natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Emisijas ietaupījumu no koģenerācijas elektrostaciju ražotā elektroenerģijas pārpalikuma ( e ee ) ņem vērā attiecībā uz tādu degvielas ražošanas sistēmu radīto elektroenerģijas pārpalikumu, kurās izmanto koģenerācijas principu; ietaupījumu neņem vērā , ja koģenerācijai izmantotais kurināmais ir cits blakusprodukts , nevis kultūraugu atliekas .
Emission savings from excess electricity from cogeneration, e ee , shall be taken into account in relation to the excess electricity produced by fuel production systems that use cogeneration except where the fuel used for the cogeneration is a co-product other than an agricultural crop residue.
Pieņem, ka ar elektroenerģijas pārpalikumu saistītais siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījums ir vienāds ar siltumnīcefekta gāzu daudzumu, ko, ģenerējot ekvivalentu elektroenerģijas daudzumu, emitētu spēkstacija, kas izmanto tādu pašu kurināmo kā koģenerācijas stacija .
The greenhouse gas emission savings associated with this excess electricity shall be taken to be equal to the amount of greenhouse gas that would be emitted when an equal amount of electricity was generated in a power plant using the same fuel as the cogeneration unit.
Emisijas samazinājumu no koģenerācijas elektrostaciju ražotā elektroenerģijas pārpalikuma ( e ee ) , ja pienācīgi nodrošināts degvielas ražošanas procesiem vajadzīgais siltums, un no degvielas ražošanas procesos radītā atkritumu siltuma iegūto elektroenerģiju ņem vērā , ja vien koģenerācijai izmantotais kurināmais nav cits no biomasas iegūtas transporta degvielas ražošanas procesa blakusprodukts.
Emission savings from excess electricity from cogeneration, e ee , when fulfilling a useful heat demand in the fuel production processes, and electricity generated from waste heat from the fuel production processes, shall be taken into account except where the fuel used for the cogeneration is a co-product of the transport fuel from biomass production process .
Ar elektroenerģijas pārpalikumu saistītais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums ir jāņem vērā kā vidējā emisiju apjoma vērtība, ko var aprēķināt arī ar maksimālās vērtības noteikšanas metodi.
The greenhouse gas emission savings associated with excess electricity should be counted as having average emissions, alternatively calculated using a marginal approach.
Pretējā gadījumā, kā tas ir Komisijas priekšlikumā, Direktīva būtu labvēlīgāka spēkstacijām, kurās izmanto fosilo kurināmo, nevis tām, kurās izmanto biomasu, jo pirmās no minētajām gūtu ievērojamas priekšrocības, nodrošinot ļoti efektīvu koģenerācijas procesu, turpretim pēdējām minētājām šādu priekšrocību nebūtu.
Otherwise, as in the COM proposal, the directive would favour plants using fossil fuel over plants using biomass as the former gets a significant credit for applying high efficiency cogeneration while the latter do not.
Tā vietā ir jāveicina energoresursu izmantošana, kas rada mazāk SEG emisiju.
Instead the use of less GHG emitting energy sources should be rewarded.
VII pielikums - C daļa - 15. punkts
Annex VII - part C - paragraph 15
Ja degvielas ražošanas procesā iegūst gan degvielu, kurai aprēķina emisiju, gan vienu vai vairākus citus produktus (blakusproduktus), tad degvielas vai tās starpproduktu un blakusproduktu siltumnīcefekta gāzu emisiju sadala proporcionāli to siltumietilpībai (ja blakusprodukti nav elektroenerģija, to nosaka mazākā siltumietilpība).
Where a fuel production process produces, in combination, the fuel for which emissions are being calculated and one or more other products ("co-products"), greenhouse gas emissions shall be divided between the fuel or its intermediate product and the co-products in proportion to their energy content (determined by lower heating value in the case of co-products other than electricity).
Ja degvielas ražošanas procesā iegūst gan degvielu, kurai aprēķina emisiju, gan vienu vai vairākus citus produktus (blakusproduktus), tad degvielas vai tās starpproduktu un blakusproduktu siltumnīcefekta gāzu emisiju sadala proporcionāli to siltumietilpībai (ja blakusprodukti nav elektroenerģija , siltums vai dzesēšana , to nosaka mazākā siltumietilpība).
