natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Saskaņā ar kriminālkodeksa 67. panta 1. punkta d) apakšpunktu noilguma termiņš ir trīs gadi.
Under paragraph 67(1d) of the Criminal Code, the period of limitation is three years.
TIESĪBU NORMAS UN VISPĀRĒJIE APSVĒRUMI PAR EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTU IMUNITĀTI
LAW AND GENERAL CONSIDERATIONS ON THE IMMUNITY OF MEMBERS OF THE EUROPEAN PARLIAMENT
1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 8. un 9. pants ir šāds:
Articles 8 and 9 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Communities of 8 April 1965, read as follows:
Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā locekļiem atņemt imunitāti.
Immunity cannot be claimed when a Member is found in the act of committing an offence and shall not prevent the European Parliament from exercising its right to waive the immunity of one of its Members.
Procedūra Eiropas Parlamentā ir noteikta Reglamenta 6. un 7. pantā.
The procedure in the European Parliament is governed by Articles 6 and 7 of the Rules of Procedure.
Svarīgākie noteikumi ir šādi:
The relevant provisions read as follows:
Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.
The committee may ask the authority concerned to provide any information or explanation which the committee deems necessary for it to form an opinion on whether immunity should be waived or defended.
Attiecīgajam deputātam dod iespēju sniegt paskaidrojumus, un viņš var iesniegt tik daudz dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, cik viņš uzskata par vajadzīgu.
The Member concerned shall be given an opportunity to be heard; he may bring any documents or other written evidence he deems relevant.
Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.
The committee may offer a reasoned opinion about the competence of the authority in question and about the admissibility of the request, but shall not, under any circumstances, pronounce on the guilt or otherwise of the Member nor on whether or not the opinions or acts attributed to him or her justify prosecution, even if, in considering the request, it acquires detailed knowledge of the facts of the case.
Parlamentārās imunitātes piemērošanas joma Čehijas Republikā ir ļoti līdzīga tai, kāda ir spēkā Eiropas Parlamentā un kuras pamatā ir Protokols par privilēģijām un imunitāti.
The scope of the parliamentary immunity in the Czech Republic is very similar to the one that serves the functioning of the European Parliament as based on the Protocol on the Privileges and Immunities.
Saskaņā ar Likuma Nr. 141/1961 (kriminālkodekss) 10. pantu „Imunitāte kriminālprocesa iestāžu kompetences sakarībā” „Uz tām personām, kurām piemēro valsts vai starptautiskos tiesību aktos noteiktās privilēģijas un imunitāti, šā likuma nozīmē kriminālprocesa iestāžu kompetence neattiecas”.
In particular, Law No 141/1961 Coll. - the Criminal Code, paragraph 10 relating to exclusion from the jurisdiction of the bodies competent for criminal proceedings, states: "Persons enjoying privileges or immunities under national law or international law shall be excluded from the jurisdiction of the bodies competent for criminal proceedings under this code."
Turklāt Čehijas konstitūcijas 27. panta 4. punktā ir noteikts, ka „pret deputātu vai senatoru nevar ierosināt krimināllietu, ja tam nav piekritusi tā palāta, kuras loceklis viņš ir.
Furthermore, Article 27(4) of the Czech Constitution provides that "No Deputy or Senator may be criminally prosecuted without the consent of the chamber of which he or she is member.
Ja attiecīgā palāta piekrišanu nedod, krimināllietu nav iespējams ierosināt.”
If the respective chamber denies its consent, criminal prosecution shall be excluded forever" .
Tātad saskaņā ar Čehijas tiesībām pret M. Ransdorf nevar ierosināt krimināllietu, ja nav atcelta viņa imunitāte.
In other words, under current Czech laws, criminal proceedings may be initiated against Mr Ransdorf only on condition that his immunity be waived.
Balstoties uz šiem apsvērumiem un izskatījusi visus argumentus par un pret imunitātes atcelšanu, Juridiskā komiteja iesaka atcelt Miloslav Ransdorf imunitāti.
On the basis of the above considerations, the Committee on Legal Affairs, having examined the reasons for and against waiving his immunity, recommends that the immunity of Mr Miroslav Ransdorf should be waived.
