natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(31) Eiropas Kopienas nepreferenciālie tiesību akti par izcelsmi definēti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 1 un tās īstenošanas noteikumos Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 2 .
(31) The European Community's non-preferential rules of origin are laid down in Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code 1 and its implementing provisions in Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code 2 .
Pārtikas produktu izcelsmes valsts noteikšana pamatojas uz šiem noteikumiem, kurus tirdzniecības dalībnieki un pārvaldes labi pazīst, un tas atvieglos īstenošanu.
Determination of the country of origin of foods will be based on these rules, which are well known to trade operators and administrations and should ease its implementation.
(31) Eiropas Savienības nepreferenciālie tiesību akti par izcelsmi definēti Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 1 un tās īstenošanas noteikumos Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 2 .
(31) The European Union's non-preferential rules of origin are laid down in Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code 1 and its implementing provisions in Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code 2 .
Attiecībā uz gaļu un pārtikas produktiem, kuru sastāvā ir gaļa, piemēro diferencētākus noteikumus, ņemot vērā arī dzīvnieka dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietu.
For meat and foods containing meat, more differentiated rules should apply, taking into account the places of birth, rearing, and slaughter.
Tieši iegādājoties gaļu, nepietiek norādīt tikai vienu izcelsmes valsti, ja dzimšanas, audzēšanas un nokaušanas vietas atšķiras.
For meat, it is not appropriate to indicate only one place of origin, if it is different for birth, rearing and slaughtering.
Pētījumi apliecinājuši, ka patērētājiem ir ļoti svarīgi zināt vietu, kur dzīvnieki ir dzimuši, audzēti un nokauti.
Surveys have shown that the place where the animals were born, reared and slaughtered is of high importance for consumers.
(32) Paziņojums par pārtikas produkta uzturvērtību ietver informāciju par pārtikas produktu enerģētisko vērtību un uzturvielu saturu.
(32) The nutrition declaration on a food concerns information on the presence of energy and certain nutrients in foods.
Obligātās informācijas par uzturvērtību norādīšanai jāveicina darbība sabiedrības izglītošanas par uzturu jomā un jāpalīdz patērētājiem veikt apzinātu pārtikas produkta izvēli .
The mandatory provision of nutrition information should assist action in the area of nutrition education for the public and support informed food choice.
(32) Paziņojums par pārtikas produkta uzturvērtību ietver informāciju par pārtikas produktu enerģētisko vērtību un uzturvielu un sastāvdaļu saturu.
(32) The nutrition declaration on a food concerns information on the presence of energy and certain nutrients and ingredients in foods.
Obligātās informācijas par uzturvērtību norādīšana iepakojuma priekšpusē un aizmugurē jāpapildina ar dalībvalstu pasākumiem, piemēram, rīcības plānu uztura jomā kā daļu no veselības aprūpes politikas, kurā tiktu iekļauti konkrēti ieteikumi sabiedrības izglītošanas par uzturu jomā un tiktu sekmēta apzināta pārtikas produktu izvēle .
The mandatory provision of nutrition information on the front and back of the packaging should be supported by actions by Member States such as a nutritional action plan as part of their public health policy, which will provide specific recommendations for nutrition education for the public and support informed food choice.
Piemēram, sāls ir nevis uzturviela, bet gan sastāvdaļa.
Salt, for example, is an ingredient, not a nutrient.
(33) Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas stratēģiju attiecībā uz uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, uzsvērtas atsevišķas uzturvielas, kas ir svarīgas sabiedrības veselībai.
(33) The Commission White Paper on a Strategy for Europe on Nutrition, Overweight and Obesity related health issues highlighted certain nutritional elements of importance to public health.
Tāpēc ir būtiski obligātās informācijas par uzturvērtību norādē ietvert šos elementus .
Therefore, it is appropriate that the requirements on the mandatory provision of nutrition information should take into account such elements.
Tāpēc ir būtiski , lai obligātās informācijas par uzturvērtību norādes atbilstu Baltās grāmatas ieteikumiem .
Therefore, it is appropriate for the requirements on the mandatory provision of nutrition information to be in line with the recommendations of that White Paper.
(34) Patērētāji parasti neapzinās, kāda ir iespējamā ar alkoholiskajiem dzērieniem uzņemtā enerģētiskā vērtība.
(34) In general, consumers are not aware of the potential contribution of alcoholic beverages to their overall diet.
Tāpēc ir atbilstoši nodrošināt, ka tiek sniegta informācija par uzturvielu saturu, un jo īpaši jauktos alkoholiskos dzērienos .
