natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vispirms, es piebildīšu, ka dalībvalstu kontroles iestādes (DKI) savās valstīs regulāri pārbauda finanšu operācijas, kas saistītas ar Eiropas politikas īstenošanu.
1.- First, I will say that the national audit bodies (NABs) regularly scrutinise in their respective countries the financial operations resulting from the implementation of European policies.
Savus novērojumus tās publisko un nodod arī Kopienas institūciju rīcībā.
They publish their comments, which are thus made available to the Community institutions.
Vēlos arī atzīmēt, ka kopš paša sākuma reizi gadā kopā sanāk kontaktkomiteja, kurā darbojas Eiropa Revīzijas palātas pārstāvji un DKI priekšsēdētāji, lai izskatītu kopēju interešu jautājumus un sadarbības iespējas.
2.- I also note that, from the outset, the European Court of Auditors and the presidents of the NABs have met annually in a contact committee to look at matters of common interest and cooperation between them.
Visbeidzot, uzskatu, ka šajā jomā ir būtiski kā pamatu izmantot atbilstīgos Līguma noteikumus un starptautiski atzītus profesionālos revīzijas standartus.
3.- Finally, I think it essential in this area to base one’s actions on the Treaty provisions and the internationally recognised professional audit standards.
a) Līgums paredz, ka Eiropas Revīzijas palātas veiktās revīzijas dalībvalstīs notiek „saziņā ar attiecīgās valsts revīzijas iestādēm” un ka Revīzijas palāta un DKI „sadarbojas savstarpējas uzticības garā, tomēr saglabājot savu neatkarību”.
a) The Treaty provides that the audit in the Member States ‘shall be carried out in liaison with national audit bodies’ and that the Court and the NABs ‘shall cooperate in a spirit of trust while maintaining their independence’.
Tāpēc ir svarīgi mudināt DKI sekot līdzi revīzijām, kuras to valstīs veic Revīzijas palāta, jo tas tikai sekmēs ieteikumu un kopīgu darba metožu izstrādi.
It is therefore essential to encourage the NABs to monitor the Court’s audit missions in their respective countries, which can only contribute to the establishment of common frames of reference and working methods.
b) Līgumā ir arī ļoti skaidri norādīts, ka budžeta izpilde ir Komisijas pienākums un ka tā ārējā kontrole ir Revīzijas palātas vienīgā kompetence.
b) But the Treaty is also clear as to the fact that the implementation of the budget is the Commission’s own responsibility and that external audit is therefore the sole responsibility of the Court.
Eiropas Savienības budžeta kontrole nav Revīzijas palātas un DKI kopīga kompetence.
Auditing the Union’s budget is not a shared responsibility of the Court and the NABs.
c) Starptautiskie revīzijas standarti (un it īpaši Starptautiskās Grāmatvežu–ekspertu federācijas 600. standarts) paredz nosacījumus, kādos revidents var kā pamatu izmantot cita revidenta veikto darbu: ja Eiropas Revīzijas palāta vēlas kā pamatu izmantot DKI veikto darbu, tai jāpārliecinās par šo revīziju rezultātu atbilstību un kvalitāti.
c) The international audit standards (particularly standard 600 of the International Federation of Accountants) lay down the conditions in which an auditor can base himself on the work of another auditor: if the European Court of Auditors wished to base itself on the work of the NABs, it would have to assure itself of the relevance and quality of their work.
Šāda situācija noteikti radītu, iespējams, pat nepārvaramus, sarežģījumus Revīzijas palātas un DKI attiecībās.
A situation such as this would certainly create difficulties, possibly insurmountable difficulties, in the relations between the Court and the NABs.
Ņemot vērā šos dažādos faktorus, Eiropas Revīzijas palāta 2007. gada jūlijā pieņēma atzinumu par minētajiem jautājumiem, kurš, manuprāt, ir saprātīgs risinājums tam, kā uzlabot Revīzijas palātas, DKI un Parlamenta sadarbību.
