiem saskaņā ar 1. punktu dalībvalstis rūpīgi apsver to sociālo un ekonomisko ietekmi.
Member States shall give due consideration to the social and economic impacts of any measures pursuant to paragraph 1 .
Ja platībai apdraudējumu vienlaicīgi rada dažādi augsnes degradācijas procesi, dalībvalstis var pieņemt vienotu programmu, kurā nosaka atbilstīgus apdraudējuma samazināšanas mērķus visiem noteiktajiem apdraudējumiem un attiecīgus pasākumus šo mērķu sasniegšanai.
Where an area is at risk from different concurrent soil degradation processes, Member States may adopt a single programme in which appropriate risk reduction targets are to be set for all the risks identified together with the appropriate measures for reaching those targets.
Ja platībai būtu vajadzīga īpaša aizsardzība pret dažādiem vienlaicīgiem augsnes degradācijas procesiem , dalībvalstis var noteikt atbilstīgus apdraudējuma samazināšanas mērķus visiem noteiktajiem apdraudējumiem un attiecīgus pasākumus šo mērķu sasniegšanai.
Where areas would need special protection against different concurrent soil degradation processes, Member States may set appropriate risk reduction targets for all the risks identified together with the appropriate measures for reaching those targets.
Pasākumu programmu sagatavo septiņu gadu laikā no [transponēšanas datums] un to piemēro ne vēlāk kā astoņus gadus pēc minētā datuma.
The programme of measures shall be drawn up within seven years from [transposition date] and shall be in application no later than eight years after that date.
Pasākumu programma ir jāsagatavo septiņu gadu laikā no [transponēšanas datums] un jāpiemēro ne vēlāk kā astoņus gadus pēc minētā datuma.
The programme of measures should be drawn up within seven years from [transposition date] and be in application no later than eight years after that date.
Pasākumu programmu publicē un to pārskata vismaz reizi piecos gados.
The programme of measures shall be made public and shall be reviewed at least every five years.
Pasākumu programma ir jāpublicē un jāpārskata vismaz reizi piecos gados.
The programme of measures should be made public and shall be reviewed at least every five years.
Katra dalībvalsts atbilstoši tās klimatam, augsnes īpašībām un lauksaimniecības struktūrai, kā arī tās paraugpraksei lauksaimniecības jomā var lemt par tās lauksaimniecības politiku saistībā ar augsni.
Each Member State, in accordance with its climate, soil characteristics and agriculture, as well as its best agricultural practices, may decide upon its own agricultural policy in relation to the soil.
Attiecībā uz augsnes lauksaimniecisko izmantošanu dalībvalstis mudina tādu kultūraugu audzēšanas izvēli un apmežošanas metodes vai programmas, kurām ir labvēlīga iedarbība uz organiskajām vielām augsnē un augsnes auglību un ar kurām var aizkavēt nogruvumus un pārtuksnešošanos.
As regards the agricultural use of soil, Member States shall encourage the choice of crops and afforestation methods or programmes which have a beneficial effect on soil organic matter and soil fertility and which can prevent landslides and desertification.
Dalībvalstis atbalsta arī tādas lauksaimniecības prakses, kuras sekmē augsnes filtrēšanu un ūdensaiztures spēju, lai novērstu zemes sēšanos un eroziju.
Member States shall also support agricultural practices which favour the filtering and water retention capacity of the soil, with a view to preventing compaction and erosion.
Komisija un dalībvalstis sekmē un izmanto pētniecību, jo īpaši par dažādu kultūraugu funkcijām saistībā ar klimata pārmaiņām un oglekļa piesaistīšanu, lai integrētu šīs uz zinātni balstītās zināšanas augsnes politikas attīstībā .
The Commission and the Member States shall promote and exploit research in particular as regards the functions of the different crops in relation to climate change and carbon capture with the aim of integrating this scientifically - based knowledge in the development of soil policy.
Lai uzturētu augsnes auglību, paaugstinātu organisko vielu saturu augsnē un novērstu eroziju, jāveicina komposta izmantošana.
The use of compost shall be encouraged with the aim of maintaining soil fertility, enhancing soil organic matter levels and fighting erosion.
Šajā nolūkā dalībvalstis pieņem komposta kvalitātes standartus.
For that purpose Member States shall adopt compost quality standards .
Ne vēlāk kā divu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija iesniedz priekšlikumu bioloģisko atkritumu direktīvai, kurā nosaka standartus bioloģisko atkritumu izmantošanā par augsnes ielabotāju.
No later than two years after the entry into force of this Directive, the Commission shall present a proposal for a biowaste directive setting quality standards for the use of biowaste as a soil improver.
