natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šā iemesla dēļ jācenšas ieviest tādus papildu pasākumus, kuri labvēlīgi ietekmētu nozarē strādājošos, lai pēc 2013. gada mēs varētu novērtēt, vai ir sasniegti cerētie rezultāti, un lai mums nevajadzētu kārtējo reizi saskarties ar sasniegto rezultātu novērtēšanas grūtībām .
Efforts must therefore be made to implement accompanying measures that have a positive impact on workers in the industry so that, after 2013, we can assess whether the progress expected has actually been brought about, rather than once again having to note the difficulties involved in measuring the expected results .
Referents uzskata, ka Eiropas Parlamenta loma ir augstākā mērā politiska, tāpēc procedūrās ir īpaši jāievēro Eiropas Parlamenta prerogatīvas.
Your rapporteur takes the view that the European Parliament’s role is a primarily political one, meaning that the procedures used must take full account of Parliament’s prerogatives.
Lai ievērotu šīs demokrātiskās prerogatīvas, ir svarīgi, lai Parlaments varētu izmantot tā rīcībā esošās demokrātiskās kontroles pilnvaras, tostarp Lisabonas līgumā atzīto iespēju deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, proti, stratēģijas dokumentus un ar papildu pasākumiem banānu nozarē saistītās daudzgadu programmas.
Bearing in mind the need to respect these democratic prerogatives, it is vital that Parliament should be able to exercise all the powers of democratic scrutiny it currently enjoys, including the possibility opened up by the Lisbon Treaty for delegating to the Commission the power to adopt non-legislative acts of general application to supplement or amend certain non-essential elements of the legislative act, including multi-annual strategy papers and programming documents relating to the BAMs.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā
on the proposal for a regulation of the European Parliament and the Council of amending Regulation (EC) No °1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation
Komisija 17. martā pieņēma priekšlikumu par grozījumiem regulā, ar kuru izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā un kuras mērķis ir ļaut finansēt papildu pasākumus banānu nozarē, kā tas paredzēts PTO sarunās par šo jautājumu.
On 17 March, the Commission adopted its proposal on amending DCI Regulation aiming at allowing the financing of Bananas Accompanying Measures (BAM), as foreseen in the framework of WTO negotiations on the issue.
Komisija patiesībā ir atzinusi, ka nolīgums par jauniem banānu tirdzniecības nosacījumiem nozīmē to, ka ĀKK valstīm, kas ražo un eksportē, būs jāveic papildu pielāgojumi.
Actually, the Commission has acknowledged that the Agreement on new trading conditions in bananas mean that ACP producing and exporting countries will face additional adjustment needs.
Pasākumiem, kas paredzēti, lai atbalstītu šo valstu pielāgošanos, piešķirtu 190 miljonu lielu budžetu uz četriem gadiem — 2010., 2011., 2012. un 2013. gadu —, paredzot iespēju papildus piešķirt 10 miljonus, ja to atļauj rezerves (vidējais piešķīrums papildu pasākumiem banānu nozarē ir EUR 47,5 miljoni).
The measures, designed to support the adaptation of these countries, would have a budget of 190 million over the four years 2010, 2011, 2012 & 2013, with a potential supplementary 10 million if margins allow (an average allocation of BAM fixed at EUR 47.5 million).
Būtu jāuzsver, ka papildu pasākumi banānu nozarē nav kompensāciju programma, bet gan mērķtiecīgs atbalsts, lai papildinātu iesaistīto valstu pielāgošanās centienus, un ka vispārējā ierosinātā finansējuma pamatā ir ĀKK valstīm paredzētās palīdzības ikgadējais vidējais līmenis saskaņā ar īpašo palīdzības struktūru (1998.–2008. g.), tostarp banānu tirdzniecības palielinājumu kopš īpašās palīdzības struktūras programmas sākuma.
It should be underlined that BAM are not a compensatory programme, but a targeted support to accompany the adaptation efforts of involved countries, and that the overall proposed envelope is based on the average annual level of assistance to ACP countries under the Special Framework of Assistance (1998-2008), including the increase in trade in bananas since the start of the SFA programme.
Saistību apropriāciju sadalījums pa gadiem ir šāds:
The annual breakdown is the following, in commitment appropriations:
2010. gadā: 75 miljoni
2010: 75 million
2011. gadā: 43 miljoni
2011: 43 million
2012. gadā: 41 miljons
2012: 41 million
2013. gadā: 31 miljons
2013: 31 million
Kopā: 190 miljoni
Total: 190 million
Līdzekļu piešķīruma atšķirības starp minētajiem četriem gadiem rodas no tā, ka pirmais un vislielākais tarifa samazinājums notiks 2010. gadā un to piemēros ar atpakaļejošu spēku, sākot ar 2009. gada decembri (kopējā tarifa samazinājumu par 45 % piemēros jau 2010. gadā).