Where a fuel production process produces, in combination, the fuel for which emissions are being calculated and one or more other products ("co-products"), greenhouse gas emissions shall be divided between the fuel or its intermediate product and the co-products in proportion to their energy content (determined by lower heating value in the case of co-products other than electricity, heat or cooling ).
Komisija ne vēlāk kā 2010. gada 1. janvārī novērtē, vai pirmās daļas vajadzībām ir atbilstīgi izmantot aizstāšanas metodi.
The Commission shall, by 1 January 2010 at the latest, assess whether it is appropriate, for the purpose of the first subparagraph, to use a substitution method.
Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem, Komisija var ierosināt vajadzīgās izmaiņas.
On the basis of the result of this assessment the Commission may propose necessary changes.
Emisiju apjoma samazinājumu, ko nodrošina blakusprodukti, var aprēķināt pēc Komisijas priekšlikumā ierosinātās „enerģijas” metodes.
Emissions savings from co-products can be calculated with the energy-method as is proposed by the COM.
Taču blakusprodukti var būt nozīmīgi citā procesā un nodrošināt tajā SEG emisiju samazinājumu, pat ja šo blakusproduktu „mazākā siltumietilpība” nav liela.
However, co-products may have an important role in another process, and may save GHG emissions in that process without necessarily having a high "lower heating value".
Ar šo grozījumu Komisiju aicina novērtēt, vai „enerģijas” metodes vietā iespējams izmantot sarežģītāku aizstāšanas metodi, kas varētu sniegt patiesāku priekšstatu par SEG emisiju apjoma faktisko samazinājumu.
The amendment calls upon the Commission to assess if the energy-method can be exchanged for the more complex substitution approach that may give a truer picture of the real GHG savings .
VII pielikums - C daļa - 16. punkts
Annex VII – part C – paragraph 16
Šā pielikuma 15. punktā minēto aprēķinu vajadzībām emisiju sadala šādi: e ec + e l , + tā e p , e td un e ee frakcija, kas rodas gan pirms apstrādes posma, kurā ražo blakusproduktu, gan arī tā laikā.
For the purposes of the calculation referred to in paragraph 15, the emissions to be divided shall be e ec + e l , + those fractions of e p, e td and e ee that take place up to and including the process step at which a co-product is produced.
Ja blakusproduktiem emisijas vērtība piešķirta kādā no iepriekšējiem ražošanas cikla posmiem, tad minēto emisiju kopsummas vietā aprēķinam izmanto to emisiju frakciju, kuru pēdējā minētās apstrādes posmā piešķir degvielas starpproduktam.
If any allocation to co-products has taken place at an earlier process step in the life-cycle, the fraction of those emissions assigned in the last such process step to the intermediate fuel product shall be used for this purpose instead of the total of those emissions.
Šā aprēķina vajadzībām pieņem, ka negatīvas siltumietilpības blakusproduktu siltumietilpība ir vienādas ar nulli .
Co-products that have a negative energy content shall be considered to have an energy content of zero for the purpose of the calculation.
Biodegviela un citi bioloģiskie šķidrie kurināmie , izņemot kultūraugu atliekas, tostarp salmus, izspaidas, sēnalas, kukurūzas vālītes un riekstu čaumalas — šā aprēķina vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus (tostarp arī elektroenerģiju), kam nepiemēro 14. punktu.
In the case of biofuels and other bioliquids, all co-products, including electricity that does not fall under the scope of paragraph 14, shall be taken into account for the purposes of this calculation, except for agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells.
Ja biodegvielas ražošanas blakusproduktiem ir augsts proteīnu saturs, šā aprēķina vajadzībām masas sadalījuma metodi, pamatojoties uz sausnas saturu, minētajiem blakusproduktiem piemēro proporcionāli .
If co-products of the manufacture of biofuels have a high protein content, the mass allocation method on the basis of the dry-matter content shall be applied pro rata to these co-products for the purpose of the calculation.
