natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā ar Lisabonas līgumu tiek paplašinātas ES pilsoņu tiesības attiecībā uz Eiropas Savienību, atvieglojot pilsoņiem un reprezentatīvām pilsoniskās sabiedrības organizācijām piedalīšanos debatēs par pilsonisku Eiropas Savienību;
C. whereas the Treaty of Lisbon enhances the rights of EU citizens vis-à-vis the Union by making it easier for citizens and representative civil society associations to take part in discussion on a “citizens' Europe”,
D. tā kā pašreizējie noteikumi, kas ir iekļauti arī Lisabonas līgumā, nosaka īpaši svarīgu tiesisko pamatu pilsoniskā dialoga izvēršanai Eiropas līmenī; tā kā tomēr šo noteikumu īstenošana praksē ne vienmēr ir apmierinoša;
D. whereas the current provisions, which have also been included in the Treaty of Lisbon, establish a vital legal framework for the development of civil dialogue at European level; whereas, however, those provisions are not always satisfactorily implemented,
E. tā kā pilsoniskās sabiedrības attīstība 27 dalībvalstīs norit atšķirīgi un tiek izmantoti dažādi instrumenti dalībai politikas veidošanā un likumdošanā, kā arī dialogā ar attiecīgajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm;
E. whereas civil society is at different stages of development in the 27 Member States, taking advantage to differing degrees of opportunities for involvement in participatory democracy, the lawmaking process and dialogue with national, regional and local authorities,
F. tā kā termins „pilsoniskais dialogs” attiecas uz daudzām nevalstiskām un bezpeļņas organizācijām, ko pilsoņi nodibinājuši pēc savas gribas un kas piedalās sabiedrības dzīvē, paužot savu dalībnieku intereses, idejas un ideoloģiju, balstoties uz ētikas, kultūras, politikas, zinātnes, reliģijas vai filantropijas apsvērumiem;
F. whereas the term “civil society” refers to the numerous non-governmental and not-for-profit organisations established by citizens, of their own will, that have a presence in public life, expressing the interests, ideas and ideologies of their members or others, based on ethical, cultural, political, scientific, religious or philanthropic considerations,
G. tā kā jautājums par to, cik reprezentatīvas ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas, joprojām ir atklāts un tā kā dažu organizāciju darbības intensitāte un efektivitāte savu ideju veicināšanā ne vienmēr atbilst šo organizāciju reprezentativitātes pakāpei;
G. whereas the representativeness of civil society organisations is very much a moot point, and whereas the vigour and effectiveness with which some organisations promote their ideas does not always reflect their representativeness,
1. atzinīgi vērtē Eiropas Savienības ieguldījumu pilsoniskā dialoga veidošanā gan Eiropas līmenī, gan valsts, reģionālā un vietējā līmenī;
Welcomes the contribution made by the European Union to the development of civil dialogue, both at European level and at national, regional and local level in the Member States;
3. uzsver — lai sasniegtu Eiropas Savienības politiskos mērķus, ir vajadzīgas plašākas publiskās debates, efektīvāks pilsoniskais dialogs un spēcīgāka politiskā apziņa;
Stresses that broader public debate, more effective civil dialogue and greater political awareness are necessary if the EU is to achieve its political goals and objectives;
5. atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu tiek paplašināti politiskās pārstāvības un līdzdalības aspekti, proti, izmantojot tā saukto pilsonisko iniciatīvu, kas paredz, ka miljons pilsoņu no vairākām dalībvalstīm var aicināt Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu;
Welcomes the enhancement of representative democracy and participatory democracy resulting from the provision made in the Treaty of Lisbon for “citizens' initiatives” enabling one million citizens from a number of Member States to invite the Commission to submit a legislative proposal;
7. aicina Eiropas Savienības iestādes iesaistīt visus pilsoniskās sabiedrības ieinteresētos pārstāvjus pilsoniskajā dialogā, īpašu uzmanību pievēršot Eiropas jauniešiem, kas veidos Eiropas Savienības nākotni un būs atbildīgi par to;
Calls on the EU institutions to involve all interested civil society representatives in the civil dialogue; considers it essential, in this connection, for the voice of young Europeans, who will shape and take responsibility for the European Union of tomorrow, to be heard;
9. aicina Eiropas Savienības iestādes saskaņā ar Iestāžu nolīgumu pieņemt saistošas vadlīnijas par pilsoniskās sabiedrības pārstāvju izvirzīšanu, konsultāciju rīkošanas metodēm un to finansēšanu atbilstoši ieinteresēto personu dalības vispārīgajiem principiem un minimālajiem standartiem
