natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ietekme ar reālās palīdzības apjomu
Impact through quantity of real aid
Palīdzības ietekmes palielināšana ir svarīga, taču tā nevar būt iegansts palīdzības apjoma samazināšanai.
Increasing impact of aid is important, but may not be a pretext for reducing aid quantities.
Saskaņā ar Līguma noteikumiem, starptautiskajām saistībām, ES vērtībām un ilgtermiņa interesēm nabadzības izskaušanai joprojām jābūt ES ārējo darbību galvenajam mērķim.
In line with treaty obligations, international commitments, EU's values and long-term interests, poverty eradication should continue to be a key objective for EU external action.
Lai sasniegto kopējo mērķi līdz 2015. gadam 0,7 % no NKI ziedot oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP), ES dalībvalstīs OAP saistībām jābūt politiski saistošām, un dalībvalstīm jāpiekrīt daudzgadu rīcības plāniem, kā to ierosinājusi Komisija.
For reaching the collective target of devoting 0.7% of its GNI to Official Development Assistance (ODA) by 2015, EU Member States should make their ODA commitments politically binding, and agree to multi-annual action plans, as proposed by the Commission.
ES līmeņa palīdzībai ir nozīmīga „pievienotā vērtība”, kā tas atzīts Eiropas Konsensā par attīstības palīdzību
There is significant "added value" to EU-level aid, as recognised by the European Consensus on Development Aid
Saskaņā ar konsensu pievienotā vērtība rodas no ES klātbūtnes visā pasaulē, tās zināšanām palīdzības izsniegšanā, lomas APS veicināšanā un koordinēšanas atvieglošanā, liela apmēra projektu nodrošināšanā, demokrātijas, cilvēktiesību, labas pārvaldības un starptautisko tiesību ievērošanas atbalstā, kā arī no tās lomas pilsoniskās sabiedrības līdzdalības veicināšanā un Ziemeļu-Dienvidu solidaritātē, ieskaitot attīstības izglītību.
According to the Consensus, added value come comes from the EU's presence worldwide, its expertise in dispensing aid, its role in promoting PCD and facilitating coordination, delivery on large scale projects , support for democracy, human rights, good governance and respect for international law, and its role in promoting participation in civil society and North-South solidarity, including though development education.
Jāmin arī ES lielā pieredzē budžeta atbalstā un sociālo pakalpojumu atbalstā, kā arī reģionālās integrācijas un sadarbības veicināšanā. , tāpēc Eiropas palīdzības daļu, kas tiek virzīta caur ES budžetu, nevar samazināt.
To be added are the EU's strong experience in budget support and support for social services and with promoting regional integration and cooperation. , and therefore the share of overall European aid channelled through the EU budget should not be reduced.
Tas pamato nozīmīgo tā finansējuma pieaugumu, kas paredzēts attīstībai, nākamajā daudzgadu finanšu shēmā reālajā izteiksmē.
This justifies a significant increase of the envelopes destined to development in the next MFF in real terms.
Pilsoņi atbalsta attīstības politiku un ES lomu tajā: mēs nedrīkstam par zemu novērtēt solidaritātes lomu, it īpaši krīzes laikā.
Citizens do support development policy and the role of the EU therein: We should not underestimate the importance of the value of solidarity, in particular in times of crisis.
Saskaņā ar īpašo Eirobarometra aptauju „Eiropieši, attīstības palīdzība un tūkstošgades attīstības mērķi” (publicēta 2010. gada septembrī) 89 % eiropiešu uzskata attīstības palīdzību par ļoti svarīgu vai diezgan svarīgu.
A ccording to the special Eurobarometer 'Europeans, development aid and the Millennium Development Goals' (published in September 2010), 89% of Europeans find development aid very important or fairly important.
ES attīstības palīdzībai, lai ietekmētu nabadzības izskaušanu, arī turpmāk jābūt cieši saistītai ar OAP kritērijiem, kā to noteikusi ESAO DAC .
EU development aid, to have an impact on poverty eradication, must continue to be strictly linked to the ODA criteria as defined by the OECD/DAC.