Izstrādājot standartus atbilstīgi labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem un paredzot pasākumus lauksaimniecības un vides jomā atbilstīgi lauku attīstībai, lai aizsargātu augsni vietās, kas noteiktas saskaņā ar 6. pantu, ņem vērā iespējamos papildu pūliņus un grūtības, kas ar tiem var būt saistīti.
The development of the standards under cross compliance and the agri-environment measures under rural development aimed at protecting soil in the areas identified pursuant to Article 6 shall take into consideration the possible efforts and burden they may entail .
III NODAĻAS8.B PANTS (jauns)
CHAPTER III, ARTICLE 8 B (new)
Piesārņoto augšņu apsaimniekošanas stratēģija
Contaminated Land Management Strategy
Dalībvalstis izveido piesārņoto augšņu apsaimniekošanas stratēģiju, kurā noteikts, kā kompetentajām iestādēm jānovērš augsnes piesārņojums, kas nepieļaujami apdraud cilvēku veselību vai vidi, ņemot vērā pašreizējo un turpmāko augsnes izmantojumu.
Member States shall establish a Contaminated Land Management Strategy defining how competent authorities should deal with soil contamination that poses an unacceptable risk to human health or the environment, taking into account present and future land use.
Šajā stratēģijā ietver piesārņoto vietu identifikācijas stratēģiju un piesārņoto vietu sanācijas stratēģiju.
That strategy shall include a strategy for identification of contaminated sites and a contaminated sites remediation strategy.
Tekstā ir lietderīgi minēt stratēģijas mērķus šīs nodaļas sākumā, jo turpmākajos pantos ir izklāstīti stratēģijas līdzekļi.
The text benefits from mentioning the goals of the strategy at the beginning of this chapter since the following articles elaborate on the strategy's means.
Lai saglabātu 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas dalībvalstis veic atbilstīgus un samērīgus pasākumus , lai ierobežotu tīšu vai netīšu bīstamo vielu nokļūšanu uz augsnes vai augsnē, izņemot gadījumus, kad tās pārnestas ar vēja palīdzību vai tad, kad to izraisījusi nenovēršama dabas parādība, kurai nav bijis iespējams pretoties, lai novērstu šādu vielu uzkrāšanos, kas varētu kavēt augsnes funkcijas vai izraisītu nozīmīgus apdraudējumus cilvēku veselībai vai videi.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall take appropriate and proportionate measures to limit the intentional or unintentional introduction of dangerous substances on or in the soil, excluding those due to air deposition and those due to a natural phenomenon of exceptional, inevitable and irresistible character, in order to avoid accumulation that would hamper soil functions or give rise to significant risks to human health or the environment.
Lai saglabātu 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas, dalībvalstis nodrošina, ka atbilstīgā administratīvā līmenī tiek veikti atbilstīgi un samērīgi pasākumi , lai:
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall ensure that appropriate and proportionate measures are taken at the approp ria te administrative level that :
a) novērstu apzinātu vai neapzinātu bīstamo vielu nokļūšanu augsnē vai uz augsnes, veicot nelegālu noglabāšanu, iejaukšanu vai apbēršanu.
(a) prevent the intentional or unintentional introduction of dangerous substances on or in the soil by illegal dumping, seepage or leakage.
Pasākumiem jāpamatojas uz novērtējumu par to, vai rīcība ar bīstamajām vielām uz augsnes un tajā rada augsnes piesārņojumu.
Measures shall be based on an assessment of the likelihood of whether activities involving hazardous substances on or in the soil might lead to soil contamination;
b) ierobežotu tīšu vai netīšu bīstamo vielu nokļūšanu uz augsnes vai augsnē, izņemot gadījumus, kad tās pārnestas ar vēja palīdzību vai tad, kad to izraisījusi nenovēršama dabas parādība, kurai nav bijis iespējams pretoties, vai kad tās izmanto augsnes apstrādei vai uzlabošanai, lai novērstu šādu vielu uzkrāšanos tādā apjomā , kas ietekmētu augsnes funkcijas vai radītu būtisku apdraudējumu cilvēku veselībai vai videi.
(b) limit the intentional or unintentional introduction of dangerous substances on or in the soil, excluding those due to air deposition , those due to a natural phenomenon of exceptional, inevitable and irresistible character or those which participate in the treatment or the improvement of the soil, in order to avoid accumulation to an extent at which soil functions are hampered or significant risks arise to human health or the environment .
Šajā grozījumā uzsvērta nozīme, kāda ir to bīstamo vielu ierobežošanai, kuras nokļūst zemē kopā ar ūdeni, minerālmēsliem un atkritumiem.