Therefore, it is appropriate to ensure that information on the nutrient content of in particular mixed alcoholic beverages is provided .
Tāpēc būtu lietderīgi, ja ražotāji sniegtu informāciju par alkoholisko dzērienu enerģētisko vērtību .
It would therefore be helpful if manufacturers were to provide information on the energy content of alcoholic beverages.
Šī regula uz alkoholiskajiem dzērieniem gan neattiecas, taču minētie dzērieni var veidot lielu daļu no patērētāju uzņemtās enerģētiskās vērtības.
Although this Regulation does not apply to alcoholic beverages, they can make a substantial contribution to energy intake.
Patērētājiem noderīga būtu ražotāju brīvprātīgi sniegta informācija par alkoholisko dzērienu enerģētisko vērtību.
It would be consumer-friendly for manufacturers to provide information voluntarily concerning the energy content of alcoholic beverages.
(35) Lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu saskaņotību un konsekvenci, brīvprātīgai uzturvērtības un veselīguma norādei uz pārtikas produktu marķējuma jābūt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem.
(35) In the interest of consistency and coherence of Community legislation the voluntary inclusion of nutrition or health claims on food labels should be in accordance with the Regulation (EC) No 1924/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on nutrition and health claims made on foods.
(35) Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un Savienības tiesību aktu konsekvenci, brīvprātīgai uzturvērtības un veselīguma norādei uz pārtikas produktu marķējuma jābūt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem.
(35) In the interest of the legal certainty and coherence of Union legislation the voluntary inclusion of nutrition or health claims on food labels should be in accordance with the Regulation (EC) No 1924/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on nutrition and health claims made on foods.
Viennozīmīgi jācenšas nodrošināt juridisko noteiktību attiecīgajām ieinteresētajām personām.
The issue here is clearly legal certainty for the stakeholders concerned.
(36) Lai lieki neapgrūtinātu nozari, atsevišķas tādu pārtikas produktu kategorijas, kas nav fasēti vai kuriem informācija par uzturvērtību nav izšķirošais faktors patērētāju izvēlē, jāatbrīvo no prasības obligāti iekļaut uzturvērtības norādi, ja vien šādas informācijas sniegšanu neparedz ar citiem Kopienas tiesību aktiem.
(36) To avoid unnecessary burdens on the industry , it is appropriate to exempt certain categories of foods that are unprocessed or for which nutrition information is not a determining factor for consumer choice from the mandatory inclusion of nutrition declaration, unless the obligation to provide such information is provided under other Community legislation
(36) Lai lieki neapgrūtinātu pārtikas ražotājus un tirdzniecības nozari, atsevišķas tādu pārtikas produktu kategorijas, kas nav apstrādāti vai kuriem informācija par uzturvērtību nav izšķirošais faktors patērētāju pirkuma izvēlē, vai arī kuru iepakojums vai etiķete ir pārāk mazi, lai uz tiem izvietotu obligāto marķējumu, jāatbrīvo no prasības par obligātu uzturvērtības norādi, ja vien šādas informācijas sniegšanu neparedz ar citiem Savienības tiesību aktiem.
(36) To avoid unnecessary burdens on food manufacturers and traders , it is appropriate to exempt certain categories of foods that are unprocessed or for which nutrition information is not a determining factor for consumers' purchasing decisions, or whose outer packaging or label is too small to permit the mandatory labelling to be performed, from the mandatory inclusion of a nutrition declaration, unless the obligation to provide such information is provided under other Union legislation
Nedrīkstētu būt tā, ka daudzo marķēšanas prasību dēļ ir jāpalielina pārtikas produktu iepakojuma vai standartizētu etiķešu lielums.
It would not be right if, purely on account of extensive labelling regulations, food packagings or standardized labels had to be enlarged in future.
Tas palielinātu atkritumos nonākošā iepakojuma apjomu vai varētu sekmēt liela pārtikas produkta daudzuma iekļaušanu vienā iepakojumā.
This would generate more packaging waste and possibly also result in larger portions or misleadingly large packagings containing empty space.
(37) Ņemot vērā esošo zināšanu līmeni par uzturu, sniegtajai informācijai jābūt vienkāršai un viegli saprotamai, lai tiktu ņemtas vērā vidusmēra patērētāju vajadzības un nodrošinātu informatīvo funkciju.
(37) To appeal to the average consumer and to serve the informative purpose for which it is introduced , and given the current level of knowledge on the subject of nutrition, the information provided should be simple and easily understood .
