natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eiropas Savienībai ir liela nozīme šīs jomas labākās prakses uzkrāšanā un izplatīšanā.
The European Union plays an eminent role in the collection and dissemination of best practices in this field.
Visām skolām jāsniedz pietiekams un taisnīgs finansējums, tai pat laikā respektējot pedagoģisko metožu daudzveidību, iestāžu lielumu un piederību.
Adequate and equitable financing should be granted for all schools, while diversity of pedagogical methods, the scale and the ownership of the institutions should be respected.
Papildu finansējums un atbalsts piešķirams skolām, kuras atrodas nelabvēlīgos un nomaļos reģionos.
Additional funding and support should be granted for schools in disadvantaged and remote regions.
Šīs iestādes no saviem līdzekļiem bieži nevar pieteikties ES projektiem.
These institutions are often unable to apply for EU projects exclusively by their own resources.
Mācīšanas kvalitāte ir izšķirīgs faktors izglītojamo sniegumā, tādēļ jāpieliek divkārši pūliņi, lai pilnveidotu skolotāju ievadīšanu darbā, apmācību darba vietā, mobilitātes perspektīvas, kā arī lai ieviestu pastāvīgu atbalsta un ieteikumu sniegšanu saistībā ar jaunām pedagoģiskajām metodēm.
Quality of teaching is a decisive factor in students' performance, therefore efforts should be doubled to improve teacher's pre-service induction, in-service training, mobility prospects, as well as to establish continuing support and guidance about new pedagogical methods.
Jāatjauno skolotāju profesijas pievilcība un sociālais statuss, piedāvājot pienācīgus darba apstākļus un taisnīgu atalgojuma un prēmiju sistēmu.
The attractiveness and the social status of the teaching profession should be restored by offering adequate working conditions and fair remuneration and reward systems.
Visbeidzot, jautājums par to, kā skolas varētu palīdzēt risināt 21. gadsimta uzdevumus, būtu jāpārformulē šādi: kas būtu darāms skolu labā, lai tās varētu veiksmīgāk kalpot mūsu sabiedrībai un nākotnes paaudzēm?
In conclusion, the question about how schools can better contribute to the challenges of the 21st century should be reversed: what should be done for schools so that they are able to serve better our societies and future generations?
Eiropas sadarbība sniedz dalībvalstīm un izglītības iestādēm vienreizēju iespēju apmainīties ar savu pieredzi un pārņemt metodes, kas vislabāk atbilst viņu vajadzībām un vēlmēm.
European cooperation offers a unique opportunity to Member States and educational institutions to exchange their experiences and to adopt the methods that best fit their needs and expectations.
par migrantu bērnu izglītību
on Educating the children of migrants
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 149. un 150. pantu,
– having regard to Articles 149 and 150 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantu,
– having regard to Article 14 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. jūlija Zaļo grāmatu „Migrācija un mobilitāte — ES izglītības sistēmu problēmas un iespējas” ( COM(2008)0423 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 3 July 2008 entitled Migration and mobility: challenges and opportunities for EU education systems ( COM(2008)0423 ),
– ņemot vērā Padomes 1977. gada 25. jūlija Direktīvu 77/486/EEK par migrējošo darba ņēmēju bērnu izglītību
– having regard to the Council Directive 77/486/EEC of 25 July 1977 on the education of the children of migrant workers
– ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības
– having regard to the Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000,
– ņemot vērā 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes prezidentvalsts secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council of 13 and14 March 2008,
OV C 233 E, 28.9.2006.,121. lpp. ,
OJ C 233 E, 28.9.2006, p.121. ,
OV C 219 E, 28.8.2008., 300. lpp. ,
OJ C 219 E, 28.8.2008, p.300. ,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 15. decembra atzinumu par Komisijas Zaļo grāmatu „Migrācija un mobilitāte — ES izglītības sistēmu problēmas un iespējas”,
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 15 December 2008 on the Commission Green Paper - Migration and mobility: challenges and opportunities for EU education systems,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A6–0125/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0125/2009 ),
A. tā kā Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja dalībvalstis uzlabot tādu audzēkņu sekmju līmeni, kas nāk no migrantu ģimenēm;