Sadarbībai ārpus OAP jākļūst svarīgākai ar vidēju iedzīvotāju ienākumu valstīm ( MIC ), bet tam drīzāk jāpapildina attīstības palīdzība.
Non-ODA cooperation may become more important with Middle Income Countries (MICs), but this must be additional to development aid proper.
ES līmenī šādai sadarbībai jānotiek ar atsevišķa instrumenta palīdzību, lai nodrošinātu pārredzamību.
At EU level, such cooperation should be channelled through a separate instrument to ensure transparency.
Arī OAP definīciju nevar paplašināt, lai sasniegtu 0,7 mērķi; tā būtu tikai statistikas izpausme, nevis „jauna” attīstībai paredzēta finansējuma radīšana.
Also, the definition of ODA may not be broadened in order to achieve the 0.7 objective; this would be merely a statistical exercise and not generate any “new” funds for development.
Cilvēces attīstība
Human Development
Parlaments vienmēr uzstājis, ka pieejai pamata sociāliem pakalpojumiem, īpaši veselības aprūpei un izglītībai, jābūt ES palīdzības stūrakmenim.
Parliament has always insisted that access to basic social services, in particular to health and education, must remain a cornerstone of EU aid.
Šīs nozares ir izšķirošas TAM sasniegšanā, ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanā un ir jomas, kurās Komisijai ir īpaša pieredze.
These sectors are crucial for reaching the MDGs, for facilitating sustainable growth, and are areas where the Commission has particular experience.
Turklāt uz tiesībām balstītai attīstības pieejai īpaši jāveicina ES palīdzības ietekmes pieaugums šajā jomā.
Furthermore, a rights-based-approach to development would contribute significantly to increasing the impact of EU aid in this sector.
Iekļaujoša izaugsme un nabadzība
Inclusive growth and poverty
Zaļās grāmatas pamatā ir priekšlikums pārorientēt ES attīstības politiku uz iekļaujošas izaugsmes veicināšanu.
The core of the Green Paper is the proposal to refocus EU development policy on the promotion of inclusive growth.
Izaugsme ir svarīgs attīstības virzītājs, un koncentrēšanās uz iekļaušanu ir apsveicama, tāpat kā atziņa, ka izaugsmei jābūt nabadzības izskaušanas sasniegšanas līdzeklim.
Growth is an important driver of development, and the focus on inclusiveness is welcome, as well as the acknowledgement that growth must be a means for achieving poverty eradication.
Referents piekrīt arī ar viedoklim, ka diferencēšana starp attīstības valstīm ir ļoti svarīga un ka reģionālā integrācija un Dienvidu-Dienvidu tirdzniecības sekmēšana ir svarīgi izaugsmes virzītāji, kuros Eiropas Savienībai ir gan pieredze, gan nepieciešamie instrumenti.
The rapporteur also shares the view that differentiation among developing countries is highly important, and that regional integration and facilitation of south-south trade are important drivers of growth, where the European Union has both experience and the necessary instruments.
Tomēr saglabājas nopietnas bažas attiecībā uz jaunā politikas virziena prezentēšanu Zaļajā grāmatā.
However, there remain serious concerns as regards the presentation of the new policy orientation in the Green Paper.
Pirmkārt, uzsvars uz izaugsmi, kurš attiecas uz kvantitatīviem ekonomikas pasākumiem, nedrīkst novest pie tikai tīri ekonomiskas nabadzības izpratnes.
Firstly, the focus on growth - which refers to quantitative economic measures - should not lead to a purely economic understanding of poverty .
Nabadzība ir daudzdimensionāla, tā norāda uz cilvēku izslēgšanu no sociāli pieņemamiem dzīves standartiem un ietver virkni zaudējumu (ekonomiskus, politikas, kultūras u. c.), kurus jārisina, izmantojot attīstības politikas jomas.
Poverty is multi-dimensional, denoting people’s exclusion from socially adequate living standards and it encompasses a range of deprivations (economic, political, cultural etc.) which need to be targeted by development policies.
Otrkārt, ārējās ietekmes, kas ietekmē izaugsmi daudzās valstīs, īpaši Subsahāras Āfrikā, nav pietiekami apskatītas.