This amendment emphasises the importance of limiting the deposition of dangerous substances on land through water, fertilisers and waste.
Pieeja attiecībā uz bīstamo vielu lietošanas ietekmi jāsaista ar augsnes izmantošanu un jāievēro proporcionalitātes princips.
The approach taken to the effects of introducing dangerous substances should be geared to the use made of the soil, and should observe the principle of proportionality.
Šīs direktīvas prasības nav jāattiecina uz darbībām, ko atļauj ES vai valstu tiesību akti un kuras atbilst saistībām par augsnes piesārņošanas novēršanu atbilstoši attiecīgām juridiskām prasībām.
Activities authorised under EU or national legislation, already fulfilling the obligation for preventing soil contamination in compliance with the relevant legal requirements, must not be subject to the requirements of this directive.
Ir jānovērš regulatīvo režīmu dubultošanās, kas nedod nekādu papildu labumu augsnes aizsardzībai.
A doubling of regulatory regimes without any added value to soil protection must be avoided!
Ir jāšķir divi augsnes piesārņojuma veidi — piesārņojums, ko rada vai nu rūpnieciskā darbība vai lauksaimniecības pasākumi.
A distinction needs to be drawn between two types of soil contamination: contamination resulting from industrial activities and from agricultural activities.
Ja rūpnieciskās darbības radīto piesārņojumu jācenšas novērst pavisam, lauksaimnieciskās darbības gadījumā to var vienīgi ierobežot līdz līmenim, kad tas vairs nerada apdraudējumu augsnes funkcijām, veselībai un videi.
Whilst contamination resulting from industrial activities should be prevented, contamination arising from agricultural activities can only be limited so that it does not give rise to any risk to soil functions, health and the environment.
Piesardzības pasākumu nepieciešamību vērtē, pamatojoties uz riska novērtējumu par augsni iespējami piesārņojošām darbībām.
The need for these preventive measures should be assessed on the basis of a risk assessment of activities that have the potential to cause soil contamination.
a) veicinātu piemērotu un ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanas praksi;
(a) promote suitable and sustainable land management practices;
b) mazinātu lauksaimniecības un meža zemes piesārņošanas draudus;
(b) reduce contamination hazards in agricultural and forest soils;
c) integrētu un atjauninātu tiesību aktus un politikas jomas;
(c) integrate and update legislation and policies;
d) veicinātu īpašas novērošanas kampaņas eksperimentālos apgabalos, kuros ir sevišķas augsnes un ražošanas sistēmas .
(d) promote specific monitoring campaigns within pilot areas representing specific soil and production systems.
Jāiezīmē daži novēršanas pasākumi augsnes funkciju aizsardzībai.
Some prevention measures must be outlined in order to preserve the soil functions.
Ne vēlāk kā [trīs gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās] Komisija saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru pieņem sarakstu par tādām svarīgākajām bīstamajām vielām augsnē vai uz tās, kuras ir noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas vai ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas, kam ir nelabojama vai ilgtermiņa negatīva ietekme vai kas grauj endokrīnās sistēmas funkcijas.
Not later than [three years after the entry into force of this Directive], the Commission shall, in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 19(3), adopt a priority list of dangerous substances on or in the soil which are liable to have persistent and bio-accumulative and toxic properties or very persistent and very bio-accumulative properties , have irreversible or long-term negative impacts or disrupt endocrine functions.
Pamatojoties uz riska novērtējumu, izstrādā Eiropas atsauces vērtības attiecībā uz šīm vielām.
European reference values based on risk assessment for these substances shall be established.
Piesārņoto vietu uzskaite
Inventory of contaminated sites
Iespējami piesārņoto platību noteikšanas, izpētes un novērtēšanas process
Procedure for the identification, investigation and assessment of potentially contaminated sites
Dalībvalstis saskaņā ar 11. pantā noteikto procedūru nosaka valsts teritorijā tās vietas, še turpmāk „piesārņotās vietas”, kurās ir konstatēta cilvēka darbības izraisīta bīstamu vielu esība tādā līmenī, ka dalībvalstis uzskata, ka tās rada nozīmīgu apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi .
Member States shall , in accordance with the procedure laid down in Article 11, identify the sites in their national territory where there is a confirmed presence, caused by man, of dangerous substances of such a level that Member States consider they pose a significant risk to human health or the environment, hereinafter “contaminated sites”.
Dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteiktas piesārņotās vietas to teritorijā.
Member States shall ensure that the contaminated sites in their territory are identified.
Šādu apdraudējumu novērtē, ņemot vērā zemes pašreizējo un nākotnē apstiprināto izmantojumu.