PIELIKUMS — Čehijas konstitūcijas 27. panta 4. punkts
ANNEX: Article 27(4) of the Czech Constitution
Čehijas konstitūcijas 27. panta 4. punkts ir šāds:
Article 27(4) of the Czech Constitution reads:
„Pret deputātu vai senatoru nevar celt valsts apsūdzību, ja tam nav piekritusi tā palāta, kuras loceklis viņš ir.
"No Member of Parliament or Senator may be criminally prosecuted without the consent of the chamber of which he or she is member.
Ja attiecīgā palāta piekrišanu nedod, krimināllietu nav iespējams ierosināt.”
If the respective chamber denies its consent, criminal prosecution shall be excluded forever."
par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai
on university-business dialogue: a new partnership for the modernisation of Europe’s universities
Teresa Riera Madurell , Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
Teresa Riera Madurell , Committee on Industry, Research and Energy
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................17
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy (*) ..........18
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................22
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība universitāšu modernizācijai
on university-business dialogue: a new partnership for the modernisation of Europe’s universities
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. aprīļa paziņojumu „Jauna partnerība universitāšu modernizācijai — ES forums par dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomu” ( COM(2009)0158 ),
– having regard to the Commission communication of 2 April 2009 entitled ‘A new partnership for the modernisation of universities: the EU Forum for University Business Dialogue’ ( COM(2009)0158 ),
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu „Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu — izglītība, pētniecība un jauninājumi” ( COM(2006)0208 ),
– having regard to the Commission communication of 10 May 2006 entitled ‘Delivering on the modernisation agenda for universities: education, research and innovation’ ( COM(2006)0208 ),
– ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes sanāksmē Lisabonā,
– having regard to the Presidency conclusions issued following the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000,
– ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomē un jo īpaši to daļu par „ieguldīšanu cilvēkresursos un darba tirgu modernizāciju”,
– having regard to the Presidency conclusions issued following the European Council of 13 and 14 March 2008, notably the part on ‘investing in people and modernising labour markets’,
– ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2009. gada 19. un 20. marta Eiropadomē un jo īpaši to daļu par „atjauninātās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai pilnvērtīgu izmantošanu”,
– having regard to the Presidency conclusions issued following the European Council of 19 and 20 March 2009, notably the part on ‘making full use of the renewed Lisbon Strategy for Growth and Jobs’,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju „Jaunas iemaņas jaunām darbavietām”
– having regard to the Council resolution of 15 November 2007 on the new skills for new jobs
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā („ET 2020”)
– having regard to the Council conclusions of 12 May 2009 on a strategic framework for European cooperation in education and training (‘ET 2020’)
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par pieaugušo apmācību „Mūžu dzīvo — mūžu mācies”
– having regard to its resolution of 16 January 2008 entitled ‘Adult learning: it is never too late to learn’
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti
– having regard to its resolution of 23 September 2008 on the Bologna Process and student mobility
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0423 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0423 . ,
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 4. decembra atzinumu par universitāšu un uzņēmumu dialogu
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 4 December 2009 on university-business dialogue
RK 157/2009 galīgā redakcija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembra atzinumu
CdR 157/2009 fin. and to the opinion of the European Economic and Social Committee of 17 December 2009
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu „Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas dialoga tālāka attīstīšana”,
– having regard to the study published by the European Parliament entitled ‘Further Developing the University-Business Dialogue’,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu,
– having regard to Articles 165 and 166 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas komitejas atzinumu ( A7‑0108/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0108/2010 ),