Secondly, the external shocks that affect growth in numerous countries, especially in Sub-Saharan Africa, have not been sufficiently addressed.
Attiecībā uz to referents uzskata, ka industriālajai attīstībai ir milzīgs tāds pārmaiņu potenciāls valstu ekonomikās, kurš ir pretējs lauksaimniecības eksportam vai dabas resursu izsmelšanai, kas ekonomikas ietekmē negatīvi, tā sniedz lielākas iespējas plašākai ilgtermiņa produktivitātes izaugsmei.
In this respect the rapporteur believes that industrial development has a tremendous transformative potential for national economies and opposite to agriculture exports or natural resources extraction, which expose economise to shocks, is more likely to offer bigger scope for long-term productivity growth.
Visbeidzot un vissvarīgāk, iekļaujošas izaugsmes koncepcija joprojām nav skaidri definēta, un nav pietiekami skaidrs, kā „iekļaušanu” varētu nodrošināt.
Finally, and most importantly, the concept of inclusive growth remains vaguely defined, and it is not sufficiently clear, how "inclusiveness" can be ensured.
Lai gan Zaļajā grāmatā minēts, ka lielā nevienlīdzība krasi samazina nabadzības samazināšanas tempu un tai ir ievērojami negatīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi, tas nav pietiekami atspoguļots piedāvātajos pasākumos.
Although the Green Paper mentions that higher inequality sharply reduces the pace of poverty reduction and has considerable adverse effects on economic growth, this is not sufficiently reflected in the measures proposed.
Pasaules Bankas vadošā nabadzības attīstības ekonomista
Well known empirical findings by the World Bank's lead poverty development economist
Attiecīgi samazinātam nabadzības līmenim ir pozitīva ietekme uz turpmāku izaugsmi.
29(11), pages 1803-1815, November. show that growth has been seven times more efficient in reducing poverty in developing countries when accompanied by decreases in income inequality than otherwise.
Tas norāda uz nepieciešamību ķerties klāt sadales jautājumu risināšanai.
In turn, decreased poverty levels are found to have a positive effect on subsequent growth.
ES palīdzības ietekme būs ievērojami augstāka, un nabadzības jautājumi tiks efektīvāk risināti.
This makes the case for the need to tackle distributional issues: The impact of EU aid will be significantly higher, and poverty will be more efficiently addressed.
Tādējādi Komisijai jāstrādā pie „nabadzīgāko izaugsmes”, kas balstīta uz salīdzinošu pieeju, ar ko attīstības politikas jomām un sadarbībai īpaši jākoncentrējas uz nabadzīgajiem, lai palielinātu viņu līdzdalību izaugsmē.
Thus, the Commission should pursue "pro-poor growth" based on the relative approach whereby development policies and cooperation shall specifically focus on the poor in order to foster the increase of their share in growth.
Eiropa patiesībā pārstāv vienu no pasaules labākajiem piemēriem, kā risināt sadales jautājumus ar labklājības valstu līdzekļiem (cita starpā fiskālā politika un sociālo izdevumu politika), un ir panākusi ieguvumus gan ekonomiskajā, gan sociālajā attīstībā.
Europe represents, in fact, one of the world's best examples of how addressing distributional issues by means of the Welfare State (fiscal and social expenditure policies, inter alia) has prompted important gains in terms of both economic and social development.
Šī pieredze, ko izmanto kā Eiropas sociālo modeli, nodrošina reālu pievienoto vērtību, kuru var piemērot kā instrumentu ES attīstības politikā.
This experience, also captured as the European social model, provides a real added value, which could be applied as a tool in EU's development policy.
Sociālā nodrošinājuma sistēmu un godīgu nodokļu sistēmu izveides atbalsts, kā arī pienācīgas SDO darba kārtības sekmēšana būtu svarīgi pasākumi atbilstoši šai pieejai.
Supporting the build-up of social security systems and fair tax systems as well as promoting the decent work agenda of the ILO would be important measures in line with this approach.
