natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‑ standartiem labākai agrīnai brīdināšanai par risku;
- standards for better early-risk warning;
‑ iespējamiem risinājumiem, lai ieviestu iemaksas, kas atkarīgas no riska līmeņa;
- possible models for introducing risk-based contributions;
‑ Kopienas noguldījumu garantiju sistēmas iespējamas ieviešanas priekšrocībām.
- the benefits of a possible introduction of a community deposit guarantee scheme .
Tajā ietver arī informāciju par to, kā sistēmas efektivitāti ietekmē tiesību aktu atšķirības attiecībā uz pārrēķinu, kad tiek noteikta noguldītāja kredīta un parādu bilance, kā arī par iespējamiem traucējumiem saistībā ar uzņēmumu pārrobežu likvidāciju.
This shall cover the impact of diverging legislations as regards set-off, where a depositor’s credit is balanced against its debts, on the efficiency of the system and possible distortions, taking into account cross-border winding-up.
‑ MVU un vietējo iestāžu specifiskām vajadzībām attiecībā uz noguldījumu garantiju seguma līmeņiem.
- the specific needs of SMEs and local authorities as regards deposit guarantee coverage levels.
Ja nepieciešams, Komisija iesniedz atbilstīgus priekšlikumus šīs direktīvas grozīšanai.”
If necessary, the Commission shall submit appropriate proposals to amend this Directive."
1. pants – 7. punkts – a apakšpunkts
Article 1 – point 7 – subpoint a
I pielikums – 1. līdz 9. punktam
Annex I – points 1 to 9
(a) Svītro 1. līdz 9. punktu.
(a) points 1 to 9 are deleted;
Pielikuma grozījumu svītrošana atbilst nodomam saglabāt direktīvas sākotnējo darbības jomu.
The deletion of the modification of the annex is in line with maintaining the Directive’s original scope.
1. pants – 7. punkts – b apakšpunkts
Article 1 – point 7 – subpoint b
I pielikums – 11. punkts
Annex I – point 11
(b) Svītro 11. punktu.
(b) point 11 is deleted;
1. pants – 7. punkts – b a apakšpunkts
Article 1 – point 7 – subpoint b a
I pielikums – 13. punkts – 2. ievilkums
Annex I – point 13 – indent 2
(ca) 13. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:
(ca) In point 13, the second indent is replaced by the following:
Eiropas vienotās valūtas nosaukums ir „euro”.
The name of the European currency is “euro”.
1. pants – 7. punkts – c apakšpunkts
Article 1 – point 7 – subpoint c
I pielikums – 14. punkts
Annex I – point 14
(c) Svītro 14. punktu.
(c) point 14 is deleted.
Pašreizējā uzticības krīze finanšu tirgos parādīja, ka arī pašreizējie noguldījumu garantiju standarti netiek uzskatīti par pietiekamiem.
The current crisis of confidence in the financial markets showed that also the current standards of deposit guarantee are not considered as sufficient.
2007. gada beigās Parlaments pieņēma rezolūciju, kurā pieprasīts veikt plašu izpēti saistībā ar:
At the end of the year 2007, the Parliament passed a resolution, which asks for extensive inquiries regarding:
‑ dažādiem finansēšanas mehānismiem;
- the different funding mechanisms,
‑ visu dalībnieku sadarbību pārrobežu krīzes gadījumā;
- the interaction of all participants in case of a cross-border crisis,
‑ sloga līdzsvarošanu pārrobežu krīžu situācijās, kā arī
- an equalisation of burdens in cross-border crisis situations, as well as
‑ iespēju ieviest uzlabotu agrīno brīdinājumu par risku un iemaksas, kas atkarīgas no riska līmeņa.
- the implementation of an improved early risk warning and the possibility of introducing risk-based contributions.
Parlaments arī paziņoja, ka saskata ievērojamas izpildes termiņu saīsināšanas iespējas kompensācijas gadījumā un ka būtu jāpieaug obligātajam noguldītāju aizsardzības līmenim.
