natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā saistības, kuras 2005. gadā G8 valstis uzņēmās Glenīglsas sanāksmē un visās turpmākajās G8 un G20 sanāksmēs attiecībā uz atbalsta apjomu, atbalstu Subsahāras Āfrikai, kā arī atbalsta kvalitāti,
– having regard to the commitments on aid volume, aid to sub-Saharan Africa and aid quality made by the G8 at the 2005 Gleneagles Summit and all subsequent G8 and G20 meetings,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000.gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,
– having regard to the Millennium Declaration adopted by the United Nations on 8 September 2000,
Padomes secinājumi 9558/07, 15.5.2007. ,
Council Conclusions 9558/07, 15.5.2007. ,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā noteikts, ka „politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,
– having regard to Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which stipulates that ‘the Union shall take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries’,
– ņemot vērā 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā
– having regard to Article 25(1)(b) of Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (the ‘Development Cooperation Instrument’
– ņemot vērā Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktu,
– having regard to Article 61(2) of the Cotonou Agreement,
– ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
– having regard to its resolution of 5 May 2010 with observations forming an integral part of the decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the Seventh, Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds for the financial year 2008
– ņemot vērā 2011. gada 3. februāra rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā
– having regard to its resolution of 3 February 2011 on the Council position at first reading with a view to the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation
Šajā dienā pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0030 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0030 . ,
– ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 11/2010 „Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”,
– having regard to Court of Auditors Special Report No 11/2010 entitled ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’,
– ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotne” ( COM(2010)0586 ),
– having regard to the Green Paper from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the future of budget support to third countries ( COM(2010)0586 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada ziņojumu „Budžeta atbalsts — vai tas ir efektīvs veids, kā finansēt attīstību?”,
– having regard to the Commission’s 2008 report entitled ‘Budget support: The effective way to finance development?’
– ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par budžeta atbalstu kā līdzekli oficiālas attīstības palīdzības (OAP) nodrošināšanai ĀKK valstīm,
– having regard to the report of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly’s Committee on Economic Development, Finance and Trade on budgetary support as a means of delivering official development assistance (ODA) in ACP countries,
– ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus ( A7–0206/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, the Committee on Budgets and the Committee on Budgetary Control ( A7-0206/2011 ),
A. tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu nabadzības mazināšana un beigās tās izskaušana ir galvenais Eiropas Savienības attīstības politikas mērķis;
A. whereas the reduction and ultimate eradication of poverty is the European Union development policy’s primary objective under the Lisbon Treaty,
B. tā kā budžeta atbalsts ir kļuvis par vienu no svarīgākajiem atbalsta veidiem;
B. whereas budget support has become one of the key forms of aid,
C. tā kā daudzi līdzekļu devēji budžeta atbalstu uzskata par vispārīgu un nozaru līdzekli, lai veicinātu partnervalstu līdzdalību attīstības politikā un ilgtspējīgu reformu procesā, stiprinātu valstu pārskatatbildības iestādes un sistēmas un veicinātu izaugsmi, nabadzības izskaušanu un attīstības jomas mērķu sasniegšanu;
C. whereas many donors consider general and sectoral budget support as a means of fostering partner countries’ ownership of development policies and lasting reform processes, strengthening national accountability institutions and systems, and facilitating growth, poverty reduction and the achievement of development objectives,
D. tā kā ir nepieciešama veiktspējas uzlabošana, lai vispirms radītu nepieciešamos priekšnosacījumus no programmām izrietošu darbību īstenošanai, tostarp budžeta atbalstam vai plašākiem modeļiem;
