natgillin/translations-raw huggingface dataset:
uzskata par nepamatotu Komisijas un Padomes spiedienu, ko tās izdara ar Lisabonas stratēģijas palīdzību, turpinot vājināt vai privatizēt valsts pensiju pīlāru un palielinot faktisko un noteikto pensionēšanās vecumu; nosoda mēģinājumus palielināt noteikto pensionēšanās vecumu; noliedz mītu par pensiju sistēmu nenovēršamo sabrukumu un uzskata, ka problēmas, kas varētu pastāvēt, būs vienlīdz lielā mērā vērojamas jebkurā sociālās drošības kapitalizācijā vai privāto kontu sistēmā, ko pasliktina finanšu tirgu nestabilitātes radītais pieaugošais finansiālais risks, jo finanšu tirgus ietekmē ekonomikas un nodarbinātības jomā pastāvošie spiedieni;
Considers unjustified the pressure exerted by the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age; denies the myth of an imminent collapse of pension systems and considers that the problems that could exist will be equally presented in any capitalisation or private account system of social security, aggravated by the increased financial risk due the volatility of the financial markets, given that this is due to economic and employment pressures;
uzsver, ka labākais veids, kā risināt sociālās drošības ilgtspēju, ir pilnīga garantēta nodarbinātība, progresīva algu politika, pilnīga migrējošo darba ņēmēju integrācija un legalizēšana, izlīdzinošāka ienākumu sadale, pietiekams ražīguma pieaugums un saskaņota cīņa pret nedeklarētu darbu; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt un palielināt darba devēju ieguldījumu sociālajā drošībā; uzsver, ka ir jāatrod jauni instrumenti valsts sociālās drošības sistēmu finansēšanai, piemēram, nodokļa uzlikšana finanšu darījumiem kapitāla tirgū;
Stresses that the best way to tackle the sustainability of social security is through the achievement of full employment with rights, a progressive wage policy, the full integration/legalisation of migrant workers, a more egalitarian distribution of incomes, sufficient productivity growth and a coordinated fight against undeclared work; considers that it is important to ensure and increase employers’ contributions to social security; stresses the need to find new instruments to finance public social security schemes, like taxing financial transactions on capital markets;
uzsver, ka sociālās drošības finansēšanas veidi ir jāatjaunina, ņemot vērā tehnoloģijas attīstību un ieguldījumu, ko valsts ienākumu jomā nodrošina uzņēmējdarbība ar liela kapitāla piesaisti; uzskata, ka uzņēmumi ar lielu darbinieku skaitu cieš no tā, ka iemaksas sociālajā sistēmā veido tikai algas; uzskata, ka papildu resursi, kuru pamatā būtu uzņēmuma pievienotā vērtība, palīdzētu nodrošināt lielāku fiskālo taisnīgumu un sociālās drošības sistēmai nodrošinātu jaunus finanšu līdzekļus;
Stresses that the means to finance social security should be updated, taking into account the technology developments and the contribution of capital-intensive business to national income; considers that labour-intensive businesses are penalized by a merely wage-based contribution system to social security; thinks that a complementary resource based on the firm’s added value could help to guarantee more fiscal justice and guarantee new financial means to the social security system;
uzsver, ka ir jāizstrādā politiska, lai panāktu sieviešu un vīriešu līdztiesību (piemēram, vienāds atalgojums, bērnu kopšanas atvaļinājums, piekļuve kvalitatīvai nodarbinātībai) un radītu labākus apstākļus nodarbinātības un privātās dzīves saskaņošanai; atzīmē, ka gan jauniešiem, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem ir nepieciešama uzlabota izglītības un sociālā infrastruktūra, tostarp plašākas (un kvalitatīvākas) iespējas apmācību, (cenu ziņā pieejamas) bērnu aprūpes, medicīniskās aprūpes un veco ļaužu aprūpes jomā; atgādina dalībvalstīm par saistībām, ko tās uzņēmās 2002. gada augstākā līmeņa sanāksmē Barselonā, proti, līdz 2010. gadam dalībvalstīm ir jānodrošina vietas dienas aprūpes iestādēs vairāk nekā 33 % bērnu, kas jaunāki par 3 gadiem, un 90 % pirmsskolas vecuma bērnu, kas vecāki par 3 gadiem, un prasa šīm saistībām pievērst pastiprinātu uzmanību un tās atjaunināt;