Kā daļu no savas stratēģijas izaugsmes veicināšanai Komisija piedāvā palielināt investīcijas no privātā sektora un atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), izmantojot subsīdijas un aizdevumus.
As part of its strategy for promoting growth, the Commission proposes to leverage more investment from the private sector and support small and medium enterprises (SMEs), including through the blending of grants and loans.
Privātais sektors ir īpaši svarīgs ilgtspējīgai attīstībai, bet dažos gadījumos dažādu apstākļu dēļ daudznacionālām aktivitātēm ir negatīva ietekme uz nabadzību, cilvēktiesībām un vidi.
The private sector is vitally important for sustainable development, but in some cases activities of multinationals have, due to various circumstances, a negative impact on poverty, human rights and the environment.
Tāpēc ir svarīgi, ka iespējamie riski tiek novērtēti un skaidri kritēriji privātā sektora projektu atbalstam ir noteikti.
It is therefore important that possible risks are assessed and clear criteria for supporting private sector projects are defined.
Turklāt jānoskaidro, kuram privātajam sektoram — ārzemju vai vietējam, peļņas gūšanas vai citam — jāsaņem atbalsts no nepietiekamā attīstības budžeta.
In addition, it must be clarified, which private sector - foreign or domestic, for profit or other - should receive support from scarce development budgets.
Zaļajā grāmatā uzsvērts, ka investīcijām „jāsniedz labums maksimālam iedzīvotāju skaitam partnervalstī”.
The Green Paper underlines that investments must "try to benefit the maximum number of citizens in the partner country.”
Lai izvēlētos labākās iespējas, jāveic ex ante nabadzības un sociālās ietekmes analīze ( PSIA ), lai nodrošinātu lielāku ietekmi uz nabadzību un pozitīvus attīstības iznākumus.
In order to choose the best options, an ex – ante Poverty and Social Impact Analysis (PSIA) should be undertaken to ensure greater impact on poverty and positive development outcomes.
Zaļajā grāmatā pareizi uzsvērta vajadzība atbalstīt MVU un mikrouzņēmumus.
The Green Paper rightly underlines the need to support SMEs and micro-enterprises.
Tāpēc mikrofinansējumam ir svarīga loma, un tam būtu jābūt pieejamam visneaizsargātākajām grupām, piemēram, minoritātēm, mazajiem lauksaimnieki un sievietēm.
Microfinance therefore plays an important role, and access should in particular be ensured for disadvantaged groups, such as minorities, small farmers and women.
Lai palīdzētu nabadzīgāko izaugsmei, nabadzīgākajiem iedzīvotājiem jāiesaistās ne tikai kā saņēmējiem, bet arī izaugsmes veicinātājiem.
In order to achieve pro-poor growth, it is necessary for the poor to participate as promoters of growth and not just as beneficiaries.
Turklāt ES pieeja jāvirza turpmāk minētajiem principiem:
In addition, the following principles should guide the EU approach:
- koncentrēšanās uz vietējo uzņēmumu finansēšanu un vietējā kapitāla piesaistīšanu;
- focus on financing for domestic companies and leveraging of domestic capital
- vides un sociālo standartu ievērošana;
- adherence to environmental and social standards
- atbalsts valdībām efektīvai tirgu regulācijai un godīgai nodokļu piemērošanai;
- support to governments for effective regulation of markets and fair taxation
- saskaņošana ar saņēmējvalstu attīstības plāniem;
- alignment with beneficiary countries' development plans
- atbalsta nesniegšana darbībām, kas pieļauj vai tiešā vai netiešā veidā veicina jebkādu izvairīšanos no nodokļu nomaksas;
- no support for any operations which would allow, or contribute directly or indirectly to, any form of tax evasion
- pārredzamības, labas pārvaldības un cīņas pret korupciju veicināšana saņēmējvalstīs;
- promotion of transparency, good governance and fight against corruption in the beneficiary countries
- koncentrēšanās uz aizdevumiem nedrīkst kaitēt dotāciju līmenim.
- the new focus on loans shall not be to the detriment of the level of grants.