A. tā kā Eiropadome 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmē aicināja dalībvalstis veicināt partnerību veidošanos starp tādām jomām kā uzņēmējdarbība, pētniecība, izglītība un apmācība;
A. whereas the European Council of 19 and 20 March 2009 called on the Member States to encourage partnerships between business, research, education and training,
B. tā kā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumā valstīm prasīts pieņemt tādu politiku, kurā tiktu „skaidri atzīti augstākās izglītības dažādie uzdevumi, sākot ar mācību un pētniecības darbu, līdz pat dalībai vietējās kopienas dzīvē, iesaistei sabiedrības integrācijā un kultūras attīstībā”;
B. whereas the communiqué of the Conference of European Ministers Responsible for Higher Education of 28-29 April 2009 calls for public policies that ‘fully recognise the value of various missions of higher education, ranging from teaching and research to community service and engagement in social cohesion and cultural development’,
C. tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs darbības virzienus (izglītība, pētniecība un jauninājumi), tām ir svarīga nozīme Eiropas Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā un tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt tādu mācību vidi, kas veicinātu patstāvību, radošumu un zināšanu optimālu izmantošanu;
C. whereas, in view of their threefold function (education, research and innovation), universities have a vital part to play in the future of the Union and the education of its citizens, and whereas the role of higher education is to provide a learning environment that promotes autonomy, creativity and optimum use of knowledge,
D. tā kā atbildība par izglītības politikas noteikšanu joprojām ir dalībvalstu ziņā un tās ir atbildīgas par savu izglītības sistēmu organizāciju, saturu un reformu;
D. whereas responsibility for setting education policies remains a matter for the Member States, which are responsible for the organisation, content and reform of their education systems,
E. tā kā atšķirības iedzīvotāju ekonomiskajā un sociālajā dzīves līmenī dažādās Eiropas Savienības daļās prasa izlīdzināt izglītības iespējas visiem tās iedzīvotājiem un atbalstīt talantīgus jauniešus ekonomiski neizdevīgā stāvoklī;
E. whereas the differences in the economic and social levels of the inhabitants of the various parts of Europe call for a levelling of educational opportunities for all European Union citizens and support for talented economically disadvantaged youth,
F. tā kā ieilgušās ekonomiskās krīzes ietekmē tiek zaudētas darba vietas un tādēļ ir īpaši svarīgi nodrošināt ļoti efektīvu augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbību;
F. whereas the continuing economic crisis, which is resulting in the loss of jobs, makes it important to have extremely effective cooperation between higher education institutions and businesses,
G. tā kā Boloņas procesa dokumentus parakstījušo valstu vidū ir steidzami jāīsteno, jākoordinē un jāveicina saskanīga pieeja, jo īpaši attiecībā uz studentu mobilitāti un diplomu pilnīgu atzīšanu, un tam vajadzīgs pienācīgs attiecīgā procesa novērtējums, kurā konstatētas grūtības un traucēkļi;
G. whereas it is urgent to implement, coordinate and promote a coherent approach among all those countries having signed the Bologna Process, especially in the field of student mobility and full recognition of diplomas, and to do so necessitates a proper assessment of the said process that identifies the difficulties and obstacles,
H. tā kā Eiropas Komisijai ir svarīga veicinoša loma informācijas un labas prakses apmaiņā starp ES dalībvalstīm un ES kaimiņvalstīm;
H. whereas the European Commission has an important role to play in facilitating exchanges of information and good practices among the EU Member States and the EU’s neighbouring countries,
I. tā kā augstākās izglītības iestāžu, uzņēmēju aprindu un sadarbības modeļu daudzveidība apgrūtina vienošanos par ideālu sadarbības modeli, kas atbilstu ikvienas Eiropas iestādes specifikai, prioritātēm un prasībām; tā kā jebkuros apstākļos ir jāsaglabā universitāšu autonomija un to iespējas izvēlēties saviem mērķiem visatbilstošākos partnerības modeļus ar uzņēmumiem;
I. whereas the diverse range of higher education institutions, business circles and types of cooperation makes it hard to agree on an ideal cooperation model that would match the profile, priorities and requirements of every institution in Europe; whereas the autonomy of universities and their ability to choose the most suitable business partnership models for their purposes should be maintained in all circumstances,
J. tā kā izglītība ir visas sabiedrības uzdevums un valsts nedrīkst izvairīties no finansiālas atbildības par to;