Furthermore, the Parliament made clear that a significant scope for the shortening of deadlines in case of compensation is seen and that an increased minimum level of depositor protection is desired.
Iesniegtais Komisijas priekšlikums iepazīstina ar grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:
The submitted Commission Proposal presents Amendments regarding:
‑ izmaksas termiņi;
- payout deadlines,
‑ aptvertā summa;
- the amount covered,
‑ noguldījumu garantijas seguma apjoms;
- the scope of cover of deposit guarantee,
‑ izmaksu dalīšana;
- cost sharing,
‑ pārrobežu sadarbība.
- cross-border cooperation.
Turklāt Komisijai jānosaka pienākums izstrādāt ziņojumus vai priekšlikumus par tiesību aktu grozījumiem attiecībā uz finansēšanas mehānismiem, kā arī uz apvienotām noguldījumu garantiju sistēmām.
In addition, the Commission shall be obliged to work out reports rather respective proposals for law amendments on the funding mechanisms as well as for joint deposit guarantee schemes.
Referents uzskata, ka Komisijas priekšlikumā īpaši norādītas šādas problēmas:
In the Rapporteur's view, the Commission Proposal shows particularly the following problems:
- Izmaksu veikšanas termiņš tika novērtēts kā pārāk īss.
- The deadline for payouts was assessed short.
Izmaksa trīs dienu laikā nav iespējama.
A payout within three days is not possible.
Salīdzinājumi ar citām sistēmām nav saprotami, jo atbildība tajās tiek piešķirta atšķirīgi, un arī garantijas sistēmas ir organizētas atšķirīgi.
Comparisons with other systems are not comprehensible since the responsibilities are differently delivered and the guarantee schemes are differently organised.
Referents uzskata, ka pārāk īss un nereāls termiņš krīzes gadījumā patērētāja uzticību iedragās vēl vairāk.
In the Rapporteur's view, a too short and unrealistic deadline will impair the consumer's confidence even more in case of a crisis.
Lai īsā termiņā nodrošinātu cilvēkiem nepieciešamo likviditāti un tajā pašā laikā nodrošinātu pienācīgu garantijas pieprasījumu apstrādi, referents pieprasa paredzēt, lai sagatavošanās ārkārtas izmaksām tiktu veikta trīs dienu laikā.
In order to provide people shortly with the necessary liquidity and, at the same time, to ensure a proper processing of the guarantee cases, the Rapporteur demands to make arrangements for emergency payouts within three days.
- Komisijas priekšlikums ir iesniegts bez ietekmes novērtējuma.
- The Commission Proposal has been submitted without an Impact Assessment.
Tā kā pašreizējā situācija finanšu tirgū prasa tūlītēju rīcību, atteikums sniegt ietekmes novērtējumu šķiet pieņemams.
Since the current situation on the financial market requires immediate action, this renouncement seems to be acceptable.
Tomēr var strīdēties, kāpēc, izvērtējot turpmāku seguma apjoma pieaugumu līdz nākamā gada beigām, nevarētu pieprasīt ietekmes novērtējuma iesniegšanu.
However, it is arguable why the further increase of amount covered until the end of the following year should not be linked to a submission of an Impact Assessment.
- Komisija turpmāk vēlas strādāt ar komitoloģijas procedūras palīdzību, ja tiks palielināts seguma apjoms.
- In future, the Commission wants to work with the help of the comitology procedure in case of increasing the amount covered.
Ņemot vērā panākto vidējo noguldījumu seguma apjomu, kur tiks segti nevis EUR 50 000, bet EUR 100 000, un nevis 80 %, bet 90 %, šī procedūra nešķiet nepieciešama.
Given the achieved coverage of the average deposits with amount covered of 50 000 Euros rather 100 000 Euros of 80 % rather 90%, this procedure does not seem to be necessary.
Arī Direktīva un seguma apjoms tiks pārskatīti katru gadu.
Also, the Directive and the amount covered will be annually reviewed.
Referents uzskata, ka tādēļ nepieciešamo grozījumu var nodrošināt ar parasto procedūru.
