natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8. aicina turpmāk Eiropas vides politiku izstrādāt un pārskatīt, vairāk koncentrējoties uz sasniedzamajiem mērķiem nevis uz to sasniegšanas līdzekļiem, tādējādi ļaujot dalībvalstīm un lauksaimniekiem meklēt visefektīvākos un iedarbīgākos līdzekļus vēlamo mērķu sasniegšanai;
8 Calls further for European environmental policies to be designed, and reviewed, so as to focus more on goal prescriptions rather than means descriptions, which would enable Member States and farmers to find the most effective and efficient means for reaching the desired goals;
Adamos Adamou, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Dorette Corbey, Magor Imre Csibi, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis , Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Dorette Corbey, Magor Imre Csibi, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos
on a European agenda for culture in a globalising world
Attīstības komitejaS ATZINUMS.................................................................................18
OPINION of the Committee on Development ......................................................18
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS.......................................................25
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................26
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu „Kultūra” (2007.–2013.)
– having regard to Decision No 1855/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing the Culture Programme (2007 to 2013)
OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp. ,
OJ L 372, 27.12.2006, p.1. ,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas ( UNESCO ) 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (Unesco) on 20 October 2005,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. maija Lēmumu, lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu
- having regard to the Council Decision of 18 May 2006 on the conclusion of the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
( UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu),
(Unesco Convention on the Protection of Cultural Diversity),
– ņemot vērā Izglītības, jaunatnes un kultūras lietu padomes 2007. gada 24. un 25. maija sanāksmju secinājumus un Padomes dokumentu Nr. 9021/2007,
– having regard to the conclusions issued by the Education, Youth and Culture Council following its meeting of 24 and 25 May 2007 and to Council document 9021/2007,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa pasaulē — praktiski priekšlikumi lielākai saskaņotībai, efektivitātei un saskatāmībai” ( COM(2006)0278 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘Europe in the World – Some Practical Proposals for Greater Coherence, Effectiveness and Visibility’ ( COM(2006)0278 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos ( COM(2007)0242 ) un ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2007)0570 ),
– having regard to the Commission communication of 10 May 2007 on a European agenda for culture in a globalising world ( COM(2007)0242 ) and to the related Commission staff working paper ( SEC(2007)0570 ),
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju par minēto Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (dokuments Nr. 14485/07),
– having regard to the Council resolution of 15 November 2007 on the above-mentioned Commission communication on a European agenda for culture in a globalising world (document 14485/07),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra rezolūciju par sadarbību kultūras jomā Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 5 September 2001 on cultural cooperation in the European Union
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezolūciju par kultūras nozarēm
– having regard to its resolution of 4 September 2003 on cultural industries
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu
- having regard to its resolution of 13 March 2007 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
OV C 301 E, 13.12.2007., 64. lpp ,
OJ C 301E, 13.12.2007, p.64. ,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus ( A6–0075/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Development, the Committee on International Trade and the Committee on Regional Development ( A6‑0075/2008 ),
