natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tā kā pārtikas produktu cenu palielināšanās galvenokārt pazemina tādu mājsaimniecību dzīves līmeni, kam ir zemi ienākumi, kārtējo reizi palielinot nabadzīgo un sociāli atstumto personu skaitu;
whereas higher foodstuff prices severely reduce living standards for, in particular, low-income households, swelling the ranks of the poor and the socially excluded,
tā kā beidzamo mēnešu laikā ir gandrīz divkāršojušās neapstrādātu lopbarības produktu cenas, izraisot krīzes stāvokli lopkopības sektorā;
having regard to the rise in the prices of animal feedingstuffs, which have all but doubled in recent months, generating a crisis in the stockbreeding sector,
tā kā daudzās ES valstīs noris lopkopju mobilizācija pret tādu politiku, kas izraisa mazo un vidējo lopkopības uzņēmumu slēgšanu, kā arī gaļas un piena ražošanas koncentrāciju;
having regard to the mobilisations of stockbreeders in numerous EU Member States in protest against a policy which is forcing small and medium-sized stockbreeders out of business and is resulting in the concentration of meat and milk production,
tā kā pārtikas preču sektorā gan ražošanā, gan izplatīšanā pastāv vislielākā koncentrācija un to kontrolē lielie uzņēmumi, kas gūst lielu peļņu, uzspiežot patērētājiem vairākkārt palielinātas ražotāju cenas;
whereas the food sector is, in terms of both production and distribution, becoming ever more concentrated and ever more controlled by big companies which make huge profits while asking consumers to pay prices at a level several times that of the producer prices,
tā kā pārtikas preču un to ražošanas izejvielu cenu palielināšanās pirmie upuri ir ne vien patērētāji, bet arī mazie uzņēmumi, kuru izdzīvošana pašreizējos tirgus apstākļos kļūst neiespējama un ir ļoti iespējams, ka tiks pārtraukta lauksaimniecība un lopkopība un pamesti lauki;
whereas the first to suffer from rising prices of foodstuffs and of the raw materials for their production are consumers and small and medium-sized producers; whereas the latter are not in a position to survive the present market conditions, characterised as they are by an increased risk of cessation of agricultural and stockbreeding activity and rural depopulation,
tā kā, pēdējo reizi pārskatot kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), mērķis bija samazināt lauksaimniecisko ražošanu, samazinot ražošanas atbalstu, bet pastiprinājās pārtikas preču cenu paaugstināšanās tendences, kā arī spekulatīvas darbības;
whereas the recent revision of the common agricultural policy (CAP) is targeted on the reduction of agricultural production via cutbacks in producer aid; whereas this has a knock-on effect on the rise in food prices and also generates speculative activity,
tā kā KLP pēdējās reformas, kas ir saistītas ar pakāpenisku tirgus atvēršanu, pakāpenisku lauksaimniecības produktu tirgus regulēšanas mehānismu vājināšanu un lauksaimniecības globalizāciju, palielina Eiropas tirgus nestabilitāti un izraisa pieprasījumu pēc jauniem krīzes pārvaldības mehānismiem;
whereas the recent CAP reforms, linked to the phased introduction of open markets, the gradual weakening of the market regulation mechanisms for farm products and the globalisation of agriculture, are increasing instability on the European markets, thus making new crisis management mechanisms necessary,
tā kā Māstrihtā īstenotās KLP reformas mērķis bija likvidēt vienu miljonu un septiņus simti tūkstošus uzņēmumu un tā kā šis lauksaimniecības uzņēmumu skaita samazinājums ir izraisījis pastāvīgu pārtikas preču cenu kāpumu;
whereas the reform of the CAP decided in Maastricht was intended to lead to the elimination of 1 700 000 farms; whereas this reduction in the number of farms has resulted in a constant rise in food prices,
tā kā cenu pieauguma strukturālie iemesli ir tieši saistīti ar lauku pamešanas tendenci, kas raksturīga Eiropas dienvidu valstīm un jaunajām dalībvalstīm un šķiet, ka šis fenomens pastiprināsies līdz ar lauksaimniecības uzņēmumu vienotā maksājuma shēmas ieviešanu un tas izraisīs sociāli ekonomiskas sekas;