A. whereas the European Council of 13-14 March 2008 called on Member States to improve the achievement levels of learners with a migrant background,
B. tā kā 2008. gads, kas bija Eiropas kultūru dialoga gads, bija piemērots brīdis, lai uzsāktu diskusijas par ES izglītības sistēmu problēmām un iespējām;
B. whereas the European Year of Intercultural Dialogue 2008 provided the right moment to launch the debate on the challenges and opportunities for EU education systems,
C. tā kā pēdējās desmitgadēs Eiropas Savienībā ir palielinājusies migrācija un imigrācija, tādējādi daudzviet izmainot skolu audzēkņu sastāvu;
C. whereas migration within the Union and immigration into the Union has increased over the last decades, changing in many places the composition of schools,
D. tā kā kultūras atšķirības bieži vien apgrūtina saprašanos un dialogu starp skolēniem un starp skolēniem un skolotājiem;
D. whereas cultural differences frequently hamper understanding and dialogue between pupils and between pupils and teachers,
E. tā kā ir pierādīts, ka migrantu bērnu izglītības līmenis ir ievērojami zemāks nekā bērniem, kas nav no migrantu ģimenēm; un tā kā daudzu skolēnu, kuri nāk no migrantu ģimenēm, sociāli ekonomiskais stāvoklis ir nestabils;
E. whereas clear evidence exists that the educational attainment of migrant children is considerably lower than that of non-migrant children; and whereas a large number of children in schools from a migrant background are in precarious socio-economic situation,
F. tā kā migrantu bērniem talanti bieži vien paliek neatklāti un neizmantoti, tādējādi radot sabiedrībai sociāla, kultūras un ekonomiska rakstura zaudējumus;
F. whereas the fact that migrant children's talents often are not discovered and remain unused entails social, cultural and economic disadvantages for society as a whole,
G. tā kā Pamattiesību hartas 14. pantā ir noteikts, ka bērniem neatkarīgi no viņu izcelsmes ir tiesības un pienākums līdz noteiktam vecumam apmeklēt skolu, un tas ir jāievēro saskaņā ar valsts izglītības likumu;
G. whereas school education up to a certain age is a basic right as well as an obligation for children, regardless of the their background, as enshrined in Article 14 of the Charter of Fundamental Rights, requiring also compliance with national education laws,
H. tā kā par izglītības un apmācības saturu un organizēšanu atbild valsts un stratēģija ir jānosaka un jāīsteno valsts vai reģionu līmenī;
H. whereas the content and organisation of education and training are national competences and whereas it is at national or regional level that strategies need to be defined and implemented,
I. tā kā migrācija kultūras un izglītības ziņā var bagātināt skolas, bet, neveicot pienācīgus papildpasākumus, tā var radīt nopietnas problēmas;
I. whereas migration can enrich schools culturally and educationally, but can, in the absence of suitable accompanying measures, lead to serious divergences,
J. tā kā dalībvalstu pienākums ir reformēt savu izglītības un apmācības sistēmu; tā kā dalībvalstīm ir jāsadarbojas, izstrādājot politikas instrumentus, kas vajadzīgi migrācijas seku pārvaldīšanai;
J. whereas Member States must reform their national education and training systems; whereas they need to work together to develop the policy instruments necessary to manage the consequences of migration,
K. tā kā pieaugošas migrācijas dēļ aizvien lielāka kļūst skolnieku daudzveidība, kas rada grūtības skolotājiem, kuriem trūkst zināšanu par to, kā pienācīgi reaģēt uz šo jauno daudzveidību klasēs,
K. whereas the increasing diversity of the school population, arising from increased migration, is a challenge for the teaching profession, which does not receive training in how to deal adequately with this new form of classroom diversity,
4. uzskata, ka ir vajadzīgi lielāki centieni ES līmenī, jo šajā ziņā līdzīgas problēmas skar visas dalībvalstis; atgādina, ka nākotnē migrantu bērnu īpatsvars skolās varētu palielināties;
Is of the opinion that greater efforts at EU level are necessary as all Member States face similar challenges in this respect; recalls that the percentage of migrant children in school is likely to rise in the future;
6. mudina dalībvalstis izstrādāt skolu un kopienu partnerības modeli, kas ļautu bērniem, kuru vecāki strādā ārzemēs, izmantot kopienas palīdzības, atbalsta un konsultāciju programmas;