Taking all of these facts into consideration, the European Court of Auditors adopted, in July 2007, an opinion on these matters, which seems to me to map out a sensible path for improving cooperation between the Court of Auditors, the NABs and the Parliament.
Īsi izklāstīšu principus, kam, manuprāt, būtu jāļauj uzlabot Revīzijas palātas, DKI un Parlamenta sadarbību:
I myself would sum up the principles which should make for improved cooperation between the Court, the NABs and the Parliament as follows:
- Eiropas Revīzijas palāta ņem vērā DKI veiktā darba rezultātus;
- the European Court of Auditors to take account of the work carried out by the national audit bodies,
- Eiropas Savienībā tiek saskaņoti attiecīgie darba standarti;
- working standards within the European Union to be harmonised,
- Eiropas Revīzijas palāta ir atbildīga par to apstiprinājumu iegūšanu, kuri tai nepieciešami, lai pieņemtu ikgadējo ticamības deklarāciju;
- the European Court of Auditor’s responsibility for obtaining by its own efforts the assurances it needs to draw up the annual statement of assurance,
- Revīzijas palāta pastiprināti pievērš uzmanību tām kontroles tēmām, kuras interesē Parlamentu (un it īpaši Budžeta kontroles komiteju) attiecībā uz finanšu pārvaldības regularitāti un kvalitāti.
- development of the attention given by the Court to the subjects of audit that interest the Parliament (particularly its Committee on Budgetary Control) in connection with the correctness, consistency and quality of financial management.
Piebildīšu, ka tieši šajā jomā Revīzijas palāta varēs pēc iespējas atbilstīgāk izmantot DKI konstatējumus.
I note that it is in this area that the Court can make the most relevant use of the findings of the national audit bodies.
Vai Jūs atsauktu savu kandidatūru, ja Parlamenta atzinums par Jūsu iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā būtu negatīvs?
Would you withdraw your candidacy if Parliament’s opinion on your appointment as Member of the Court were unfavourable?
Iepriekš minēju, ka Revīzijas palātas uzdevums ir palīdzēt Parlamentam Eiropas Savienības budžeta izpildes kontrolē, un uzsvēru, cik liela nozīme ir dialoga, sadarbības un savstarpējas cieņas gaisotnei, kas iezīmēs Revīzijas palātas un Parlamenta attiecības.
It was pointed out earlier that the Court of Auditors has a duty to assist the Parliament in exercising control over the implementation of the Union’s budget, and I stressed the importance of the spirit of dialogue, cooperation and mutual respect that should characterise relations between the Court and the Parliament.
Negatīvs atzinums par iecelšanu amatā varētu būt šķērslis šādam attiecībām.
An unfavourable opinion on an appointment could constitute an obstacle to such relations.
Līgumā īpaši ir uzsvērta Revīzijas palātas locekļu neatkarība un profesionalitāte.
The Treaty makes special reference to the independence and professionalism of the Members of the Court.
Ja Parlaments apšaubītu manu neatkarību un profesionālo kompetenci un tādēļ formulētu negatīvu atzinumu par manu iecelšanu Revīzijas palātas locekļa amatā, es savu kandidatūru atsauktu.
If Parliament were to cast doubt on my independence and my professional competence and, on that basis, to give an unfavourable opinion on my appointment as a Member of the Court, I would be prepared to withdraw my candidacy.
Iecelt Michel Cretin par Revīzijas palātas locekli
Appointment of a Member of the Court of Auditors (Mr Michel Cretin)
– ņemot vērā EK līguma 247. panta 3. punktu un Euratom līguma 160. b panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0304/2007 ),
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty and Article 160b(3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0304/2007 ),
– tā kā Budžeta kontroles komiteja 2006. gada 28. novembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu un izvērtēja šā kandidāta kvalifikāciju atbilstīgi EK līguma 247. panta 2. punktā un EURATOM līguma 160.b panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem,
– having regard to the fact that at its meeting of 6 November 2007 the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for membership of the Court of Auditors and considered the nominee's qualifications in light of the criteria laid down by Article 247(2) of the EC Treaty and Article 160b(2) of the Euratom Treaty,
– ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu ( A6‑0439/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0439/2007 ),
Parlamentam ir salīdzinoši nav tik svarīga loma Revīzijas palātas locekļu iecelšanā.
