natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pieteikuma iesniedzējs ierosina kombinēt šādus personalizētus pakalpojumus: profesionālā orientācija, apmācība par darba meklēšanas paņēmieniem, e-mācību platforma darba meklēšanai / datorlietošanas apmācība, atbalsts darba meklēšanā, apmācība par darba veikšanai nepieciešamajām iemaņām, uzņēmējdarbības sākšanas veicināšana, ātras reintegrācijas sekmēšana, to personu profesionālās mobilitātes veicināšana, kuru aprūpē ir apgādājamie, profesionāla atbalsta un padomu sniegšana darbiniekiem, kuru ģimenes locekļi kļūst par bezdarbniekiem, ģeogrāfiskās mobilitātes veicināšana un reintegrācijas palīdzība, kā arī reintegrācijas palīdzība invalīdiem.
The applicant proposes a combination of personalized services which include career guidance, training in job searching techniques, e-learning platform for job searching/computer literacy training, support for job searching, training for employment, promotion of entrepreneurial spirit, incentives for rapid reintegration, promotion of occupational mobility assistance for carers of dependent persons, occupational support and guidance for employees affected by unemployment of family members, promotion of geographical mobility, reintegration assistance, reintegration assistance for persons with disabilities.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja Spānijas valdībai lūdza sniegt papildu informāciju:
The EMPL committee requested additional information from the Spanish government relating to:
- vai uzņēmums “ Delphi ” ir saņēmis Spānijas iestāžu atbalstu sakarā ar ražošanas plānu periodam līdz 2010. gada 31. decembrim;
- whether Delphi had received any support from the Spanish authorities for their industrial plan covering the period up to 31 December 2010;
- skaidrojumu par novatoriskiem pasākumiem, kas paredzēti darbiniekiem, kuru ģimenes locekļi kļūst par bezdarbniekiem, kā arī skaidrojumu par to personu profesionālās mobilitātes veicināšanu, kuru aprūpē ir apgādājamie.
- clarifications on innovative measures for employees affected by unemployment of family members as well as to the occupational mobility assistance for carers of dependent persons.
Prasītā informācija tika iesniegta 2008. gada 26. septembrī un ir pievienota šai vēstulei.
This information was provided on 26 September 2008 and is attached to this letter.
Spānijas iestādes skaidro, ka, pirmkārt, “ Delphi ” nav saņēmis nekādas subsīdijas saistībā ar iepriekš minēto ražošanas plānu un, otrkārt, ierosinātie pasākumi ir paredzēti tikai un vienīgi uzņēmuma “ Delphi ” bijušajiem darbiniekiem, nevis jebkurām apgādājamām personām.
The Spanish authorities make clear, first, that Delphi never received any subsidy in the context of the industrial plan mentioned above; second, the proposed measures are intended solely for the former workers of Delphi and not for any other dependent persons.
Papildus ir skaidrots, ka šie pasākumi ir domāti divu atšķirīgu problēmu risināšanai darba meklēšanas laikā, proti, praktisku problēmu (kā rūpēties par apgādājamām personām) un psiholoģisku problēmu (kā tikt galā ar augstu bezdarba līmeni vienā ģimenē) risināšanai.
Additionally, it is clarified that these measures are meant to tackle two different obstacles when searching for a job: a practical one (organisation of care for dependent persons) and a psychological one (high level of unemployment within one family).
Tādēļ šie pasākumi ir jāuzskata par tādiem aktīva darba tirgus politikas pasākumiem, kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta a) un c) punkta noteikumiem.
They have therefore to be regarded as measures of active labour market policy which are eligible actions respectively according to Art 3 a and c of the Regulation (EC) No 1927/2006.
Lietuvas iestādes 2008. gada 8. maijā iesniedza Komisijai pieteikumu, un tas ir saistīts ar 1089 štata vietu samazināšanu sakarā ar uzņēmuma “ Alytaus Tekstile ” slēgšanu.
The application presented to the Commission by the Lithuanian authorities on 8 May 2008 concerns 1,089 redundancies due to the closure of Alytaus Tekstile.
Šie skaitļi atbilst 2. panta a) punktā noteiktajiem kritērijiem (vismaz 1000 štata vietu samazināšana 4 mēnešu laikā — šajā gadījumā šis periods ir no 2007. gada 31. jūlija līdz 2007. gada 30. novembrim — uzņēmumā dalībvalstī, tostarp attiecībā uz darbiniekiem, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos).