In the Rapporteur's view, a necessary amendment can therefore be assured in a normal procedure.
- Tomēr tika ietverts arī pienākums veidot pārrobežu sadarbību, ņemot vērā to, ka trūkst ziņu par pārskatīšanas datumiem, kā arī par pasākumiem, kas jāveic krīzes gadījumā, kā Eiropas Parlaments prasīja pagājušajā gadā.
- The obligation to cross-border cooperation was integrated, however, given dates of review are missing as well as the definition of activities to be taken in case of a crisis, as demanded from the European Parliament in the previous year.
- Komisijas priekšlikumā tika paredzēts, ka direktīvas darbības joma attiecas tikai uz privātajiem investoriem.
- The scope of application of the Directive was limited to private investors through the Commission proposal.
Komisija uzskata, ka vairs nav nepieciešams aizsargāt mazos un vidējos uzņēmumus ar Eiropas līmeņa regulējumu.
The Commission considers that small and medium sized enterprises no longer need to be protected under the European regulation.
Taču ņemot vērā šo uzņēmumu nozīmi ekonomiskajā situācijā dalībvalstīs un Eiropas darba tirgū, tie jāiekļauj un jāaizsargā arī turpmāk.
Given the importance for the economic situation in the Member States and the labour market in Europe, these enterprises need to be further included and protected.
- Arī apsvērumi par to, ka nākotnē ziņas par finansēšanas mehānismiem jāiesniedz tikai vairāk nekā divpadsmit mēnešu laikā, tiek uzskatīti par problemātiskiem.
- Furthermore, the considerations that, in future, funding mechanisms shall only be submitted within more than twelve months are regarded to be problematic.
Paredzot grūtības izpildīt jaunos izmaksu termiņus ar atsevišķu garantiju sistēmu palīdzību, ir nepieciešams paātrināt izskatīšanas procesu.
In apprehension of difficulties in the compliance with new payout deadlines through single guarantee schemes, the workings on the review need to be accelerated.
Referents iesaka izstrādāt priekšlikumu līdz 2009. gada aprīļa beigām.
The Rapporteur proposes a draft by the end of April 2009.
par tematu „2050: Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām”
on “2050: The future begins today – Recommendations for the EU's future integrated policy on climate change”
– ņemot vērā tā 2007. gada 25. aprīļa lēmumu par Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas izveidošanu
– having regard to its decision of 25 April 2007, adopted pursuant to Rule 175 of its Rules of Procedure, on setting up a temporary committee on climate change
– ņemot vērā pastāvošo ES vides tiesisko regulējumu ar pozitīvu ieguldījumu klimata jomā dažādās politikas nozarēs (A pielikums), kā arī rezolūcijas par klimata pārmaiņām, īpaši tās, kas pieņemtas pašreizējā 6. pilnvaru termiņa laikā (B pielikums),
– having regard to existing EU environmental legislation making a positive contribution to combating climate change in various policy areas (Annex A) and to its resolutions on climate change, particularly those adopted during the current sixth parliamentary term (Annex B),
– ņemot vērā 2007. gada 15. novembra rezolūciju par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija — turpmākā rīcība līdz Bali konferencei par klimata pārmaiņām un pēc tam īstenojamie pasākumi ( COP 13 un COP/MOP 3 )
– having regard to its resolution of 15 November 2007 on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
– ņemot vērā 2008. gada 31. janvāra rezolūciju par Bali konferences par klimata pārmaiņām rezultātiem ( COP 13 un COP/MOP 3 )
– having regard to its resolution of 31 January 2008 on the outcome of the Bali Conference on Climate Change (COP 13 and COP/MOP 3)
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0032 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0032 . ,
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0125 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0125 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 21. maija rezolūciju par zinātniskajiem faktiem klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai
– having regard to its resolution of 21 May 2008 on the scientific facts of climate change: findings and recommendations for decision-making
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0223 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0223 . ,
– Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcija par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas
– having regard to its resolution of 21 October 2008 on building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0491 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0491 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 8. jūlijā G8 samitā Tojako, Hokaido salā (Japānā), saistībā ar tēmu „Vide un klimata pārmaiņas” iesniegto deklarāciju par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ilgtermiņā uz pusi līdz 2050. gadam,
– having regard to the declaration of 8 July 2008 made at the G8 Summit in Hokkaido Toyako (Japan) on ‘Environment and Climate Change’, stating the long-term intention to halve greenhouse gas emissions by 2050,
– ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) pušu četrpadsmito konferenci ( COP 14 ) un Pušu ceturto konferenci, ko rīkoja 2008. gada 1.–12. decembrī Poznaņā (Polija) kā Kioto protokola pušu sanāksmi ( COP/MOP 4 ),
– having regard to the 14th Conference of Parties to the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) (COP 14) and the Fourth Conference of Parties serving as a meeting of the parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 4), from 1 to 12 December 2008 in Poznań (Poland),
– ņemot vērā 2008. gada 12. un 13. jūnija pilsoņu forumu „Agora” par klimata pārmaiņām,
– having regard to the Citizens’ Agora on Climate Change, held on 12 and 13 June 2008,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu 2008. gada 20. un 21. novembra kopīgo parlamentāro sanāksmi par enerģiju un ilgtspējīgu attīstību,
– having regard to the Joint Parliamentary Meeting of the European Parliament and the national parliaments, held on 20 and 21 November 2008 to debate energy and sustainable development,
– ņemot vērā rezultātus Eirobarometra īpašajai aptaujai Nr. 300 par Eiropas iedzīvotāju attieksmi pret klimata pārmaiņām,
– having regard to the results of the Eurobarometer Special opinion poll No 300 on Europeans’ attitudes to climate change,
– ņemot vērā Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas atklātās uzklausīšanas un viedokļu apmaiņas ar augstu aprindu autoritātēm, kā arī delegāciju braucienu rezultātus,
– having regard to the public hearings and exchanges of views with senior figures held by the Temporary Committee on Climate Change and the outcome of delegation visits,
– ņemot vērā Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas ziņojumu ( A6-0495/2008 ),
– having regard to the report of the Temporary Committee on Climate Change ( A6‑0495/2008 ),
Politiskās pamatnostādnes
Guiding political ideas
A. tā kā dabas un cilvēces saglabāšana ir pienākums, kas tiek nodots no vienas paaudzes nākamajai,
A. whereas the task of preserving nature and humanity is passed on from one generation to the next,
B. tā kā globālo sasilšanu tagad uzskata par ļoti nopietniem, neatliekamiem un cilvēka roku radītiem draudiem, kam, līdzīgi klimata pārmaiņām, ir tūlītēja ietekme,
B. whereas global warming is now recognised as a very serious, urgent and man-made threat and is already having, like climate change, a momentous impact,
C. tā kā īpaši šā pilnvaru termiņa laikā Eiropas Parlamenta darbs saistībā ar klimata pārmaiņām ir bijis iedvesmas avots un pamudinājums rīkoties, lai izveidotu integrētu Eiropas politiku cīņai ar klimata pārmaiņām un saskaņotu klimata pārmaiņas ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi ,
C. whereas, particularly in the current parliamentary term, the European Parliament's work on climate change has been a source of inspiration and a mandate for action to shape an integrated European policy to combat climate change and to reconcile climate change with sustainable economic growth,
D. tā kā Parlaments kopā ar Padomi izskata likumdošanas priekšlikumus, lai ievērotu ES saistības attiecībā uz klimatu,
D. whereas Parliament is examining, together with the Council, proposals for legislation aimed at delivering the EU climate commitments,
E. tā kā Lisabonas līgums skaidri nosaka Eiropas Savienības mērķus un pienākumus klimata pārmaiņu jomā un ratificēšanas gadījumā stiprinās Eiropas Savienības nozīmi ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un cīņā pret klimata pārmaiņām,
