natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija līdz 2014. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Reģionu komitejai ziņojumu , kas būs pamatā turpmākajiem ES politikas virzieniem, pasākumiem un darbībām šajā jomā , par šajā lēmumā paredzēto Komisijas un dalībvalstu iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu.
By 30 June 2014, the Commission shall submit a report to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the European Committee of the Regions , on the implementation, results and overall assessment of the Commission and Member - State initiatives provided for in this Decision , to serve as a basis for future EU policies, measures and actions in this field .
Ziņojumā arī tiek sniegta informācija par to, kā dzimumu un invaliditātes aspekti ir integrēti Eiropas gada pasākumos un kā Eiropas gads ir veicinājis ilgtspējīgas aktīvu vecumdienu kultūras attīstību visā Eiropā.
The report shall also provide information on how the gender and disability have been mainstreamed in the activities of the European Year and how the European Year has contributed towards developing a sustainable active aging culture across Europe .
Iedzīvotāju novecošana ir viena no ES visbūtiskākajām problēmām, taču tā ir arī viena no lielākajām iespējām.
Population ageing is one of the EU's most important challenges but also one of the biggest opportunities.
Paredzamā mūža ilguma pieaugums saistībā ar novecošanu neapšaubāmi ir īpašs mūsu laikmeta sociālais sasniegums un veiksme.
The rise in life expectancy linked to ageing is certainly an extraordinary social achievement and a success of our time.
Eiropas iedzīvotāji mūsdienās dzīvo veselīgāk un ilgāk nekā jebkād agrāk, un tā ir pozitīva un motivējoša tendence.
Europeans today are leaving longer and healthier lives than ever before which is a positive and encouraging development.
Tomēr šis panākums arī liek Eiropas sabiedrībai risināt daudzus uzdevumus, jo īpaši nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā.
However, this success also confronts the European society with a number of challenges, in particular in the area of employment and social protection.
Uz to norāda Eurostat demogrāfiskajās prognozēs 2030. gadā paredzētais darbaspējīga vecuma iedzīvotāju skaita samazinājums par aptuveni 6,8 % (20,8 miljoniem).
To illustrate this, Eurostat's demographic projections expect a decrease of about 6.8% (20.8 million) of people in working age in 2030.
Līdz ar to viens pensionārs (vecumā virs 65 gadiem) būs jāuztur vien diviem cilvēkiem darbaspējīgā vecumā (15–64 gadi) salīdzinājumā ar proporciju, kas pašlaik ir viens pret četriem.
Thus, only two people of working age (15-64) will have to support one retired person (over 65), compared to a ratio of four to one today.
Tādēļ ES pieredzēs vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvara strauju pieaugumu un ievērojamu par 50 gadiem jaunāku iedzīvotāju īpatsvara samazinājumu, kas var savukārt palielināt slogu valstu budžetiem un pensiju sistēmām, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku sociālās un veselības aprūpes nodrošināšanai.
The EU will therefore experience a steep increase in the share of older people and a large decline in the share of population aged below 50, which may, in turn, increase pressure on public budgets and pension systems, as well as on the social and care provision for older people.
Turklāt vecumdienas bieži vien tiek saistītas ar slimībām un atkarību, un vecāka gadagājuma cilvēki mēdz justies atstumti no darba tirgus, kā arī no ģimenes un sabiedrības.
In addition, old age is often associated with illness and dependency, and older people can feel excluded from employment as well as from family and society.
Tādēļ iedzīvotāju novecošanu drīzāk var uzskatīt par būtisku uzdevumu, nevis apdraudējumu, jo tā var sniegt jaunas iespējas Eiropas sabiedrībai atkarībā no tā, cik mēs būsim tam gatavi.
For these reasons, population ageing could be considered a huge challenge, if not a hazard, or it could offer new opportunities for the European society, depending on how well we prepare for it.