Stresses that policies are needed to achieve equality for women and men (e.g. equal pay, parental leave, access to quality employment) and to create better conditions for reconciling employment and private life; notes the need for enhanced educational and social infrastructures for young and elderly people alike, including increased (and better) facilities for learning, (affordable) childcare, nursing care and care for the elderly; reminds the Member States of the commitment that they entered into at the Barcelona Summit in 2002 whereby, by 2010, they are to provide day-care places for more than 33% of children under the age of three and for 90% of children between the age of three and school-starting age and asks for it to be fully enforced and upgraded;
prasa noteikt pasākumus, lai izskaustu diskrimināciju, proti, ierosinot likumdošanas iniciatīvas sieviešu, imigrantu un invalīdu tiesību jomā, un uzsver nepieciešamību stiprināt saikni ar ESF, lai tam nodrošinātu vajadzīgo finansējumu, un nodrošināt valstu parlamentu un minētajās jomās iesaistīto NVO un darba tirgus dalībnieku patiesu līdzdalību;
Insists on the need for measures to combat discrimination, notably via new legislative initiatives in the field of the rights of women, immigrants and persons with disabilities, and stresses the need to strengthen the link with the ESF to provide the necessary funding for the latter and ensure that national parliaments, NGOs active in the above areas and labour-market players can genuinely participate;
atgādina par Komisijas jaunu darba vietu izveides stratēģiju, it īpaši veicinot vietējos Kopienas mēroga pakalpojumus, sabiedriskos pakalpojumus, sociālos pakalpojumus, privātos pakalpojumus, kultūras pakalpojumus un ar vidi saistītas profesijas; pauž nopietnas bažas par to, ka šo stratēģiju varētu izmantot, lai radītu nodarbinātības surogātu un „mazos darbus” ar zemu atalgojumu bezdarba slēpšanai; uzskata, ka šai stratēģijai jāpievēršas arī izveidoto darbvietu kvalitātei un stabilitātei, lai tās rezultātā neveidotos „mazie darbi”;
Recalls the Commission strategy for new sources of jobs, in particular by promoting local Community-based services, public services, social services, personal services, cultural services and environmental professions; it is deeply concerned that this strategy could be used up to create sub-employment and ‘mini-jobs’ with low pay levels, to mask unemployment; considers that this strategy should have a focus on the quality and stability of the jobs created so that this does not result in the creation of ‘mini-jobs’;
uzskata, ka imigrācijas politikai jāveicina veiksmīga imigrantu ekonomiskā un sociālā integrācija, kas varētu arī dot ieguldījumu sociālā nodrošinājuma ilgspējai; uzskata, ka veiksmīga likumīgas imigrācijas politika ir atkarīga arī no tā, kā tiek īstenota vispusīga un visaptveroša stratēģija pilnīgas integrācijas panākšanai, kurā ir iekļauti daudzi sociālie, ekonomiskie un pilsoniskie pasākumi;
Considers that immigration policies should promote successful economic and social integration of migrants, which could also contribute to the sustainability of social security; considers that a successful policy of immigration also is also dependent on the implementation of a comprehensive and proactive strategy to achieve full integration, covering a range of social, economic and civic measures;
Jauna str atēģija, lai uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus un regulētu kapitāla tirgus
A new strategy for strengthened public services and regulated capital markets
noraida regulējuma atcelšanas, privatizācijas un liberalizācijas stratēģiju, ko ES mērogā ierosinājusi Komisija un Padome; uzskata, ka jaunajā stratēģijā galvenā uzmanība ir jāpievērš plašākiem un labākiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, valsts nozīmes stiprināšanai reglamentēšanas jomā, dalībai un iesaistīšanai tirgū un labākiem reglamentējošiem noteikumiem, jo īpaši kapitāla tirgu jomā;