These numbers meet the criteria set out in Art. 2 a (at least 1.000 redundancies over a period of 4 months, in this case from 31 July 2007 to 30 November 2007 in an enterprise in a Member State, including workers made redundant in its suppliers or downstream producers).
Lietuva apgalvo, ka štata vietu samazināšana ir notikusi, pamatojoties uz pasaulē notiekošo tekstilizstrādājumu un apģērbu ražotņu vispārējo pārcelšanu uz Āzijas valstīm, it īpaši uz Ķīnu, kur ražošanas izmaksas ir zemākas.
Lithuania argues that the redundancies are the result of a general migration of worldwide textile and clothing production towards lower-cost Asian countries, in particular China.
Papildināmības, atbilstības un koordinācijas kritēriji (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pants)
6 of the Regulation (EC) No 1927/2006)
Lietuvas iestādes apstiprina, ka ierosinātie pasākumi atbilst tām darbībām, ko finansē ESF, un ka atbilstīgie pasākumi nesaņem palīdzību no citiem Kopienas finanšu instrumentiem.
The Lithuanian authorities confirm that the actions proposed comply with those funded by the ESF and that the eligible actions do not receive assistance from other Community financial instruments.
Turklāt Lietuvas iestādes pierādīja, ka finansējums netiks izmantots uzņēmumu pārstrukturēšanai, bet gan pasākumiem, kas paredzēti darbiniekiem, kas atlaisti no darba štata vietu samazināšanas dēļ.
Furthermore, they provided evidence that the funding will not be used for restructuring companies but for actions to the affected workers.
Visbeidzot, Lietuvas iestādes ir apstiprinājušas, ka EGF finanšu līdzekļu ieguldījums neaizstās pasākumus, kuru īstenošana ir uzņēmumu pienākums, kas noteikts valsts tiesību aktos vai koplīgumā.
Finally, the Lithuanian authorities confirmed that the financial contribution from the EGF does not replace measures which are the responsibility of companies by virtue of national law or collective agreement.
Pieteikuma iesniedzējs ierosina kombinēt personalizētus pakalpojumus, kas paredzēti 600 darbiniekiem, kuriem būs vajadzīga palīdzība, un šie pakalpojumi ir šādi: palīdzība darba meklēšanā, apmācība un pārkvalifikācija, palīdzība pārcelšanā uz jaunu darbavietu, uzņēmējdarbības sākšanas veicināšana un darba meklēšanas un apmācību pabalsti.
The applicant proposes a combination of personalized services for the 600 workers to be targeted for assistance which include job-search assistance, training and retraining, outplacement assistance, entrepreneurship promotion, job-search allowances and training allowances.
Šajā sakarā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai radās jautājums, kādēļ pasākumi ir paredzēti nevis visiem 1089 atlaistajiem darbiniekiem, bet tikai 600.
To this regard, the EMPL Committee wondered why the measures are only meant for 600 out of 1.089 workers made redundant.
Komisija skaidroja, ka tikai 600 cilvēku no atlaistajiem darbiniekiem ir reģistrējušies kā bezdarbnieki un tāpēc tikai šiem cilvēkiem pienākas palīdzība.
The Commission explained that only 600 employees registered with the unemployment service and are therefore eligible for assistance.
c) Novērtējums un procedūra
c) Assessment on the procedure
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir apmierināta ar Komisijas savlaicīgi sniegto informāciju par EGF līdzekļu mobilizāciju šajās divās lietās.
The EMPL Committee is satisfied about the timely information by the Commission on the mobilisation of the EGAF in these two cases.
Tomēr, tā kā starp Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju un Budžeta komiteju informācijas apmaiņa nenotika vienmērīgi, radās neskaidrības par tās vērtību.
However, as the information was not spread evenly between EMPL and BUDG, some confusion was raised about its value.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir pārliecināta, ka starp Eiropas Parlamentu un Komisiju ieviestā agrās brīdināšanas sistēma, savlaicīgi un pilnībā paziņojot par pieprasījumiem, ko saņēmusi Komisija, ir izrādījusies ļoti noderīga un ka ir visas iespējas, lai to turpmāk uzlabotu.
The EMPL Committee is confident that such an early warning between the European Parliament and the Commission, in the form of early and full communication of requests received by the latter, has proven very useful and has all potential to be enhanced in the future.
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Budžeta komiteju nodrošināt, lai šie apsvērumi tiktu ietverti lēmumā.
The EMPL Committee calls on the Committee on Budgets, as the Committee responsible, to ensure that these considerations are integrated in its decision.