Lai atrisinātu šo jautājumu, vissvarīgāk ir nodrošināt, lai 50 gadus veci un vecāki iedzīvotāji varētu ilgāk palikt darba tirgū, turpināt aktīvi līdzdarboties sabiedrībā un saglabāt veselību un neatkarību cik vien ilgi iespējams.
A key for meeting this challenge consists in ensuring that the population in their 50s and over can stay longer in the labour market, continue to be active participants in society and remain healthy and independent as long as possible.
Tādēļ Eiropas sabiedrībai ir uzdevums sagatavoties, un, ja sabiedrība būs pietiekami un savlaicīgi gatava, šī varētu būt iespēja Eiropai ātrāk gūt panākumus, vairāk nodrošinot sociālo kohēziju visās paaudzēs.
It is therefore a challenge that the European society has to prepare for and if prepared well, and much in advance, it could become an opportunity for Europe to prosper faster and with greater extent of social cohesion across generations.
Valsts un sabiedriskās politikas virzieniem ir jāreaģē uz šo problēmu daudzās jomās, jo īpaši ieviešot pamatnosacījumus, lai novērstu iedzīvotāju novecošanas sekas.
Governments and public policies have to respond to the challenge in a number of areas, in particular by putting in place framework conditions to deal with the consequences of population ageing.
Turklāt privātajā sektorā sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī pašiem pilsoņiem ir jāsniedz attiecīgs ieguldījums.
In addition, private sector, the social partners and civil society as well as individual citizens have to make their respective contribution.
Visu šo ieinteresēto personu devums ir ļoti nozīmīgs, lai rastu risinājumus Eiropas sabiedrības novecošanas jautājumā.
All these stakeholders are key factors in providing solutions to the challenge of Europe’s ageing society.
Risinot šo uzdevumu ES līmenī, Komisija 2010. gada 6. septembrī iesniedza priekšlikumu lēmumam noteikt 2012. gadu par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām.
Responding to the challenge at the EU level, on 6 September 2010, the Commission presented a proposal for a decision designating 2012 as European Year for Active Ageing.
Šī ierosinātā inicatīva veicinātu un atbalstītu dalībvalstu un to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības centienus veicināt aktīvu dzīvesveidu vecumdienās un pastiprināt 50 gadus vecu un vecāku iedzīvotāju strauji augošās grupas potenciāla izmantošanu.
The proposed initiative would encourage and support the efforts of Member States, their regional and local authorities, social partners and civil society to promote active ageing and to do more to mobilise the potential of the rapidly growing population currently in their 50s and above.
Tādēļ Eiropas gadam vajadzētu būt pamatam, lai uzlabotu informētību, noteiktu un izplatītu labu praksi un, kas ir vissvarīgāk –, lai mudinātu politikas veidotājus un ieinteresētās personas visos līmeņos veicināt aktīvu dzīvesveidu vecumdienās.
The European Year should therefore serve as a framework for raising awareness, for identifying and disseminating good practice and, most importantly, for encouraging policymakers and stakeholders at all levels to promote active ageing.
Referents ļoti atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un tā vispārējo pieeju.
Your Rapporteur very much welcomes the Commission's proposal and its general approach.
Šāds Eiropas gads varētu un tam vajadzētu sniegt labu iespēju pārdomām par šo demogrāfisko problēmu ES un dalībvalstīs.
Such a European Year could and should offer a good opportunity to reflect on the demographic phenomenon challenging the EU and the Member States.
Taču tam arī vajadzētu sekmēt skaidru apņemšanos veicināt aktīvas vecumdienas visos līmeņos.
But it should also pave the way to making sound commitments to promote active ageing at all levels.
Būtu jāpieliek pūles, lai konsolidētu Eiropas gadā panāktos rezultātus īpašu politikas virzienu un programmu struktūrā visās attiecīgajās politikas jomās, tādējādi sniedzot impulsu pastāvīgai praksei.
Efforts should be made to consolidate the European Year's results in the framework of specific policies and programmes across the relevant policy areas, thus providing a drive for permanent practices.