Pieņem, ka cilvēku uzturā vai dzīvnieku barībai neizmantojamu atkritumu, kultūraugu atlieku (tostarp salmu , izspaidu , sēnalu , kukurūzas vālīšu un riekstu čaumalu ) un apstrādes procesu atlieku (izņemot biodegvielas apstrādes procesu atliekas) aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisija līdz to savākšanai ir vienāda ar nulli .
Wastes, agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells, and residues from processing chains, other than biofuel processing chains, with no potential food or feed use shall be considered to have zero life-cycle greenhouse gas emissions up to the process of collection of these materials .
Kultūraugu atliekas (tostarp salmus , izspaidas , sēnalas , kukurūzas vālītes un riekstu čaumalas ) un apstrādes procesu atliekas (izņemot biodegvielas apstrādes procesu atliekas) , ko savāc no augsnes, ņem vērā, pamatojoties uz proporcionālu siltumnīcefekta gāzu samazinājumu, ko tās nodrošina, jo turpmāk audzējamiem kultūraugiem vajadzīgs mazāk minerālmēslojuma .
Wastes, agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells, and residues from processing chains, other than biofuel processing chains, returned from the soil shall be taken into account on the basis of the pro rata reduction in greenhouse gas emissions which they bring about by virtue of the resulting lower use of mineral fertilisers in connection with subsequent crops .
Naftas pārstrādes iekārtās ražotā degviela — šā pielikuma 15. pantā minēto aprēķinu vajadzībām pieņem, ka analīzes vienība ir naftas pārstrādes iekārtu .
In the case of fuels produced in refineries, the unit of analysis for the purposes of the calculation referred to in paragraph 15 shall be the refinery
Naftas pārstrādes iekārtās ražotā degviela — šā pielikuma 15. pantā minēto aprēķinu vajadzībām pieņem, ka analīzes vienība ir naftas pārstrādes iekārtas .
In the case of fuels produced in refineries, the unit of analysis for the purposes of the calculation referred to in paragraph 15 shall be the refinery
Komisija uzskata, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada no atkritumiem un kultūraugu atliekām ražota biodegviela, arī ir vienādas ar nulli.
The Commission considers that greenhouse gas emissions from biofuels produced from waste or crop residues are also equal to zero.
Tomēr, ja tādi materiāli kā salmi ir iegūti, lai tos izmantotu kā izejvielu biodegvielas ražošanai, tos nevar uzskatīt par kultūraugu atliekām.
However, if materials such as straw are produced for the purpose of acting as a raw material for biofuel production, it is not appropriate to classify them as crop residues.
Ir jāizmanto enerģijas sadales metode, lai lauksaimnieciskās ražošanas procesā tās emisijas, ko rada salmu ieguve, nošķirtu no graudu ieguvē radītajām emisijām.
The energy allocation method must be used to divide up between straw and grain the emissions resulting from agricultural production.
Komisijas piedāvātā termina „blakusprodukts” definīcija ir neskaidra.
The definition of the term 'co-product' proposed by the Commission is not clear.
VII pielikums - C daļa - 16. punkts– 2. daļa
Annex VII – part C – paragraph 16 – subparagraph 2
Biodegviela un citi bioloģiskie šķidrie kurināmie — izņemot kultūraugu atliekas, tostarp salmus, izspaidas, sēnalas, vālītes un riekstu čaumalas, šā aprēķina vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus (tostarp arī elektroenerģiju), kam nepiemēro 14. punktu.
In the case of biofuels and other bioliquids, all co-products, including electricity that does not fall under the scope of paragraph 14, shall be taken into account for the purposes of this calculation, except for agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells .
Biodegviela un citi bioloģiskie šķidrie kurināmie , izņemot kultūraugu atliekas, tostarp salmus, izspaidas, sēnalas, kukurūzas vālītes un riekstu čaumalas — šā aprēķina vajadzībām ņem vērā visus blakusproduktus (tostarp arī elektroenerģiju), kam nepiemēro 14. punktu , ja vien biodegviela nav ražota no minētajām kultūraugu atliekām .