Klimata pārmaiņas un attīstība ir cieši saistītas, un iniciatīvas klimata pārmaiņu un nabadzības apkarošanai var būt abpusēji izdevīgas.
Climate change and development are closely interlinked, and initiatives for combating climate change and poverty can be mutually beneficial.
Komisijas mērķis veiksmīgāk iekļaut klimata pārmaiņu jautājumus un katastrofu riska mazināšanas ( DRR ) intereses, lai sekmētu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, nāk īstajā laikā un ir būtisks.
The Commission's ambition to better mainstream climate change and disaster risk reduction (DRR) concerns to promote sustainable economic development is timely and relevant.
Šķiet, ka līdz šim veikts neliels sistemātisks novērtējums centieniem integrēt pielāgošanos un DRR attīstības sadarbībā.
Until now, there seems to be little systematic evaluation of the efforts undertaken on integrating adaptation and DRR into development cooperation.
Tāpēc sākumā būtu svarīgi novērtēt, vai Komisijas izklāstītie nodomi iekļaut pielāgošanās un DRR jautājumus ir īstenoti un kādā veidā.
As a first step, it would therefore be important to assess if the Commission’s stated intents to mainstream adaptation and DRR have been implemented and in what manner.
Klimata pārmaiņu jautājumu iekļaušana tomēr nevar aizstāt noteikumu par jauniem papildu resursiem, kurus ES un citi donori ir apsolījuši attīstības valstīm, lai tās pielāgotos klimata pārmaiņām.
Mainstreaming of climate change may not replace, however, the provision of new and additional resources which the EU and other donors have promised developing countries for climate change adaptation.
Koncentrēšanās un atjaunojamo enerģiju ir apsveicama, īpaši attiecībā uz sinerģiju ar darbavietu radīšanu un ilgtspējīgu attīstību.
The focus on renewable energy is to be welcome, in particular as regards the synergy with job creation and sustainable development.
ES tomēr nepieciešams nodrošināt, ka politikas jomas vispirms un galvenokārt sniedz labumu nabadzīgajiem un ka piekļuves enerģijai uzlabošana sniedz atbalstu vietējās ekonomikas attīstībai.
The EU needs to ensure, however, that policies benefit first and foremost the poor and that improving access to energy supports local economic development.
Zaļajā grāmatā ir atzīts, ka pārtikas nodrošinājums un lauksaimniecība ir attīstības un izaugsmes katalizatori, un tajā uzmanība vērsta uz ilgtspējīgu maza apjoma ražošanu.
The Green Paper acknowledges that food security and agriculture are a catalyst for development and growth, and focuses on sustainable small scale production.
Tomēr žēl, ka tajā nav apskatīti galvenie iemesli pārtikas nodrošinājuma trūkumam jaunattīstības valstīs.
It is regrettable, however, that it does not address the root causes of food insecurity in developing countries.
Jautājumi saistībā ar lauksaimniecību un pārtikas nodrošinājumu nevar tikt apskatīti atsevišķi no citiem ārējiem faktoriem, kas ievērojami ietekmē pārtikas nodrošinājuma trūkumu (piem., spekulācijas ar pārtiku, zemes piesavināšanās u. c.).
Issues around "Agriculture and food security" should not be addressed in isolation as other external factors impact greatly on food insecurity (e.g. food speculation, land grabbing...).
Vērtību ķēdes pieeja lauksaimnieciskajā ražošanā ir būtiska, taču ir svarīgi, lai tiktu izpildītas vairākas prasības, piemēram, piekļuves ražošanas līdzekļiem nodrošināšana (zeme, kredīti, konsultācijas un konsultāciju dienesti), pārstrādes un realizēšanas iespējas un piekļuve vietējiem un pārrobežu tirgiem.
The value chain approach to agricultural production is important, but requires that a number of pre-requisites are met such as securing access to the means of production (land, credit, consultancy and advisory services), processing and marketing opportunities and access to local and cross-border markets.
Apstākļiem jābūt tādiem, lai sīkīpašnieki varētu taisnīgāk un ilgtspējīgāk iekļauties lauksaimniecības vērtību ķēdēs un tirgos.