whereas the structural causes of rising prices are directly linked to rural depopulation in the southern European countries and the new Member States; whereas this problem is likely to become worse with the introduction of the single payment regime (SPR) for individual farms, while those causes are essentially social and economic,
tā kā lauksaimniecības produkti arvien vairāk tiek izmantoti tādiem nolūkiem, kas nav saistīti ar pārtiku, pirmkārt, biodegvielas ražošanai, un tādējādi tiek aizstāta pārtikas produktu lauksaimnieciska ražošana, kaut gan nav veikts efektīvs šā procesa ietekmes novērtējums uz pārtikas pašpietiekamību un nodrošinājumu;
whereas the considerable growth in non-food use of agriculture products, above all biofuels, is resulting in the substitution of food products in agricultural production, and this is happening without a proper study of the effects on food self-sufficiency and sovereignty,
tā kā lauksaimniecības pārtikas produktu un lopkopības produktu ražošanas ierobežojumi rada labvēlīgus apstākļus ātram importa un spekulatīvu darbību pieaugumam, piešķirot dominējošu stāvokli pārtikas preču uzņēmumiem un tieši ietekmējot dalībvalstu nodrošinātību ar pārtiku;
whereas restricting the production of agricultural and stockbreeding products creates favourable conditions for a rapid increase in imports and speculative activity, placing food companies in a dominant position and directly affecting Member States' food sovereignty,
tā kā klimata pārmaiņu sekas ir jau jūtamas, piemēram, sarūkot graudaugu ražošanai, kas jau ir piespiedusi Komisiju noteikt izņēmumu attiecībā uz lauku atstāšanu atmatā 2008. gadā un paredzēt vīna ražošanas samazināšanos Eiropā par aptuveni 18 % līdz ar nepieciešamību daudzos reģionos agrāk novākt ražu, tāpēc Komisijas priekšlikumam likvidēt 200 000 hektārus vīnogulāju stādījumu sakarā ar vīna sektora kopīgās tirgus organizācijas reformu vairs nav nekādas nozīmes;
whereas climate change is already beginning to bite, for instance in terms of falling cereal production, thanks to which the Commission has already been obliged to allow a derogation for set-aside in 2008 and forecasts a fall in wine production in Europe of some 18 % arising from the need to bring forward the harvest in numerous regions: whereas in the light of this the Commission's proposal to grub up 200 000 hectares of vineyards as part of the reform of the common organisation of the market (OCM) in wine no longer makes any sense,
uzskata, ka pirmie šīs pārtikas preču cenu paaugstināšanās upuri ir mājsaimniecības ar maziem ienākumiem, kas lielu daļu budžeta atvēl pārtikas iegādei un atzīst, ka ir jāveic tieši pasākumi pārtikas preču cenu samazināšanai;
Considers that the first to suffer from this rise in food prices are low-income households, who have to devote much of their budget to food; believes it is necessary to take direct measures to reduce food prices;
pauž bažas par lopbarībai paredzēto izejvielu cenu celšanos, kas tieši skar lopkopjus un par pārtikas preču cenu pieaugumu, kas skar patērētājus, bet īpaši tos, kam ir mazi ienākumi;
Expresses its concern over rising prices of both animal feedingstuffs, since these directly affect stockbreeders, and food products, since these affect consumers, especially those on low incomes;
pauž atbalstu mazajiem un vidējiem lauksaimniecības un lopkopības uzņēmumiem; atzīst par taisnīgām viņu prasības samazināt tādu neapstrādātu produktu cenas, kas ietilpst viņu ražošanas jomā un prasa veikt atbilstīgus pasākumus;
Expresses its solidarity with small and medium-sized farmers and stockbreeders; endorses their demands for a cut in the prices of the raw materials used in their production, and calls for suitable measures to be taken;
atzīst, ka cena par lauksaimniecības un lopkopības produktiem, kas attiecas uz ražotājiem neatbilst izejvielu cenu pieaugumam un tādējādi var izzust mazie un vidējie uzņēmumi, negatīvi ietekmējot ražošanas apjomu, kvalitāti un veicinot tās koncentrāciju nelielā uzņēmumu skaitā;