This discrepancy in allocation over the four years stems from the fact that the first and largest tariff cut will take place in 2010 with retroactive application as of December 2009 (a decrease of 45% of the total tariff cut will be applied already in 2010).
Pasākuma īstenošanai ierosinātais finansējums ir šāds:
The proposed financing of the measure is the following:
Līdzekļu pārdale: 95,8 miljoni
Redeployment: 95.8 million
Rezerve 4. izdevumu kategorijā: 75,9 miljoni
Margin under Heading 4: 75.9 million
Elastības instruments: 18,3 miljoni
Flexibility Instrument: 18.3 million
Kaut arī pasākumi ir jāatbalsta, jo tos īsteno saskaņā ar iepriekšējām saistībām, referents uzskata, ka daži tiesību akta finanšu pārskata aspekti nav pietiekami aplūkoti un rada pamatu nopietnām bažām:
Although the measures have to be supported as they follow previous commitments, your draftsperson is of the opinion that several aspects of the legislative financial statement are not satisfactorily dealt with and create great concerns:
– pirmkārt, ir pārsteidzoši atzīmēt, ka, neraugoties uz banānu tirdzniecības jautājuma gadu desmitiem ilgo risināšanu PTO, Komisija un Padome nedz sarunās par 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu, nedz attīstības un sadarbības instrumenta vidusposma pārskatā nav ņēmušas vērā preferenciālā režīma atcelšanas iespējamo finansiālo ietekmi;
- first of all, it is surprising to note that, notwithstanding the fact that the issue of bananas' trade has been open for decades within WTO, the Commission and the Council have not taken on board the potential financial consequences of the end of the preferential regime, neither during the negotiations of the 2007-2013 MFF, nor during mid-term review of the Development and Cooperation Instrument;
– otrkārt, nav veikts rūpīgs ietekmes novērtējums un ES tādēļ pieejami neskaidri un neparedzami rezultāti saistībā ar šo pasākumu īstenošanu vidējā termiņā un ilgtermiņā;
- secondly, no proper impact assessment has been conducted, leaving therefore the EU with unclear and unpredictable results ensuing from these specific measures on the medium and long runs;
– ierosinātā līdzekļu pārdale uz četriem gadiem ietekmē instrumentus, kuru nozīmi starptautiskās tirdzniecības dalībnieces Eiropas Savienības sistēmā tieši otrādi varētu stiprināt vēl vairāk; piemēram, apšaubāma varētu būt apropriāciju samazināšana civilās aizsardzības finanšu instrumentam trešās valstīs, ņemot vērā, ka dabas katastrofas pastāvīgi skar visnabadzīgākās trešās pasaules valstis;
- the proposed redeployment over the four years affects instruments whose positioning in the frame of EU as a global player could have on the contrary been reinforced; as an example, it could be questionable to reduce appropriations for the Civil Protection Instrument in third countries when natural catastrophes hit regularly the poorest third world countries;
– turklāt attiecībā uz elastības instrumenta izmantošanu ir paredzēts, ka (tikai 2010. gadā), lai kopumā finansētu papildu pasākumus banānu nozarē, izmantos tikai 9,6 % (18,3 miljonus no 190 miljoniem), kaut arī šo instrumentu 2010. gadā varētu izmantot apjomā līdz 115 miljoniem;
- furthermore, as regards the mobilisation of the Flexibility Instrument, a contribution of only 9.6% (18.3 million out of 190 million) to the whole financing of BAM, is foreseen (in 2010 only), whereas this Instrument could be mobilised up to 115 million in year 2010;
– tādēļ, pārmērīgi izmantojot rezervi, tiek apdraudēta Savienības spēja novērst un reaģēt uz neparedzamu krīzi, un tas nenāk par labu ierosinātajam finansējumam;
- as a result, the extensive use of the margin jeopardises the Union's ability to face and to react to unforeseeable emerging crisis, and do not speak in favour of the proposed financing;
– tādēļ 4. izdevumu kategorijas finansējuma pastāvīgā nepietiekamība, kā to Komisija pareizi uzsvērusi savā ziņojumā, novērtējot Iestāžu nolīguma darbību, neļauj nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu papildu pasākumiem banānu nozarē.