A. tā kā, nenoliedzot to, ka kopumā vēlama pēc iespējas atvērtāka attieksme pret citām kultūrām, Eiropas Savienībai ir ļoti īpašs pienākums sargāt Eiropas kultūras bagātību, kas nozīmē, ka Eiropas kultūras mantojums visās tā izpausmēs ar visiem līdzekļiem ir jāsaglabā, jāpopularizē un par to jāizplata informācija gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām;
A. whereas, without denying the fact that it is wholly desirable to take as open an attitude as possible to every other culture, the European Union has a very special duty to safeguard Europe’s cultural richness, implying that the European cultural heritage, in all its dimensions, must, by every means, be preserved, disseminated, and shared both within and outside the Union,
B. tā kā māksla un kultūra ir līdzekļi, kas veicina izpausmi un pašapziņu personīgajā un sociālajā attīstībā un ļauj indivīdiem un kopienām izmantot savu mantojumu un pieredzi, kā arī konceptualizēt individuālo un kolektīvo nākotni;
B. whereas, arts and culture are a means towards achieving greater expression and self-awareness in personal and social development and allow individuals and communities to deal with their heritage and memory, and to conceptualise their individual and collective futures,
C. tā kā māksla un kultūra paver iespējas jaunu veidu dialogiem un kultūru izpratnei un ļauj indivīdiem un grupām iziet ārpus savas identitātes ietvariem;
C. whereas, arts and culture open new forms of dialogue, create spaces of cultural understanding and enable individuals and groups to go beyond their own identity stances,
D. tā kā, sniedzot iespējas apmaiņai, debatēm, jaunradei un idejām, māksla un kultūra veicina pilsonisko iesaistīšanos un līdzdalību;
D. whereas, as a field of exchange, debate and creativity and for the production of ideas, arts and culture encourage civic engagement and participation,
E. tā kā Eiropas kultūras mantojums, kas ietver savu pirmavotu (tostarp gan grieķu un latīņu, gan jūdaisma un kristietības antīkās pasaules) dažādas izpausmes formas un kombinācijas, vēstures gaitā Eiropu salīdzinājumā ar pārējiem kontinentiem ir izvirzījis priekšplānā, tā kā šis mantojums ir nepārspēts jaunrades, attīstības un progresa virzītājspēks, izpaužoties visās jomās, un pat mūsdienās tas ir būtisks atskaites punkts attiecībā uz humānismu, garīgo attīstību un izaugsmi, demokrātiju, toleranci un pilsonību;
E. whereas Europe's cultural heritage, encompassing its diverse forms of expression and the combination of its founding sources, such as, for example, Graeco-Latin and Judaeo-Christian antiquity, has, over the course of history, placed Europe in the vanguard of all the continents, proved to be an unrivalled driver of innovation, development and progress, which has spread in every direction, and today still constitutes an essential reference point for humanism, spiritual enrichment and enlivenment, democracy, tolerance, and citizenship,
F. tā kā arvien vairāk globalizētā pasaulē patiesu Eiropas pievienoto vērtību sniedz Eiropas kultūras bagātības pamatā esošās izcilās iezīmes, kuru loma identitātes veidošanā Eiropai un Eiropas Savienībai ir būtiska, lai palīdzētu izprast pasauli, nodrošināt iekšējo kohēziju, uzsvērt savu unikalitāti un gūt citu tautu atzinību;
F. whereas in an increasingly globalised world, the outstanding specific qualities contained within the nucleus of Europe’s cultural richness constitute genuine European added value and their identity-giving role is vital for Europe and the Union in that it helps them to understand the world, bring about cohesion within, emphasise their uniqueness, and assert themselves in relation to other peoples,
G. tā kā radošo profesiju darbam ir raksturīga gan elastība, gan mobilitāte;
G. whereas flexibility and mobility are both intrinsic to the practice of artistic professions,
H. tā kā radošos projektos piedalās gan Eiropas, gan citu valstu mākslinieki un tā kā mākslinieku mobilitāti ierobežo valstu politika, kas prasa vīzas personām, kuras pārvietojas ES teritorijā;
H. whereas artistic productions bring together European and non-European artists alike and whereas the mobility of artists is being impeded by national policies requiring visas from persons moving within the EU,
I. tā kā saistībā ar īpašajiem veidiem, kādos Eiropas kultūras mantojums vēstures gaitā ir ietekmējis citus kontinentus, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas uzsver faktorus, kuri palīdz veidot civilizāciju, savstarpēju sapratni un konstruktīvu pieeju starp tautām, kas saistītas ar šo mantojumu;