By contrast, Parliament plays a rather minor role in the appointment procedure concerning Members of the Court.
Eiropas Revīzijas palātas Apvienotās Karalistes loceklis.
UK Member of the European Court of Auditors.
Izglītība: Oksfordas Universitāte (mūsdienu vēsture), Universitātes koledža Londonā (valsts politikas ekonomika).
Educated: Oxford University (Modern History), University College London (Economics of Public Policy).
30 gadus pavadījis Britu valsts civildienestā, sākot ar Valsts kasi un beidzot kā ES speciālists.
Spent 30 years in the British civil service, starting in the Treasury and ending as an EU specialist.
No 1990. līdz 1994. gadam Valsts kases Eiropas Savienības vienības vadītājs; no 1990. līdz 1994. gadam direktora palīgs un vēlāk direktors Eiropas Investīciju bankā; no 1995. līdz 1998. gadam vietnieks Apvienotās Karalistes pastāvīgajam pārstāvim Eiropas Savienībā; no 1999. līdz 2000. gadam Ministru kabineta Eiropas sekretariāta vadītājs; no 2000. līdz 2001. gadam Londonas Ekonomikas skolas Starptautisko studiju centra viesloceklis; Saseksas Universitātes Eiropas institūta praktizējošs loceklis.
Head of the Treasury's European Union Group 1990-1994; Assistant Director then Director of the European Investment Bank, 1990-1994; United Kingdom Deputy Permanent Representative to the European Union, 1995 -1998; Head of the European Secretariat in the Cabinet Office, 1999-2000; Visiting Fellow at the Centre for International Studies at the London School of Economics 2000-2001; Practitioner Fellow at the University of Sussex European Institute.
Kopš 2002. gada janvāra Eiropas Revīzijas palātas loceklis un atbild vispirms par lauksaimniecības politiku un vēlāk (no 2006. gada marta) par iekšējo politiku un struktūrpolitiku.
Member of the European Court of Auditors since January 2002 with responsibilities first for agriculture then (since March 2006) for structural and internal policies.
Revīzijas palāta — Iepriekšējā pieredze un turpmākie mērķi
The Court of Auditors: Past Experience and Future Objectives
Kā revidentu grupas loceklis, kura darbojas lauksaimniecības, zvejniecības un attīstības nozarē, trīs gadus uzraudzīju ticamības deklarācijas tās daļas sagatavošanu, kas saistīta ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP);Kā arī koordinēju 2001., 2002. un 2003. gada pārskatu lauksaimniecības sadaļas sagatavošanu.
As a member of the audit group dealing with agriculture, fisheries and rural development I supervised for three years work on the Common Agricultural Policy (CAP) part of the DAS; and coordinated the drafting of the agriculture chapter in the 2001, 2002 and 2003 annual reports.
Es sagatavoju un iesniedzu Budžeta kontroles komitejai īpašos ziņojumus par eksporta kompensāciju iepriekšfinansēšanu (1/2003) un par eksporta kompensāciju likmju noteikšanu (9/2003), kā arī biju Palātas atzinuma sagatavotājs par Komisijas priekšlikumu, kas attiecas uz KLP finansēšanu (1/2005).
I prepared and presented to Cocobu special reports on the prefinancing of export refunds (1/2003) and the setting of export refund rates (9/2003); and was rapporteur for the Court's opinion on a Commission proposal on the financing of the CAP (1/2005).