Considers that producer prices for agricultural and stockbreeding products are not aligned with raw material price increases, with the result that small and medium-sized farms risk disappearing, with adverse effects on the volume and quality of production and resulting in a concentration process leaving only a small number of undertakings;
īpaši uzsver nepieciešamību veikt pasākumus, lai samazinātu starpību starp patērētāju un ražotāju cenām, ierobežojot spekulatīvas darbības un dažu lielu Eiropas vai starptautiska līmeņa uzņēmumu iespējas kontrolēt tirgu;
Insists in particular on the need to act to reduce the gap between consumer and producer prices, by setting limits on speculative movements and combating the control of the market by a handful of big European or international firms;
uzskata, ka lēmums 2008. gadā provizoriski atcelt pienākumu atstāt laukus atmatā un Komisijas priekšlikums atcelt graudaugiem piemērojamo ievedmuitu ir fragmentāri pasākumi, kas nedod efektīvu audzētāju un patērētāju vajadzību risinājumu un turklāt tie nav ilgtermiņa risinājumi;
Views the decision in favour of provisionally waiving compulsory set-aside for 2008 and the Commission's proposal to suspend import duties on cereals as piecemeal measures which do not meet the needs of stockbreeders and consumers and will have no long-term effects;
norāda, ka nesen notikusī daļējā piena nozares tirgus pārskatīšana neaizkavē piena cenu celšanos patērētājiem, lai gan tās joprojām ir zemas ražotājiem un ka tā samazina atbalstu, izraisot sašutumu lauksaimnieku un patērētāju vidū, kuri cieš arī dēļ piena rūpniecības nozares lielo uzņēmumu tirdzniecības līgumiem;
Notes that the recent partial revision in the milk sector will not stop milk prices from rising at the consumer end, even if producer prices remain low; adds that this revision's reduction in aid is leading to angry reactions from stockbreeders and consumers, who are suffering the fallout from commercial agreements reached between the big industrialists in the dairy sector;
konstatē, ka kartupeļu un arī augļu un dārzeņu ražošanas nozarē nesen veiktie pasākumi un ražošanas atbalsta samazināšanās jau negatīvi ietekmē šo produktu cenas un veicina to paaugstināšanos;
Notes that the recent measures for the potato and fruit and vegetables sectors and the cutbacks in producer aid have already impacted adversely on the prices of those products and have led to price increases;
uzstāj, ka lauksaimniecības primārais mērķis ir pārtikas produktu ražošana; konstatē, ka lauksaimniecības produktu izmantošana mērķiem, kas nav saistīti ar pārtiku, piemēram biodegvielu ražošanai, neveicina viennozīmīgi tikai lauksaimnieciskās darbības paplašināšanos un tā var nesniegt apmierinošu risinājumu lauku iedzīvotāju aizplūšanas novēršanai; konstatē, ka tā var aizstāt pārtikas preču ražošanu un tādējādi negatīvi ietekmēt pārtikas preču apjomu un nodrošinātību ar pārtiku;
Stresses that the main purpose of agricultural activity is food production; observes that non-food use of agriculture products, notably of biofuels, does not necessary contribute to the extension of agricultural activity and may not offer a satisfactory response to rural desertification; notes that such production may end up replacing food production, with negative consequences for the volume of food production and food sovereignty;
uzsver, ka biomasas atlieku vākšana ir jāregulē tā, lai tā neveicinātu pārtuksnešošanos, ko izraisa organisko vielu izsīkšana un augsnes vērtības zudums;
Stresses that the collection of biomass waste needs to be regulated so as to ensure that it does not worsen desertification by reducing organic substances and undermining soil quality;
neatlaidīgi aicina Komisiju pārskatīt KLP mērķus, palielinot pārtikas produktu ražošanu, atbalstu mazajiem un vidējiem lauksaimniecības un lopkopības uzņēmumiem, samazinot cenas patērētājiem, pastiprinot intervences mehānismus un garantējot pienācīgas intervences cenas;