I. whereas the particular ways in which the influence of European cultural heritage has over the course of history found expression in other continents must lead to special measures emphasising those factors which serve to build civilisation, mutual understanding, and a constructive approach uniting the peoples represented by such forms of expression,
J. tā kā vietējām un reģionālām iestādēm ir īpaši svarīga loma kultūras attīstībā un konsolidācijā, it sevišķi sargājot kultūras mantojumu un atbalstot māksliniecisku jaunradi savā teritorijā, un šis faktors pienācīgi jāņem vērā, reorganizējot Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos;
J. whereas the local and regional authorities play a particularly important role in cultural development and consolidation, especially through safeguarding the cultural heritage and promoting artistic innovation within their boundaries, a factor which should be properly taken into account in reorganising the European agenda for culture in the light of globalisation,
K. tā kā imigrantiem, tūristiem un citiem viesiem, kas ieradušies no valstīm ārpus Eiropas, ir jāciena Eiropas kultūras mantojums, kuram dalībvalstīs ir priviliģēts statuss;
K. whereas non-European immigrants, tourists and other visitors are obliged to respect Europe’s cultural heritage, which has a privileged status in the Member States,
L. tā kā, no vienas puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvjiem, māksliniekiem un kultūras nozares darbiniekiem ir izšķiroša nozīme Eiropas kultūras identitātes radīšanā, kopēju vērtību izplatīšanā un pastāvīgā Eiropas pilsonības jēdziena veidošanā, pārsniedzot nacionālas valsts robežas, kā arī atzīstot Eiropas, valstu, reģionālo un lingvistisko kultūras daudzveidību;
L. whereas, on the one hand, European creators, artists, and cultural industries have a decisive role in the creation of European cultural identity, the sharing of values, and in the continuous development of European citizenship that both transcends the nation state as well as recognises the cultural diversity on a European, national, regional and linguistic scale,
M. tā kā, no otras puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvji, mākslinieki un kultūras nozares darbinieki Eiropas Savienībā ietekmē arī ekonomikas ieņēmumus, labklājības avotus un darbavietu radīšanu;
M. whereas, on the other hand, European creators, artists, and cultural industries also have a real impact on economic incomes, sources of wealth, and the creation of jobs within the EU,
N. tā kā, attīstoties tehnoloģijai, kultūras produktus aizvien vairāk rada, izplata un patērē digitālā formātā, un šī tendence jāņem vērā politikas izstrādē;
N. whereas technological progress means that cultural products are increasingly produced, disseminated and consumed in digital form, and policy must take account of this development,
O. tā kā Eiropas kultūras nozarē strādājošie atrodas aizsargātā vidē, ņemot vērā tirdzniecības noteikumus, kas pienācīgi atspoguļo Eiropas nostāju, ka kultūras produkti un pakalpojumi atšķiras no cita veida precēm un pakalpojumiem un tiem ir nepieciešami īpaši noteikumi;
O. whereas European cultural industries find themselves in a protected space with regard to trade rules, adequately reflecting European perceptions that cultural products and services differ from other kinds of goods and services, necessitating specific rules,
P. tā kā lielākie ES muzeji un kultūras iestādes aizvien vairāk veic ekonomiski nozīmīgas apmaiņas ar līdzīgām iestādēm visā pasaulē, gūstot ievērojamus ieņēmumus, kas pārsniedz tūrisma nozares ieņēmumus;
P. whereas the EU's major museums and cultural institutions are increasingly carrying out economically significant exchanges with equivalent institutions from elsewhere in the world, which are producing substantial revenue over and above that derived from tourism,
Q. tā kā dalībvalstu vēsturiskais, kultūras un arheoloģiskais mantojums vislielākajā mērā ir jāaizsargā no nelegāla eksporta un nelikumīgas tirdzniecības apdraudējumiem, kā tas paredzēts 1970. gada 14. novembra Konvencijā par līdzekļiem, kā aizliegt un novērst kultūrvēsturisko vērtību nelegālu importu, eksportu un īpašumtiesību maiņu, un citos piemērojamos starptautiskos instrumentos;
