natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20. prasa saistībā ar EPN īstenot nodokļu reformu atbalsta pasākumus, sniedzot gan materiālu palīdzību (IT sistēmas), gan organizatorisku palīdzību (nodokļu administrācijas darbinieku apmācība juridiskajos un nodokļu jautājumos), ja jaunattīstības valsts lūdz šādu palīdzību; uzsver, ka sevišķi intensīvi ir jāstrādā ar Āfrikas valstīm, kurām ne vienmēr ir pieejams ilglaicīgs atbalsts nodokļu jautājumos;
Calls for the systematic implementation, in the framework of Economic Partnership Agreements (EPAs), of measures to support tax reforms, in the form of both material assistance (IT systems) and organisational assistance (legal and tax training for tax authority staff), if requested by a developing country; emphasises the need to make a special effort with African countries, which still do not receive long-term assistance on taxation matters;
25. atgādina, ka tirdzniecību ar jaunattīstības valstīm vajadzētu paplašināt, izvirzot mērķi sekmēt šo valstu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un attīstību; norāda — muitas tarifu atcelšana neapšaubāmi nozīmē, ka attiecīgi tiks zaudēti muitas ieņēmumi, un tādēļ tarifu atcelšanu vajadzētu stingrāk uzraudzīt un veikt pakāpeniskāk, vienlaikus īstenojot nodokļu reformas, kas dotu iespēju izmantot kompensējošus ieņēmumus (PVN, īpašuma nodokli, ienākuma nodokli);
Recalls that the objective of expanding trade with the developing countries must be to promote the sustainable economic growth and the development of these countries; notes that the abolition of customs duties will inevitably entail a loss of customs revenue and must therefore be subject to tighter supervision, be more gradual and go hand in hand with the implementation of tax reforms which harness alternative forms of revenue to make up the shortfall (VAT, property tax, income tax);
31. norāda, ka Francijas valdība ir pasūtījusi pētījumu par politiskiem stimuliem nodokļu uzlikšanai, bet ir nepieciešams šajā jomā darīt vairāk; tādēļ lūdz Komisiju izpētīt, vai atšķirīgas pieejas palīdzības sniegšanai, piemēram, dotācijas nevis aizdevumi, var palīdzēt ierobežot vai novērst palīdzības iespējami negatīvo ietekmi uz ieņēmumu palielināšanu un vai budžeta atbalsts un ar to saistītā publisko izdevumu pārvaldības pārredzamības un efektivitātes uzlabošanās ilgtermiņā palielina pilsoņu gatavību maksāt nodokļus;
Points out that the French Government has commissioned research on the topic of political incentives for taxation, but more is needed; therefore asks the Commission to study whether different approaches to transferring aid, e.g. grants versus loans, could help to limit or offset the potentially negative effects of aid on revenue raising and whether budget support and related improvements in transparency and effectiveness of public expenditure management contribute over the longer term to increased willingness of citizens to pay tax;
a) nodokli, ar kuru netiek vēl vairāk samazināti nabadzīgu cilvēku ienākumi, bet kura apmērs pieaug, palielinoties nodokļu maksātāja ienākumiem vai bagātībai;
(a) a tax that does not take up a greater share of poor people`s income but a greater proportion of the taxpayer`s income or wealth as it increases;
b) nodokli, kas neatšķiras atkarībā no nodokļu maksātāja dzimuma, dzimumorientācijas, mājsaimniecības veida, pilsonības vai civilstāvokļa;
(b) a tax that does not discriminate on the basis of gender, sexual orientation, type of household, citizenship or civil status;
c) skaidru, vienkāršu un pārredzamu nodokļu sistēmu, kuru piemērojot, nav iespējams dažādi un nevēlami interpretēt tiesību aktus nodokļu jomā, lai uz sociālās jomas izdevumu rēķina gūtu milzīgu nodokļu samazinājumu;
(c) a clear, simple and transparent tax system which excludes different types of undesirable interpretation of tax laws with the aim of gaining massive tax reductions at the expense of social spending;