Turklāt referents uzskata, ka šis priekšlikums par Eiropas gadu ir jāgroza, ņemot vērā turpmāk izklāstītos konkrētos jautājumus:
Moreover, your Rapporteur considers that the proposal for the European Year needs to be amended taking account of the following specific issues:
Sabiedrībā, kurā tiek augsti vērtētas aktīvas vecumdienas, ir jāievieš pamatnosacījumi ne tikai aktīvām vecumdienām, bet arī vecumdienām, kurās tiek saglabāta vitalitāte un ievērota cieņa pret visiem cilvēkiem .
A society valuing active ageing has to put in place framework conditions allowing for ageing actively but also for ageing while maintaining the vitality and respecting the dignity of all people .
Turklāt aktīvas vecumdienas var būt sekmīgas vienīgi sabiedrībā, kura balstās uz solidaritāti un sadarbību starp paaudzēm.
Moreover, active ageing can be successful only in a society built on solidarity and cooperation between generations .
Saskaņā ar PVO definīciju aktīvas vecumdienas nozīmē, ka tiek radīts vairāk iespēju vecāka gadagājuma cilvēkiem turpināt strādāt, ilgāk saglabāt veselību un turpināt sniegt ieguldījumu sabiedrībā citos veidos, piemēram, ar brīvprātīgo darbu.
According to the WHO definition, active ageing includes creating more opportunities for older people to continue working, to stay healthy longer and to continue to contribute to society in other ways, for example through volunteering.
Līdz ar to sabiedrībai un ekonomikai ir jāpalīdz cilvēkiem vecumā saglabāt savu fizisko, sociālo un garīgo labklājību.
Consequently, society and economy have to help people to sustain their physical, social and spiritual well-being into old age.
Ja mēs vēlamies, lai vecāka gadagājuma cilvēki varētu turpināt aktīvi līdzdarboties sabiedrībā un saglabāt neatkarību pēc iespējas ilgāk, ir nepieciešama visaptveroša pieeja aktīvu vecumdienu veicināšanai, kurā ir jāietver veselības, vitalitātes un cieņas aspekti.
There is therefore a need for a holistic approach to promoting active ageing which has to include the health, vitality and dignity aspects, if we want to make it possible for older people to continue to be active participants in society and remain independent as long as possible.
Turklāt, lai veicinātu aktīvas vecumdienas, ir īpaši svarīgi pastiprināt solidaritāti un sadarbību starp paaudzēm.
Furthermore, in order to promote active ageing it is of utmost importance to enhance solidarity and cooperation between generations.
Šo ideju atbalsta un veicina arī daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pārstāv dažādu vecuma grupu intereses, piemēram, AGE un Eiropas Jaunatnes platforma.
This idea is shared and promoted by a number of civil society organisations representing interests of different age groups, in particular AGE and the European Youth Platform.
Šajā pašā nolūkā katru gadu 29. aprīlī tiek svinēta Eiropas paaudžu solidaritātes diena.
Also, the European Day of Intergenerational Solidarity is celebrated annually on 29 April to the same end.
Tomēr solidaritāte starp jauniešiem, aktīvajiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem nebūtu jāskata vienīgi no finanšu viedokļa.
However, solidarity between the young, the active and the elderly must not be approached solely from a financial perspective.
Gluži pretēji – tā būtu jāvērtē plašākā kontekstā, ietverot savstarpējo sadarbību un informācijas apmaiņu starp visām paaudzēm, lai ikviens varētu atrast savu vietu sabiedrībā un maksimāli sniegt ieguldījumu Eiropas sabiedrībā atbilstīgi savām spējām.
On the contrary, it has to be viewed in a wider context, encompassing the promotion of mutual cooperation and exchange between all generations so that each of them can find its place in the society and all and every one of them can contribute to the European society to the best of its abilities.
Eiropas sabiedrībai ir jākļūst par sabiedrību visām vecuma grupām.
The European society has to become a society for all ages.