J. whereas education is a task of society as a whole for which the State must not shirk its financial responsibility,
K. tā kā augstākā izglītība joprojām ir valsts atbildības joma, un tādēļ valsts finansējums universitātēm ir vajadzīgs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu finansējumu visām studiju jomām, piemēram, humanitārajām zinātnēm; tā kā ir svarīgi atbalstīt universitātes finansiāli (piemēram, ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību), vienlaikus garantējot to autonomiju un kvalitāti;
K. whereas higher education remains a public responsibility and therefore public financing to universities is needed in order to preserve equal financing to all fields of study, e.g. humanities; whereas it is important to support universities financially (for example through public-private partnerships), while at the same time guaranteeing their autonomy and quality assurance,
L. tā kā izglītība un apmācība, ar kuras starpniecību vajadzētu apgūt vispārējās un pilsoniskās kultūras pamatus, ir lieliski līdzekļi, kas sekmē mazāk attīstītu reģionu integrāciju, un ne vien rada darba vietas un sekmē konkurētspēju, bet arī nodrošina kultūras un intelektuālās jomas daudzveidību un sabiedrisko dzīvi;
L. whereas education and training, which should lead to acquisition of the fundaments of general and civic culture, are excellent means of helping underdeveloped regions close up and, in addition to job creation and the promotion of competitiveness, are essential for cultural and intellectual plurality and civic life,
M. tā kā universitāšu un uzņēmējdarbības sadarbību atbalsta daudzas ES programmas, taču šāda rīcība ne vienmēr ir saskaņota iestāžu starpā,
M. whereas university-business cooperation is supported by many EU programmes, but such action is not always coordinated among institutions,
5. atzinīgi vērtē Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumu, kurā uzsvērta apņemšanās „īstenot mērķus Eiropas augstākās izglītības telpā — telpā, kur augstākā izglītība ir sabiedrības pienākums un kur visas augstākās izglītības iestādes ņem vērā sabiedrības vajadzības, daudzveidīgi īstenojot savus uzdevumus”;
Welcomes the communiqué of the Conference of European Ministers Responsible for Higher Education of 28-29 April 2009, which stresses their commitment to ‘the goals of the European Higher Education Area, which is an area where higher education is a public responsibility, and where all higher education institutions are responsive to the wider needs of society through the diversity of their missions’;
12. uzsver, ka ieguvumi no uzlabota universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības šajā ziņā būs tikpat svarīgi arī dialoga un sadarbības starp universitātēm un dalībvalstu, Eiropas un starptautiskām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicināšanai, kā arī palīdzēs uzlabot sadarbību starp universitātēm un sabiedrību kopumā;
Emphasises that the benefits of improved dialogue and collaboration between universities and business in this context would be equally relevant in terms of enhancing dialogue and collaboration between universities and national, European and international institutions and civil society organisations, as well as improving the interaction between universities and society at large;
19. uzsver — tā kā mūžizglītība ir nepārtraukta saskare ne tikai ar izglītību un apmācību, bet arī ar kultūru, tad ES ir ļoti svarīgi mudināt, dalībvalstīm ir svarīgi atbalstīt un valsts universitātēm ir svarīgi saglabāt un veicināt humanitāro zinātņu iekļaušanu mācību programmās;
Stresses that since lifelong learning is a continuous contact not only with education and training but also with culture, it is of crucial importance for the EU to encourage, for the national states to support and for the public universities to preserve and promote the inclusion of the humanities in their educational curricula;
22. uzsver, ka mūžizglītība, informācija un apmācība ne vien nodrošina darba tirgū īpaši svarīgas prasmes, bet ir arī cilvēka intelektuālās attīstības un personības izaugsmes priekšnoteikums;
Emphasises that lifelong learning, information and training, as well as providing particularly important skills for the labour market, are also a precondition for man’s intellectual development and personal growth;
29. uzsver, ka jāpaplašina iespējas stimulēt pastāvīgu pielāgošanos mainīgajam darba tirgum, kas īpaši šajā ekonomiskās lejupslīdes laikā ir Eiropas Savienības prioritāte, un ko var panākt, veicinot mūžizglītību, īpaši veidojot speciāli jaunajām tehnoloģijām pielāgotus tālmācības kursus un kursus cilvēkiem, kas vecāki par 45 gadiem un ir mazāk aizsargāti un vairāk pakļauti sociālās izolācijas riskam;