2005. gadā un 2006. gada sākumā pēc Palātas priekšsēdētāja lūguma veicu iekšejo pētījumu par to, kā Palāta varētu labāk darīt zināmus tās revīziju rezultātus.
In 2005 and early 2006 I carried out, at the request of the Court's President, an internal study on how the Court could best communicate the results of its audit work.
2006. gada martā iesaistījos revīzijas grupā, kas bija atbildīga par izdevumu revīziju Eiropas Savienības kohēzijas, pētniecības un dažās citās iekšējās politikas nozarēs.
In March 2006 I joined the audit group responsible for spending on cohesion, research and some other internal policies of the Union.
Pirms tam minētajā gadā es iesniedzu īpašu ziņojumu par termiņa vidusposma novērtējumu , termiņa vidusposma revīziju un par struktūrfondu izpildes rezerves realizēšanu no 2000. gada līdz 2006. gadam (SR1/2007).
Earlier this year I presented a special report on the mid-term evaluation, mid-term revision and implementation of the performance reserve for the structural funds in 2000-2006 (SR1/2007).
Esmu devis ieguldījumu to politikas jautājumu apspriešanā, kas skar Palātas darbību.
I have contributed actively to discussions of policy issues affecting the Court.
Palātas locekļi pilda referentu pienākumus atsevišķos darbības jautājumos; viņi to dara gan ka revīzijas grupu locekļi, gan arī kā kolēģijas locekļi, kuri īsteno kolektīvo atbildību par Palātas attīstību.
Members of the Court act as rapporteurs for individual items of work; as members of audit groups; and as members of the college exercising collective responsibility for the Court's development.
Personīgie ir vislabāk apskatāmi šajā kontekstā.
Personal objectives are best considered in this framework.
Man kā referenta mērķis ir nodrošināt, ka darbs tiek veikts atbilstoši attiecīgajam standartam, savlaicīgi un nepārkāpjot budžetu; ka pārbaudes rezultāti ir kārtīgi pamatoti un ka par rezultātiem tiek ziņots skaidrā un atbilstošā veidā.
As rapporteur my objective will be to ensure that work is carried out to the appropriate standard, on time and within budget; that audit findings are soundly based; and that the results are reported in a way which is clear and relevant.
Pildot revīzijas grupas locekļa pienākumus, mans mērķis ir nodrošināt, lai revīzijas uzdevums būtu skaidri formulēts tā, ka tas ļautu sniegt apmierinošas atbildes uz revīzijas gaitā izvirzītajiem jautājumiem, lai revīzijas rezultāti tiktu interpretēti skaidri un atbilstoši patiesajiem apstākļiem un lai revīzijas rezultāti tiktu nepārprotami paziņoti.
As member of an audit group my objective will be to ensure that audit tasks are clearly defined in a way which should permit audit questions to be satisfactorily answered; that audit results are interpreted rigorously but realistically; and that audit findings are clearly communicated.
Palātas pārskatiem jābūt saprotamiem pēc iespējas plašam lasītāju lokam, nevis tikai lietpratējiem.
The Court's reports should be intelligible to as wide a range of readers as possible, not just to experts.
Kā kolēģijas loceklis turpināšu darīt visu iespējamo, lai dotu ieguldījuma Palātas darbībā, kādu sagaida no modernas un ļoti efektīvas publiskas revīzijas iestādes, kura:
As a member of the college, I shall continue to do my best to help the Court to behave as a high-performing modern public audit institution which:
· reaģē un, ja nepieciešams, ietekmē attiecīgu revīzijas darba un arī Eiropas savienības pilnveidošanu;
· responds to, and where appropriate influences, relevant developments in audit and in the European Union;
· izmanto citu publisko revīzijas iestāžu labāko praksi, īpaši veicot salīdzinošu vērtējumu, kas drīz jāuzsāk;
· draws on best practice in other public audit institutions, notably through the peer review which is soon to begin;
· nosaka prioritāros uzdevumus un efektīvi sadala resursus un
· prioritises its tasks and deploys its resources efficiently; and
· informē Eiropas Savienības pilsoņus un to ievēlētos pārstāvjus par Eiropas Savienības pārskatu ticamību, darījumu likumību un sistemātiskumu, kā arī par izdevumu programmu lietderīgumu, efektivitāti un taupību.