d) vienlīdzīgu attieksmi nodokļu uzlikšanā attiecībā uz patieso peļņu un patiesajiem zaudējumiem no jebkādu ienākumu avota, ar to saprotot, ka ienākumi tiek aplikti ar nodokli, bet zaudējumus atvelk no summas, ko apliek ar nodokli;
(d) identical treatment for tax purposes of true gains and true losses from any given source of income, meaning that the gains are taxable and the losses deductible;
e) nodokļu līmeni, kas ir stingri saistīts ar dažādiem ekonomikas attīstības posmiem;
(e) a level of taxation that is robustly linked to different stages of economic development;
34. uzskata, ka ESAO ir jāizstrādā jaunas vadlīnijas par iekšējo cenu noteikšanu, jo tam ir būtiska nozīme, lai nepieļautu, ka daži starptautiski uzņēmumi peļņu pārskaita uz valstīm ar izdevīgāko nodokļu režīmu, un lai nodrošinātu, ka tie maksā nodokļus tajās valstīs — tostarp jaunattīstības valstīs —, kurās peļņa reāli gūta;
Considers it necessary for the OECD to draw up new guidelines on transfer pricing, an essential way of preventing certain multinationals from transferring their profits to the countries with the most favourable tax regimes and ensuring that they pay their taxes in the countries – including developing countries – where they have actually generated their profits;
Pārredzamas, sadarbībā balstītas un taisnīgas starptautiskās nodokļu vides izveide
Working towards a transparent, cooperative and fair international tax environment
39. prasa ieviest finanšu darījumu nodokli, no kura gūtie ieņēmumi uzlabotu tirgus darbību, mazinot spekulāciju, palīdzētu finansēt vispārējas nozīmes sabiedriskos labumus, piemēram, attīstību un cīņu pret klimata pārmaiņām, kā arī samazinātu budžeta deficītu; uzskata, ka šo finanšu darījumu nodokli vajadzētu piemērot pēc iespējas plaši, tomēr, ja tas neizdotos, to vispirms vajadzētu ieviest ES līmenī; aicina Komisiju ātri veikt priekšizpēti, ņemot vērā vispārējo situāciju attiecīgajā jomā, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem;
Calls for the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods such as development and the fight against climate change, and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible but, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at the EU level; calls on the Commission to swiftly produce a feasibility study taking into account the global level playing field and, if appropriate, to come forward with concrete legislative proposals;
Ieguves rūpniecība
Extractive industries
44. norāda, ka jaunattīstības valstīm vajadzētu būt līdzvērtīgām partnerēm, apspriežot un pieņemot jaunas iniciatīvas resursu ieguves nozarē; uzsver, ka jauni pasākumi šajā nozarē būtu jāizstrādā kā vispārināti starptautiski standarti, lai neradītu kārtējo reglamentējuma sadrumstalotību, kas valdību, nodokļu administrācijas iestāžu un starptautisku uzņēmumu skatījumā būtu neproduktīvi;
Points out that developing countries should be equal partners in the discussion and adoption of new initiatives in the sector of resource extraction; stresses that new arrangements in this field should take the form of generalised international standards in order to avoid the creation of another patchwork of regulations which would be counterproductive from the point of view of governments, tax administration and international companies;
48. aicina Komisiju un Padomi vairāk iesaistīties ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas īstenošanā, nodrošinot finansējumu un piedaloties tās pārvaldes struktūrā;
Calls on the Commission and the Council to engage more with the Extractive Industries Transparency Initiative, through provision of finance and participation in its governing body;
50. prasa ieviest pienākumu pārrobežu uzņēmumiem sniegt finanšu pārskatu pa valstīm, tostarp par peļņu pirms un pēc nodokļiem, lai uzlabotu pārredzamību un nodokļu administrāciju piekļuvi attiecīgajiem datiem; uzskata — lai nodrošinātu visu nozaru un uzņēmumu vienotu aptvērumu, ES šis princips būtu jāievieš, izmantojot gaidāmo Pārredzamības direktīvas un ES grāmatvedības direktīvu pārskatīšanu, savukārt starptautiskajā līmenī Komisijai būtu ātri jāizdara spiediens uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomi, lai tā sagatavotu atbilstošus visaptverošus standartus; atkārtoti aicina Komisiju nākamo sešu mēnešu laikā atskaitīties Parlamentam par sabiedriskās apspriešanas un diskusijas ar Starptautisko grāmatvedības standartu padomi iznākumu;