Conditions should also be created for a more equitable and sustainable smallholder integration into agriculture value chains and markets.
Izaugsmei jābūt ilgtspējīgai attiecībā uz vidi, jāņem vērā bioloģiskā daudzveidība un jānovērš satraucošā auglīgo zemju noplicināšana.
Growth should be environmentally sustainable, respect biodiversity and prevent the worrying degradation of fertile land.
Tāpēc ES jāveicina agroekoloģiskas un maza ārējā ieguldījuma ( LEI ) prakses.
The EU should therefore promote agro-ecological and low-external-input (LEI) practices.
Nākotnes ģeogrāfisko programmu ietvaros lauksaimniecībai jāpiešķir pienācīgs finansējums.
Appropriate financing should be dedicated to agriculture in future geographical programmes.
OAP līdzekļu izlietojums lauksaimniecībai no 17 % 1980. gadā ir samazinājies līdz 5 % šobrīd, un nozari gadiem ilgi nav atbalstījuši donori.
ODA spending for agriculture has fallen from 17% in 1980 to 5% today and the sector has been neglected by donors for many years.
Referents uzskata, ka zivsaimniecības partnerību nolīgumiem (ZPN) jāpalīdz konsolidēt partnervalstu zivsaimniecības politikas un jānostiprina to iespējas garantēt ilgtspējīgu zveju vietējos ūdens resursos un nodarbinātību šajā nozarē.
The rapporteur believes that the Fisheries Partnership Agreements (FPAs) should help to consolidate the fisheries policies of partner countries, and strengthen their capacity to guarantee sustainable fishing in their own waters and local employment in the sector.
Komisija paziņojusi, ka gaidāmajā ziņojumā par modernizētu ES attīstības politiku jāiekļauj apsvērums par to, vai šobrīd ir izdevīgi pārskatīt Eiropas Konsensu attīstības jomā.
The Commission has announced that the upcoming communication on a modernised EU development policy shall include a consideration whether it is opportune to review the European Consensus on Development.
Ir jāuzsver, ka konsenss ir kopējs dokuments, ko oficiāli parakstījušas trīs galvenās iestādes.
It must be underscored that the Consensus is a joint document subscribed formally by the three main institutions.
Tāpēc jāizvairās no „vienpusējas” iniciatīvas.
Therefore, a “unilateral” initiative should be avoided.
Ja Komisija uzskata, ka konsenss jāpārskata, tad jāuzsāk oficiālas konsultācijas ar pārējām divām pusēm.
If the Commission estimates that the Consensus must be reviewed, it should open formal consultations with the two others.
Lēmumam pārskatīt konsensu jābūt balstītam uz rūpīgu analīzi par tā darbību kopš stāšanās spēkā 2005. gada decembrī.
The decision to review the consensus must be based on a thorough analysis of its functioning since it came into force in December 2005.
Mūsdienīgai Eiropas attīstības politikai nepieciešama ES pilsoņu sapratne un iesaistīšanās, kam būs nepieciešams nepārtraukts ieguldījums attīstības izglītībā un informētības palielināšanā, balstoties uz cilvēktiesību vērtībām, demokrātiju, toleranci, sociālo atbildību un dzimumu vienlīdzību.
A modern European development policy needs the understanding and involvement of European citizens, which will require continued efforts on Development Education and Awareness Raising, based on values of human rights, democracy, tolerance, social responsibility and gender equality.
Katram Eiropas iedzīvotājam jābūt spējīgam izprast globālās attīstības jautājumus un to vietējo un personīgo nozīmi, kas sniegs ievērojamu ieguldījumu sabiedrības atbalsta palielināšanā attīstības sadarbībai.
Every person in Europe should be enabled to understand global development concerns and their local and personal relevance, which will make significant contributions to increasing public support for development cooperation.
par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni
The future of EU budget support to developing countries
Ārlietu komitejas atzinums ......................................................................................18
OPINION of the Committee on Foreign Affairs .................................................19
Budžeta komitejas atzinums .....................................................................................22
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................23
Budžeta KONTROLES komitejas atzinums ............................................................31
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................32
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................35
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................36