natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Noteikti nepieciešama medicīniskā aprūpe visā teritorijā, pietiekams aprūpes personāls un pilna laika bērnu aprūpes iespējas bez maksas, un šīs jomas var atbalstīt ar kohēzijas politiku.
Universally available healthcare provision, sufficient care staff and free all-day childcare facilities are indispensable and can be supported by the cohesion policy.
Demogrāfisko apsvērumu dēļ situācija Eiropā arī turpmāk būs atkarīga no kvalificēta darbaspēka imigrācijas
Europe will, for demographic reasons, remain dependent on migration for skilled labour
ES Zilā karte var būt tikai pirmais solis ceļa uz Eiropas migrācijas stratēģiju.
The Blue Card should only be the first step towards a European migration strategy.
Vienlaikus jākonstatē, ka imigrantu integrācija notiek ar dažādām sekmēm.
At the same time, it should be noted that the success with which migrants integrate varies.
Šajā jomā kohēzijas politika var sniegt atbalstu, piemēram, organizējot apmācību vai pasākumus (kā to dara vācu un turku uzņēmējdarbības centrs Minsterē).
In this area, the cohesion policy can play a supporting role, for example by funding training or events (such as the German-Turkish Economic Centre in Mannheim).
Demogrāfisko uzdevumu risināšanā būtiska nozīme ir sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai.
Increasing the female employment rate is a core issue for handling demographic change.
Turklāt ir jānovērš jauniešu bezdarbs.
Youth unemployment must also be reduced.
Saistībā ar vecāka gadagājuma cilvēkiem ir svarīgi izmantot viņu zināšanas un prasmes (piemēram, koučinga projektos).
With regard to the elderly, it is important to use their know-how and skills (for example for coaching projects).
Darba tirgū nedrīkst pieļaut diskrimināciju vecuma dēļ.
There must be no age discrimination on the employment market.
Visiem šiem pasākumiem dalībvalstis var izmantot ESF līdzekļus.
The Member States can use ESF funds for all these measures.
Lai rastu atbildes uz demogrāfisko izmaiņu radītajiem uzdevumiem, referente uzskata, ka vispirms būtu svarīgi šīs izmaiņas statistiski pareizi noteikt.
The rapporteur feels that, in order to find answers to the challenges posed by demographic change, it is important to obtain adequate statistics.
Pēc tam visos līmeņos būtu jāuzlabo koordinēšana starp atbildīgajām iestādēm un jāapmainās ar paraugpraksi.
Secondly, coordination between the authorities concerned at all levels must be improved and best practice examples must be exchanged.
Ja mēs ietekmēsim demogrāfiskās izmaiņas un risināsim ar tām saistītos uzdevumus Eiropas, dalībvalstu un reģionu līmenī, tās nekļūs par apdraudējumu Eiropai, bet gan radīs jaunas iespējas.
If we shape demographic change and find answers both at European level and at national and regional level, it will not be a threat but an opportunity for Europe.
par demogrāfiskajām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku
on demographic change and its consequences for the future cohesion policy of the EU
5. uzskata, ka nesenās ekonomikas un finanšu krīzes iespaidā demogrāfiskās tendences Eiropā ir pasliktinājušās, un būs grūtāk rast šai problēmai risinājumu;
Considers that the recent economic and financial crisis has worsened the situation with regard to demographic trends in Europe, making it more difficult to find a solution to the problem;
– ģimenes dzīves un darba pienākumu savienošana, tostarp arī finansiāla atbalsta un piemērotas infrastruktūras nodrošināšana, kā arī aprūpes jomā ieguldītā darba atzīšana;
– reconciliation of family life and work, including financial and adequate infrastructure support, as well as recognition of care work;
– atbalsts vecāka gadagājuma iedzīvotāju nodarbināšanai, veidojot elastīgākas darba attiecības;
– supporting the employment of older persons by means of greater flexibility in employment relations,
– reģionu marginalizācijas apturēšana un atpalikušo reģionu attīstīšana;
– halting marginalisation of the regions and developing regions which are lagging behind,
– atbilstīgu, kvalitatīvu un visiem pieejamu vispārējas nozīmes pamatpakalpojumu, tostarp arī vecu cilvēku aprūpes pakalpojumu sniegšanas nodrošināšana, ņemot vērā, ka vispārēja piekļuve sociāliem pakalpojumiem ir daļa no cilvēka pamattiesībām un ka solidaritātes princips jāievēro arī, risinot demogrāfiskā līdzsvara trūkuma problēmu;
– ensuring the adequate, universal provision of high-quality basic services of general interest, including care services for the elderly, as universal access to social services is a fundamental right and the principle of solidarity must be maintained, also when addressing demographic imbalances;