Vēstules papildsaņēmējs: deputāte Gabriele Stauner
Cc: Ms. Gabriele Stauner, MEP
3 pielikumi
3 Attachments
PIELIKUMS – IEINTERESĒTO PUŠU SARAKSTS...............................................................70
ANNEX - LIST OF SUBMISSIONS BY STAKEHOLDERS..................................................70
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS (*) ..........75
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy (*) ..........75
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS.....................................121
OPINION of the Committee on International Trade ....................................121
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS.........................................155
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ..........156
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.....................................................198
OPINION of the Committee on Regional Development ................................200
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0016 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0016 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0043/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0043/2008 ),
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārā komitejas un Reģionālās attīstības komiteja atzinumus ( A6‑0406/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on International Trade, the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Regional Development ( A6‑0406/2008 ),
(2) ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām, ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu Nr. 94/69/EK, kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) un tās noslēgšanu, ir izveidota ar pamatmērķi stabilizēt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas varētu novērst bīstamu antropogēnisku iejaukšanos klimata sistēmā.
(2) The ultimate objective of the United Nations Framework Convention on Climate Change, which was approved on behalf of the European Community by Council Decision 94/69/EC of 15 December 1993 concerning the conclusion of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), is to stabilise greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic interference with the climate system.
Lai sasniegtu šo mērķi, ikgadējais zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugums nedrīkst pārsniegt 2°C, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni.
In order to meet that objective, the overall global annual mean surface temperature increase should not exceed 2°C above pre-industrial levels.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ( IPCC ) jaunākais novērtējuma ziņojums liecina, ka, lai šo mērķi sasniegtu, līdz 2020. gadam jāsasniedz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju maksimums, kam seko emisiju samazinājums.
The latest Intergovernmental Panel on Climate Change Assessment (IPCC) report shows that, in order to reach that objective, global emissions of greenhouse gases must peak by 2020.
Tas nozīmē, ka jāpalielina Kopienas pūliņi emisiju samazināšanas jomā un šajā procesā nekavējoties jāiesaista attīstītās valstis, kā arī jārosina jaunattīstības valstu līdzdalība.
This implies the increasing of efforts by the Community and the quick involvement of developed countries and encouraging the participation of developing countries in the emission reduction process.
Jaunākie zinātniskie atklājumi liecina, ka oglekļa dioksīda koncentrācija ir jāsamazina līdz 350 vienībām uz miljonu, kas nozīmētu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas samazinājumu par 60 % līdz 2035. gadam .
Recent scientific findings show that atmospheric concentration of carbon dioxide must be reduced to below 350 parts per million , which would imply a greenhouse gas emission reduction in the order of 60% by 2035.
Tas nozīmē, ka jāpalielina Kopienas pūliņi emisiju samazināšanas jomā un šajā procesā nekavējoties jāiesaista attīstītās un jaunās industrializētās valstis , kā arī jārosina jaunattīstības valstu līdzdalība.
This implies the increasing of efforts by the Community and the quick involvement of developed and newly industrialised countries and encouraging the participation of developing countries in the emission reduction process.
Tā kā situācija klimata jomā ir daudz nopietnāka nekā iepriekš paredzēts, — nesen Zviedrijā Tällberg notikušajā forumā, piedaloties NASA un Stokholmas Vides institūta zinātniekiem, ierosināja, ka CO 2 līmenis atmosfērā jāsamazina līdz 350 ppm (vienības uz miljonu), lai izvairītos no katastrofālām sekām.
As the climate situation is more serious than previously though the recent forum held in Tällberg, Sweden, with the participation of scientists from NASA and Stockholm Environment Institute suggest that we must reduce atmospheric CO2 to levels below 350 ppm (parts per million) in order to avoid catastrophic effects.
Vēl nesen valdīja zinātnieku vienprātība par emisiju līmeņa „drošo zonu” 450 ppm, kas ļautu izvairīties no sliktākā klimata pārmaiņu scenārija, tomēr jaunākās zinātniskās atziņas rāda, ka kritiskais līmenis sākas jau no 350 ppm.
Until recently, scientific consensus set the safe zone to avoid the worst effects of climate change at 450 ppm whereas new finding now show that the critical level starts already at 350 ppm.
Tas nozīmētu SEG emisiju samazinājumu vismaz par 60 % līdz 2030. gadam un par 100 % līdz 2050. gadam.
This would translate into a reduction of at least 60% GHG emissions by 2030 and 100% by 2050.