D. whereas operational capacity development is needed in order to create in the first place the preconditions for programme-based approaches, including budget support or more far-reaching models,
E. tā kā budžeta atbalsts ļauj novērst dažas tradicionālās projektu pieejas vājās vietas (augstas darījumu izmaksas, sadrumstalotas paralēlas sistēmas) un tādējādi stiprināt Lisabonas līgumā uzsvērto Savienības pasākumu vienotību un efektivitāti;
E. whereas budget support helps to overcome certain weaknesses of the traditional project-based approach (high transaction costs, fragmented parallel systems) and thus increase the coherence and efficiency of EU measures, aims which are stressed in the Lisbon Treaty,
F. tā kā budžeta atbalstam būtu jāuzlabo atbalsta kvalitāte un efektivitāte, jo īpaši līdzdalības un saskaņošanas principa piemērošanas jomā, jo ar politisku dialogu starp atbalsta devējiem un saņēmējiem ir iespējams iemaksas pielāgot prioritātēm, ko valstis noteikušas savās stratēģijās nabadzības samazināšanai;
F. whereas budget support should help to improve the quality and effectiveness of aid, with particular reference to the principles of ownership and harmonisation, given that political dialogue between donors and recipients makes it possible to tailor contributions to the priorities countries have set in their national poverty reduction strategies,
G. tā kā Eiropas Revīzijas palāta ziņojumos par budžeta atbalstu ir minējusi ar to saistītos riskus, tomēr „dinamiskā pieeja” vispārējos budžeta atbalsta nosacījumos joprojām ir ļoti svarīgs politiskā dialoga instruments; tā kā tomēr budžeta atbalstu nekādā gadījumā nevar uzskatīt par līdzekļu piešķiršanu bez nosacījumiem;
G. whereas, despite the risks mentioned by the European Court of Auditors in its reports on budget support, the ‘dynamic approach’ in the general conditionality of budget support is still a very important instrument of political dialogue; whereas budget support must nevertheless under no circumstances be considered as a ‘blank cheque’,
H. tā kā saistību kopums, ko saņēmējvalstis uzņemas attiecībā pret visiem saviem partneriem, laiku pa laikam var apgrūtināt līdzekļu izmantošanu, ņemot vērā to, ka līdzekļu devēju nosacījumi dažreiz izrādās pretrunīgi;
H. whereas the range of commitments made by beneficiary countries to all their partners may, in some cases, make their use difficult, given that the conditions imposed by donors are sometimes contradictory,
I. tā kā līdz šim Eiropas Savienība partnerības nolīgumos vairāk ir minējusi cilvēktiesību pārkāpumus (tā saucamie pirmās paaudzes pārkāpumi), nevis sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību pārkāpumus (tā saucamie otrās paaudzes pārkāpumi);
I. whereas the European Union has hitherto referred more frequently to violations of human rights (‘first-generation rights’) in partnership agreements rather than violations of social, economic and cultural rights (‘second-generation rights’),
J. tā kā visiem līdzekļu devējiem vajadzētu apspriesties, lai novērstu jebkādas atšķirības nosacījumos;
J. whereas all the donors should consult one another in order to prevent inconsistencies in conditionality,
K. tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma 2. panta 3. punktu Savienības mērķis ir veicināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un tam jāattiecas arī uz attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku;
K. whereas, pursuant to Article 2(3) of the Lisbon Treaty, it is an objective of the European Union to work for a sustainable social market economy, and whereas this should also apply with reference to development policy and relations under the neighbourhood policy,
L. tā kā partnervalsts valdības budžeta pārvaldības pārskatatbildība attiecībā uz tās iedzīvotājiem ir nozīmīgs faktors attiecīgās valsts spēju attīstībā, pateicoties tās parlamenta īstenotajai kontrolei, kā arī pilsoniskās sabiedrības izglītošanai publisko finanšu jomā,
L. whereas making a partner government publicly accountable for its budgetary management is an essential factor in the country’s capacity building process through the exercise of scrutiny by its parliament and the provision of information to civil society in the field of public finance,
2. atzinīgi vērtē Eiropas līmeņa apspriedes; cer, ka budžeta atbalsta piešķiršanas prakse tiks objektīvi izvērtēta un uzlabota, lai padarītu to efektīvāku;
Welcomes the European-level consultation process; hopes that budget support award practice will be objectively analysed and improved in order to increase its effectiveness;
7. uzsver, ka attiecīgā gadījumā ir jāizmanto nozaru budžeta atbalsta metode, lai pievērstu vairāk uzmanības sociālajām pamatjomām, proti, veselībai, izglītībai, atbalsta sniegšanai neaizsargātām personām un jo īpaši invalīdiem;