– produktivitātes kāpināšana vecu cilvēku aprūpes un veselības aprūpes nozarē, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT);
– increasing productivity in healthcare and care for the elderly by using ICTs,
– iedzīvotāju veselības un aktivitātes saglabāšana vecumdienās, vecu cilvēku spēja patstāvīgi dzīvot savās mājās un vecāka gadagājuma darbiniekiem, uzņēmējiem un brīvprātīgā darba veicējiem piemītošā potenciāla izmantošana, veicinot šo personu nodarbinātību, apmācību un izglītošanos; iedzīvotāju ekonomiskās līdzdalības un prasmju attīstības nodrošināšana (piemēram, piedāvājot mācības) vecumdienās, pašos pamatos reformējot karjeras vadību vecākiem darbiniekiem, kuri pārsnieguši 50 gadu vecumu un kuri patlaban bieži vien sāpīgi saskaras ar diskrimināciju darbinieku pieņemšanas procedūrās, neatbilstīgām iespējām izglītoties, tostarp apgūt jaunas prasmes un zināšanas jauno tehnoloģiju jomā, un ar gūtās pieredzes vērtības neatzīšanu;
– keeping the ageing population healthy, active and capable of living at home and mobilising the potential of older workers, entrepreneurs and volunteers, by promoting their employability, training and education; safeguarding the economic participation and skills development (e.g. through training) of an ageing population by means of a thorough reform of career management for senior employees aged 50 and above, who are currently often penalised through discrimination in recruitment procedures, inadequate access to training, including in new skills and technologies, and the failure to recognise the value of experience,
– praktisku pasākumu īstenošana dalībvalstīs, lai nodrošinātu veselības saglabāšanu vecumdienās, garantējot visiem iedzīvotājiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes pamatpakalpojumiem un uzlabojot ārstniecības kvalitāti un drošumu;
– the Member States should take practical steps to ensure healthy ageing by: guaranteeing equal access for everyone to basic healthcare and improving the quality and safety of medical treatment;
– reaģēšana uz vecu cilvēku stāvokļa pasliktināšanos dažādās pakāpēs, piedāvājot attiecīgu izglītošanos, prasmju apguvi un apmācību, lai nodrošinātu, ka šiem cilvēkiem nenākas ciest no sociālās atstumtības un ka mazāk aizsargātām iedzīvotāju kategorijām, piemēram, migrantiem, invalīdiem un veciem cilvēkiem, ir iespējams piedalīties mācību kursos, lai uzlabotu viņu iespējas izmantot IKT;
– responding to the phases of deterioration in the condition of elderly people, while providing relevant education, skills and training to ensure that older persons do not suffer social exclusion and that vulnerable groups, such as migrants, the disabled and the elderly, can participate in training courses to improve their access to ICTs;
– ieceļošanas stimulēšana, lai apmierinātu reģionālo darba tirgu vajadzības, jo augsti kvalificēti migranti varētu dot būtisku ieguldījumu atsevišķās reģionālās ekonomikas jomās;
– encouraging inward migration in order to meet regional labour market needs, since highly skilled migrants might be vital for some sectors of the regional economy;
20. konstatē, ka pašreizējā plānošanas periodā reģionālās politikas un struktūrpolitikas pamatā ir ar fondiem saistītas programmas, un uzskata, ka nākamajā plānošanas periodā struktūrfondu pasākumi būtu jāapvieno vienotā programmdokumentā attiecīgajā reģionālajā līmenī;
Notes that, during the current programming period, regional and structural policy is based on fund-centred programmes, and considers that during the next programming period Structural Fund measures should be combined in a single programme document at the appropriate regional level;
24. uzsver, cik nozīmīga ir aktīva valsts iestāžu rīcība, it īpaši nodrošinot vispārējas nozīmes sociālos pakalpojumus (VNSP), lai palīdzētu ģimenēm un bērniem un lai nodrošinātu aprūpes iestādes un aprūpi veciem cilvēkiem un visām apgādājamām personām;
Stresses the importance of active intervention by public authorities, in particular through the provision of social services of general interest (SSGIs), to help families and young children and also to provide facilities and care for elderly people and all dependants;
30. prasa Komisijai cieši sadarboties ar dalībvalstu statistikas iestādēm, kas sniedz informāciju par dažādiem jautājumiem, tostarp iedzīvotāju skaitu un migrācijas apjomiem, lai pārzinātu datus un analizētu demogrāfiskās tendences, un tādējādi Eiropā veicinātu efektīvāku līdzekļu sadali, ievērojot konkrētās priekšrocības un vajadzības.