Encourages the development in the Member States of a model of partnership between schools and communities enabling children whose parents are working abroad to benefit from programmes of assistance, support and counselling from the community;
8. aicina dalībvalstu valdības nodrošināt legālo migrantu bērniem izglītību, ieskaitot mītnes valsts oficiālās valodas mācīšanu un viņu dzimtās valodas un kultūras veicināšanu;
Calls on the Member State governments to ensure education for the children of legal migrants, including the teaching of the official languages of the host country and the promotion of their native languages and cultures;
11. iesaka panākt to, lai bērniem, kas dodas līdzi citā dalībvalstī nodarbinātajiem vecākiem, nebūtu jāsaskaras ar grūtībām, skolā reģistrējoties mācībām tādā pašā līmenī, kas atbilst viņu mācību līmenim izcelsmes dalībvalstī;
Recommends that children accompanying parents who move to another Member State for employment be not faced with difficulties in registering in school at a level corresponding to that at which they had been studying in their Member State of origin;
13. atzīst, ka liela nozīme migrantu atbalstīšanā ir pilsoniskajai sabiedrībai, kas līdztekus oficiālajai izglītības sistēmai var sniegt būtisku ieguldījumu tādās jomās kā mītnes valsts valodas mācīšana;
Recognises that civil society plays an important role in supporting migrants and that it can, in parallel to the official education system, make a vital contribution in areas such as teaching the host language;
16. iesaka paredzēt papildu finansiālo un administratīvo atbalstu, legālajiem migrantiem apmeklējot valodu kursus, kurus vada apmācīts personāls, kas saprot arī migrantu dzimto valodu;
Suggests that additional financial and administrative support for language courses should be provided to legal migrants, by trained staff who also understand the mother tongue of the migrants;
22. iesaka dalībvalstīm izvairīties no geto tipa skolu vai īpašu migrantu bērniem paredzētu klašu veidošanas un veicināt iesaistošu izglītības politiku, saskaņā ar kuru bērnus sadala pa klasēm, pamatojoties uz izglītības līmeni un individuālajām vajadzībām;
Recommends that the Member States avoid creating ghetto-type schools or special classes for migrant children, and that they promote an inclusive educational policy under which children are allocated to classes on the basis of educational level and individual needs;
29. atbalsta mobilitātes programmas, kas paredz pieņemt darbā skolotājus no izcelsmes valsts, lai atvieglotu migrantu bērnu saskarsmi ar savas izcelsmes valsts kultūru un civilizāciju;
Favours mobility schemes under which teachers are recruited from the country of origin so as to facilitate migrant children's contact with the culture and civilisation of their country of origin;
32. uzskata, ka skolām vajadzīgi skolotāji imigranti, jo viņi ar saviem kolēģiem dalās svarīgā pieredzē, apliecina sekmīgu sociālo integrāciju un var kļūt par paraugu grūtībās nonākušiem bērniem;
Believes that schools need immigrant teachers as they offer an important experience to their colleagues, represent the success of social integration and could serve as role models for children in difficulty;
36. uzstāj, ka pret visiem migrantiem un pārējām personām ir jāizturas vienādi; uzskata, ka skolās un skolotāju vidū daudzveidība jāuztver kā ikdienišķa parādība, pret katru personu jāizturas ar cieņu un jāsniedz vajadzīgais atbalsts migrantiem;
Insists that all migrants and non-migrants should have the same equal treatment; believes that school institutions and individual teachers should regard diversity as a normal situation, treat each individual with respect, and give migrants the support they need;
39. atzīst, ka pašreizējie Direktīvas 77/486/EEK noteikumi neatbilst jaunajai sociālajai realitātei Eiropas Savienībā; viennozīmīgi atbalsta Komisijas uzsākto apspriešanās procesu;
Recognises that, the current provisions of Directive 77/486/EEC do not correspond to the new social reality of the Union; strongly supports the consultation process launched by the Commission;
Komisijas paziņojums
The C ommission Communication
Eiropas Komisija 2008. gada jūlijā pieņēma Zaļo grāmatu, uzsākot diskusiju par to, kā ar izglītības politikas palīdzību sekmīgāk risināt problēmas, kas saistītas ar imigrāciju un iekšējām ES mobilitātes plūsmām.
In July 2008, the European Commission adopted a Green Paper that opened the debate on how education policies may better address the challenges posed by immigration and internal EU mobility flows.