In the case of biofuels and other bioliquids, all co-products, including electricity that does not fall under the scope of paragraph 14, shall be taken into account for the purposes of this calculation, except for agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells , except where biofuels are produced from such crop residues .
Iecere svītrot kultūraugu atliekas no blakusproduktu klasifikācijas vai piešķirt tām siltumnīcefekta gāzu emisiju nulles vērtību no metodoloģijas viedokļa šķiet pareiza, ja šīs kultūraugu atliekas iekļauj pastāvošajā sistēmā, piemēram, paredz to iearšanu zemē.
The planned exclusion of crop residues from the by-product allocation or their being credited with zero greenhouse gas emissions seems methodologically sound, provided they stay in the system, for example by being ploughed in.
Tomēr, ja tādus kultūraugu produktus kā salmi audzē speciāli, lai tos izmantotu kā izejvielu biodegvielas ražošanai, tos nevar uzskatīt par kultūraugu atliekām.
However, if crops such as straw are grown specifically as raw materials for biofuel production, it is not correct to class them as crop residues.
Šādā gadījumā salmi un labība, ko izmanto kā biodegvielas ražošanas izejvielu, ir jāiekļauj divās atsevišķās kategorijās.
In that case straw and corn as raw materials for biofuel production should be placed in two separate categories.
VII pielikums - C daļa - 17. punkts – 1. daļa
Annex VII – part C – paragraph 17 – subparagraph 1
Ja minētie dati nav pieejami, pieņem, ka vērtība ir 83,8 gCO 2eq /MJ.
If no such data are available, the value used shall be 83.8 gCO 2eq /MJ.
Atjaunojamās enerģijas un energoefektīvu tehnoloģiju izmantošanas veicināšanai ir svarīga nozīme klimata izmaiņu apkarošanā un ES atkarības no ārējiem enerģijas avotiem samazināšanā, tā Eiropas Parlaments ir atzinis vairākās rezolūcijās, no kurām dažas ir pamatotas uz Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumiem.
As the Parliament has recognised in a series of resolutions, including some based on reports from its Committee on International Trade, the promotion of renewable energy and energy efficient technology have an important role to play in combating climate change and reducing the EU's dependence on external energy sources.
Tirdzniecības politika var sniegt būtisku ieguldījumu, lai stimulētu videi draudzīgu tehnoloģiju izplatīšanu un nodrošinātu atjaunojamās enerģijas pieejamību lielam skaitam uzņēmumu un mājsaimniecību par mērenām izmaksām.
Trade policy can make a significant contribution to encouraging the spread of new, environmentally-friendly technologies and ensuring that renewable energy is available to the greatest possible number of firms and households at a reasonable cost.
Tirdzniecības politikas ieguldījums ir ļoti atbalstošs — izvairoties no nevajadzīgiem šķēršļiem un mazinot energoatkarību.
Nonetheless the contribution of trade policy is essentially supportive – avoiding unnecessary barriers and reducing energy-dependence.
Šī iemesla dēļ atzinuma mērķis ir pieņemt vienkāršu pieeju, aprobežojoties ar tiem Eiropas Komisijas priekšlikuma aspektiem, kas ir visvairāk saistīti ar starptautisko tirdzniecību.
For this reason, the opinion seeks to adopt a modest approach, restricting itself to the aspects of the Commission’s proposal that are most relevant to international trade.
Arī dažos grozījumos ir iecerēts norādīt uz plašo politisko ievirzi, tajā pašā laikā apzinoties, ka viena konkrēta mērķa sasniegšanai var būt vairāki ceļi.
Equally some of the amendments are intended to indicate a broad political orientation, whilst recognising that there can be multiple routes to achieving a particular objective.
Šajos gadījumos nešķita praktiski vai lietderīgi sekot līdzi visiem iespējamiem izrietošajiem grozījumiem.
In these cases, it did not seem practical or useful to seek to trace through all the potential consequential amendments.
Pieņemot, ka atjaunojamā enerģija var veikt būtisku ieguldījumu cīņā pret klimata izmaiņām, vissvarīgākais ir tas, ka šis atzinums ir pamatots uz principu „pirmām kārtām nekaitēt”.