Rejects the strategy of deregulation, privatisation and liberalisation promoted at EU level by the Commission and the Council; considers that a new strategy should focus on more and better public services, the strengthening of the state's role in regulation, participation and intervention in the market and a better regulatory framework, in particular on capital markets;
atzīst sabiedrisko pakalpojumu un to sniegšanas nozīmi sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā Eiropas Savienībā; stingri kritizē aizspriedumu par valsti kā sliktu vispārējas nozīmes pakalpojumu sniedzēju un aicina nodot sabiedriskos pakalpojumus valsts sektora pārvaldībā; pauž nožēlu par valsts un privātā sektora partnerības plašu izmantošanu un veicināšanu ES līmenī, proti, attiecībā uz struktūrfondiem; uzsver, ka šo partnerību izmanto kā privatizācijas aizsegu un ka tā apdraud sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu;
Recognises the importance of public services and the provision thereof for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; strongly criticises the bias against the state as a provider of services of general interest and calls for public goods to be placed under the management of the public sector; regrets the extended use of public-private partnerships and their promotion at EU level, in particular with regard to the structural funds; stresses that these partnerships are being used as a cover for privatisations and undermine the provision of public services;
pauž nožēlu, ka ir pieņemta Pakalpojumu direktīva attiecībā uz pakalpojumu liberalizāciju Eiropas Savienībā, un brīdina par tās īstenošanas sekām; atzīst, ka pakalpojumu nozare ir svarīga ekonomikas izaugsmei un darba vietu radīšanai, taču uzskata, ka pakalpojumu liberalizācija veicina darbaspēka deregulāciju, sociālo un vides dempingu, kā arī apdraud sabiedriskos pakalpojumus, darba vietas un sociālās un patērētāju tiesības; uzsver, ka valdības ir zaudējušas iespēju regulēt un uzraudzīt ārvalstu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu savu valstu teritorijā un ka tas sekmē turpmāku tirgus deregulāciju; noraida vispārējas nozīmes pakalpojumu mākslīgo dalījumu tādos, kuri ir un kuri nav saimnieciski pakalpojumi, un uzsver, ka šādi šo direktīvu var attiecināt uz sabiedriskiem pakalpojumiem;
Regrets the approval of the Services Directive, concerning the liberalisation of services in the EU, and warns against the consequences of its implementation; recognises the importance of the services sector for economic growth and job creation, but takes the view that the liberalisation of services promotes labour deregulation, and social and environmental dumping, and jeopardises public services, jobs and social and consumer rights; stresses that governments are losing their regulatory and monitoring role in respect of service provision by foreign enterprises on their territory, contributing to further deregulation of the market; rejects the artificial division of economic and non-economic services of general interest and stresses that this is a way to put public services under the scope of the directive;
prasa nekavējoties pārtraukt sabiedrisko pakalpojumu un komunālo pakalpojumu uzņēmumu privatizāciju; prasa Komisijai iesniegt rūpīgu pētījumu par līdzšinējo privatizācijas ietekmi uz cenām, pakalpojumu kvalitāti un darba vietām;
Insists that the ongoing liberalisation of public services and public utilities should be stopped immediately; asks the Commission to provide a thorough study on the impact of liberalisation so far on prices, quality of services and jobs;
uzskata, ka pašreizējie izmaksu lietderības vai konkurētspējas novērtējumi, kas ieteikti „labāku tiesību aktu” iniciatīvā, ir uzņēmumu interesēs un to galvenais mērķis ir atcelt jebkurus tiesību aktus, kas apdraud konkurētspēju vai uzņēmumu rentabilitāti un veicina ierobežojumu atcelšanu; uzskata, ka ietekmes novērtējumos nebūtu jāapšauba ieteikto vai pieņemto tiesību aktu sākotnējie mērķi, proti, darba, sociālo, vides un patērētāju tiesību aizsardzība;