Urges the Commission to re-examine the objectives of the CAP with a view to boosting food production, supporting small and medium-sized farmers and stockbreeders and reducing consumer prices, by strengthening the intervention mechanisms and guaranteeing adequate intervention prices;
norāda, ka radikāla lauku izaugsmes resursu samazināšanās apdraud rīcības plānu izstrādi un liek prioritāti piešķirt valsts vai reģionālajiem lauku attīstības projektiem, kuru mērķis ir erozijas apkarošana, hidrobūves, lauksaimniecības un vides pasākumi ūdens taupīšanas jomā, kā arī plašākā nozīmē mazo un vidējo lauksaimniecības un lopkopības uzņēmumu ražošanas jaudas uzturēšanas apstākļu uzlabošana;
Notes that the sharp reduction in resources for rural growth is obstructing attempts to devise action plans, and calls for the prioritisation of national or regional development projects targeted on combating erosion, hydraulic projects, water-saving agricultural and environmental measures and, more generally, improving the conditions for maintaining the productive capacity of small and medium-sized farmers and stockbreeders;
prasa, lai Komisija nepiekāpjas nedz lielajiem uzņēmumiem, kuri kontrolē gan pārtikas preču ražošanu, gan izplatīšanu, nedz ASV un citu valstu spiedienam Pasaules Tirdzniecības organizācijā un lai tā aizstāv Eiropas Savienības un mazāk attīstīto valstu lauksaimnieku, lopkopju un patērētāju intereses;
Asks the Commission not to give in to pressure, be it from the big companies which control the production and distribution of food products or from the US or other countries in the WTO framework, but, rather, to support the interests of farmers, stockbreeders and consumers in both the EU Member States and the least developed countries;
prasa, lai Komisija izskata un piedāvā īstermiņa un ilgtermiņa pasākumus, kas atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu pastāvēšanu, ņemot vērā to, ka šo uzņēmumu pašreizējais stāvoklis liek uzdot jautājumu par to izdzīvošanu un veicina to likvidāciju, jo īpaši tad, ja tie atrodas reģionos, kur pastāv strukturālas nepilnības, sociālais, vides un saimnieciskais risks;
Calls on the Commission to examine and propose short- and long-term measures to relieve the situation of small and medium-sized farms, on the basis that their present situation raises the question of their viability and tends to encourage their abandonment, especially in the case of farms located in structurally disadvantaged regions, with the associated social, environmental and economic risks;
prasa, lai Komisija izskata arī pasākumus, lai mazinātu tādu faktoru iedarbību, kas negatīvi ietekmē pārtikas preču cenas, piemēram, degvielas cenas, saimnieciskās pārvaldības un kredītu izmaksas u.c.;
Calls on the Commission to consider, additionally, measures to counteract other factors which impact negatively on food prices, such as higher oil prices, costs of financial administration and loans, etc;
aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai novērstu spekulatīvās darbības un pārtikas preču tirgus kontroli, kā arī lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības uzņēmumu apvienošanos, kuri izmanto atbilstīgu infrastruktūru trūkumu, ražotāju un patērētāju organizāciju un kontroles mehānismu neesamību un kuru vienīgais mērķis ir ienākumu palielināšana, pazeminot ražotāju cenas un uzspiežot paaugstinātas cenas patērētājiem;
Calls on the Member States to take the necessary measures against speculative activity and those controlling the food markets, as well as against the creation of agri-food cartels which exploit the lack of proper infrastructures, the dearth of producer and consumer organisations and the absence of monitoring mechanisms and whose sole purpose is to increase their own profits by squeezing producer prices and imposing high prices on the consumer;
uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the Governments and Parliaments of the Member States.