E. whereas the Lisbon Treaty explicitly lays down the objectives and competences of the European Union in the field of climate change and, if ratified, will strengthen the Union's role in promoting sustainable development and fighting climate change,
F. tā kā Eiropas Savienības nozīme starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu un tās īpašā atbildība kā attīstītu valstu savienībai nostiprināt identitāti uzliek tās pilsoņiem par pienākumu ne tikai formulēt vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus attiecība uz klimata aizsardzību, bet arī tos īstenot ar tālejošiem politiskiem pasākumiem, kā arī ar politisku dialogu ar jaunattīstības valstīm,
F. whereas the leading role of the European Union in the international fight against global warming and its particular responsibility as a union of developed countries contribute to its sense of identity and imply an obligation to the citizens of Europe not only to formulate medium- and long-term climate objectives but to achieve those objectives through forward-looking political measures, as well as through political dialogue with developing countries,
G. tā kā Eiropas Savienības galvenais mērķis iekšpolitikā un ārējo attiecību jomā ir veicināt cilvēktiesību ievērošanu un tā kā Eiropas Savienība īpaši atzīst par fundamentālām tiesības uz dzīvi, drošību, veselību, izglītību un vides aizsardzību, kā arī to cilvēku aizsardzību, kurus īpaši var apdraudēt klimata pārmaiņas, t. i., sievietes, bērnus, vecus cilvēkus un invalīdus,
G. whereas a key objective of the European Union as regards both its internal policy and its external relations is promoting respect for human rights, and whereas, in particular, the European Union recognises the rights to life, security, health, education and environmental protection as fundamental, as well as the protection of persons particularly vulnerable to the effects of climate change, including women, children, the elderly and persons with disabilities,
H. tā kā pašreizējiem un nākamajiem Eiropas pilsoņu parlamentāriem pārstāvjiem ne tikai tagad, bet arī nākotnē jāvadās pēc šiem klimata politikas principiem, kā arī ilgtspējības, sociālās atbildības un taisnīguma principiem starp paaudzēm un iedzīvotajiem, un viņi nedrīkst pārtraukt nepieciešamo klimata aizsardzības mērķu īstenošanu,
H. whereas parliamentary representatives of the citizens of Europe, not only now but in the future, should be guided by these climate policy principles and by the principles of sustainability, social responsibility and equity between the generations and people, and should not cease from putting the necessary global climate objectives into practice,
I. tā kā klimata pārmaiņas īpaši nelabvēlīgi atsaucas uz dažiem apgabaliem un rada tiem lielus izdevumus, piemēram, kalnainiem un piekrastes apgabaliem,
I. whereas climate change has a particularly damaging and costly impact on some areas, such as upland and coastal areas,
J. tā kā klimata pārmaiņas ir uzdevums, kam nav viena politiska risinājuma, bet, apvienojot pastāvošās iespējas un ievērojami palielinot efektivitāti visās ekonomikas un sabiedrības jomās, var būtiski pavirzīties uz priekšu resursu un sadales problēmu risināšanā, kā arī gatavot pamatu trešai rūpnieciskai revolūcijai,
J. whereas climate change is a challenge to which there is no single political solution, but whereas the combination of existing opportunities and a dramatic increase in efficiency in all areas of the economy and society may make a contribution to resolving the problem of resources and distribution and pave the way for a third industrial revolution,
K. tā kā cilvēku sabiedrībai risināmais uzdevums ir divkāršs, t. i., attiecībā uz draudiem dzīvības nodrošināšanai uz zemes, tieši saistībā ar klimata pārmaiņām, un daudzu nozīmīgu ekosistēmu pārmērīgu izmantošanu un iznīcināšanu, tā kā starp klimata sistēmu un ekosistēmām pastāv vairākas savstarpējas saiknes , jo īpaši attiecībā uz okeānu un sauszemes ekosistēmu spēju piesaistīt oglekli, un tā kā klimata pārmaiņu problēmas var efektīvi risināt tikai ar veselīgām ekosistēmām,