Calls on the EU institutions to adopt in an interinstitutional agreement binding guidelines concerning the appointment of civil society representatives, methods for organising consultations and their funding, in accordance with the general principles and minimum standards for consultation of interested parties
Sk. Komisijas 2002. gada 11. decembra ziņojumu „Ceļā uz izkoptu apspriežu un dialoga kultūru — Komisijas un ieinteresēto personu dalības vispārīgie principi un minimālie standarti” (COM(2002) 704); ; norāda, ka šajā nolūkā visām ES iestādēm būtu jāuztur aktuāli visu attiecīgo nevalstisko organizāciju reģistri, vai tās darbojas dalībvalstīs un/vai to uzmanības centrā ir ES iestādes;
See the Commission's communication of 11 December 2002 entitled “Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission” ( COM(2002)0704 ). ; points out that, to this end, all EU institutions should maintain up-to-date registers of all relevant non-governmental organisations, whether they are active in the Member States and/or focused on the EU institutions;
11. aicina Eiropas Savienības iestādes konsultēšanas pasākumu īstenošanā nodrošināt labāku saziņu, koordināciju un informācijas apmaiņu un pilsoniskā dialoga attīstībā censties vairāk sadarboties ar sabiedrību, kā arī aktīvi pārstāvēt ES principus; atzīmē, ka šajā kontekstā ir ļoti vēlamas regulāras pilsoniskās sabiedrības un Komisijas locekļu tikšanās dalībvalstīs, šādi samazinot paredzamo plaisu starp Eiropas Savienību un Eiropas pilsoņiem;
Calls on the EU institutions to cooperate more closely in developing civil dialogue and promoting an actively European mindset among EU citizens, with a view to ensuring better communication, information flow and coordination in connection with their public consultation activities; notes that, in this connection, regular meetings between civil society and Commissioners in forums in the Member States would be highly desirable as a way of reducing the perceived gap between the EU and the citizens of Europe;
15. īpaši norāda uz profesionālu aptauju nozīmi Eiropā, kuru mērķis ir noteikt un labāk izprast ES pilsoņu vajadzības un cerības attiecībā uz Eiropas Savienības darbību; mudina, lai ES iestādes un pilsoniskā sabiedrība dalībvalstīs savās debatēs un mijiedarbībā ņemtu vērā šīs cerības;
Stresses the importance of the role played by professional European opinion polls in identifying and understanding the needs and expectations of EU citizens with regard to the way in which the Union operates; urges both EU institutions and civil society in the Member States to bear these expectations in mind in their interactions and debates;
20. uzsver, ka līdzās dialogam ar pilsonisko sabiedrību ir vajadzīgs arī atklāts, pārredzams un regulārs Eiropas Savienības dialogs ar baznīcām un reliģiskajām kopienām, kā paredzēts Lisabonas līgumā;
Stresses that, besides dialogue with civil society, there also needs to be an open, transparent and regular dialogue between the Union and churches and religious communities, as provided for by the Treaty of Lisbon;
„Neveidojam Savienību valstīm vai iestādēm, veidojam to pilsoņiem”
'We are not seeking coalitions between States, we are uniting people'
„ Neko par mums bez mums ” — to sagaida pilsoņi no Eiropas Savienības iestādēm.
What European citizens expect of the EU institutions is summed up by the slogan 'Nothing about us without us'.
Kārtējā Eiropas Savienības paplašināšana palielināja ne tikai dalībvalstu skaitu, bet arī pilsoņu skaitu, kas pakļauts Savienības regulējumam.
The successive EU enlargements have increased not only the number of Member States but also the number of people to whom Community law applies.
Lai gan Eiropas Savienība ir pakļauta sistemātiskām izmaiņām, diemžēl saziņa starp Savienību un tās pilsoņiem atpaliek no šo pārmaiņu ātruma.
And while the EU is a project subject to continuous change, communication between the Union and citizens has, regrettably, failed to keep pace with that change.
Jūtams savstarpējās komunikācijas trūkums, kas apstiprinājās pēc izteiktā „nē” Lisabonas līgumam Francijā un Nīderlandē.
A clearly visible communication gap has opened up, and this was reflected in both the French and Dutch rejection of the Constitution for Europe and the Irish rejection of the Lisbon Treaty.
Šis savstarpējās komunikācijas trūkums mazināsies pēc Savienības institūciju iniciatīvām un projektiem.
That gap appears to be narrowing as a result of the measures and projects implemented by the EU institutions.
Šāda rīcība pierāda, ka apzināta ietekme uz aktīvās demokrātijas attīstību attiecībā uz Eiropas jautājumiem vietējā, reģionālajā, valsts un starptautiskajā līmenī ir iespējama.