- therefore, the chronic under financing of Heading 4, rightly pointed out by the Commission in its report assessing the functioning of the IIA, does not allow the sustainability of the financing of BAM.
Priekšlikums pašreizējā redakcijā neatbilst 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmai, un tā pārskatīšana, izmantojot visus Iestāžu nolīguma 21.–23. punktā paredzētos līdzekļus, ir nenovēršama.
As it stands, the proposal is not compatible with the MFF 2007-2013, and its revision, through all means provided for by points 21 to 23 of the IIA, is unavoidable.
Ierosinātais kopējais finansējums (tostarp līdzekļu pārdale) uz četriem gadiem
For information, the proposed overall financing (including redeployment) over the four years
ir šāds (izteikts miljonos euro):
is the following (in EUR million):
Finansējums 2010.–2013. gadam
B.A.M. Financing 2010-2013
Finansējuma avoti
FINANCING SOURCES
Elastības instrumenta izmantošana
Mobilisation of the Flexibility instrument
Rezerve 4. izdevumu kategorijā
Margin Heading 4
Patēriņa preču nolīgumi
Commodities Agreements
Ārkārtas atbalsts saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi jaunattīstības valstīs
Emergency response to the financial and economic crisis in developing countries
Sagatavošanas darbība — farmācijas nozares tehnoloģijas nodošana jaunattīstības valstīm
Preparatory action - Pharmaceutical-related transfer of technology in favour of developing countries
Attīstības nevalstiskie dalībnieki
Non-State actors in development
Humānā un sociālā attīstība
Human and social development
Pielāgošanās atbalsts cukura protokola valstīm
Adjustment support for sugar protocol countries
Civilā aizsardzība (civilās aizsardzības finanšu instruments)
Civil protection CPFI
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
1 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 27. punkts.
1 Point 27 of the IIA of 17 May 2006.
1.e punkts (jauns)
Paragraph 1 e (new)
par sabiedrisko apraidi digitālizācijas laikmetā — duālās sistēmas nākotne
on public service broadcasting in the digital era: the future of the dual system
par sabiedrisko apraidi digitalizācijas laikmetā — duālās sistēmas nākotne
on public service broadcasting in the digital era: the future of the dual system
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 14. pantu un 106. panta 2. punktu,
– having regard to Articles 14 and 106(2) of the Treaty on European Union,
– ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību pievienoto 29. protokolu par sabiedriskās apraides sistēmu dalībvalstīs
– having regard to Protocol No 29, annexed to the TEU, on the system of public broadcasting in the Member States
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. panta 2. punktu
– having regard to Article 11(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)
– having regard to Directive 2010/13/EU of the European Parliament and of the Council of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive)
– ņemot vērā 1996. gada 19. septembra rezolūciju par valsts televīzijas nozīmi sabiedrībā, kas izmanto multivides pakalpojumus
– having regard to its resolution of 19 September 1996 on the role of public service television in a multi-media society
– ņemot vērā 2008. gada 25. septembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu koncentrēšanos un plurālismu Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 25 September 2008 on concentration and pluralism in the media in the European Union
– ņemot vērā 2008. gada 16. decembra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālajā vidē
– having regard to its resolution of 16 December 2008 on media literacy in a digital world
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei
– having regard to the Commission communication of 2 July 2009 on the application of State aid rules to public service broadcasting
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par plašsaziņas līdzekļu plurālismu Eiropas Savienības dalībvalstīs ( SEC(2007)0032 ),
– having regard to the Commission staff working document on media pluralism in the Member States of the European Union ( SEC(2007)0032 ),
– ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1999. gada 25. janvāra Padomes sēdē pieņemto rezolūciju par sabiedrisko apraidi
– having regard to the resolution of the Council and of the representatives of the governments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 concerning public service broadcasting
– ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2009. gada 25. jūnija Ieteikumu Nr. 1878(2009) par sabiedriskās apraides finansēšanu,
– having regard to Recommendation No 1878 (2009) of 25 June 2009 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe on the funding of public service broadcasting,
– ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2006. gada 27. septembra deklarāciju par sabiedriskās apraides neatkarības garantēšanu dalībvalstīs,