Tādēļ referents ierosina noteikt 2012. gadu par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām – paaudžu solidaritātes vecināšana, vitalitātes saglabāšana un cieņas ievērošana pret visiem, un šā Eiropas gada mērķos likt uzsvaru uz trijiem pīlāriem – vitalitāti, cieņu un solidaritāti.
Your Rapporteur therefore proposes that the European Year 2012 be designated as "European Year for Active Ageing - promoting solidarity between generations, maintaining the vitality and respecting the dignity of all" and that the tree pillars – vitality, dignity and solidarity between generations - are given visibility in the European Year’s objectives and activities.
Eiropas gadam (2012) vajadzētu sniegt ieguldījumu aktīvu vecumdienu kultūras attīstībā Eiropā kā attieksmes, vērtību, mērķu un prakšu kopumam, ko pieņem visi Eiropas iedzīvotāji.
The European Year 2012 should contribute to developing an active ageing culture in Europe as a set of attitudes, values, goals, and practices shared by all Europeans.
Aktīvām vecumdienām ir jākļūst par Eiropas sociālā modeļa un sociālās tirgus ekonomikas neatņemamu sastāvdaļu.
Active ageing has to become an integral part of the European social model and of the social market economy.
Tām ir jākļūst par Eiropas dzīvesveida stūrakmeni, kas balstās uz trim pīlāriem: vitalitāti, cieņu un paaudžu solidaritāti.
It needs to become a cornerstone of the 'European way of life', based on three pillars: vitality, dignity and solidarity between generations.
Lai to panāktu, Eiropas gadam būtu jāpalīdz mainīt domāšanas veidu, kā arī attīstīt un pastāvīgi atbalstīt aktīvu vecumdienu iespējas visām paaudzēm, tostarp 50 gadu veciem un vecākiem cilvēkiem.
In order to achieve this, the European Year should contribute to changing mentalities and developing ownership and a lasting support for active ageing among all generations, including the population in their 50s and above.
Eiropas gadam arī vajadzētu palīdzēt veicināt pozitīvāku skatījumu uz vecāka gadagājuma cilvēkiem un viņu ieguldījumu.
The European Year should also help promote the image of older people, and of the contribution they can offer, among the public at large.
Tam būtu jāveicina pārmaiņas mūsu sabiedrības organizācijas veidā un no jauna jāizveido sociālās attiecības un saikne starp dažādām paaudzēm un to iekšienē.
It should contribute to changing the way our society is organised and to re-establishing the social relationships and links between and within different generations.
Tādēļ referents ierosina noteikt Eiropas gada kopējo mērķi tā, lai Eiropas gads sniegtu ieguldījumu aktīvu vecumdienu kultūrā Eiropā.
Your Rapporteur therefore suggests that the overall purpose of the European Year be set out in such a way so that the European Year contributes to creating a sustainable active ageing culture in Europe.
Lai Eiropas gadā sasniegtu šos kopējos politikas mērķus, ir vajadzīga visu ieinteresēto personu līdzdalība un atbalsts, kā arī minimālais budžeta resursu apjoms.
Achieving the overall policy goals during the European Year requires involvement and support of all relevant stakeholders but also a minimum amount of budgetary resources .
Eiropas gadā vajadzētu ļaut un mudināt piedalīties un iesaistīties visām ieinteresētajām pusēm ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī.
The European Year should make it possible for, and encourage participation and involvement of all relevant stakeholders at the EU, national, regional and local level.
Sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības nozīme šajā ziņā ir sevišķi būtiska.
The social partners' and civil society organisations' role is crucial in this respect.
Papildus iepriekš minētajam īpaša uzmanība būtu jāpievērš baznīcām un dažādām asociācijām, kuras darbojas nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas jomā.
Among the later, special attention has to be given to churches and different associations fighting poverty and social exclusion.
Ņemot vērā to, ka daudzas no pašreizējām ES finansēšanas programmām dažādās jomās attiecas uz aktīvām vecumdienām, ar šīm programmām ir iespējams sniegt ieguldījumu Eiropas gada norisē.