The efforts that have been made show that concerted action to influence the development of participative democracy around European issues at local, regional, national and supranational level can be successful.
Kopš 20. gs. deviņdesmitajiem gadiem Eiropas institūcijas lēnām, bet sistemātiski kļūst atvērtākas pilsoņiem, apzinoties pilsoniskās sabiedrības lomu un arvien biežāk uzzinot tās viedokli.
Since the 1990s the European institutions have been slowly but surely becoming more open towards the general public, increasingly recognising the role played by civil society and increasingly seeking its opinion.
Tomēr saziņas jomā, bet jo īpaši pilsoniskā dialoga jomā, ES vēl ir daudz jāpaveic.
Nonetheless, the EU still has a lot of ground to make up as regards communication and, specifically, civil dialogue.
Ir skaidrs, ka Eiropas projektu nevar veidot bez pilsoņu līdzdalības, vēl jo vairāk — saziņa ar tiem ir nepieciešama demokrātijas pareizai funkcionēšanai.
It is self-evident that the European project cannot be taken forward without the involvement of European citizens; what is more, one cannot have a fully functioning democracy without proper communication with the public.
Un otrādi, interesi Eiropas lietās un pilsoņu atbalstu ES var veidot ar aktīvām un atvērtām debatēm, sniedzot pilnīgu informāciju, aktīvi iesaistot pilsoņus ES lietās un ievērojot principu, ka „ Katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē.
At the same time, public engagement with and support for the EU can be secured only by means of full information provision, open and dynamic debate and active public involvement in EU affairs, in accordance with the principle under which 'every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union.
Lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem” (ES līguma 10. pants).
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen' (Article 10 of the Treaty on European Union).
Šī ziņojuma galvenais mērķis ir pilsoniskā dialoga svarīgās lomas uzsvēršana Eiropas Savienībā, jo īpaši Lisabonas līguma kontekstā, norādot uz tā jaunajām formām un iespējām, kā arī uz nepieciešamību izstrādāt skaidrus un pārredzamus principus dialoga norisei Eiropā.
The main aim of this report is to draw attention to the major role and significance of civil dialogue within the European Union, particularly in the context of the Lisbon Treaty, to outline the new forms of such dialogue and the opportunities it affords and to emphasise the need for clear and transparent rules for the conduct of such dialogue at European level.
Lisabonas līgums pilsonisko dialogu izvirzīja kā galveno principu, kas saista gandrīz visas Eiropas Savienības politikas un darbības sfēras (Eiropas Savienības līguma II sadaļa „Noteikumi par demokrātijas principiem”, jo īpaši 11. pants) .
The Lisbon Treaty give civil dialogue the status of a fundamental principle covering practically all EU policies and spheres of activity (Title II – Provisions on democratic principles – of the Treaty on European Union, in particular Article 11 thereof).
Seminārs, kurā bija plaši pārstāvēta pilsoniskā sabiedrība, noslēdzās veiksmīgi, pēc tā izdarītie secinājumi rosināja izstrādāt šo ziņojumu.
The seminar, which was attended by a large number of civil society representatives, was a great success, and the thought-provoking conclusions reached have, among other things, served as a basis for this report.
Ne Eiropas Savienības normatīvajos aktos, ne praksē nav vienotas un vispārēji lietotas pilsoniskās sabiedrības definīcijas .
There is no single and universally applied definition of civil dialogue , either in EU law or in EU administrative practice.
Eiropas Komisijas dokumentus: Baltā Grāmata par Eiropas saziņas politiku COM(2006) 35; Plāns D — demokrātija, dialogs, diskusijas COM(2005) 494; Rīcības plāns par Komisijas komunikācijas resursu izmantošanu (SEC(2005) 985); Iesniegums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu „Iedzīvotāji Eiropai” (2007–2013), lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsoniskumu COM(2005) 116; Komisijas ziņojums „Ceļā uz izkoptu apspriežu un dialoga kultūru — Komisijas un ieinteresēto personu dalības vispārīgie principi un minimālie standarti” COM(2002) 704; Eiropas Komisijas Baltā grāmata par Eiropas pārvaldību, 2001. , nav atrodami noteikumi, kas noteiktu šīs politikas struktūru, modeli un īstenošanas metodes.
See the following Commission documents: White Paper on a European communication policy ( COM(2006)0035 ); Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate ( COM(2005)0494 ); Action plan to improve communicating Europe by the Commission ( SEC(2005)0985 ); Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship ( COM(2005)0116 ); Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission ( COM(2002)0704 ); White Paper on governance, 2001. , there are no rules governing the organisation of or the framework and methods for civil dialogue.