Stresses the need to provide more scope for stimulating continuous adaptation to the changing labour market – which is a priority for the European Union, especially in the current recession – by fostering lifelong learning, particularly through the development of distance learning courses specially adapted to the new technologies and courses for the over‑45s, who are more vulnerable and at greater risk of social exclusion;
33. atkārtoti norāda, ka mobilitāte ir Eiropas augstākās izglītības telpas stūrakmens un ka Eiropas universitātes tiek aicinātas veikt novatorisku, tālejošu un metodisku mācību satura reformu; apstiprina, ka tai vajadzētu būt politiskai prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu atjaunināšanā pēc 2010. gada;
Reiterates that mobility is a cornerstone of the European higher education area, in which European universities are invited to undertake innovative, far-reaching and methodical curricular reform; affirms that this should be a political priority in the context of redefining the major goals of the Bologna Process beyond 2010;
38. mudina universitātes pētīt jaunas metodes sadarbībai starp valsts iestādēm un privāto sektoru, it īpaši ar kopīgu valsts un privāto inovāciju fondu starpniecību, lai visās jomās uzlabotu mobilitāti;
Encourages universities to explore new methods of cooperation between public institutions and the private sector, especially through joint public and private innovation funds in order to improve mobility in all areas;
41. uzsver, ka pienācīgi jāsagatavo un jāapmāca uzņēmējdarbības priekšmetu pasniedzēji; atbalsta ideju uzņēmējdarbības kultūru integrēt mācību programmā (sākot jau ar sākumskolu);
Stresses the need for proper preparation and training of teachers of subjects in the field of entrepreneurship; supports the idea of integrating a culture of entrepreneurship into curricula (beginning early with primary curricula);
43. mudina uzņēmēju aprindas palīdzēt pielāgot universitāšu studiju programmu saturu, ieviešot un finansējot īpašus kursus studentu iepazīstināšanai ar uzņēmējdarbības izaicinājumiem;
Encourages the business world to help adapt the university curriculum, by initiating and financing specific courses, with the aim of familiarising students with the challenges of entrepreneurship;
54. uzsver, ka ir svarīgi, lai uzņēmējdarbības joma sponsorētu universitātes, un mudina uzņēmumus piešķirt stipendijas, kas studentiem dotu iespēju apgūt darba tirgū ļoti vērtīgas zināšanas un prasmes;
Stresses the importance of the business world sponsoring universities and encourages companies to grant scholarships allowing students to gain knowledge and skills which have substantial value on the labour market;
62. aicina Komisiju radīt stimulus konkurētspējīga ES intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) tirgus izveidei, kas universitātēm, valsts pētniecības organizācijām un MVU dotu iespēju atrast partnerus un investorus savām IĪT, prasmēm un zināšanām; norāda, ka lielākajā daļā universitāšu varētu būt profesionālāka IĪT pārvaldība;
Encourages the Commission to create incentives for the development of a competitive EU market for intellectual property rights (IPR), which would allow universities, public research organisations and SMEs to find partners and investors for their IPR, skills and knowledge; points out that the management of IPR could be more professional at most universities;
64. norāda, ka universitāšu un uzņēmumu kopīga dalība tādās publiskā un privātā sektora partnerībās kā Eiropas tehnoloģiju platformas, kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas un zināšanu un inovācijas kopienas varētu veicināt zināšanu izmantošanu un palīdzēt ES risināt lielākās problēmas, ar kurām tā saskaras; tādēļ norāda uz izveidotajām atbildīgas partnerības pamatnostādnēm;
Points out that the joint participation of universities and business in public-private partnerships, such as European Technology Platforms, Joint Technology Initiatives and Knowledge and Innovation Communities, could enhance the exploitation of knowledge and help the EU to address the major challenges it faces; points, in this connection, to the existing Responsible Partnering Guidelines;
66. uzskata — ja tiek meklēta ciešāka saikne starp uzņēmējdarbības un pētniecības jomas pārstāvjiem un universitātēm, dalībvalstīm un Komisijai ir jāveicina fondu, slimnīcu un valsts un privāto universitāšu kopīga iesaistīšanās izglītības procesā un pētniecības sekmēšanā;
Believes that, if closer links are to be sought between the business and research communities and universities, the Member States and the Commission must facilitate the joint involvement of foundations, hospitals and public and private universities in the education process and the promotion of research;
Laba prakse:
Good practices