Tajā iztirzāti vairāki jautājumi, piemēram, par iespējām novērst skolu segregāciju, tādējādi uzlabojot vienlīdzību izglītībā, par to, kā pielāgoties pieaugošajai dzimto valodu dažādībai un kultūras attīstības perspektīvām un izkopt starpkultūru prasmes ES, par to, kā pielāgot apmācības iemaņas un tuvināt migrantu ģimenes un kopienas.
It raises issues such as how to prevent the creation of segregated school settings, so as to improve equity in education; how to accommodate the increased diversity of mother tongues and cultural perspectives and build intercultural skills in the EU; and how to adapt teaching skills and build bridges with migrant families and communities.
Ieinteresētajām pusēm līdz 2008. gada 31. decembrim vajadzēja paust savu viedokli attiecībā uz:
Interested parties were invited to make their views known before 31 December 2008 mainly about:
- problēmām politikā;
- the policy challenge,
- to, kā ar politikas palīdzību vislabāk risināt šīs problēmas;
- good policy responses to this challenge,
- iespējamo Eiropas Savienības nozīmi, atbalstot dalībvalstis šo problēmu risināšanā, un
- the possible role of the European Union in supporting Member States address these challenges; and
- Direktīvas 77/486/EEK nākotni.
- the future of Directive 77/486/EEC,
Eiropas Komisija izanalizēs šīs apspriešanas rezultātus un 2009. gada sākumā publicēs savus secinājumus.
The European Commission will analyse the results of this consultation and publish its conclusions in early 2009.
Referents atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu uzsākt apspriešanu par ekonomiskās migrācijas pārvaldību.
The rapporteur welcomes the initiative of the European Commission to launch a consultation on managing economic migration.
Referents uzskata, ka izglītības procesā ir jāiesaista ģimenes.
In the Rapporteur's view families must be involved in the education process.
Ģimenēs var rasties konfliktsituācijas, jo vecāki vēlas, lai viņu bērni būtu sekmīgi, tomēr nespēj sniegt tiem vajadzīgo atbalstu, vai konfliktsituācijas var veidoties sakarā ar nepietiekamām valodas zināšanām vai kultūras daudzveidību.
Conflicts can arise within the families as the parents want their children to succeed but are unable to give them the necessary support, or because of the lack of the language or even due to the cultural diversity.
Vecākiem būtu jāiesaistās, sadarbojoties ar skolas vadību, piedaloties kultūras pasākumos u. c.
Parents should participate through the management of the school, cultural events, etc.
Lai panāktu migrantu integrāciju, ir ļoti svarīgi nodrošināt lielāku atbalstu valodu kursiem; integrācija ir divvirzienu process, kurā iesaistīti migranti un mītnes valsts.
The importance of providing greater support for language courses is fundamental for the integration of migrants; integration is a two-way process, involves migrants and the host-country.
Tas, ka migranti vēlas apgūt mītnes valsts valodu un iekārtot savu dzīvi, nenozīmē, ka viņi atteiksies no savas dzimtās valodas un kultūras.
The willingness of migrants to learn the language of the host country and to organise their life does not mean giving up of their language and culture of origin.
Referents uzskata, ka valodu (dzimtās valodas un mītnes valsts valodas) apguve jāveicina agrīnā vecumā, pirmsskolas izglītības posmā, jo īpaši nolūkā sekmēt migrantu un etnisko minoritāšu, piemēram, romu tautības iedzīvotāju, iekļaušanos Eiropas sabiedrībās.
In the Rapporteur's view, language learning (mother and the country-residence tongue) must be encouraged at a very early stage, pre-primary education, especially in order to promote the inclusion of migrants and ethnic minorities such as Roma people into European societies.
Migrantiem, etniskajām minoritātēm un sociālekonomiski nelabvēlīgajām grupām ļoti svarīga ir mūžizglītība, jo tā kalpo kā integrācijas faktors; piedalīšanās mācību un mūžizglītības programmās sniedz jaunas iespējas imigrantiem, kas ir tikko ieradušies valstī.
Lifelong learning has an important role for migrants, ethnic minorities and socio economically disadvantaged groups since it serves as integration process, the participation in training programmes and in lifelong learning are an opportunity for newly arrived immigrants.
Īpaša uzmanība ir jāpievērš migrantu, etnisko minoritāšu un sociālekonomiski nelabvēlīgo grupu pārstāvju visumā zemajam veikumam; jo veiksmīgāk un ātrāk viņi tiks integrēti skolās, jo labākas sekmes viņiem būs mācībās, tālākizglītībā un pēc tam darba tirgū.