Izpratni par pilsonisko dialogu papildus apgrūtina tā atšķirīgais pielietojums Savienības institūcijās.
The fact that the European institutions have different approaches to civil dialogue makes it even more difficult to pin the concept down.
Piemēram, eksistē nopietni ierobežojumi uz dialogu aicināto nevalstisko organizāciju skaitam, Padomes noslēgtajām darbībām attiecībā uz ES pilsoņiem un dialoga norises veida pārāk brīvajām izpausmēm (jo īpaši Eiropas Komisijas darbībā).
In this connection, major reservations have been express about, for instance, the representativeness of the non-governmental organisations invited to take part in the dialogue, the lack of public access to Council proceedings, and the excessive amount of freedom enjoyed, in particular, by the Commission as regards the manner in which the dialogue is conducted.
Referente atzīst, ka liela nozīme ir pilsoniskās sabiedrības jēdziena definīcijai (vai aprakstam) ES līmenī, kā arī noteikumu formulējumam, kas noteiktu dialoga dalībnieku pārstāvību pilsoniskajā sabiedrībā.
The rapporteur therefore considers it essential for the concept of civil dialogue to be defined (or described) at EU level and for rules governing the representativeness of civil society participants to be laid down.
Reprezentativitātes princips pilsoniskajā sabiedrībā ir jārealizē, kā dialoga partnerus nosakot tādas organizācijas, ar kurām pilsoņi sevi identificē vislabāk un kuras vispilnīgāk un viskompetentāk pārstāv viņu intereses.
The principle of representativeness could best be satisfied by involving in civil dialogue those civil society organisations with which the public identify and which best – i.e. most fully and competently – represent their interests.
Pilsoniskā dialoga panākumi būs atkarīgi tieši no reprezentativitātes, t. i., no visu galveno dialogā iesaistīto partneru (t. i., ES institūciju; dalībvalstu valsts, reģionālo un vietējo institūciju; Eiropas politisko partiju; nevalstisko organizāciju un citu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju) intereses.
The success of civil dialogue will hang precisely on this principle of representativeness; in other words on the involvement of all key stakeholders in the areas covered by the dialogue (EU institutions; national, regional and local authorities; European political parties; non-governmental organisations and other civil society representatives).
Pilsoniskajam dialogam ir divējāds raksturs.
Civil dialogue is, by its very nature, two-sided and reciprocal.
Informēt pilsoņus par Savienības darbību ir nepietiekami, nepieciešams atrast laiku, lai uzklausītu arī viņu viedokļus.
So it is not enough for the EU simply to provide the public with information on its activities; it also needs to find the time to listen to what the public are saying.
Pilsoņiem jāsniedz pārliecība, ka viņu uzskati un izteiktie viedokļi tiks nopietni izskatīti un ņemti vērā Eiropas institūcijās.
They must also be given the assurance that their ideas and concerns will be treated with respect and taken into account by the EU institutions.
Savstarpīguma princips nosaka, lai dalībnieki saņemtu atbildes informāciju, t.i., dalībniekiem tiktu sniegta informācija par dialoga laikā izteikto ierosinājumu turpmāko likteni.
Furthermore, the principle of reciprocity requires participants to be given feedback on the action taken on the proposals put forward during the dialogue.
Tam būtu jāstiprina sabiedrības ietekme uz lēmumu pieņemšanu ES.
This should give the social partners greater influence over the decisions taken within the EU.
Turklāt partneru izvēlē ir svarīgs līdzsvars starp privāto un publisko sektoru, kā arī vienlīdzīga attieksme pret sabiedrisko organizāciju pārstāvjiem un ekspertiem.
What is more, with a view to the selection of partners, a balance needs to be struck between the public and private sectors and representatives of social organisations and experts need to be afforded equal treatment.
Pārredzamības princips.
Principle of transparency.
Izvēloties (aicinot) dialoga dalībniekus, Eiropas institūcijām jāievēro pārredzamības princips.
When selecting the parties to be invited to take part in the dialogue, the EU institutions should act with the utmost transparency .
Lai to realizētu, referente iesaka sistemātiski publicēt to organizāciju sarakstus, kas bija iesaistītas konsultācijās un ir paudušas savu viedokli un ierosinājumus.
With a view this, the rapporteur proposes that, among other things, lists of the organisations that have been involved in consultations and have submitted their views and suggestions should be systematically published.
Pēc konsultāciju sākšanas Eiropas Savienībai būtu jāieceļ ES atbildīgā persona par saziņu ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
When consultations are opened, the Union should appoint an EU contact person for civil society organisation representatives.