Q. whereas the historical, cultural and archaeological heritage of the Member States deserves maximum protection from the risks of illegal exports and illicit trade in general, as provided by the Convention of 14 November 1970 on the Means of Prohibiting and Preventing the Illicit Import, Export and Transfer of Ownership of Cultural Property and other applicable international instruments ,
R. tā kā ES ir jābūt solidārai, aizsargājot trešo valstu kultūras mantojumu, īpaši attiecībā uz valstīm, kurās kultūras nozare ir mazattīstīta, un aktīvi jānovērš tādu mākslas darbu nelegāls imports, kuriem izcelsmes valstī ir aizsargājama objekta statuss;
R. whereas the EU must show solidarity in protecting the cultural heritage of third countries, in particular those with the weakest cultural sectors, and actively prevent the illegal import of cultural works which are protected in their State of origin,
S. tā kā ES kultūras preču un pakalpojumu tirdzniecības bilance ir negatīva;
S. whereas the EU's trade balance in cultural goods and services is unfavourable,
T. tā kā ekonomikas globalizācija un globālas kultūras nozares veidošanās rada jaunus uzdevumus tādā jomā kā valodas un kultūras daudzveidība, kas ir pašsaprotama vērtība, un tāpēc ir būtiski šiem uzdevumiem rast kopēju Eiropas pieeju;
T. whereas economic globalisation and the build-up of global cultural industries challenge linguistic and cultural diversity which are values in themselves, therefore making it important to find a European common approach to these challenges,
U. tā kā tūrisma nozare un ar to saistītie pakalpojumi ir viena no jomām, kurā starptautiskā tirdzniecība saskaras ar kultūru, un tūrisms ES un trešo valstu attiecībās var būt labākais līdzeklis, lai popularizētu Eiropas kultūrtūrisma galamērķus un vienlaikus veicinātu tirdzniecību, tādējādi sekmējot sociālo, kultūras un vides ilgtspējību;
U. whereas the tourism industry and related services are one of the points where international trade and culture converge, and in relations between the EU and third countries may be the best means of giving European cultural destinations a higher profile while at the same time benefiting trade, thus helping to ensure social, cultural and environmental sustainability,
V. tā kā tikpat kā nav ticamu un būtisku datu par kultūras preču un pakalpojumu starptautisko tirdzniecību;
V. whereas there are hardly any reliable and meaningful statistics on international trade in cultural goods and services,
W. tā kā digitālās tehnoloģijas var uzskatīt par jaunu iespēju kultūras produktu un pakalpojumu izplatīšanai visā pasaulē un tās var veicināt starpkultūru izpratni, ja tiek ievēroti brīvas un godīgas piekļuves un kultūru un valodu dažādības principi;
W. whereas digital technologies are to be understood as a novel way of disseminating cultural products and services globally which can advance cross-cultural understanding under the premise of free and fair access and respect for cultural and linguistic divergences,
X. tā kā jaunās plašsaziņas līdzekļu tehnoloģijas, tostarp atklāti pieejamie interneta portāli, pakalpojumi un to attīstība prasa apgūt aizvien lielāku informācijas daudzumu, lai saglabātu konkurētspēju;
X. whereas new media technologies, including open source based internet portals and services and their development, are acquiring an increasing amount of content in order to be competitive,
Y. tā kā šīs tendences prasa jaunu pieeju tam, kā pārvaldīt un reglamentēt ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, pirātismu un neatļautu digitalizāciju saistītus jautājumus, ņemot vērā vajadzību brīvu un godīgu piekļuvi kultūras produktiem un pakalpojumiem pienācīgi līdzsvarot ar jauna veida māksliniecisko un intelektuālo jaunradi;
Y. whereas these developments pose unprecedented challenges that call for new thinking on how to manage and regulate issues that affect the protection of intellectual property rights, piracy and unauthorised digitalisation, taking into account the need for an appropriate balance between fair access to cultural products and services and new forms of artistic and intellectual creation,
Z. tā kā kultūras preču viltošana un pirātisms izraisa darbavietu zudumu ES un apdraud kultūras nozares konkurētspēju un ražojumu kvalitāti, kas īpaši ietekmē dalībvalstis, kuras galvenos ieņēmumus gūst no kultūras preču ražošanas un izmantošanas ekonomiskiem mērķiem;
Z. whereas counterfeiting and piracy of cultural products lead to job losses in the EU, and undermine the competitiveness of cultural industries and the quality of products, which particularly affect Member States which derive their basic revenue from the production of cultural goods and their use for economic purposes,