Stresses the need to use sectoral budget support wherever appropriate in order to ensure better targeting of basic social sectors, particularly health, education and assistance for the most vulnerable groups, especially persons with disabilities;
9. atgādina Eiropas Savienības novatorisko lomu budžeta atbalstā, kā arī Eiropas Komisijas nodrošināto pievienoto vērtību, pateicoties tās kompetencei šajā jomā;
Draws attention to the innovative role played by the EU in the field of budget support and the added value which the Commission brings, owing to its expertise in this area;
13. uzsver, ka dinamiskajai pieejai, ko izvēlējusies Komisija, kā arī vairums budžeta atbalsta devēju, ir virkne risku, kas pienācīgi jāņem vērā; aicina Komisiju partnervalstīs veikt budžeta atbalsta iespējamo risku un ieguvumu novērtējumus valsts līmenī;
Stresses that the dynamic approach adopted by the Commission and a majority of budget support providers entails a number of risks which must be duly taken into account; calls on the Commission to carry out national assessments of the likely risks and benefits of budget support in partner countries;
17. aicina budžeta atbalstu padarīt atkarīgu no demokrātiskas parlamentārās budžeta kontroles saņēmējvalstīs; aicina uz parlamentu ciešu līdzdalību un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību partnervalstīs, lai nodrošinātu to, ka lēmumi par budžeta atbalsta līdzekļu izmantošanu var tikt pieņemti demokrātiskā veidā;
Calls for budget support to be made contingent on democratic parliamentary scrutiny of the budget in recipient countries; calls for the broad participation of parliaments and consultation of civil society in partner countries, so as to ensure that decisions about the use of budget support funds can be taken democratically;
22. pieprasa Komisijai kopēju skaitlisku pārskatu par vietējai pārvaldībai piešķirto vispārējo un nozaru budžeta atbalstu un izskatīt iespēju un riskus, kas saistīti ar vienas budžeta atbalsta daļas decentralizāciju, lai vietējās pārvaldības dalībnieki varētu uzņemties reālu atbildību;
Calls on the Commission to supply a comprehensive financial analysis of general and sectoral budget support granted to local government and to consider whether part of budget support should be decentralised with a view to ensuring genuine ownership by local government stakeholders, as well as to assess the risks involved in doing so;
24. uzskata, ka budžeta atbalsts ir jāparedz vispirms tām valdības struktūrām, kurām ir lielāka ietekme uz nabadzības samazināšanu, galvenokārt veselības un izglītības ministrijām;
Considers that budget support should focus as a priority on the government departments that have the greatest impact on poverty reduction, in particular health and education ministries;
27. uzsver līdzekļu devēju lielo nozīmi partnervalstu atbalstā, attīstot to veiktspēju, un uzsver vietējo projektu pozitīvo ietekmi uz nabadzības mazināšanu, visaptverošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību partnervalstīs;
Stresses the prominent role of donor organisations in supporting partner countries in their capacity development and the positive influence of local project aid on reducing poverty and promoting inclusive growth and sustainable development in partner countries;
30. aicina atbalsta sniedzējus uzlabot budžeta atbalsta saskaņošanu un paredzamību un uzsver, ka atbalsta sniedzējiem jābūt gataviem uzņemties ilgtermiņa saistības pret partnervalstīm;
Calls on donor countries to coordinate budget support more effectively and make such support more predictable, and points out that they need to be willing to enter into long-term commitments with partner countries;
33. uzskata — tā kā budžeta atbalsts ir svarīgs stratēģisku lēmumu elements Savienības attiecībās ar partnervalstīm, uz šā atbalsta veida atbilstības kritēriju noteikšanu ir jāattiecina LESD 290. pants (deleģētie akti), ar ko Padomei un Parlamentam kā likumdevējiem tiek piešķirtas pilnas koplēmuma tiesības tos pieņemt, tostarp tiesības atsaukt deleģēto aktu, ja tas nepieciešams;
Considers that, since the use of budget support is an important strategic decision in the Union’s relation with its partner countries, Article 290 TFEU (delegated acts) must apply to the definition of the eligibility criteria for this aid modality, giving the Council and Parliament, as co-legislators, full codecision powers over its adoption, including – if necessary – the right of revocation of the delegated act;
Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 11/2010 „Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”. pilnībā piekrīt šim novērtējumam, uzsverot, ka vēl joprojām nav izstrādāta un ieviesta racionāla risku pārvaldības sistēma;
European Court of Auditors Special Report No 11/2010: ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’. , is in full agreement with this assessment by highlighting that a sound risk management framework is still to be developed and implemented;