· informs European citizens and their elected representatives about the reliability of the Union's accounts, the legality and regularity of transactions and the effectiveness, efficiency and economy of expenditure programmes.
Iecelt David Bostock par Revīzijas palātas locekli
Appointment of a Member of the Court of Auditors (Mr David Bostock)
(Vienkāršota procedūra, Reglamenta 43. panta 1.punkts)
(Simplified procedure - Rule 43 (1) of the Rules of Procedure)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2007)0411 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2007)0411 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu,
– having regard to Article 251 and Articles 47(2), 55 and 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament,
– ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu ( A6‑0440/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0440/2007 ),
Direktīvas 2003/54/EK attiecībā uz Igauniju grozīšana
Amendment of Directive 2003/54/EC as regards Estonia
par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Čehijas Republikā, Igaunijas Republikā, Latvijas Republikā, Lietuvas Republikā, Ungārijas Republikā, Maltas Republikā, Polijas Republikā, Slovēnijas Republikā un Slovākijas Republikā
on the draft Council decision on the full application of the provisions of the Schengen acquis in the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11722/2007),
– having regard to the draft Council decision (11722/2007),
OV L 236, 23.09.2003, 33. lpp. , saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu ( C6-0244/2007 ),
OJ L 236, 23.9.2003, p.33. pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0244/2007 ),
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu ( A6-0441/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0441/2007 ),
5. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.
Instructs its President to forward its position to the Council and the Commission.
(4) Padome 2007. gada XXXXX secināja, ka attiecīgajās dalībvalstīs ir izpildīti nosacījumi katrā minētajā jomā.
(4) On X XXXXXX 2007, the Council concluded that the conditions in each of the areas mentioned had been fulfilled by the Member States concerned.
Katrai attiecīgajai dalībvalstij turpmākajos sešos mēnešos rakstiski jāinformē Padome un Eiropas Parlaments par pasākumiem, ko tā nolēmusi veikt saistībā ar ziņojumā minētajiem ieteikumiem attiecībā uz vēl īstenojamām turpmākajām darbībām.
Each Member State concerned should inform the Council and the European Parliament in writing in the course of the next six months on the follow-up it decides to give to the recommendations contained in the report and mentioned in the follow-up which are still to be implemented.
Piecas dalībvalstis (Francija, Vācija, Beļģija, Luksemburga un Nīderlande) 1985. gada 14. jūnijā parakstīja Šengenas līgumu un 1990. gada 19. jūnijā — Šengenas Konvenciju (tā stājās spēkā 1995. gadā).
Five Member States - France, Germany, Belgium, Luxembourg and the Netherlands - signed the Schengen Agreement on 14 June 1985 and the Schengen Convention on 19 June 1990 (the latter came into force in 1995).
Tās valdību līmenī vienojās pakāpeniski atcelt kontroli pie šo valstu kopīgajām robežām un ieviest pārvietošanās brīvību teritorijā, ko parasti sauc par Šengenas zonu.
They agreed, on an intergovernmental basis, to gradually remove all the controls at their common borders and to introduce freedom of movement inside the territory, normally designated as the Schengen area.
Vienlaikus ar iekšējo robežu kontroles atcelšanu tika īstenoti daži kompensējoši pasākumi, tostarp efektīvas kontroles ieviešana pie ārējām robežām, dalībvalstu administratīvo, muitas, policijas un tiesu iestāžu sadarbības pastiprināšana, kopēja vīzu politika un Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide.
In parallel to the removal of controls at the internal borders, some compensatory measures were implemented, including: the establishment of efficient controls at the external borders, the reinforcement of the cooperation between those Member States' administrative, customs, police and judicial authorities, a common visa policy, and the creation of the Schengen Information System (SIS).