Calls for the introduction of country-by-country financial reporting obligations for cross‑border companies, including pre- and post-tax profits, with the aim of enhancing transparency and access to relevant data for tax administrations; takes the view that, in order to ensure that all sectors and all companies are uniformly covered, the EU should introduce the principle as part of the upcoming revisions of the transparency directive and the EU accounting directives, while at the international level the Commission should exert pressure on the IASB swiftly to develop the corresponding comprehensive standard; calls once again on the Commission to report back to Parliament on the outcome of its public consultation and on its discussions with the IASB within the next six months;
a) valdībām un starptautiskajām struktūrām (tai skaitā G20 un Apvienoto Nāciju Organizācijai) būtu jāatbalsta standarts, ar ko paredz pārskatu iesniegšanu par katru valsti atsevišķi, un oficiāli jāpieprasa Starptautisko grāmatvedības standartu padomei to pieņemt;
(a) governments and international groupings (including the G20 and United Nations) should support a country-by-country financial reporting standard, and formally request the International Accounting Standards Board to adopt it;
b) Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai būtu jāturpina priekšizpēte attiecībā uz pārskatu iesniegšanu par katru valsti atsevišķi un 2011. gadā jāziņo par to G20 un ANO;
(b) the OECD should continue its feasibility study of country-by-country reporting, and report back to both the G20 and the UN during 2011;
c) tarptautisko grāmatvedības standartu padomei būtu jāpieņem jauns standarts, kurā būtu iekļauta pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi;
(c) the International Accounting Standards Board should adopt a new standard that includes country-by-country reporting;
d) pilsoniskajai sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem būtu turpmāk jāizmanto informācija, kas tiek atklāta par katru atsevišķu valsti sniegtajos pārskatos, lai pieprasītu atbildību no valdībām un starptautiskiem uzņēmumiem;
(d) civil society and the media should in future make use of the information disclosed under country-by-country reporting to hold governments and multinational companies to account;
52. ņem vērā Starptautiskā tirdzniecības centra veiktajā pētījumā gūtos datus, kas liecina, ka nodokļu un attīstības jomā ir nepieciešama lielāka līdzekļu sniedzēju koordinācija; mudina Komisiju uzsākt iniciatīvas šajā jomā un pastiprināt atbalstu daudzpusējām un reģionālām iniciatīvām, piemēram, Āfrikas Nodokļu administrācijas forumam un Amerikas Nodokļu pārvaldības iestāžu centram;
Takes note of the finding of the ITC ‘Mapping Survey’ that further donor coordination in the area of taxation and development is needed; encourages the Commission to take initiatives along these lines and to step up its support for multilateral and regional initiatives, such as the African Tax Administration Forum and the Inter-American Centre of Tax Administrations;
54. konstatē, ka kopš G20 augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 2. aprīlī ārzonas finanšu centri ir apņēmušies ievērot ESAO standartus pārredzamības un informācijas apmaiņas jomā; tomēr norāda, ka nodokļu oāžu nelabvēlīgās struktūras joprojām pastāv; atkārtoti aicina īstenot pasākumus ārpus ESAO, lai cīnītos pret nodokļu oāzēm, ņemot vērā, ka tām piemīt dažādi trūkumi; šajā sakarībā atkārtoti pauž bažas par to, ka saskaņā ar ESAO starptautiskajiem standartiem informācijas apmaiņu ir paredzēts veikt pēc pieprasījuma, nevis automātiski, kā noteikts direktīvā par uzkrājumu aplikšanu ar nodokļiem; pauž kritiku arī par to, ka ESAO ļauj valdībām izvairīties no iekļaušanas melnajā sarakstā, tām tikai apsolot ievērot informācijas apmaiņas principus, bet nenodrošinot šo principu efektīvu īstenošanu praksē; uzskata arī, ka prasība noslēgt līgumus ar 12 citām valstīm, lai attiecīgo valsti izņemtu no melnā saraksta, ir patvaļīga, jo tā neatsaucas ne uz vienu kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu objektīvi novērtēt atbilstību labas pārvaldības praksei;