Considers that current cost-effectiveness assessments or ‘competitiveness’ assessments as proposed under the better legislation initiative are biased towards business interests and have as a main goal the withdrawal of any legislation that jeopardises competition or business profitability and promote deregulation; considers that impact assessments should not call into question the initial objectives of proposed or established legislation, in particular in the field of labour protection and social, environmental and consumer rights;
pieprasa izstrādāt ES mēroga reglamentējošus noteikumus, paredzot sodus par uzņēmumu pārvietošanu ES iekšienē un ārpus tās; uzskata, ka ES un dalībvalstu mēroga valsts atbalsts uzņēmumiem ir jāpiešķir, uzliekot tiem ilgtermiņa saistības attiecībā uz reģionālo attīstību un nodarbinātību, un ka atbalstu nedrīkst piešķirt, ja to paredzēts izmantot uzņēmumu pārvietošanai; prasa palielināt darbinieku pārstāvju ietekmi uzņēmumu valdēs un lēmumu pieņemšanā par pārvaldes struktūru;
Insists on the need to create a regulatory framework at EU level to penalise relocations of firms inside and outside of EU; considers that public aid, at national and EU level, to enterprises should be linked to long-term commitments by them in terms of regional development and employment and that no aid should be granted that could be used to promote relocations; asks for a strengthened role for workers' representatives on firms' executive boards and in structural management decisions;
uzsver finanšu krīzes lielo risku, ko radījusi kapitāla tirgu deregulācija un to nestabilitāte visā pasaulē, pieaugot „kazino” aktivitātēm, kas pastāvīgi apdraud „īsto” ekonomiku; noraida deregulējumu, kas paredzēts finanšu pakalpojumu rīcības plānā un iekļauts Lisabonas stratēģijā;
Stresses the increased risks of financial crisis due to the deregulation of capital markets and their increased volatility worldwide, with an increase in ‘casino’ activities that pose a permanent danger to the real economy; rejects the deregulation envisioned in the action plan for financial services included in the Lisbon Strategy;
uzsver, ka, paredzot nelielu tirdzniecības nodokli par katru finanšu darījumu — darījumi ar akcijām, obligācijām, valūtu un atvasinājumiem — saskaņā ar Tobin priekšlikumu par valūtas tirgiem, ietekmēs īstermiņa uzkrājumus, mazinot spekulāciju un finanšu tirgu nestabilitāti; uzsver, ka ar šo priekšlikumu dalībvalstīm arī tiks nodrošināts instruments, lai tieši ietekmētu finanšu tirgus; uzsver, ka tādējādi varētu arī nodrošināt papildu līdzekļus, lai novērstu nodokļu bāzes samazinājumu un atvieglotu nodokļu slogu nodarbinātības jomā; atgādina, ka nodokļa uzlikšana 0,5 % apmērā par katru finanšu darījumu, piemērojot dažādas likmes saskaņā ar attiecīgā finanšu instrumenta risku, veidotu līdzekļus, kuru summa atbilst ES gada budžetam; aicina dalībvalstis saskaņot centienus, lai ieviestu šādu nodokli;
Stresses that the creation of a small sales tax on each financial transaction - shares, bonds, currency and derivatives -, in the spirit of the Tobin proposal for currency markets, would penalise short-term acquisitions, reducing speculation and the volatility of financial markets; considers that this proposal with also give governments a tool to intervene directly on financial markets; stresses that this could also provide additional funding to fight tax base erosion and alleviate the tax burden on labour; recalls that an imposition of a tax of 0,5% on each financial transaction, with different levels concerning the risk of the financial instrument, could provide an amount equal to the EU budget annually; calls on Member States to coordinate efforts to create such a tax;