Most importantly, whilst accepting that renewable energy can make a significant contribution to the fight against climate change, this opinion takes as its starting point the maxim "first, do no harm".
Šajā jomā ir skaidrs, ka kopš 2007. gada janvāra, kad Eiropas Komisija ierosināja ieviest saistošu mērķi līdz 2020. gadam sasniegt 10% atjaunojamās enerģijas īpatsvaru benzīnam un dīzeļdegvielai, situācija ir ievērojami mainījusies.
In this respect, it is clear that the situation has changed significantly since January 2007 when the Commission proposed a binding 10% target for the share of renewable energy in petrol and diesel in 2020.
Pārtikas cenas ir strauji pieaugušas (pēc Pasaules Bankas aprēķiniem vidējais cenu pieaugums pēdējo trīs gadu laikā ir bijis 83 %), bet daudzas jaunattīstības valstis arvien vairāk satraucas par to, vai šo valstu iedzīvotāji tiks nodrošināti ar pietiekamiem pārtikas krājumiem.
Food prices have soared (with the World Bank estimating an average 83% increase in the last three years) while a number of developing countries are becoming increasingly concerned about whether their populations will have adequate food supplies.
Kā nesen ir novērojis Pasaules Bankas prezidents Robert Zoellick , „strauji augošās pārtikas cenas un to ietekme uz badu, nepietiekamu uzturu un attīstību draud ar to, ka 100 miljoni cilvēku ieslīgs arvien lielākā nabadzībā.
As World Bank President Robert Zoellick recently observed, “soaring food prices and their impact on hunger, malnutrition and development threaten to push 100 million people further into poverty.
Šobrīd vairāk nekā 2 miljardiem cilvēku augstas pārtikas cenas ir ikdienas cīņas, ziedojumu un dažiem pat izdzīvošanas jautājums bez redzamiem uzlabojumiem nākotnē.
For more than 2 billion people, high food prices are now a matter of daily struggle, sacrifice, and, for some, even survival, with no apparent relief in sight.
Nepietiekams uzturs apdraud ne tikai šo, bet arī nākamo paaudzi.”
Malnutrition threatens to harm not only this generation but the generation to come.”
Turklāt ANO referenti par tiesībām uz pārtiku ir izteikuši bažas par to, ka pārtikas produktu novirzīšana degvielas ražošanai rada nepietiekama uztura problēmas saasināšanās risku.
In addition, successive UN rapporteurs on the right to food have expressed concern that diverting foodstuffs for fuel production risks causing increased malnutrition.
Tajā pašā laikā ir aprēķināts, ka aptuveni ceturtdaļa no 2007. gada ASV kukurūzas ražas tika izmantota biodegvielas ražošanai, tajā laikā, kad žurnālā „ Science ” ir teikts, ka kukurūzas etanola izmantošana pēdējo 30 gadu laikā ir dubultojusi siltumnīcefekta gāzu emisijas.
At the same time, it is estimated that around a quarter of the 2007 US maize crop was used for biofuels while the journal Science suggests that the use of maize-based ethanol doubles greenhouse gas (GHG) emissions over 30 years.
Šī iemesla dēļ šķiet būtiski pārskatīt saistošo 10% mērķi un atcerēties to, ka Eiropadome savos 2007. gada marta secinājumos ir padarījusi šo mērķi atkarīgu no „otrās paaudzes” biodegvielas (no atkritumiem, nevis pārtikas kultūrām) parādīšanās tirdzniecībā.
For these reasons, it seems essential to reconsider the binding 10% target and recall that, in its conclusions of March 2007, the European Council made this target conditional on the emergence of commercially available “second generation” biofuels (from waste products rather than food crops).
Tāpēc šajā atzinumā tiek piedāvāts atlikt 10% mērķa datumu un ieviest pārbaudes klauzulu, lai varētu no jauna izskatīt šo mērķi atkarībā no panākumiem otrās paaudzes degvielas izmantošanā.