– having regard to the declaration of 27 September 2006 of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the guarantee of the independence of public service broadcasting in the member states,
– ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu ( A7–0286/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0286/2010 ),
A. tā kā Eiropas demokrātiskajā sabiedrībā pilsoņu piedalīšanās publiskās diskusijās un piekļuve informācijai digitālajā pasaulē ir atkarīga no aktīvas un konkurētspējīgas audiovizuālās un preses nozares;
A. whereas, in a democratic European society, participation of citizens in public debate and access to information in the digital world depend on a vibrant and competitive audiovisual and written press sector,
B. tā kā ES dalībvalstu pilsoņiem raidorganizācijas ir viens no būtiskākajiem informācijas avotiem un tādējādi ir svarīgs faktors cilvēku vērtību un viedokļu veidošanā;
B. whereas broadcast media are among the most important sources of information available to citizens in EU Member States, and as such are an important factor in shaping people’s values and opinions,
C. tā kā gan sabiedriskajai, gan privātajai apraidei ir izšķiroša nozīme Eiropas audiovizuālo darbu radīšanā, kultūras daudzveidības un identitātes veidošanā, informācijas sniegšanā, plurālismā, sociālajā kohēzijā, pamatbrīvību ievērošanas veicināšanā un demokrātijas funkcionēšanā;
C. whereas both public service and private-sector broadcasting have a crucial role to play with regard to European audiovisual production, cultural diversity and identity, information, pluralism, social cohesion, the promotion of fundamental freedoms and the functioning of democracy,
D. tā kā sabiedriskajām raidorganizācijām ir vadoša loma, veicinot un izmantojot tehnoloģisko attīstību tā, lai to saturu nodotu sabiedrībai ar novatoriskām plašsaziņas un izplatīšanas metodēm;
D. whereas public service broadcasters have a pioneering role in stimulating and utilising technological developments in order to offer their content to the public via innovative media and distribution techniques,
E. tā kā ES audiovizuālā vide ir unikāla un tai ir raksturīga tā dēvētā duālā sistēma, kuras pamatā ir patiess līdzsvars starp sabiedriskajām un komerciālajām raidorganizācijām;
E. whereas the EU audiovisual landscape is unique, and is characterised by what has been described as the ‘dual system’, based on a true balance between public service and commercial broadcasters,
F tā kā vispārējās interesēs ir iedibināt efektīvu duālo sistēmu, kurā pastāv patiess līdzsvars starp sabiedriskā un privātā sektora raidorganizācijām;
F whereas an effective dual system with a genuine balance between public service and private-sector broadcasters, is in the general interest,
G. tā kā sabiedrisko un komerciālo raidorganizāciju līdzāspastāvēšana ir nodrošinājusi brīvi pieejamu plašu programmu klāstu, kas sniedz priekšrocības visiem ES pilsoņiem un sekmē viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos, kultūru un valodu daudzveidību, redakcionālu konkurenci (satura kvalitātes un dažādības ziņā) un vārda brīvību;
G. whereas the coexistence of public service and commercial broadcasters has ensured a diverse range of freely accessible programming, which benefits all EU citizens and contributes to media pluralism, cultural and linguistic diversity, editorial competition (in terms of content quality and diversity) and freedom of expression,
H. tā kā Eiropas Savienība pievērš īpašu uzmanību tam, kāda ir duālās sistēmas nozīme Eiropas Savienībai veltītu materiālu veidošanā un izplatīšanā;
H. whereas the EU attaches special importance to the role of the dual system in contributing to the production and dissemination of EU content,
I. tā kā izmaiņas audiovizuālajā vidē, kas pēdējos gados notikušas, attīstoties digitālajām tehnoloģijām, patentētām maksas platformām un jauniem tiešsaistes plašsaziņas līdzekļiem, ir atstājušas ietekmi uz tradicionālo duālo apraides sistēmu un redakcionālo konkurenci (satura kvalitātes un dažādības ziņā), liekot sabiedriskajām un privātajām raidorganizācijām dažādot savu darbību un apsvērt jaunu platformu izmantošanu;
I. whereas changes in the audiovisual landscape in recent years, with the development of digital technologies, proprietary pay platforms and new online media actors, have had an impact on the traditional dual broadcasting system and on editorial competition (in terms of content quality and diversity), making it necessary for public service and private broadcasters to diversify their operations and consider new distribution platforms,
J. tā kā jauno tehnoloģiju izplatība ir mainījusi Eiropas pilsoņu piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem un informācijai;
J. whereas the spread of new technologies has changed the way European citizens gain access to the media and to information,