Šengenas acquis (līgums, konvencija, īstenošanas noteikumi un saistītie nolīgumi) 1999. gadā ar Amsterdamas līgumu iekļāva Eiropas Savienības institucionālajā un tiesiskajā sistēmā.
The Schengen acquis (Agreement/Convention/implementing rules and related agreements), was integrated into the institutional and legal framework of the European Union in 1999, with the Treaty of Amsterdam.
Sākotnējā piecu dalībvalstu grupa laika gaitā palielinājās līdz visām 15 vecajām dalībvalstīm — Itālija pievienojās 1990. gadā, Spānija un Portugāle 1991. gadā, Grieķija 1992. gadā, Austrija 1995. gadā un Somija, Zviedrija un Dānija (saskaņā ar īpašu norunu) 1996. gadā.
The initial membership of five Member States has been extended over time to all 15 old Member States: Italy joined in 1990, Spain and Portugal in 1991, Greece in 1992, Austria in 1995, and Finland, Sweden and Denmark (under a special arrangement) in 1996.
Īrija un Apvienotā Karaliste piedalās tikai daļēji, un šo valstu robežkontrole ir saglabāta.
Ireland and the United Kingdom are only partial participants, since their border controls have been maintained.
1996. gadā pievienojās arī divas ārpuskopienas valstis (Islande un Norvēģija), tomēr lēmumu pieņemšanā tām ir ierobežota ietekme.
Two non-Community countries - Iceland and Norway - also joined in 1996, but they have a limited role in terms of decision-taking.
Jaunās 10 dalībvalstis (Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija) pieņēma Šengenas acquis , kad pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā.
The 10 new Member States (the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Malta, Poland, Lithuania, Slovenia, Slovakia and Cyprus) adopted the Schengen acquis on joining the EU in 2004.
Pašlaik 9 no šīm valstīm (izņemot Kipru) ir paziņojušas par gatavību uzsākt novērtēšanas procedūru, līdz ar to tuvojas vislielākā paplašināšanās Šengenas līguma vēsturē.
At this moment, we are facing the biggest enlargement in Schengen's history, with the declaration by 9 of them (excluding Cyprus) of readiness to start the evaluation procedure.
ŠENGENAS NOVĒRTĒJUMS
SCHENGEN EVALUATION
Saskaņā ar Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu pārbaude, izmantojot izvērtēšanas procedūras, ka šīs jaunās dalībvalstis ir izpildījušas visu Šengenas acquis daļu ieviešanai vajadzīgos nosacījumus, ir priekšnoteikums Padomes lēmumam par kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām ar šīm dalībvalstīm.
According to Article 3(2) of the Act of Accession, the verification through evaluation procedures that the necessary conditions for the application of all parts of the Schengen acquis have been met by the new Member States is a precondition for the Council to decide regarding the abolition of checks at internal borders with those Member States.
Pēc katras dalībvalsts pieprasījuma (gatavības deklarācijas) saņemšanas 2006. gadā tika uzsākta šo jauno dalībvalstu novērtēšana.
The evaluations for these new Member States started in 2006, following a request by each Member State (declaration of readiness).
Katru jauno dalībvalsti izvērtēja atsevišķi, un par to atbildīga bija Šengenas novērtējuma darba grupa.
They were conducted, new Member State by new Member state, under the responsibility of the Schengen evaluation working party.
Novērtēšanas procedūras sākās ar attiecīgo dalībvalstu anketēšanu par visām Šengenas acquis daļām (robežas, vīzu izdošana, datu aizsardzība un policijas sadarbība), pēc tam sekoja novērtēšanas vizītes.
The evaluation procedures started with a questionnaire to the Member State concerned on all parts of the Schengen acquis (borders, visa issuance, data protection and police cooperation), and were followed by evaluation visits.