iesniedza Niels Busk, Kyösti Virrankoski un Willem Schuth
by Niels Busk, Kyösti Virrankoski and Willem Schuth
par pārtikas produktu cenu pieaugumu
on the rise in foodstuff prices
Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārtikas produktu cenu pieaugumu
European Parliament resolution on the rise in foodstuff prices
tā kā klimata pārmaiņas, bioenerģiju un ūdens pārvaldību var uzskatīt par trim svarīgākajiem jaunajiem uzdevumiem, tostarp arī saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP),
whereas climate change, bioenergy and water management can be identified as three major new challenges, including within the framework of the Common Agricultural Policy (CAP),
tā kā pasaulē arvien pieaug pieprasījums gan pēc pašiem lauksaimniecības produktiem, gan pēc to izmantošanas nepārtikas vajadzībām,
having regard to the rising world demand for agricultural products as such and the increasing influence of non-food uses of such products,
tā kā gan klimatiskie apstākļi, gan lielais pieprasījums biodegvielas ražošanai izraisa krājumu samazināšanos un cenu pieaugumu, kā arī palielinās konkurence starp enerģijas un pārtikas ražotājiem,
whereas a shortage of supplies owing to climatic conditions together with strong demand for bio-fuels have led to price increases, not to mention the increased competition between energy production and food production,
tā kā biomasa jau pašlaik dod divas trešdaļas no ES atjaunīgās enerģijas un ir enerģijas avots ar milzu iespējām,
whereas biomass already provides two thirds of the EU’s renewable energies and remains an energy source with great potential,
ņemot vērā „atsaisti”, kas ES lauksaimniekiem ļauj lemt atkarībā no situācijas tirgū un palīdz palielināt lauksaimniecības nozares konkurētspēju,
having regard to the ‘decoupling’ which allows EU farmers to make their choices in response to market signals and contributes to improving the competitiveness of the agricultural sector,
tā kā kopš 2004. gada ES desmit reižu palielinājusies platība, kurā audzē enerģijas ieguvei paredzētās kultūras, sasniedzot 2,84 miljonus hektāru,
whereas the area in the EU where energy crops are grown has increased tenfold, up to 2.84 million ha, since 2004,
tā kā pēdējos 15 gados KLP jau būtiski mainījusies, pakļaujoties Eiropas sabiedrības un tās ekonomikas attīstības prasībām,
whereas in the last 15 years the CAP has already changed radically in response to pressure from European society and its evolving economy,
ņemot vērā graudaugu ražošanas kritumu (iespējams, ka 25 ES dalībvalstu graudaugu raža 2007. gadā būs mazāka nekā 242 miljoni tonnu — tas ir par 16 miljoniem tonnu mazāk, nekā prognozēts jūlija vidū), ko izraisījis sausums vairākos svarīgos ražošanas apgabalos un arvien lielākais pieprasījums no Ķīnas un citām attīstības valstīm,
having regard to the drop in cereal production (EU-25 grain production is likely to be less than 242 mio tonnes in 2007 – 16 mio tonnes less than forecast in mid-July) caused by drought in many major production areas and the surge in demand from China and other emerging countries,
aicina Eiropas Komisiju saskaņā ar KLP efektivitātes pārbaudi analizēt to, kā vislabāk var risināt jaunos uzdevumus, piemēram, pārtikas apgādi un pārtikas drošību, klimata pārmaiņas, pieaugošo pieprasījumu pēc biodegvielas un ūdens pārvaldību, gan pielāgojoties jaunajiem apdraudējumiem un iespējām, gan neaizmirstot arī mežsaimniecības nozares lomu;
Calls on the European Commission to analyse, within the scope of the CAP ‘health check’, how new challenges such as food supply and food security, climate change, growth in demand for bio-fuels and water management can be best met while adapting to new risks and opportunities, not forgetting the role of the forestry sector;
aicina Komisiju pārbaudīt papildu pasākumus attiecībā uz sagaidāmo pamatpreču cenu pieaugumu, piemēram, Komisijas ierosinājumu atcelt graudaugu ievedmuitas nodokļus;
Calls on the Commission to examine further measures when it comes to anticipating the rising trend in basic commodities, e.g. the Commission proposal to suspend import duties on cereals;