Notes that, since the G20 Summit of 2 April 2009, offshore financial centres have committed to OECD standards on transparency and exchange of information; notes however that the harmful structures of tax havens still prevail; calls once more for action beyond the OECD framework to combat tax havens in view of their various shortcomings; in this respect, reiterates its concerns about the fact that the OECD international standards require exchange of information on request but that there is no automatic exchange of information along the lines of the Savings Tax Directive; likewise criticises the fact that the OECD allows governments to escape its blacklist merely by promising to adhere to the information exchange principles, without ensuring that these principles are effectively put into practice; considers also that the requirement to conclude agreements with 12 other countries in order to be removed from the backlist is arbitrary as it does not refer to any qualitative indicators for an objective assessment of compliance with good governance practices;
56. uzskata, ka jebkādos apstākļos ir jānotiek automātiskai informācijas apmaiņai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par administratīvo sadarbību nodokļu jomā, lai paplašinātu dalībvalstu sadarbību, tajā iekļaujot visu veidu nodokļus, atceltu banku noslēpumu un noteiktu automātisku informācijas apmaiņu kā vispārēju nosacījumu;
Considers that automatic information exchange should take place in all circumstances; welcomes in this respect the Commission's proposal on administrative cooperation in the field of taxation in order to extend cooperation between the Member States to cover taxes of any kind, abolish banking secrecy and establish the automatic exchange of information as a general rule;
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0325 . , un ieteiktajiem pasākumiem cīņai pret nodokļu oāzēm;
Texts adopted, P6_TA(2009)0325 . and to the recommended measures for combating tax havens;
a) neatkarīgajām ieņēmumu iestādēm ir garantēts budžets, kuru valdība nevar grozīt;
(a) that an ARA has a guaranteed budget that cannot be changed by the government;
b) to pienākumi un pilnvaras ir paredzētas tiesību aktos un var tikt aizsargātas ar policijas un tiesu iestāžu palīdzību;
(b) that its status, responsibilities and powers are enshrined in law and can be protected by the police and the courts;
c) par to uzraudzības padomes (kuru plānots izveidot) locekļiem ieceļ dažādus sabiedrības (dažādu ministriju, uzņēmumu un juristu biedrību) pārstāvjus;
(c) that appointments to the supervisory board (to be established) are made by a variety of public agents (different ministries, business and lawyers’ associations);
d) uzraudzības padomes locekļus ieceļ amatā uz ilgu un noteiktu laikposmu;
(d) that appointments to the supervisory board are for a long term and of fixed duration;
e) vadības un izpildes personāls ir atbildīgs tikai uzraudzības padomes priekšā;
(e) and that managerial and operational staff are answerable only to the supervisory board;
2009. gada aprīlī Eiropas Komisija nāca klajā ar paziņojumu „Laba pārvaldība nodokļu jomā”, lai uzsāktu diskusiju par konkrētām darbībām, ko varētu veikt nolūkā sekmēt labas nodokļu pārvaldības principu ievērošanu (pārredzamību, informācijas apmaiņu un godīgu konkurenci nodokļu jomā).
In April 2009, the European Commission issued a Communication on ‘Good Governance in Tax Matters’, with the intention to launch a debate about concrete actions that could be taken to better promote the principles of good governance in the tax area (transparency, exchange of information and fair tax competition).