Pētījumi liecina, ka, pēc patērētāju domām, informācija iepakojuma galvenajā redzamības laukā vai ,,iepakojuma priekšpusē” ir noderīga, pieņemot lēmumu par pirkumu.
Research has indicated that consumers find the information in the principal field of view or ‘front of pack’ is useful when making purchasing decisions.
Tādēļ , lai patērētāji, pērkot pārtikas produktus, bez piepūles varētu saskatīt būtisko informāciju par uzturvērtību , šādai informācijai jābūt marķējuma galvenajā redzamības laukā .
Therefore, to ensure that consumers can readily see the essential nutrition information when purchasing foods such information should be in the principal field of view of the label .
(37) Sniegtajai informācijai jābūt viegli saprotamai vidusmēra patērētājam , lai tiktu ņemtas vērā vidusmēra patērētāju vajadzības un nodrošinātu informatīvo funkciju.
(37) To appeal to the average consumer and to serve the informative purpose for which it is introduced, the information should be easily understandable for the average consumer .
Šķiet lietderīgi izvietot informāciju vienā un tajā pašā redzamības laukā, lai patērētāji, pērkot pārtikas produktus, bez piepūles var saskatīt būtisko informāciju par uzturvērtību.
It would be appropriate to provide the information in one field of view, to ensure that consumers can readily see the essential nutrition information when purchasing foods.
Nav pamatoti spriest par visu Eiropas Savienības iedzīvotāju zināšanu līmeni.
It would be presumptuous to judge the level of knowledge of all EU citizens.
Vēl jo vairāk jāsvītro norāde uz pētījumu, kuru acīmredzot nav iespējams nosaukt — katrā ziņā līdz šim nav tādu pētījumu par patērētāju izturēšanos pārtikas produktu iegādē, ko ņemtu vērā visas dalībvalstis (skat. arī 38. apsvērumu).
In addition, the reference to research which apparently cannot be specifically cited should be deleted: at all events, no study into consumer behaviour when purchasing food has yet been carried out which covers all the Member States (see also Recital 38).
Turklāt sakarā ar pārtikas produktu iesaiņojuma dažādību diez vai ir iespējams kopumā definēt galvenā redzamības lauka jēdzienu, kā arī dažiem iesaiņojumiem ir sarežģīti viennozīmīgi pateikt, kura puse uzskatāma par priekšpusi.
Moreover, given the many forms of food packaging, it is very difficult to define the 'principal field of view' or in some cases to determine where the 'front of pack' is.
(38) Dažas dalībvalstis un pārtikas nozares organizācijas, kas lieto jaunākos sasniegumus paziņojumu par uzturvērtību izteiksmē, kas nav uz 100 g/100 ml/porciju, apgalvo, ka patērētājiem patīk šādas shēmas, jo tās palīdz ātri pieņemt apzinātus lēmumus.
(38) Recent developments in the expression of the nutrition declaration, other than per 100g/100ml/portion, by some Member States and organisations in the food sector suggest that consumers like such schemes as they can help them make informed choices quickly.
Tomēr nav pierādījumu par visu Kopienas teritoriju attiecībā uz to, kā vidusmēra patērētājs saprot un lieto citādas informācijas izteikšanas sistēmas.
However, there is not evidence across all the Community on how the average consumer understands and uses the alternative expression of the information.
Tāpēc jāļauj izstrādāt dažādas shēmas un veikt pētījumus par to, kā patērētāji dažādās dalībvalstīs uztver informāciju, lai vajadzības gadījumā varētu ieviest piemērotas, saskaņotas sistēmas.
Therefore, it is appropriate to allow for different schemes to be developed and to allow research on consumer understanding in different Member States to continue so that, if appropriate, harmonised schemes may be introduced.
(38) Dažas dalībvalstis un pārtikas nozares organizācijas, kas lieto jaunākos sasniegumus paziņojumu par uzturvērtību izteiksmē, kas nav uz 100 g/100 ml/porciju, apgalvo, ka patērētājiem patīk šādas shēmas, jo tās palīdz ātri pieņemt lēmumus par pirkumu .
(38) Recent developments in the expression of the nutrition declaration, other than per 100g/100ml/portion, by some Member States and organisations in the food sector suggest that consumers like such schemes as they can help them make speedy choices quickly.
Tomēr nav zinātnisku pierādījumu par visu Savienības teritoriju attiecībā uz to, kā vidusmēra patērētājs saprot un lieto citādas informācijas izteikšanas sistēmas.
However, there is no scientific evidence across all the Union on how the average consumer understands and uses the alternative expression of the information.