Calls for close cooperation between the Commission and the national statistical offices, which provide information on various matters, including population and migration numbers, in order to monitor data and analyse demographic trends, thereby contributing thus to the more efficient allocation of funds across Europe, in accordance with specific assets and needs.
par demogrāfiskajām pārmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku
on demographic change and its consequences for the future cohesion policy of the EU
A. tā kā dzimumu līdztiesības politika var ievērojami veicināt demogrāfisko problēmu risināšanu, jo īpaši sekmējot sieviešu iesaistīšanos darba tirgū un samazinot sieviešu un bērnu nabadzības risku;
A. whereas gender equality policies may contribute significantly to addressing the demographic challenges, notably by stimulating the inclusion of women in the labour market and reducing the risk of female and child poverty,
B. tā kā sievietes dzīvo ilgāk par vīriešiem un arvien lielāka paredzamā dzīves ilguma atšķirība starp viņiem varētu vecāka gadagājuma sievietes vēl vairāk pakļaut atstumtībai, apgādājamībai un nabadzībai;
B. whereas women live longer than men and the increasing difference in life expectancy between men and women could further expose older women to isolation, dependence and poverty,
C. tā kā Eiropas iedzīvotāju novecošana ir viena no galvenajām paredzamajām veselības aprūpes problēmām Eiropas Savienībā, ņemot vērā arvien biežāku saslimstību ar atsevišķām hroniskajām slimībām, no kurām dažas īpaši skar sievietes, un tā kā valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm būs izšķiroša nozīme veselības aprūpes un sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumu ilgtspējīgā, drošā un kvalitatīvā nodrošināšanā,
C. whereas the ageing of the European population represents one of the main upcoming public health challenges for the European Union, with an increasing burden of certain chronic diseases, some of which particularly affect women, and whereas national, regional and local authorities will have a crucial role to play in ensuring continuity, safety and quality in the delivery of healthcare and public health services,
2. aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai visas ES reģionālās un vietējās iestādes finansējuma priekšlikumos nākamajam kohēzijas politikas plānošanas laikposmam iekļautu dzimumu līdztiesības pasākumus, kā arī mērķi samazināt demogrāfisko pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that all regional and local authorities throughout the EU have included gender mainstreaming measures in their proposals for funding during the next cohesion policy programming period, together with the objective of reducing the negative effects of demographic change;
6. tādēļ uzskata, ka atbilstošos gadījumos būtu jāattīsta tāldarbs, izstrādājot vērienīgu tiesisko regulējumu, saskaņojot darba ņēmēju un uzņēmumu intereses;
Considers, to this end, that teleworking should be developed wherever possible, on the basis of ambitious legislation that reconciles the interests of workers and business;
(2011), “ Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World” , ESAO darba dokumenti sociālajā, nodarbinātības un migrācijas jomā Nr. 116, ESAO izdevums. iekļaut reģionālajā tautas attīstības indeksā (TAI) pēc dzimuma principa atšifrētu rādītāju, kas atspoguļo „neredzamo”, neatalgoto darbu, ko sievietes veic apstākļos, kur joprojām nav piemērotu reģionālo sociālo infrastruktūru, ņemot vērā viņu trīskāršo — mātes, meitas un vecmāmiņas — lomu;
Miranda, V. (2011), Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World , OECD Social, Employment and Migration Working Papers No. 116, OECD Publishing. ;
14. prasa dalībvalstīm nostiprināt pensiju atbilstību, apkarojot dzimumu diskrimināciju darba tirgū un jo īpaši, samazinot atšķirību starp dzimumiem karjeras un samaksas ziņā, kā arī pensiju shēmās paredzot kompensācijas par ģimenes aprūpei veltīto laiku;
Requests Member States to reinforce the adequacy of pensions by combating gender discrimination in the labour market and especially by reducing the gender gaps with regard to careers and pay and ensuring compensation in pension schemes for time spent on family caring;
17. aicina dalībvalstis un reģionālās iestādes attīstīt un atbalstīt gados vecāku cilvēku iesaistīšanos formālā un neformālā apmācībā un brīvprātīgā darbā, kā arī viņu aktīvu dalību kopienas dzīvē;
Calls on the Member States and regional authorities to develop and support forms of involvement of elderly people in formal and informal training activities and voluntary work, as well as their active participation in community life;
par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā
on gender mainstreaming in the work of the European Parliament
Referents: Mikael Gustafsson