Komisija arī publicēja darba dokumentu „Nodokļi un attīstība — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās”.
Additionally the Commission issued a working paper ‘Tax and Development-Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters’.
Komisijas dokumenta mērķis ir uzlabot nodokļu un attīstības politiku sinerģijas, padarīt šīs politikas efektīvākas, konstatējot grūtības, ar kādām jaunattīstības valstis saskaras, cenšoties gūt nodokļu ieņēmumus, tai skaitā iekšzemes un starptautiskos faktorus, ierosināt dažus veidus, kā ES var gūt lielākus panākumus un labāk izmantot tās rīcībā esošos līdzekļus un instrumentus.
The aim of the Commission document is to improve synergies between tax and development policies, to make them more effective, identifying difficulties encountered by developing countries in the mobilisation of revenue through taxation, including domestic and international factors, suggesting some ways in which the EU can do more and make better use of its existing funds and instruments.
Turklāt 2010. gada februārī Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par šo pašu tēmu.
Moreover, in February 2010, the European Parliament approved a resolution on the same topic.
Komentāri par Komisijas dokumentu
Comments on the Commission document
Pozitīvie aspekti
Positive aspects:
Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana un nodokļu pārvaldība
The achievement of MDGs and tax governance
Komisija skaidri atzīst saistību starp Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un nodokļu pārvaldību.
The Commission clearly recognizes the link between the achievement of MDGs & tax governance.
Nodokļu politika ir būtisks faktors, kas veido pamatu pārskatatbildīgai un atsaucīgai demokrātiskai sistēmai.
Taxation is essential to provide the basis for an accountable and responsive democratic system.
Atbildība par attīstības stratēģijām
Principle of ownership of development strategies
ES ir apņēmusies rīkoties saskaņā ar principu, kas paredz atbildību par attīstības stratēģijām, un atzīst, ka par ieņēmumu sistēmu uzlabošanu pirmām kārtām ir atbildīgas pašas jaunattīstības valstis, ievērojot šo valstu konkrētos ekonomiskos un politiskos apstākļus un izdarīto izvēli.
The EU is committed to the principle of ownership of development strategies, and acknowledges the prime responsibility of developing countries themselves to improve their revenue systems, according to their own economic and political circumstances and choices.
Iesaistīšanās jaunattīstības valstu nodokļu sistēmu atbalstīšanā
Engagement for the support of developing countries tax systems
Komisijas mērķis ir piesaistīt ES instrumentus, lai pastiprinātu atbalstu jaunattīstības valstu nodokļu sistēmu veidošanai un labas pārvaldības principa īstenošanai nodokļu jomā, piemēram, pievēršot lielāku uzmanību labas nodokļu pārvaldības principa efektīvai iekļaušanai valstu un reģionālo stratēģijas dokumentu izstrādāšanā, īstenošanā un izpildes uzraudzībā.
The Commission aims to engage the EU instruments in providing enhanced support in designing developing countries' tax systems and implementing the principles of good governance in the tax area, i.e. by paying more attention to effectively integrating the principles of good governance in tax matters into the programming, implementation and monitoring of country and regional strategy papers.
Finanšu pārskatu iesniegšana par katru valsti atsevišķi
Country-by-country financial reporting standard
Komisija atbalsta standartu, ar kuru starptautiskiem uzņēmumiem paredz prasību iesniegt finanšu pārskatus par katru valsti atsevišķi, kā līdzekli, ar ko iespējams atklāt starptautiska mēroga izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
The Commission supports country-by-country financial reporting standard for multinationals as a tool to detect international tax avoidance and evasion practice.
Ir svarīgi uzvērt arī to, ka Paziņojumā par uzņēmumu sociālo atbildību tiks apsvērts, kā izveidot sistēmu pārvaldības informācijas obligātai iekļaušanai gada pārskatos.