K. whereas human society is facing a dual challenge as regards threats to the earth's life-supporting system, namely climate change and the overuse and destruction of many of the most important ecosystems; whereas there are many interlinkages between the climate system and ecosystems – in particular the capacity of oceans and terrestrial ecosystems to sequester carbon – and whereas climate change can only be addressed effectively within the context of healthy ecosystems,
L. tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras 2006. gada datiem Eiropas Savienībā enerģijas ražošana rada 30,9 % no kopējā siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma, transporta nozare – 19,4 %, privātās mājsaimniecības un pakalpojumi – 14,6 %, celtniecība un rūpnieciskā ražošana – 12,9 %, lauksaimniecība – 9,2 %, rūpnieciskie procesi – 8,1 % un atkritumu nozare – 2,9 %, kā arī atlikušo emisiju daļu rada ķīmiskie šķīdinātāji un nespecifiski sadedzināšanas procesi,
L. whereas according to data for 2006 supplied by the European Environment Agency, energy production accounts for 30.9% of total greenhouse gas emissions within the EU, transport for 19.4%, private households and services for 14.6%, building trades and industrial production for 12.9%, agriculture for 9.2%, industrial processes for 8.1% and the waste sector for 2.9%, the other emissions being caused by chemical solvents and non-specific combustion processes,
M. tā kā ir jāveic neatliekami pasākumi elektroenerģijas un degvielas trūkuma problēmas risināšanai,
M. whereas urgent measures are needed to tackle energy and fuel poverty,
N. tā kā daudzās nozarēs jau tiek veikti pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un ir jau pieejamas daudzas lētas iespējas un efektivitāti uzlabojošas tehnoloģijas klimata pārmaiņu ierobežošanai, kaut arī to visaptverošu izmantošanu kavē ierobežojumi piekļuvei tirgum, birokrātiski šķēršļi un augstas finansēšanas izmaksas,
N. whereas many sectors are already making a contribution to reducing greenhouse gas emissions and many low-cost climate change reduction opportunities and efficiency-improving technologies are already available, though their comprehensive application is being blocked by market access barriers, bureaucratic obstacles and high funding costs,
O. tā kā klimata pārmaiņu problēmu nav iespējams risināt tikai ar emisiju samazināšanu katrā atsevišķā nozarē, tā kā ir nepieciešama sistemātiska problēmas izpēte, lai rastu pārnozaru politiskus risinājumus un panāktu izmaiņas ražošanā, patēriņā un tirdzniecības sistēmā, ieviešot saskaņotu likumdošanu un pielāgojoties neizbēgamajām izmaiņām,
O. whereas it will not be possible to overcome climate change solely by emissions reductions in each individual sector; whereas, instead, a systematic approach to the problem will be needed in order to seek cross-sectoral political solutions and to achieve changes to production and consumption and trade patterns throughout society by coherent legislation and adaptation to unavoidable change,
P. tā kā augstākā prioritāte ir pasākumiem, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzes ražošanā, zemes izmantošanā un atkritumu apsaimniekošanā un tā kā ir jāatzīst arī patēriņa modeļu dzīvesveida būtiskā nozīme,
P. whereas measures aimed at greenhouse gas reductions in production, land use and waste management are of the highest priority, and whereas the crucial importance of consumption patterns and lifestyles must also be recognised,
Q. tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku sabiedrību ir jau daudzviet jūtama, piemēram, Sahelā, kur zeme lielos apmēros pārvēršas par tuksnesi, Bangladešā, kur atkārtoti notiek plūdi, atsevišķās Eiropas daļās, kā arī vairākās Klusā okeāna salās, kuras, kā sagaidāms, var pazust zemūdens,
Q. whereas the impact of climate change on human societies is already being felt in many places, such as the Sahel, where desertification is having a major effect, Bangladesh, which is subject to repeated flooding, certain parts of Europe, and several Pacific islands which are destined to disappear underwater,
Starptautiskā dimensija — ārpolitika klimata jomā un starptautiskā tirdzniecība pēc 2012. gada
The i nternational d imension : p ost-2012, external climate policy and international trade