prasa paredzēt labākus un stingrākus reglamentējošos noteikumus bankām un citām finanšu iestādēm; atzīmē skaidras naudas turējuma instrumentu vai peļņas normatīvu nozīmi, ar ko paredz, ka finanšu iestādes daļu no to aizdevumiem un ieguldījumiem patur skaidrā naudā; uzskata, ka šāda veida instrumentu varētu izmantot, lai ietekmētu banku aizdevumu izsniegšanas politiku, proti, atļaujot šos skaidras naudas turējumus par pazeminātām likmēm izmantot mikrokredītu sniegšanai mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem, un saistībā ar sociāliem projektiem, piemēram, sociālo mājokļu veidošanai;
Asks for a better and stricter regulatory framework for banks and other financial institutions; considers the importance of 'cash-holding' instruments or margin requirements, which implies that financial institutions retain a part of their loans and investments in cash; considers that this type of instrument could be used to intervene on the loan policy of banks, in particular by permitting the use of such 'cash-holdings' at discount-interest rates for micro-credits, micro and small enterprise financing and social projects, like social housing;
atzīmē izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu maksāšanu nepilnā apmērā un šo procesu sekas, kas izpaužas kā ienākumu zaudējumi un budžeta ieņēmumu zudumi valsts mērogā; aicina dalībvalstis cieši apņemties līdz 2010. gadam izskaust nodokļu oāzes un ārzonu darbības ES iekšienē un prasa Padomei, Komisijai un dalībvalstīm aktīvi iesaistīties darbībā, lai izskaustu nodokļu oāzes un ārzonu darbības visā pasaulē;
Notes the problem of tax evasion and erosion and its impact on revenue and budget losses at national level; calls for a firm commitment from the Member States to abolish tax havens and off-shore activities inside the EU by 2010 and asks the Council, the Commission and the Member States to make a firm commitment to abolishing tax havens and off-shore activities worldwide;
Jauna stratēģija ieguldījumiem pētniecībā, izglītībā un inovācijā kopējam labumam
A new strategy for investment in research, education and innovation for the benefit of all
uzskata, ka ekspansīva makroekonomikas politika jāvirza, lai veicinātu ekoinovāciju un P&A un īstenotu vispārēju ilgtspējīgas attīstības politiku, un nodrošinātu ieguldījumu labklājībā un nodarbinātības veicināšanā; šajā ziņā uzsver valsts finansējuma nozīmi pamata un lietišķās pētniecības jomā; uzskata, ka ilgtspējīga attīstība ir iespējama tikai tad, ja pieaugošais pieprasījums un ekonomikas izaugsme ir saistīta ar enerģijas, dabas resursu un izejvielu patēriņa ievērojamu samazināšanu;
Believes that an expansionary macro-economic policy must be geared towards promoting eco-innovation and R&D in order to achieve the overall policy of sustainable development and contribute to wealth and jobs creation; stresses the importance of publicly-financed basic and applied research to this end; believes that sustainable development will only be possible if increased demand and economic growth can be linked to strong reductions in the use of energy, natural resources and raw materials;
noraida zināšanu, izglītības un pētniecības padarīšanu par preci un pauž bažas, ka Komisija un Padome iet šajā virzienā; brīdina par risku, ka tiks veikta tikai tāda pētniecība, kura ir lietišķa, nes maksimālu peļņu un kurai ir tirgus iespējas;
Rejects the commoditisation of knowledge, education and research and is concerned that the Commission and Council focus on that; warns of the risk that only profit-maximised applied research with market opportunities will see the light of day;
uzskata, ka ieguldījumi pētniecībā un attīstībā jāizmanto, lai uzlabotu dzīves kvalitāti un veicinātu ilgtspējīgu attīstību, un ka Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā 2007.-2013. gadam jāvērš uzmanība uz sociālajām zinātnēm, informācijas sabiedrību (tostarp brīvo un atklāto pirmkoda programmatūru), sabiedrības veselības aprūpi un profilaksi, pārtikas nekaitīgumu, ķīmisko vielu pārbaudi, ar vidi saistītām tehnoloģijām, ar ilgtspējīgu attīstību saistītiem pasākumiem, proti, atjaunīgo enerģiju izmantošanu un videi draudzīgas lauksaimniecības, piemēram, bioloģiskās lauksaimniecības attīstību; pauž nožēlu, ka Septītajā pētniecības un attīstības pamatprogrammā 2007.-2013. gadam ir noteiktas citas prioritātes, un pauž nožēlu, ka 2005. gada decembra Eiropadomes sanāksmē samazināja minēto jomu līdzekļus;