Eiropas un dalībvalstu nevalstiskajām organizācijām skaidri un pārredzami jānorāda, kādas intereses tās pārstāv.
In turn, in connection with decisions taken under EU policies, non-governmental organisations (both European and national) should state clearly and openly whom and whose interests they represent.
Tas ļaus atšķirt lobētājus no patiesiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
This will enable lobbyists to be told apart from genuine civil society representatives.
Pilsoniskā dialoga veidošanas principi
Rules governing the conduct of civil dialogue
Šie principi galvenokārt koncentrējas uz konsultācijas un dialoga procesa kvalitāti, tomēr neprecizē procedūras norisi.
These principles primarily concern qualitative aspects of the consultation and dialogue process, but no mention is made of the framework and procedures for dialogue.
Tāpēc referente sagaida, ka Eiropas Komisija veiks nepieciešamo pārbaudi un pielāgos to pašreizējai situācijai, lai principi būtu kopēji visām institūcijām.
The rapporteur would therefore like the Commission to have another look at the principles and to tailor them to current requirements, with a view to them becoming common principles for all the institutions.
Vissvarīgākā loma pilsoniskā dialoga veidošanā, iesaistot pilsoņus, neapšaubāmi ir valstu, reģionālajām un vietējām institūcijām.
National, regional and local authorities unquestionably have the most important role to play in supporting and fostering civil dialogue, in particular in involving the public in that dialogue.
Ar pilsoņiem jākonsultējas trīs līmeņos, un to izteiktie viedokļi, it īpaši par Eiropas jautājumiem, tālāk jānodod Eiropas institūcijām.
The public should be consulted at these three levels, and their views – particularly on European issues – should be forwarded to the EU institutions.
Tāpēc referente iesaka kā pienākumu valstu, reģionālajām un vietējām institūcijām popularizēt pilsonisko dialogu, kā arī biežāk atsaukties uz tā metodēm.
Accordingly, the rapporteur proposes that national, regional and local authorities be required to publicise civil dialogue and to have recourse to it wherever possible.
Kļūstot par dialoga dalībniekiem un izmantojot tā metodes, ES pilsoņi iepazīs politikas veidošanas praktisko pusi, un tiem būs iespējas izmantot dotās tiesības.
By becoming parties to such dialogue, EU citizens will become accustomed to the practice of participative democracy and will have a genuine opportunity to exercise their rights.
Lisabonas līguma spēkā stāšanās kontekstā ir jāuzsver tā sauktā pilsoniskā iniciatīva „1 miljons parakstu” ar likumprojekta iesniegumu, kas jāiesniedz Komisijai.
With a view to the entry into force of the Lisbon Treaty, particular attention should be drawn to the citizens' initiative (one million signatures) provisions, under which a proposal for legislation may be submitted to the Commission.
Pateicoties šai iniciatīvai, visi ES demokrātijas subjekti (pilsoņi un nevalstiskās organizācijas) varēs skaidri formulēt un oficiāli izteikt savas cerības Savienībai.
These provisions will enable anyone involved in the democratic life of the EU (individual citizens and non-governmental organisations) clearly and formally to tell the Union what they expect of it.
Saistībā ar pilsoniskā dialoga efektivitātes uzlabošanu referente vēlas pievērst uzmanību šādiem jautājumiem:
With a view to ensuring more effective civil dialogue , the rapporteur would also draw attention to the following:
Eiropas Savienības Padomes pieejamība — Padomes dokumentu pieejamības paplašināšana un vienkāršošana, kas uzskatāma par galveno kritēriju veiksmīga dialoga izveidošanai ar pilsonisko sabiedrību.
Openness on the part of the Council: enhanced, streamlined access to Council documents is of key importance to effective dialogue with civil society.
Informācijai par atsevišķu darba grupu darbu jākļūst pieejamākai Eiropas Parlamentam un pilsoniskajai sabiedrībai.
Furthermore, information on the work of the various working parties should be made more readily available to the European Parliament and civil society.
Sadarbības uzlabošana un stiprināšana starp ES institūcijām konsultāciju jomā ar pilsonisko sabiedrību .
Closer and better interinstitutional cooperation on consultations with civil society.
Jāizveido kopēja sadarbības platforma starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju, piedaloties Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
In particular, a common platform for cooperation between Parliament and the Commission, with the involvement of the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, should be set up.
Jaunu saziņas kanālu, metožu un iespēju veidošana komunikācijai ar pilsoņiem, sadarbības attīstība ar medijiem .
New channels, methods and opportunities for communicating with citizens, and closer cooperation with the media .