38. aicina Komisiju nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos par mainīgo maksājumu daļu atkarību no attīstības, būtu skaidri noteikti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un pārbaudes avoti un lai delegāciju ziņojumi sniegtu strukturētu un dokumentētu liecību par publisko finanšu pārvaldības gaitu, skaidri nosakot progresa kritērijus, par panākto progresu un par cēloņiem, kāpēc reformu programmu nevarēja īstenot atbilstoši plānam;
Calls on the Commission to ensure that the specific conditions for performance-based variable tranches clearly specify the indicators, targets, calculation methods and verification sources and that Delegations’ reports provide a structured and formalised demonstration of public finance management progress by clearly setting the criteria against which progress is to be assessed, the progress made and the reasons why the reform programme may have not been implemented according to plan;
40. uzskata atbalsta plūsmu paredzamību par vienu no vissvarīgākajiem faktoriem, kā nodrošināt līdzekļu izmantošanas kvalitāti, jo tā ļauj partnervalstīm plānot izdevumus ilgākā laika posmā un finansiāli atbalstīt uzlabojumus nozaru politikās; apgalvo, ka šāds aspekts ir jāpastiprina ar partnervalstu nodokļu politiku un valsts ieņēmumu izmantošanu, lai ilgtermiņā samazinātu valsts atkarību no atbalsta;
Considers the predictability of aid flows to be one of the most important factors for ensuring the quality of spending, as it enables the partner countries to undertake long-term expenditure planning and to sustain improvements in sectoral policies; advocates that such an approach be reinforced by partner countries’ fiscal policies and mobilisation of domestic revenue which, in the long term, should reduce aid dependency;
44. mudina jaunattīstības valstis un Komisiju veicināt uz līdzdalību balstītu attīstību saskaņā ar Kotonū nolīguma attiecīgajiem noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 1905/2006 19. un 20. pantu, jo īpaši attiecībā uz atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un konsultēšanos ar to un vietējām un reģionālajām iestādēm;
Encourages developing countries and the Commission to promote participatory development, in accordance with the relevant provisions of the Cotonou Agreement and of Articles 19 and 20 of Regulation (EC) No 1905/2006, in particular with regard to the promotion and consultation of civil society and local and regional authorities;
Pieņemtie teksti, 2011. gada 3. februāris, P78TC2-COD(2010)0059. ;
Texts adopted, 3 February 2011, P7_TC2-COD(2010)0059. ;
51. atkārtoti aicina Komisiju pāriet no ieguldījumu kontroles uz pārbaudi, kurā rezultātus salīdzina ar rādītājiem, un tādējādi uzlabot savu pārskata sistēmu, lai tā būtu vērsta uz programmu efektivitāti;
Reiterates its previous calls on the Commission to move from control over inputs to the checking of results against indicators, by improving its reporting system so that it concentrates on the effectiveness of the programmes;
53. aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot publisku reģistru, kur pārredzamā veidā būtu norādīti budžeta atbalsta nolīgumi, procedūras un attīstības rādītāji, lai stiprinātu demokrātiskās iestādes un nodrošinātu savstarpēju atbildību;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
56. ir cieši pārliecināts, ka, rūpīgi analizējot trešām valstīm Savienības sniegtā budžeta atbalsta nākotni, ir jāpievēršas jautājumam par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā; apzinās pašreizējās situācijas vēsturisko un institucionālo kontekstu, bet uzskata, ka pienācis laiks Padomei, dalībvalstīm un ĀKK valstīm atzīt, ka šāds stāvoklis negatīvi ietekmē Savienības budžeta atbalsta efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību; tomēr uzsver — iekļaušana budžetā nedrīkst novest pie tā, ka tiek samazināts attīstības politikai paredzētais kopējais finansējums;
Is firmly convinced that a thorough analysis of the future of EU budget support to third countries must address the issue of budgetisation of the European Development Fund; is aware of the historical and institutional background to the current situation but believes that the time has come for the Council, the Member States and the ACP countries to acknowledge that this situation is detrimental to the efficiency, transparency and accountability of EU budget support; emphasises, however, that budgetisation must not entail a decrease in the overall financial envelope for development policies;
Budžeta atbalsts ir finanšu līdzekļu pārvedums no ārējas finanšu iestādes partnervalsts valsts kasei, ja attiecīgā valsts ir izpildījusi savstarpēji saskaņotus maksājuma nosacījumus.