Given that many of the existing EU funding programmes in different areas are relevant to active ageing, there is a possibility for them to contribute to the implementation of the European Year.
Šāda ieguldījuma veicināšana būtu vērtējama atzinīgi arī tādēļ, ka politiskais atbalsts aktīvām vecumdienām ir vajadzīgs virknē dažādu jomu.
Encouragement of such a contribution would be welcome also due to the fact that policy support to active ageing is required in a range of different areas.
Tomēr šo programmu faktiskais ieguldījums nebūs zināms līdz šā Eiropas gada pašām beigām.
However, actual contribution from these programmes will remain unclear until the very end of the European Year.
Turklāt ir īpaši svarīgi, lai ES pēc iespējas vairāk atbalstītu dalībvalstis pasākumu rīkošanā valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, tostarp izveidojot apstākļus pieredzes apzināšanai un apmaiņai ar to.
In addition, it is of utmost importance for the EU to do as much as possible to support Member States in organising their activities at national, regional and local levels, including by creating conditions for identifying and sharing experience.
Tādēļ ir nepieciešams paredzēt noteiktu naudas līdzekļu apjomu ES līmeņa pasākumiem saistībā ar šo Eiropas gadu, piemēram, informācijai un saziņai, konferencēm ES līmenī, analīzei un pētījumiem.
Therefore, there is a need to set aside a certain amount of funds for the EU level activities specific to the European Year, such as information and communication, EU level conferences, analysis and studies.
Lai atbalstītu Eiropas gada ilgtspējību, referents prasa izveidot īpašu budžeta pozīciju Eiropas gada (2012) vajadzībām.
In order to support the sustainability of the European Year, your Rapporteur therefore urges for a specific funding line for the European Year 2012.
ES un tās dalībvalstis līdz šim ir paveikušas ļoti daudz, lai pagarinātu Eiropas iedzīvotāju paredzamo dzīves ilgumu.
The EU and its Member States have done a lot in the past to increase the life expectancy of European citizens.
Ekonomiskā labklājība, sociālais nodrošinājums un paredzami ilgstoši miera apstākļi ir nodrošinājuši dzīves kvalitātes uzlabošanos.
Economic prosperity, social security and reliable peace have ensured that the quality of life has increased.
Tajā pašā laikā ir radušās jaunas problēmas, kas mums ir jārisina.
At the same time, new challenges have arisen which we have to deal with.
Dzīve saskaņā ar aktīvu vecumdienu kultūru var palīdzēt šajā jomā, jo īpaši tad, ja aktīvas aktīva novecošana tiek aktīvi pilnveidota, tostarp piešķirot nozīmi visu paaudžu cilvēku resursiem un talantiem, ko viņi var sniegt ekonomikai un sabiedrībai.
Living in a culture of active aging can be of help in this respect, in particular if active ageing is developed in a holistic manner, including prevention and promotion of the respect for resources and talents that people of all generations can offer to the economy and society.
Tādēļ Eiropas gadam (2012) vajadzētu būt šādas attīstības stūrakmenim Eiropā, izvirzot cilvēkus politikas, sabiedrības un ekonomikas priekšplānā un padarot Eiropas sabiedrību par visu vecuma grupu sabiedrību.
The European Year 2012 should therefore be a milestone for these developments in Europe, putting people in the centre of the politics, society and economy and making the Europe’s society a society for all ages.
Pervenche Berès
Ms Pervenche BERÈS
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājai
Chair of the Employment and Social Affairs Committee
B - 1047 Brussels
B - 1047 BRUSSELS
Temats: Atzinums attiecībā uz M. Kastler ziņojuma projekta par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām finansiālo atbilstību ( COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
Subject: Opinion concerning the financial compatibility of the Kastler draft report on the proposal of decision of European Parliament and Council concerning the European Year of Active Ageing ( COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
Jūs 2011. gada 13. janvāra vēstulē Budžeta komitejai saskaņā ar 38. panta 2. punktu atsaucāties uz analīzi par iepriekš minētajā ziņojuma projektā ierosināto grozījumu finansiālo atbilstību.