(3) Eiropadome ir paudusi nelokāmu apņemšanos līdz 2020. gadam siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas Kopienā samazināt vismaz par 20%, salīdzinot ar 1990. gada līmeni, vai pat par 30%, ja citas attīstītās valstis apņemas īstenot līdzvērtīgus emisiju samazinājumus, bet ekonomiski spēcīgākās jaunattīstības valstis apņemas emisijas samazināt proporcionāli to saistībām un iespējām.
(3) The European Council has made a firm commitment to reduce the overall greenhouse gas emissions of the Community by at least 20% below 1990 levels by 2020, and by 30% provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and economically more advanced developing countries contribute adequately according to their responsibilities and respective capabilities.
Līdz 2050. gadam siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas pasaulē jāsamazina vismaz par 50%, salīdzinot ar 1990. gada līmeni.
By 2050, global greenhouse gas emissions should be reduced by at least 50% below their 1990 levels.
Visām tautsaimniecības nozarēm jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai panāktu šos emisiju samazinājumus.
All sectors of the economy should contribute to achieving these emission reductions.
Visām tautsaimniecības nozarēm , tostarp kuģniecības un aviācijas nozarēm, jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai panāktu šos emisiju samazinājumus.
All sectors of the economy should contribute to achieving these emission reductions , including shipping and aviation.
Iekļaujoties Kopienas sistēmā, aviācijas nozare sniedz ieguldījumu emisiju samazināšanā par 20 % vai 30 % (ar nosacījumu, ka pārējās attīstītās valstis un citi lielākie siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju radītāji pievienojas gaidāmajam starptautiskajam nolīgumam).
Aviation is contributing to the 20% and 30% (provided that other developed countries and other major emitters of greenhouse gases participate in the future international agreement) reductions through its inclusion in the Community scheme.
Līdz Kopienas sistēmā tiek iekļauta kuģniecības nozare, kuģniecības nozares radītās emisijas jāiekļauj lēmumā par dalībvalstu darbību, lai izpildītu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanas saistības līdz 2020. gadam.
Until shipping is included in the Community scheme, emissions from shipping must be included in the Decision on the effort of Member States to meet the Community's greenhouse gas emission reduction commitments up to 2020 .
Precizēšanas labad.
For clarification purposes.
(3a) Eiropas Parlaments 2008. gada 31. janvāra rezolūcijā par Bali konferences par klimata pārmaiņām rezultātiem (COP 13 un COP/MOP 3) atgādināja savu nostāju, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm ir jāapņemas līdz 2020. gadam samazināt savas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas vismaz par 30 % un līdz 2050. gadam — vismaz par 60– 80 % salīdzinājumā ar 1990. gadu.
(3a) In its resolution of 31 January 2008 on the outcome of the Bali Conference on Climate Change (COP 13 and COP/MOP 3) , the European Parliament recalled its position that industrialised countries should commit to reducing their greenhouse gas emissions by at least 30% by 2020 and by 60-80% by 2050, compared to 1990 figures.
Ņemot vērā, ka tas sagaida pozitīvu iznākumu COP 15 sarunām, kas 2009. gadā notiks Kopenhāgenā, Eiropas Savienībai vajadzētu sagatavot stingrākus emisiju samazināšanas mērķus 2020. gadam un pēc tā un jācenšas nodrošināt, ka pēc 2013. gada Kopienas sistēma vajadzības gadījumā ļauj pieņemt stingrākas emisiju kvotas, kas būtu daļa no Eiropas Savienības ieguldījuma jaunas starptautiskas vienošanās panākšanā.
Given that it anticipates a positive outcome to the COP 15 negotiations to be held in Copenhagen in 2009, the European Union should begin to prepare tougher emission reduction targets for 2020 and beyond and should seek to ensure that, after 2013, the Community scheme allows, if necessary, for more stringent emission caps, as part of the Union's contribution to a new international agreement.
Ir būtiski uzsvērt Parlamenta stingro apņemšanos cīnīties pret klimata pārmaiņām.
It is important to stress Parliament's strong ambitions with regard to fighting climate change.
Vislabāk to varētu izdarīt ar starptautisku vienošanos, ko līdz 2009. gada beigām varētu panākt Kopenhāgenas sarunu laikā.
The best way to accomplish this is through an international agreement, to be reached in Copenhagen by end 2009.
Šo priekšlikumu vajadzētu uztvert kā pierādījumu ES ciešajai apņēmībai rīkoties šajā jautājumā un kā signālu tam, ka ES līdz ar jauno vienošanos gatavojas ieviest stingrākus mērķus.