atzinīgi vērtē jaunākos lēmumus pārtraukt zemes obligāto atstāšanu atmatā, lai varētu apmierināt pieprasījumu pēc labības un graudaugiem, kā arī aicina Komisiju padziļināti izpētīt šo jautājumu saskaņā ar KLP efektivitātes pārbaudi;
Welcomes the latest decisions to suspend compulsory ‘set-aside’ in order to meet the increased demand for grain and cereals, and urges the Commission to address this item in depth within the context of the CAP ‘health check’;
atzīmē lēmumu par piena kvotu palielināšanu, vienlaikus gaidot kārtējo Komisijas ziņojumu (paredzams decembrī) par, citstarp, šāda palielinājuma iespējamo ietekmi uz piena nozari;
Takes note of the decision to increase milk quotas, while awaiting the forthcoming Commission report (expected in December) on, among other things, the potential impact of such an increase on the dairy sector;
aicina Komisiju izpētīt iespējas paplašināt lauku attīstības izdevumu variantus, lai sekmētu klimata pārmaiņu samazināšanu, piemēram, lauku attīstības fondus var lietot arī lai sekmētu bioenerģijas izmantošanu, sniedzot vides pakalpojumus biodegvielas jomā vai arī atbalstot otrās paaudzes biodegvielu izstrādi;
Calls on the Commission to look into a possible extension of the options of rural development spending in order to provide incentives for climate change mitigation, e.g. rural development funds could also be used to encourage bioenergy by providing environmental services in the area of biofuels or incentives for developing second‑generation biofuels;
Pamatojoties uz jautājumu, uz ko sniedz mutisku atbildi B6‑0378/2007 ,
further to Question for Oral Answer B6‑0378/2007
iesniedza Sergio Berlato, Janusz Wojciechowski, Gintaras Didžiokas, Andrzej Tomasz Zapałowski, Liam Aylward, Zdzisław Zbigniew Podkański, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk un Ryszard Czarnecki
by Sergio Berlato, Janusz Wojciechowski, Gintaras Didžiokas, Andrzej Tomasz Zapałowski, Liam Aylward, Zdzisław Zbigniew Podkański, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk and Ryszard Czarnecki
par ievērojamu pārtikas produktu cenu kāpumu un patērētāju aizsardzību
on significant increases in food prices and on consumer protection
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ievērojamu pārtikas produktu cenu kāpumu un patērētāju aizsardzību
European Parliament resolution on significant increases in food prices and on consumer protection
tā kā visā pasaulē, tostarp arī Eiropā — īpaši jaunajās dalībvalstīs — ir vērojams būtisks cenu pieaugums uztura pamatproduktiem;
whereas there have been significant increases in the prices of basic foodstuffs globally, including throughout Europe and especially in the new Member States,
tā kā pagājušajā gadā vairākās Eiropas valstīs, piemēram, Itālijā, Polijā, Īrijā un Lietuvā, graudaugu, piena, augļu un dārzeņu cenas ir pieaugušas gandrīz divas reizes; tā kā, piemēram, Polijā maizes cena kopš 2003. gada palielinājusies par 22,6 %, ābolu cena — par 83,8 % un kartupeļu cena — par 95,5 %, savukārt Itālijā maize pēdējā mēneša laikā sadārdzinājusies par 79 %;
whereas the prices of cereals, milk, fruit and vegetables have almost doubled over the last year in many European countries, such as Italy, Poland, Ireland and Lithuania; whereas, for example, in Poland since 2003 the price of bread has increased by 22.6 %, that of apples by 83.8% and that of potatoes by 95.5%, while in Italy in the past month the price of bread has risen by 79%,
tā kā lauksaimniekiem nākas saskarties ar nelabvēlīgiem laika apstākļiem, piemēram, sala nodarītiem kaitējumiem, plūdiem un sausumu;
whereas farmers are affected by severe weather conditions such as frost damage, floods and droughts,
tā kā kategoriski nepieciešams izvērst un aizstāvēt Eiropas lauksaimniecības koncepciju, kurai piemīt gan sociālā, gan ekonomiskā, gan kultūras vērtība, turklāt jāņem vērā dažu ES dalībvalstu lauksaimniecības specifika un īpatnības;
whereas the concept of European agriculture should be explicitly enhanced and defended for its social, economic and cultural value, while recognising the specific features of the agricultural sector in some EU Member States,