This opinion therefore proposes to delay the date for the 10% target and to introduce a review clause to allow the target to be revised in the light of progress towards second generation fuels.
Atzinumā tiek atbalstīts arī Eiropas Komisijas piedāvātais ilgtspējas kritērijs, lai izvairītos no absurdas situācijas politikā, kad tiek apkarotas klimata izmaiņas, bet tajā pašā laikā veicināta atmežošana, tā radot pretēju efektu.
It also seeks to strengthen the sustainability criteria proposed by the Commission so as to avoid the absurd situation of a policy, which purports to combat climate change, having the opposite effect by encouraging deforestation.
Tādā veidā atzinumā tiek secināts, ka sertificēšana ir svarīga, tomēr tās efektivitāte ir ierobežota.
In doing this, it acknowledges that, while certification is important, its effectiveness is limited.
Problēma ir saistīta ne tikai ar to, ka būtu jāizvairās no tādu mežu pārveidošanas biodegvielas ražošanai, ko nav iztraucējusi cilvēka veikta darbība — ko Eiropas Komisija atzīst par nevēlamu — , bet arī ar to, ka būtu jāizvairās no tādas esošās lauksaimniecības zemes pārvietošanas uz jutīgām vietām, no kuras šobrīd tiek iegūta biodegviela, bet kas iepriekš tika izmantota pārtikas kultūru un lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanai.
The problem is not only to avoid undisturbed forest being converted for biofuel production – which the Commission acknowledges as undesirable – but also to avoid existing agricultural land being used for biofuel with the food crops or livestock previously occupying that land shifting to environmentally sensitive areas.
Tāpēc sertifikācijas procesam ir jābūt daudzpusīgākam, nekā tas noteikts Eiropas Komisijas priekšlikumā.
As a result the certification process needs to be much more comprehensive than in the Commission proposal.
Visbeidzot ir svarīgi, lai biodegvielas transportēšana vai piegāde neveidotu siltumnīcefekta gāzu emisijas tādā mērā, kas mazinātu kopējo vides ieguvumu.
Finally it is important that the transport of biofuels or their inputs does not create GHG emissions on a scale that undermines the overall environmental benefit.
Visbaismīgākais šādā veida piemērs ir tirdzniecība, izmantojot mahinācijas ar subsīdijām ( „splash and dash” trade) , kad biodegviela tiek eksportēta uz ASV, kur tai tiek pievienots nedaudz minerāleļļas, un pēc tam atkārtoti eksportēta, saņemot vairākkārtējas subsīdijas.
The most flagrant example of this is the so-called “splash and dash” trade whereby biofuels are exported to the US and, after the addition of a small amount of mineral oil, re-exported, collecting multiple subsidies.
Tomēr, tā kā esošie antidempinga un pretsubsīdiju noteikumi ļauj veikt darbības pret šādu praksi, vairs nav nepieciešamības iesniegt apspriešanai grozījumus par šo jautājumu.
However, as existing anti-dumping and anti-subsidy rules appear to allow action against this practice, it appears unnecessary to table specific amendments on that point.
Kaut arī biodegviela un tās ietekme uz lauksaimniecības tirdzniecību un pārtikas drošību ir svarīgākie šajā priekšlikumā izskatītie jautājumi, tomēr tirdzniecības priekšrocības, ko sniedz atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošana, nevajadzētu novērtēt par zemu.
While biofuels and their implications for agricultural trade and food security are the most important international trade issue raised by this proposal, the trade advantages of advances in renewable energy technology should not be overlooked.
Mums jau ir bijuši piemēri, kad Eiropas uzņēmumi ir guvuši „iniciatoru” priekšrocības no vēja vai saules enerģijas tehnoloģijām, kas pēc tam ir nodrošinājuši stingru pamatu eksportam un licencēšanas līgumiem.
We already have examples where European firms have gained “first mover” advantages in wind or solar technology which has subsequently provided a sound basis for exports and licensing deals.
20% vispārējais atjaunojamās enerģijas mērķis turpinās stimulēt pētījumus un tehnoloģisko attīstību.
The 20% overall renewables target will continue to provide incentives for research and technological advances.