Rapporteur: Mikael Gustafsson
– ņemot vērā Ceturto pasaules konferenci par sievietēm, kas notika 1995. gada septembrī Pekinā, tajā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī turpmākos rezultātu dokumentus,
– having regard to the Fourth World Conference on Women, held in Beijing in September 1995, the Declaration and Platform for Action adopted in Beijing and the subsequent outcome documents,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, kurā ir minētas dalībvalstu kopīgās vērtības, piemēram, plurālisms, nediskriminācija, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība,
– having regard to Article 3 of the Treaty on European Union, which emphasises values common to the Member States, such as pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between men and women,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, īpaši tās 1., 2., 3., 4., 5., 21. un 23. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, particularly Articles 1, 2, 3, 4, 5, 21 and 23 thereof,
– ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020.), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā
– having regard to the European Pact for Gender Equality (2011-2020) adopted by the European Council in March 2011
Pielikums Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem. ,
Annex to Council conclusions of 7 March 2011. ,
– ņemot vērā visaptverošo ziņojumu, ko 2009. gadā izstrādāja Eiropas Savienības Zviedrijas prezidentūra „Pekina + 15: rīcības platforma un Eiropas Savienība”, kurā precīzi norādīti šķēršļi, kas pašlaik kavē pilnīgu dzimumu līdztiesības īstenošanu,
– having regard to the comprehensive report prepared by the 2009 Swedish Presidency of the European Union entitled ‘Beijing +15: The Platform for Action and the European Union’, which pinpoints the obstacles currently preventing the full realisation of gender equality,
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. un 3. jūnija sanāksmes secinājumus, kuros dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas stiprināt iestāžu mehānismus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, un izveidot Pekinas rīcības platformas īstenošanas novērtēšanas sistēmu, lai radītu saskanīgāku un sistemātiskāku īstenošanas gaitas uzraudzību,
– having regard to the Council conclusions of 2-3 June 2005, in which the Member States and the Commission are invited to strengthen institutional mechanisms for promoting gender equality and to create a framework to assess the implementation of the Beijing Platform for Action, in order to create more consistent and systematic monitoring of progress,
– ņemot vērā 1995. gada 15. jūnija rezolūciju „Līdztiesība, attīstība un miers” par Pekinā notikušo Ceturto pasaules konferenci par sievietēm
– having regard to its resolutions of 15 June 1995 on the Fourth World Conference on Women in Beijing: ‘Equality, Development and Peace’
– ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamentā
– having regard to its resolution of 13 March 2003 on gender mainstreaming in the European Parliament
– ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju darbā
– having regard to its resolution of 18 January 2007 on gender mainstreaming in the work of the committees
– ņemot vērā 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju un delegāciju darbā
– having regard to its resolution of 22 April 2009 on gender mainstreaming in the work of its committees and delegations
– ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās
– having regard to its resolution of 7 May 2009 on gender mainstreaming in EU external relations
– ņemot vērā Eiropas Padomes novatorisko darbu attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, sevišķi Ministru komitejas 119. sesijas deklarāciju „Padarīt par realitāti integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai”
– having regard to the Council of Europe’s pioneering work on gender mainstreaming and specifically to the ‘Declaration on Making Gender Equality a Reality’ issued following the 119th Session of the Committee of Ministers
Ministru komitejas 119. sesija 2009. gada 12. maijā Madridē. ,
119th Session of the Committee of Ministers, Madrid, 12 May 2009. ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0351/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0351/2011 ),
A. tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ietver ne tikai līdztiesības veicināšanu, īstenojot īpašus pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt sievietēm vai dažos gadījumos nepietiekami pārstāvētam dzimumam, bet arī visu vispārējo politikas jomu un pasākumu mobilizēšanu īpašā dzimumu līdztiesības mērķa sasniegšanai;
A. whereas gender mainstreaming means more than simply promoting equality through the implementation of specific measures to help women, or the under-represented sex in some cases, but rather involves mobilising all general policies and measures for the specific purpose of achieving gender equality;