Budget support is the transfer of financial resources from an external funding agency to the national treasury of a partner country, subject to the latter’s compliance with agreed conditions for payment.
Šādā veidā saņemtie finanšu līdzekļi ietilpst partnervalsts vispārējos līdzekļos un līdz ar to tiek izmantoti saskaņā ar šīs valsts publisko finanšu pārvaldības sistēmu.
The funds thus received are part of the partner country’s overall resources, and are consequently used in accordance with its public finance management system.
Lai arī budžeta palīdzība tiek piešķirta jau ilgu laiku — patiesībā, kopš Māršala plāna laikiem —, šis veids kļuva populārs, sākot ar 80. un 90. gadiem, kad Pasaules Banka un dažādas divpusējas sadarbības struktūras sāka sniegt budžeta atbalstu maksājumu bilances uzlabošanai.
Although budget support has been granted for some time (since the Marshall Plan, in fact), it became popular in the 1980s and 1990s when the World Bank and various bilateral cooperation structures began to provide such support in the form of balance-of-payments aid.
Līdz ar otro budžeta atbalsta vilni laika posmā no 2000. līdz 2005. gadam tika ieviesta jauna, saskaņota vispārējā budžeta atbalsta pieeja.
A second wave of such support in the period from 2000 to 2005 introduced a new, coordinated approach based on general budget support.
Šī budžeta atbalsta veida mērķis bija sniegt atbalstu partnervalstu politikām un stratēģijām, lai padziļinātu līdzdalības un pastiprinātas partnerības idejas.
This form of budget support was intended to further the policies and strategies of partner countries with a view to developing the concepts of ownership and closer partnership more fully.
Visbeidzot, pašlaik varam vērot, kā budžeta atbalsts kļūst par visefektīvāko veidu Parīzes un Akras programmu mērķu sasniegšanā.
Lastly, budget support is now becoming established as the most effective means of achieving the objectives of the Paris Declaration and Accra Agenda.
Šī pieeja pamatojas uz spēcīgu valdības īstenotu vadību, abu pušu saistību definēšanu, partnerības darbības veidiem un savstarpēju atbildību.
It is an approach based on strong government leadership, the specification of reciprocal commitments and of a modus operandi for the partnership, and mutual accountability.
Turklāt līdzekļu devēji ir labāk saskaņojuši atbalsta procedūras, veidus un maksājumus.
Donor countries have also done more to harmonise their procedures, criteria and disbursement arrangements.
ES piešķir budžeta palīdzību vienīgi tām valstīm, kas atbilst trim atbilstības kritērijiem, proti, ir jābūt ieviestai vai jātiek veidotai: a) skaidri definētai valsts politikai un stratēģijai; b) uz stabilitāti vērstai makroekonomikas sistēmai; c) uzticamai un piemērotai publisko finanšu pārvaldības uzlabošanas programmai.
The EU grants budget support solely to countries in which the following three elements are in place or in the process of being put in place: a) a well-defined national development policy and strategy, b) a stability-oriented macroeconomic framework and c) a credible and appropriate programme for improving public finance management.
Eiropas Komisijas budžeta atbalsta saistības 2003.–2009. gadā pārsniedza 13 miljardus euro (aptuveni 25 % no kopējām attiecīgā laika posma saistībām).
Over the 2003-2009 period the Commission made budget support commitments totalling more than EUR 13 billion (about 25% of all commitments in that period).
No kopējās saistību summas aptuveni 56 % bija paredzēti Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm, 24 % — valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, 8 % — Āzijai, 6 % — Latīņamerikai un 5 % — Dienvidāfrikai.
About 56% of these commitments were made in ACP (Africa, Caribbean and Pacific) countries, 24% in countries covered by the European Neighbourhood Policy, 8% in Asia, 6% in Latin America and 5% in South Africa.
Budžeta atbalsta ietekme — joprojām strīdīgs novērtējums
Impact of budget support: results unclear as yet