AA. tā kā Komisijai ir deleģētas plašas pilnvaras, lai Eiropas nozaru intelektuālā īpašuma tiesības aizsargātu visos starptautiskajos forumos, kā arī attiecībās ar tiem tirdzniecības partneriem, kuriem šajā jomā nav atbilstīgu tiesību aktu;
AA. whereas ultimate power has been conferred on the Commission to protect intellectual property rights of European industries in all international forums as well as before those trade partners that do not have adequate legislation in this field,
AB. tā kā kultūra kā atsevišķa joma ir iekļauta ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) un citos tirdzniecības instrumentos,
AB.whereas culture is specifically included in the EU's free-trade agreements (FTAs) and other trade instruments,
AC. tā kā kultūra un valoda ir reģionālās attīstības dzinējspēks un lielā mērā palīdz piesaistīt ieguldījumus, jo īpaši mazākattīstītiem reģioniem, kuros ir maz dabas resursu un apskates objektu tūristiem, un tā kā radošo profesiju pārstāvjiem un kultūras iestādēm ir izšķiroša nozīme, veidojot reģionu identitāti un veicinot to pievilcību, kā arī sekmējot Eiropas integrāciju;
AC. whereas culture and language are driving forces behind regional development and greatly help to attract incoming investment, especially in underdeveloped regions, poor in natural resources or tourist attractions, and whereas artists and cultural institutions play a decisive role in forming the identity of regions and increasing their attractiveness and in the European integration process,
AD. tā kā kultūrai ir ļoti svarīga nozīme pilsētu (īpaši mazo un vidēji lielo pilsētu) un lauku teritoriju attīstībā kā nozarei, kas gan nodrošina darba vietas, gan sekmē ekonomikas izaugsmi, un tā kā sociālajā jomā kultūras identitāte ir svarīgs faktors, kas veicina reģionu un vietējo kopienu integrāciju un lielāku sociālo kohēziju;
AD. whereas culture, as a sector that both provides jobs and fosters economic growth, is particularly important for the development of towns (especially small and medium sized ones) and rural areas, and whereas, in the social sphere, cultural identity is an important factor making for integration and greater social cohesion in regions and local communities,
AE. tā kā saistībā ar kohēzijas un lauku attīstības politiku ir jāsniedz atbalsts, lai atjaunotu kultūras mantojumu un popularizētu radošās profesijas, tādējādi palielinot reģionu pievilcību;
AE. whereas support can be given under cohesion and rural development policies to restoring the cultural heritage and promoting the artistic trades, with a view to increasing the attractiveness of regions,
AF. tā kā kultūras jomā aizvien lielākai nozīmei ir jābūt MVU un privātajam kapitālam, kas jāiesaista projektu un pasākumu īstenošanā šajā jomā, jo īpaši ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību,
AF.whereas SMEs and private capital should play an increasingly important role in the cultural sector and should be brought into play in the implementation of projects and measures in this field, particularly through public/private partnerships (PPPs),
2. tāpat atzinīgi vērtē to, ka minēto Komisijas paziņojumu Padome uzņēma labvēlīgi, kas atspoguļots Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūcijā;
Likewise welcomes the fact that the above-mentioned Commission communication has been well received by the Council, as reflected in the Council resolution of 15 November 2007;
13. aicina Komisiju iesniegt ieteikumus par tādu digitālo tiesību pārvaldības sistēmu aizsardzību, kas vienlīdz ņem vērā prasības, ko nosaka ES iekšējais tirgus un UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību;
Calls on the Commission to submit recommendations for the protection of digital rights management systems which take equal account of the requirements of the EU internal market and of the Unesco Convention on the Protection of Cultural Diversity;
15. aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot dzīvē UNESCO Konvenciju par kultūru daudzveidības aizsardzību un iekšpolitiskajos un ārpolitiskajos pasākumos pilnībā ievērot šajā konvencijā paustos principus;
Calls on the Commission and the Member States to breathe life into the Unesco Convention on the Protection of Cultural Diversity and to take full account of the Convention’s underlying principles in its internal and external policies;