That risk shall be evaluated taking into account current and approved future use of the land.
Dalībvalstis izveido piesārņoto vietu valsts mēroga pārskatu, še turpmāk „pārskatu”.
Member States shall establish a national inventory of contaminated sites, hereinafter “the inventory”.
Pārskatu publicē vismaz reizi piecos gados.
The inventory shall be made public and reviewed at least every five years.
1. punkta izpratnē dalībvalstis :
For the purpose of paragraph 1, Member States shall :
Noteikšanas procedūra
Identification procedure
Katra dalībvalsts izraugās kompetento iestādi, kura ir atbildīga par piesārņoto vietu noteikšanu.
Each Member State shall designate a competent authority to be responsible for the identification of contaminated sites.
a) izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas gan par iespējami piesārņoto, gan piesārņoto vietu noteikšanu, un par attiecīgā pārskata pārvaldi;
(a) designate one or more competent authorities to be responsible for the identification of both potentially contaminated sites and contaminated sites and for the management of the related inventory;
Piecu gadu laikā no [transponēšanas datums] kompetentās iestādes nosaka vismaz to vietu atrašanos, kurās notiek vai agrāk notikušas potenciālas augsni piesārņojošas darbības, kas minētas II pielikumā.
Within five years from [transposition date], the competent authorities shall have identified the location of at least the sites where the potentially soil-polluting activities referred to in Annex II are taking place or have taken place in the past.
b) 7 gadu laikā no [transponēšanas datums] nosaka vismaz to vietu atrašanos, kurās notiek vai agrāk notikušas potenciālas augsni piesārņojošas darbības , kā norādīts II pielikumā.
(b) within 7 years from [transposition date], have identified the location of at least the sites where the potentially soil-polluting activities as indicated in Annex II are taking place or have taken place in the past.
Noteiktās piesārņotās vietas regulāri izvērtē;
The identification shall be reviewed at regular intervals;
c) attiecībā uz vietām, kas noteiktas saskaņā ar b) apakšpunktu, analizē pieejamo informāciju par darbību, kas šajās vietās tiek veikta pašreiz un tika veikta iepriekš, un veic rūpīgu izpēti jo īpaši par to, kā notiek vai ir notikusi rīkošanās ar bīstamām vielām, to izmantošana vai glabāšana, kā arī par pierādījumiem, ka negadījumu rezultātā radušās bīstamu vielu emisijas;
(c) for sites identified in accordance with point (b), analyse existing information on present and past activities on the site, and carry out thorough investigations in particular as regards the handling, use and storage of dangerous substances over time, and any evidence of accidents involving the emission of dangerous substances;
d) nosaka uz risku orientētas vērtības attiecībā uz to teritorijā esošajām svarīgākajām aizsargājamām vietām un lietojumiem;
(d) establish risk related values for the most significant protection areas and uses on their territory;
c) mēra to bīstamo vielu koncentrācijas līmeni, ar kurām rīkojas vietās, kas noteiktas atbilstoši b) apakšpunktam;
(e) measure the concentration levels of dangerous substances, which shall be restricted to substances handled in the sites identified in accordance with point (b);
Tādēļ darbības, kas minētas II pielikuma 2. punktā, ir jāizvērtē neatkarīgi no tām robežvērtībām, kuras norādītas Padomes Direktīvas 96/61/EK I pielikumā, izņemot tās darbības, ko veic mikrouzņēmumi, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. panta 3. punktā, kā arī tās darbības, kas saistītas ar mājlopu audzēšanu.
For those purposes, the activities referred to in point 2 of Annex II shall be considered independently of the thresholds specified in Annex I to Council Directive 96/61/EC 1 , except for the activities carried out by micro-enterprises, as defined in point 3 of Article 2 in the Annex to Commission Recommendation 2003/361/EC 2 , and those relative to the rearing of livestock.
f) turpina veikt riska novērtējumu vietās, kur koncentrācijas līmenis pārsniedz d) apakšpunktā minētas atsauces vērtības, ņemot vērā šīs vietas pašreizējo un turpmāko apstiprināto izmantojumu.
(f) carry out an on-site risk assessment on the sites where the levels of dangerous substances exceed the risk related values established according to point (d) , taking into account the current and approved future use of the site.
Šādā riska novērtējumā ietver vismaz apdraudējumu, ko izraisa:
Such risk assessments shall include at least the risks posed by:
i) tiešs kontakts ar cilvēku,— izmantojot piemērotu iedarbības novērtējumu un zinātnes atzinumus par cilvēka toksikoloģijas principiem;
(i) direct human contact on the basis of approp ria te exposure estimates and scientifically recognised human toxicological principles;