By letter of 13.01.2011 you referred to the Committee on Budgets under Rule 38(2) the analysis of the financial compatibility of the modifications proposed in the above draft report.
Atbilstīgi koordinatoru 26. janvāra lēmumam Budžeta komiteja saskaņā ar 38. panta 3. punktu izskatīja minēto jautājumu savā 7. februāra sanāksmē.
Following the coordinators' decision of 26 January, the Committee on Budgets, pursuant to Rule 38(3), considered the above question at its meeting of 7 February.
Pašreizējā posmā komiteja vienbalsīgi nolēma atbalstīt iepriekš minētajā ziņojuma projektā iekļautos ar finansēm saistītos grozījumus ar mērķi ieviest EUR 4 miljonus saistību apropriācijās 2012. gada budžetā ES līmeņa pasākumiem saistībā ar Eiropas gadu (2012).
At the current stage the committee decided unanimously in favour of the compatibility of the financial amendments included in the above draft report aiming to introduce an amount of 4 Mio Euro in commitment appropriations in the budget 2012 for activities at the EU level in the framework of the European Year 2012.
Šā lēmuma pamatā ir 1.a kategorijā 2012. finanšu gadam pieejamo brīvo līdzekļu pašreizējais novērtējums, ņemot vērā Eiropas Komisijas 31. janvārī publicētajā finanšu plānā ietverto informāciju.
This decision is based on the current assessment of the margins available under heading 1a for the financial year 2012 following the information provided by the European Commission in its Financial Programming published on 31 January.
Tomēr ir jānorāda, ka pašreizējais papildu finansējums, ja tāds tiek piešķirts Eiropas gadam (2012), ir atkarīgs no faktiski pieejamiem brīviem līdzekļiem 2012. gada budžeta projektā, kas ir gaidāms 2011. gada aprīlī, un galvenokārt no sarunu iznākuma starp abām budžeta lēmējinstitūcijām, kuras notiks šā gada otrajā pusē.
However, it is to be noted that the actual additional funding, if any, to be allocated to the European Year 2012 depends on the real margin available emerging from the draft budget 2012 awaited for April 2011 and above all on the outcome of the negotiations between the two arms of the budgetary authority, which will take place in the second semester of this year.
(paraksts) Alain Lamassoure
(sgd) Alain Lamassoure
Komisija ir ierosinājusi pasludināt 2012. gadu par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām.
The Commission has proposed to make 2012 the European Year for Active Ageing.
Šā Eiropas gada vispārējais mērķis ir veicināt un atbalstīt dalībvalstu un to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības centienus veicināt aktīvu dzīvesveidu vecumdienās un pastiprināt potenciāla mobilizācijas pasākumus to iedzīvotāju strauji augošajā grupā, kuri ir gandrīz sasnieguši 60 gadu vecumu vai ir vecāki, tādējādi saglabājot solidaritāti starp paaudzēm.
The general aim of this European Year shall be to encourage and support the efforts of Member States, their regional and local authorities, social partners and civil society to promote active ageing and to do more to mobilise the potential of the rapidly growing population in their late 50s and above, thereby preserving solidarity between generations.
Aktīvas vecumdienas nozīmē labāku iespēju un darba apstākļu radīšanu, lai ļautu vecāka gadagājuma darbiniekiem palikt darba tirgū, sociālās atstumtības apkarošanu, veicinot aktīvu līdzdalību sabiedrībā, un veselīga dzīvesveida veicināšanu vecumdienās.
It defines active ageing as creating better opportunities and working conditions to enable older workers to play their part in the labour market, combating social exclusion by fostering active participation in society, and encouraging healthy ageing.
Lēmuma priekšlikuma 2. pantā ir noteikti vairāki mērķi.
Article 2 of the Proposal for a Decision sets out a number of aims.