Tāpēc , lai būtu vieglāk salīdzināt pārtikas produktus, kas ir dažāda izmēra iesaiņojumos, ir lietderīgi saglabāt prasību par obligātu uzturvērtības norādi attiecībā uz 100 g vai 100 ml un vajadzības gadījumā ļaut papildu norādes attiecībā uz vienu porciju.
To facilitate comparisons of products in differing package sizes, it is therefore appropriate to retain the mandatory stipulation that the nutrition declaration should refer to 100 g/100 ml amounts and, if appropriate, to allow additional portion-based declarations.
Ja iesaiņota viena porcija kāda pārtikas produkta, tad obligātai vajadzētu būt arī porcijas uzturvērtības norādei.
If the food is prepacked as an individual portion, a nutrition declaration per portion should, in addition, be compulsory.
Lai izvairītos no maldinošiem datiem par porcijas uzturvērtību, konsultāciju procedūrā vajadzētu vienoties par porciju standartizētu lielumu visā Savienībā.
In order to rule out misleading indications relating to portion size, portion sizes should be standardised throughout the Union by means of a consultation process.
Norāde par enerģētisko vērtību un uzturvielu daudzumu uz 100 g vai 100 ml ļauj patērētājam tieši salīdzināt pārtikas produktus.
Expressing the amount of energy and nutrients per 100 g or 100 ml enables consumers to compare products directly.
Tāpēc principā šīm norādēm vajadzētu būt obligātām arī porcijās fasētiem pārtikas produktiem.
Accordingly, as a matter of principle these indications should also be mandatory for foods packaged as portions.
Protams, jābūt iespējai papildus norādīt enerģētisko vērtību un uzturvielu daudzumu arī vienai porcijai, jo īpaši porcijās fasētiem pārtikas produktiem.
Naturally enough, it should also be possible to express the amount of energy and nutrients per portion in the specific case of foods packaged as portions.
Lai patērētājam būtu vieglāk orientēties, porcijas uzturvērtības norādei vajadzētu būt obligātai, ja pārtikas produkti jau iepriekš fasēti porcijās un nopērkami lielākos iesaiņojumos.
In order to make it easier for consumers to obtain the information they require, it should be compulsory to indicate portion size where individual portions are supplied in multipacks.
(38a) Komisijai vajadzētu iesniegt priekšlikumu par mākslīgo trans-taukskābju aizliegumu visā ES.
(38a) The Commission should present a proposal for an EU-wide ban on artificial trans fatty acids.
Kamēr šāds aizliegums nav stājies spēkā, mākslīgo trans-taukskābju marķēšanai vajadzētu būt obligātai.
Until such a ban enters into force, the labelling of artificial trans fatty acids should be mandatory.
Ziņojumā par Balto grāmatu par uzturu, lieko svaru un veselības jautājumiem, kas saistīti ar aptaukošanos, Eiropas Parlaments aicināja noteikt mākslīgo trans-taukskābju aizliegumu visā ES.
In its report on the White Paper on nutrition-, overweight- and obesity-related health issues the European Parliament called for an EU-wide ban on artificial trans-fatty acids.
Lai aizsargātu patērētājus, tās vajadzētu aizliegt visā ES, jo mākslīgās trans-taukskābes kaitē veselībai un no tām var izvairīties.
As artificial trans fatty acids are detrimental to health and avoidable, an EU-wide ban should be introduced to protect consumers.
Līdz šāda aizlieguma spēkā stāšanās dienai mākslīgo trans-taukskābju marķēšanai vajadzētu būt obligātai.
The labelling of artificial trans fatty acids should be mandatory until such a ban enters into force.
(41) Atkarībā no vietējiem praktiskiem nosacījumiem un apstākļiem dalībvalstīm jābūt tiesīgām pieņemt noteikumus saistībā ar informācijas prasībām attiecībā uz nefasētiem pārtikas produktiem.
(41) Member States should retain the right, depending on local practical conditions and circumstances, to lay down rules in respect of the provision of information concerning non-prepacked foods.
Lai gan šādos gadījumos patērētājiem būtu ierobežotas iespējas pieprasīt citu informāciju, informācija par iespējamiem alergēniem ir uzskatāma par ļoti būtisku.
Although in such cases the consumer demand for other information is limited, information on potential allergens is considered very important.
Pierādījumi liecina, ka lielāko daļu pārtikas produktu alerģijas gadījumu izraisījuši nefasēti pārtikas produkti.
Evidence suggests that most food allergy incidents can be traced back to non-prepacked food.
Tāpēc patērētājiem vienmēr jāsniedz šāda informācija .
Therefore such information should always be provided to the consumer.