Considers that R&D investment should be geared to improving the quality of life and promoting sustainable development, and that the Seventh Framework Programme for Research 2007-2013 should focus on social sciences, the information society (including free and open-source software), preventive and public healthcare, food safety, control of chemicals, eco-technologies, sustainable development-related activities such as renewable energy and environmentally-friendly agriculture, such as organic farming; regrets that the Seventh Framework Programme for Research 2007-2013 priorities go in a different direction and regrets the cuts made in this area by the December 2005 European Council;
aicina dalībvalstis divkāršot centienus, lai veicinātu inovāciju un P&A vidējos uzņēmumos, kā arī 20 miljonos Eiropas mazo uzņēmumu, kas Eiropas Savienībā ir galvenais ekonomikas izaugsmes un darba vietu radīšanas virzītājspēks; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi Septītajai pētniecības pamatprogrammai, lai stiprinātu mazo un vidējo uzņēmumu spējas radīt darba vietas;
Invites the Member States to redouble efforts on policy to encourage innovation and R&D in medium-sized enterprises, but also in the 20 million European small businesses which are spearheading economic growth and job creation in the EU; considers improved access for SMEs to the Seventh Framework Programme for Research as crucial for strengthening SMEs’ capacity to create jobs;
uzsver, ka ir svarīgi paaugstināt sabiedrības vispārējo izglītības un profesionālo līmeni, lai veicinātu inovāciju un paātrinātu P&A, un uzskata, ka šajā ziņā izšķiroša nozīme ir ieguldījumu palielināšanai visu līmeņu izglītībā un apmācībā; uzskata, ka jāuzlabo izglītības kvalitāte un apmācības sistēmas dažādiem dzīves posmiem, kā arī jāatvieglo piekļuve augstākajai izglītībai visiem iedzīvotājiem;
Stresses the importance of increasing the overall level of education and qualifications of the population to promote innovation and foster R&D and considers that more investment in education at all levels and training is fundamental to this end; considers that the quality of education and training systems must be reinforced at various stages in life and access to higher education facilitated to all;
aicina dalībvalstis pirmām kārtām pievērsties skolu priekšlaicīgas pamešanas problēmai pamatskolas un vidusskolas līmenī; uzskata, ka Eiropas Savienībā mācību pārtraukšanas rādītājs ir nepieņemami liels, jo skolu pamet vidēji viens no pieciem skolēniem; aicina Eiropadomes pavasara sanāksmē uzlabot iepriekš noteiktās saistības, lai līdz 2010. gadam šo rādītāju samazinātu uz pusi; pauž bažas, ka Komisijas iesniegtie priekšlikumi Eiropadomes iepriekšējai pavasara sanāksmei, kas ietver īpašus mērķus, lai nodrošinātu darbu tiem skolēniem, kuri priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, skolu pamešanu tikai veicinās, nevis mazinās;
Invites the Member States to focus first and foremost on the school dropout problem at primary and secondary level; considers that the EU school dropout rate of about 1 in 5 students is unacceptably high; calls on the Spring European Council to improve its previous commitments to reduce this rate by half by 2010; is concerned that the proposals launched by the Commission on the last Spring European Council to have specific targets to find jobs for early school-leavers will promote instead of reduce the school drop-out rate;
J auna stratēģija saskaņotai enerģētikas politikai — patēriņa samazināšana, efektivitātes palielināšana un ieguldījumi atjaunīgā enerģijā
A new strategy for a coherent energy policy - reduce consumption, increase efficiency and investment in renewables