This proposal should be seen as a proof of EU's strong commitment in this respect, but also as a signal that the EU is preparing for the tighter targets that will come with the new agreement.
(10) Ja ir ieviesti līdzvērtīgi siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanas pasākumi (sevišķi nodokļu pasākumi) attiecībā uz nelielām iekārtām, kuru emisijas nepārsniedz 10 000 tonnu CO 2 gadā, ir vajadzīga procedūra, lai dalībvalstis šādas nelielas iekārtas varētu izslēgt no emisiju tirdzniecības sistēmas, kamēr vien tiek piemēroti minētie pasākumi.
(10) Where equivalent measures to reduce greenhouse gas emissions, in particular taxation, are in place for small installations whose emissions do not exceed a threshold of 10 000 tonnes of CO 2 per year, there should be a procedure for enabling Member States to exclude such small installations from the emissions trading system for so long as those measures are applied.
Šādas robežvērtības piemērošana ir visizdevīgākā no administratīvo izmaksu samazināšanas viedokļa , proti, administratīvās vienkāršības dēļ ir iespējams samazināt administratīvās izmaksas par katru no sistēmas izslēgto CO 2 tonnu.
This threshold relatively offers the maximum gain in terms of reduction of administrative costs for each tonne excluded from the system , for reasons of administrative simplicity.
Tā kā kvotas vairs nepiešķirs uz pieciem gadiem un tā kā ir jāuzlabo noteiktība un paredzamība, jāparedz noteikumi par to, cik bieži jāpārskata siltumnīcas efektu izraisošo gāzu atļaujas.
As a consequence of the move from five-year allocation periods, and in order to increase certainty and predictability, provisions should be set on the frequency of revision of greenhouse gas emission permits.
(10) Ja ir ieviesti līdzvērtīgi siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanas pasākumi (sevišķi nodokļu pasākumi) attiecībā uz nelielām iekārtām, kuru emisijas nepārsniedz 25 000 tonnu CO 2 gadā, ir vajadzīga procedūra, lai dalībvalstis šādas nelielas iekārtas pēc operatora lūguma varētu izslēgt no emisiju tirdzniecības sistēmas, kamēr vien tiek piemēroti minētie pasākumi.
(10) Where equivalent measures to reduce greenhouse gas emissions, in particular taxation, are in place for small installations whose emissions do not exceed a threshold of 25 000 tonnes of CO 2 per year, there should be a procedure for enabling Member States to exclude at the request of the operator such small installations from the emissions trading system for so long as those measures are applied.
No Kopienas sistēmas var izslēgt arī slimnīcas, ja tās apņemas veikt līdzvērtīgus pasākumus.
Hospitals may also be excluded if they undertake equivalent measures.
Šādas robežvērtības piemērošana ir ekonomiski visizdevīgākā izvēle no administratīvo izmaksu samazināšanas viedokļa par katru no sistēmas izslēgto CO 2 tonnu.
This threshold is the economically most advantageous option and offers the maximum gain in terms of reduction of administrative costs for each tonne excluded from the system.
Tā kā kvotas vairs nepiešķirs uz pieciem gadiem un tā kā ir jāuzlabo noteiktība un paredzamība, jāparedz noteikumi par to, cik bieži jāpārskata siltumnīcas efektu izraisošo gāzu atļaujas.
As a consequence of the move from five-year allocation periods, and in order to increase certainty and predictability, provisions should be laid down on the frequency of revision of greenhouse gas emission permits.
(12) Tādējādi Kopienas sistēmas aptvertajā sektorā izdosies 2020. gadā panākt emisiju samazinājumu par 21 % (salīdzinot ar 2005. gadā reģistrēto līmeni), ierēķinot gan to, ka 2008.–2012. g. periodā ir paplašināta piemērošanas joma, salīdzinot ar 2005.–2007. gada periodu, gan emisiju datus tirdzniecības sektorā 2005. gadā, ko izmantoja, lai izvērtētu Bulgārijas un Rumānijas kvotu valsts sadales plānu 2008.–2012. gadam; tas nozīmē, ka 2020. gadā piešķirs ne vairāk kā 1720 miljonus kvotu.
(12) This contribution is equivalent to a reduction of emissions in 2020 in the Community scheme of 21% below reported 2005 levels, including the effect of the increased scope from the period 2005 to 2007 to the period 2008 to 2012 and the 2005 emission figures for the trading sector used for the assessment of the Bulgarian and Romanian national allocation plan for the period 2008 to 2012, leading to an issue of a maximum of 1 720 million allowances in the year 2020.