K. tā kā tiešsaistē plašsaziņas līdzekļu nozares tradicionālās robežas vairs nav iespējams nospraust, jo tradicionālie plašsaziņas līdzekļi nevar pastāvēt, neizmantojot jaunas tehnoloģijas platformas (piemēram, īsziņu pakalpojumus, tīmekļa vietnes, lietojumprogrammas viedtālruņiem) saskaņā ar Eiropas Savienības Digitālās programmas mērķiem;
K. whereas traditional boundaries in the media sector can no longer be upheld in the online environment, since traditional media cannot survive without expanding into new platforms (such as SMS services, web pages and applications for smartphones), in line with the objectives of the EU's Digital Agenda,
L. tā kā laikraksti un žurnāli ir būtisks elements Eiropas plurālistiskajā un daudzveidīgajā plašsaziņas līdzekļu vidē, un tiem būtu jāsaglabā sava nozīme;
L. whereas newspapers and magazines are, and should continue to be, essential components in a pluralistic and diverse European media landscape,
M. tā kā jaunajā plašsaziņas līdzekļu vidē arvien lielāku nozīmi gūst telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji, interneta pakalpojumu sniedzēji un meklētājprogrammas;
M. whereas telecom providers, internet service providers and search engines are playing an ever-increasing role in the new media environment,
N. tā kā digitālajā laikmetā, kurā patērētājiem ir lielākas izvēles iespējas, bet kurā pastāv arī risks, ka notiks auditorijas sadrumstalotība, aizvien lielāka plašsaziņas līdzekļu koncentrācija, vertikāli integrētu plašsaziņas līdzekļu skaita pieaugums, kā arī virzība uz maksas pakalpojumiem un kodēšanu, sabiedriskā apraide saglabā sabiedrisko telpu un tai tas būtu jādara, nodrošinot kvalitatīvas un sabiedrībai nozīmīgas programmas un objektīvu informāciju;
N. whereas in the digital era – which is characterised by increased consumer choice, but also by a risk of audience fragmentation, increasing media concentration, the rise of vertically integrated media companies, a shift towards pay services and encryption – public service broadcasting does and should help to maintain a public sphere, providing high quality, socially valuable programming and objective information,
O. tā kā dažās dalībvalstīs sabiedriskā apraide vēl nav pietiekami iesakņojusies sabiedrībā un tai nepietiek līdzekļu;
O. whereas in certain Member States public service broadcasting is not yet sufficiently socially embedded and does not have adequate resources at its disposal,
P. tā kā dažās dalībvalstīs sabiedriskās raidorganizācijas saskaras ar nopietnām problēmām, kas rada grūtības to politiskajai neatkarībai, dzīvotspējai un pat finansiālā pamata nodrošināšanai, tieši apdraudot duālās sistēmas pastāvēšanu;
P. whereas public broadcasters in some Member States are confronted with major problems that jeopardise their political independence, their viability and even their financial basis, posing a direct threat to the very existence of the dual system,
Q. tā kā komerciālā televīzija pēdējā laikā ir saskārusies ar ekonomiskām grūtībām reklāmas apmēra samazināšanās dēļ;
Q. whereas commercial television has recently faced economic hardship as a result of the advertising recession,
R. tā kā saskaņā ar Amsterdamas protokola principiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumu noteikšana un finansējuma nodrošināšana sabiedriskajām raidorganizācijām ir dalībvalstu ekskluzīva kompetence;
R. whereas it lies within the exclusive competence of the Member States to define the public service remit and to provide for the funding of their public service broadcasters, in accordance with the principles of the Amsterdam Protocol,
S. tā kā sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir nepieciešams pietiekams valsts finansējums, līdzdalība nozīmīgos jauno tehnoloģiju projektos un platformās, kā arī stabili un paredzami reglamentējoši noteikumi, lai tie spētu pildīt savus uzdevumus, piedāvājot augstas kvalitātes kultūras un ziņu raidījumu saturu, un tādējādi ievērojami uzlabotu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi sabiedrības interesēs;
S. whereas public service media need sufficient public funding, participation in relevant new technologies and platforms and a stable and foreseeable regulatory environment in order to be able to fulfil their remit in terms of offering a high standard of cultural and news content, and as such explicitly to develop media literacy for the benefit of the public,
T. tā kā ir iespējams uzlabot sabiedrisko apraidi, dalībvalstīm apmainoties ar pieredzi un paraugpraksi;
T. whereas public service broadcasting can be improved through exchanges of experience and best practice between the Member States,
U. tā kā visās valstīs par prioritāti būtu jānosaka Eiropas standartu ievērošana attiecībā uz vārda brīvību, viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos un sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu neatkarību, uzdevumiem un finansēšanu;
U. whereas respect for European standards relating to freedom of expression, media pluralism and the independence, remit and funding of public service media should be a priority for all the Member States,