B. tā kā ANO ir izveidojusi struktūrvienību „ANO sievietes”, kas no 2011. gada 1. janvāra nostiprina ANO sistēmas institucionālo kārtību, lai atbalstītu dzimumu līdztiesību un nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas sievietēm, par pamatu izmantojot Pekinas deklarāciju un rīcības platformu
B. whereas the UN has established UN Women, which as of 1 January 2011 has strengthened the institutional arrangements of the UN system in support of gender equality and the empowerment of women, with the Beijing Declaration and Platform for Action as its framework
ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 21. jūlija Rezolūcija Nr. 64/289 par ANO sistēmas saskaņotību. ;
UN General Assembly Resolution 64/289 of 21 July 2011 on system-wide coherence. ;
C. tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā noteikts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, norādot, ka, veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību;
C. whereas Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union lays down the principle of gender mainstreaming, stating that the Union shall in all its activities aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women;
D. tā kā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā noteikts dzimumu līdztiesības princips, norādot, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un ka šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība;
D. whereas Article 2 of the Treaty on European Union lays down the principle of gender equality, stating that the Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities, and that these values are common to the Member States in a society in which pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail;
E. tā kā dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu Parlamenta likumdošanas un politikas darbā dažos gadījumos var visveiksmīgāk panākt, izmantojot mērķtiecīgus ziņojumu projektu grozījumus, ko iesniedz atbildīgajā komitejā kā grozījumus attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai — šādu stratēģiju kopš 2009. gada aktīvi īsteno Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja;
E. whereas the inclusion of a gender perspective in Parliament’s legislative and policy work can, in some cases, be best achieved through focused amendments to draft reports, tabled in the lead committee in the form of gender-mainstreaming amendments – a strategy that has been actively pursued by the Committee on Women’s Rights and Gender Equality since 2009;
F. tā kā šī procedūra ir veiksmīgi izmantota, lai dzimumu līdztiesības aspektu integrētu nesenajos ziņojumos „Pamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” īstenošana”
F. whereas this procedure has been successfully used to gender mainstream recent reports on ‘key competences for a changing world: implementation of the Education and Training 2010 work programme’
P7_TA(2010)0164 . un par Eiropas Savienības Septītās pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu
P7_TA(2010)0164 . and on the mid-term review of the Seventh Framework Programme of the European Union for research, technological development and demonstration activities
G. tā kā dalībvalstis piedalās visās nozīmīgākajās starptautiskajās sistēmās attiecībā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām un ES līmenī pastāv vairāki politikas dokumenti, tā kā tomēr praktiskā apņemšanās veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm vēl aizvien ir jānostiprina, jo pašreizējo politikas dokumentu īstenošana ir visai pieticīga, un dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai nav piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi;
G. whereas the Member States are parties to all major international frameworks on gender equality and women’s rights, and a number of policy documents exist at EU level; whereas, however, the practical commitment to furthering gender mainstreaming and women’s empowerment needs to be strengthened, because progress with the implementation of the existing policy documents is modest and the budgetary resources for gender issues are insufficient;
H. tā kā Komisija papildus tās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijai (2010.–2015.) ir noteikusi galvenās darbības, kas jāveic katram ģenerāldirektorātam,— rādītājs, ka ES virzās uz plašāku un saskaņotāku pieeju attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai
H. whereas the Commission has, in addition to its strategy for equality between women and men (2010-2015), identified key actions to be accomplished by each of its individual directorates-general – an indication that the EU is moving towards a more holistic and coherent approach to gender mainstreaming