It is also important to underline the fact that a Communication on Corporate Social Responsibility will consider how to develop a system for mandatory disclosure of governance information in the annual accounting;
Starptautiskais dialogs un sadarbība nodokļu jautājumos
International dialogue and cooperation in tax matter
Komisijas mērķis ir pastiprināt starptautisko dialogu un sadarbību nodokļu jautājumos, proti, pastiprinot jaunattīstības valstu dalību attiecīgajos starptautiskajos forumos.
The Commission aims to step up the process of international dialogue and cooperation in tax matters, notably by enhancing the participation of developing countries in relevant international fora .
Nolīgumi par informācijas apmaiņu nodokļu jomā
Tax Information Exchange Agreements (TIEA)
Komisija uzstāj, ka ir nepieciešams noslēgt un īstenot nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumus ( TIEA ), tai skaitā ar daudzpusēju mehānismu palīdzību, izmantojot par paraugu ES direktīvu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu procentiem, kuras pamatā ir automātiska informācijas apmaiņa.
The Commission insists on the need to conclude and implement Tax Information Exchange Agreements (TIEA), including through multilateral mechanism, by referring to the model of the EU Savings Taxation Directive, based on the automatic exchange of information.
Negatīvie aspekti
Negative aspects :
Muitas ieņēmumi
Customs revenue
Šajā dokumentā netiek aplūkotas tirdzniecības liberalizācijas negatīvās sekas attiecībā uz muitas ieņēmumiem valstīs ar maziem ieņēmumiem.
This document does not address the negative impact on low-income countries of trade liberalisation in terms of customs revenue.
Atkārtoti apstiprinot nepieciešamību pārveidot resursu bāzi tā, lai tās pamatā būtu cita veida nodokļi nevis ārējie kopīgie tarifi, Komisija atbalsta reģionālās integrācijas padziļināšanu, vēl vairāk liberalizējot tirdzniecību.
While reasserting the need to shift the resource base from external common tariffs towards other types of taxation, it advocates the deepening of regional integration, through further trade liberalisation.
Tādējādi Komisija pilnīgi neņem vērā grūtības, ko it īpaši nabadzīgām valstīm rada muitas ieņēmumu samazināšanās, kuri saskaņā ar SVF datiem labākajā gadījumā ir aizstājuši 30 % no zaudēto tirdzniecības nodokļu summas.
In this way, the Commission completely denies the difficulties raised by the erosion of customs revenues especially for poor countries, that according to IMF studies, have at best replaced 30% of lost trade taxes.
Nav arī piedāvāti nekādi priekšlikumi attiecībā uz nodokļu bāzes paplašināšanu, lai nodrošinātu taisnīgu un progresīvu nodokļu sistēmu.
There is also an absence of proposals to expand the tax base, with the view to ensure a fair and progressive tax system.
ESAO pašreizējie trūkumi
Current flaws of the OECD
Komisijas mērķis ir mudināt jaunattīstības valstis pieņemt un īstenot starptautiskos standartus nodokļu jomā un atbalstīt tās šajā procesā, nepaužot kritiku vai novērojumus par to pašreizējiem trūkumiem ESAO kontekstā.
The Commission aims to encourage and support developing countries to adopt and implement international standards in the tax area, without making critics or observations about their current flaws in the context of the OECD.
Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka ESAO Rīcības kodekss ļauj valdībām izvairīties no iekļaušanas ESAO melnajā sarakstā, tikai apsolot, ka tās ievēros informācijas apmaiņas principus, un tādējādi tas kļūst tikai par principu apliecinājumu, nevis tiek efektīvi īstenots.
In this regard, it should be recalled that OECD Code of Conduct allows governments to escape its blacklist merely by promising to adhere to the information exchange principles, turning it down into a mere ‘Declaration of Principles’, rather than being effectively implemented.
ESAO iekšējo cenu pamatnostādņu pieņemšana un īstenošana
Adoption and Implemen tation of the OECD transfer pri cing guidelines