(41) Arī attiecībā uz neiesaiņotiem pārtikas produktiem un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumu piedāvājumu informācija par iespējamiem alergēniem alerģijas slimniekiem ir ļoti būtiska.
(41) Information concerning potential allergens is also very important for allergic persons in connection with food which is not prepacked and mass catering services.
Tāpēc patērētājiem vienmēr vajadzētu būt iespējai saņemt šādu informāciju .
Therefore such information should always be available to the consumer.
Īpaši noteikumi atsevišķās dalībvalstīs traucētu iekšējo tirgu un sagrautu šīs regulas ideju.
Special rules applicable in individual Member States would be damaging to the internal market and would render the regulation under consideration here absurd.
(42) Dalībvalstis nedrīkst pieņemt noteikumus, kas nav noteikti šajā regulā un jomā, ko tā saskaņo, ja vien regula īpaši neparedz šādus gadījumus.
(42) Member States should not be able to adopt provisions other than those laid down in this Regulation in the field it harmonises, unless specifically indicated in it.
Tomēr, tā kā dalībvalstu marķēšanas prasības var radīt šķēršļus preču brīvai apritei iekšējā tirgū, dalībvalstīm vajadzētu pierādīt šo pasākumu nepieciešamību un norādīt turpmākās darbības, ko tās veiks, lai šie pasākumi pēc iespējas mazāk kavētu tirdzniecību.
Furthermore, as national labelling requirements may give rise to obstacles to free movement in the internal market, Member States should demonstrate why such measures are necessary and set out the steps they will take to ensure that they are applied in the manner which least restricts trade.
Viens no vissvarīgākajiem šā priekšlikuma mērķiem ir vienkāršot noteikumus un nodrošināt iekšējā tirgus darbību.
One of the most important justifications for the current proposal is the need to simplify the rules and ensure the functioning of the internal market.
Tā kā dalībvalstu noteikumi palielina uzņēmumu izmaksas un ierobežo preču brīvu apriti, jāprasa pierādījumi, kas pamatotu šādu noteikumu ieviešanu un apliecinātu, ka tie ir savienojami ar preču brīvu apriti.
As national rules add to the costs borne by firms and hamper the free movement of goods, evidence justifying their introduction and showing how their operation is compatible with the free movement of goods should be required.
(49) Lai ieinteresētajām personām, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem dotu iespēju uz saviem produktiem sniegt informāciju par uzturvērtību, pakāpeniski jāievieš pasākumi par obligātu uzturvērtības norādīšanu, piemērojot pagarinātu pārejas periodu un mikrouzņēmumiem paredzot papildu pārejas periodu.
(49) In order to enable interested parties, especially small and medium-sized enterprises, to provide nutrition information on their products, the application of the measures to make nutrition information mandatory should be introduced gradually through extended transition periods with an additional transition period provided for micro-businesses.
(49) Lai ieinteresētajām personām, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem dotu iespēju uz saviem produktiem sniegt informāciju par uzturvērtību, pakāpeniski jāievieš pasākumi par obligātu uzturvērtības norādīšanu, piemērojot atbilstošu pārejas periodu un mikrouzņēmumiem paredzot papildu pārejas periodu.
(49) In order to enable interested parties, especially small and medium-sized enterprises, to provide nutrition information on their products, the application of the measures to make nutrition information mandatory should be introduced gradually through appropriate transition periods with an additional transition period provided for micro-businesses.
Tāpat vajadzētu paredzēt Savienības finansiālu atbalstu, lai palīdzētu lauksaimniecības nozares maziem un vidējiem uzņēmumiem izmantot zinātnisko pieredzi, kāda vajadzīga viņu produktu uzturvērtības novērtēšanai.
Provision should also be made for Union aid to help th o se small and medium-sized enterprises in the agricultural sector obtain the scientific knowledge they need to assess the nutritional value of their products.
Kompetences uzlabošanas nolūkos vajadzētu arī rīkot apmācības programmas šīs nozares uzņēmējiem.
Training programmes should also be available for entrepreneurs in that sector so they can improve their skills in that field.
(49a) Protams, arī pārtikas ražošanas amatniecības izstrādājumos vai svaigos izstrādājumos, ko tieši pārdošanas vietā gatavo pārtikas mazumtirdzniecības uzņēmumos var būt vielas, kas jutīgām personām izraisa alerģiju vai nepanesību.
(49a) Naturally, products of the traditional food production sector and fresh products of the food retail trade which are produced directly at the place of sale may contain substances which give rise to allergic or intolerance reactions in sensitive people.