Particular attention needs to be paid to the generally lower performance of migrants, ethnic minorities and socio economically disadvantaged groups, the better and the faster they are integrated into schools the better they will do at school and in further education, and latter on in the labour market.
Nedrīkst piemirst arī skolotāju izglītības un apmācības kvalitāti; arī skolotāji saskaras ar jaunu izaicinājumu, strādājot ar neviendabīgām klasēm, kas rodas pieaugošas migrācijas rezultātā.
The quality of Teacher education and training can not be forgotten either, it's also a new challenge for teachers to deal with such heterogenic classes resulting from increased migration.
Skolotājiem ir jārūpējas par sistemātisku skolotāju sagatavošanu, cita starpā mūžizglītību un profesionālo izaugsmi.
Teachers should follow systematic teacher training, including lifelong learning and professional development.
– ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (15248/2/2008 – C6‑0065/2009 ),
– having regard to the Council common position (15248/2/2008 – C6-0065/2009 ),
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0414 . attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0653 ),
Texts Adopted, P6_TA(2008)0414 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2007)0653 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam ( A6‑0126/2009 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on International Trade ( A6‑0126/2009 ),
Atbilstīgi Eiropas Parlamenta nostājai, ko tas pieņēma pirmajā lasījumā 2008. gada 23. septembrī, Pastāvīgo pārstāvju komitejā (I) 2008. gada 15. oktobrī ir panākta politiska vienošanās par kompromisa tekstu.
Following the position of the European Parliament adopted at first reading on 23 September 2008, a political agreement was reached by COREPER I on a compromise text on 15 October 2008.
Pamatojoties uz šo tekstu un pēc apspriešanās ar komitejā pārstāvētajām politiskajām grupām Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs 2008. gada 11. novembra vēstulē aicināja Pastāvīgo pārstāvju komitejas (I) priekšsēdētāju ņemt vērā Padomes ierosinātās izmaiņas un pieņemt kompromisa tekstu kopumā.
On the basis of this text and following consultations with the political groups represented on the Committee, the Chair of the Committee on International Trade wrote to the Chair of COREPER I on 11 November 2008 to take note of the changes proposed by the Council and accept the compromise text taken as a whole.
Tā kā kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2009. gada 16. februārī, pilnībā saskan ar iepriekš minēto politiskā kompromisa vienošanos, referents iesaka šo kopējo nostāju pieņemt bez grozījumiem Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā.
Given that the Common Position adopted by the Council on 16 February 2009 is wholly in accordance with the above political compromise agreement, your rapporteur recommends that the Common Position be adopted without amendment at the Second Reading by the European Parliament.
par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību
on the proposal for a Council regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund, concerning certain provisions relating to financial management
Budžeta komitejaS ATZINUMS.......................................................................................9
OPINION of the Committee on Budgets ...................................................................9
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS...............................13
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............13
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai ( COM(2008)0803 – 17575/2008),
– having regard to the proposal for a Council regulation ( COM(2008)0803 – 17575/2008),
– ņemot vērā Padomes lūgumu ( C6‑0027/2009 ) dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 161. panta 3. punktu,
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 161, third paragraph, of the EC Treaty ( C6‑0027/2009 ),
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ieteikumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus ( A6‑0127/2009 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0127/2009 ),
Eiropas Savienība pašlaik pārdzīvo nepieredzēti smagu krīzi, kas vispirms skāra finanšu tirgus, bet tagad ir aptvērusi reālo ekonomiku, nesot līdzi negatīvas un pagaidām skaidri neprognozējamas sekas — izaugsmes un nodarbinātības krituma un pieaugošā budžeta deficīta dēļ dažās dalībvalstīs iestājusies recesija.
The European Union is being confronted with an unprecedented crisis, which hit originally the financial markets and is currently striking the real economy with negative and yet not fully predictable impacts in terms of reduction of growth and employment perspectives and increase of budget deficits, leading in some Member States to a real state of recession.
Lai palīdzētu ES dalībvalstīm un reģioniem pārvarēt pašreizējās grūtības, ir uzsākti vairāki saskaņoti pasākumi dalībvalstīs un arī Kopienas mērogā.
In order to assist the EU Member States and regions to overcome the current difficult circumstances, several coordinated actions are being undertaken at the national as well as at the Community level.