natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48. mudina Komisiju sekmēt videi nekaitīgāku zvejas praksi, izmantojot selektīvākas zvejas metodes, ar kurām būtu iespējams samazināt piezveju un degvielas patēriņu zvejas periodu laikā;
Urges the Commission to promote more environmentally sound fishing practices through the use of more selective fishing techniques which are able to reduce by-catches and fuel consumption during fishing periods;
Komisijas paziņojums par „Kopējo zivsaimniecības politiku un ekosistēmas pieejas īstenošanu jūras vides pārvaldībā” ir viena no vairākām Komisijas iniciatīvām, kas ierosinātas, lai sāktu debates par kopējās zivsaimniecības politikas iespējamo reformu līdz 2012. gadam.
The Commission communication on ‘The role of the CFP in implementing an ecosystem approach to marine management’ is one of a series of initiatives that the Commission is promoting in order to launch the debate on a possible reform of the common fisheries policy by 2012.
Ņemot vērā Komisijas izvirzītos daudzveidīgos un sarežģītos jautājumus, referents uzskata, ka ir svarīgi uzsvērt atsevišķus galvenos aspektus.
Regarding the diverse and complex range of questions raised by the Commission, the rapporteur considers it important to stress certain key elements.
Zvejniecība ir pamatnodarbe, kas nodrošina daudzu cilvēku iztiku un izdzīvošanu, un tas ir jebkuras zivsaimniecības politikas galvenais mērķis.
Fishing is a fundamental activity for guaranteeing human beings’ food and survival, and this is the primordial objective of any fisheries policy.
Tāpēc jāuzsver zvejniecības nozīmība katras dalībvalsts EEZ ūdeņos attiecībā uz tās suverenitāti un neatkarību, it īpaši ar pārtiku saistītajā jomā.
In this context, it is worth underlining the importance of fishing in the waters of each Member State’s EEZ for its sovereignty and independence, particularly in terms of food.
Zivsaimniecības politikā prioritāte jāpiešķir nozvejai, neaizmirstot saistītos un pakārtotos pasākumus un nepieciešamo zinātnisko izpēti, jo īpaši nozvejas un zvejas resursu biomasas novērtējumu un prognozes.
A fisheries policy must give priority to catches of fishery resources, without forgetting activities upstream and downstream and the indispensable scientific research, in particular the assessment and forecasts of catches and fishery resource biomass.
Citiem vārdiem sakot, zivsaimniecības politika nav un nevar būt okeānu vai jūras vides politika.
In other words, a fisheries policy is not and cannot be a policy for the oceans or for the marine environment.
Jūrniecības politikā prioritāte jāpiešķir jūrām, tāpat kā zivsaimniecības politikā prioritāte ir piešķirta zvejniecībai.
Maritime policy must give priority to the seas in the same way as fishing has priority in a fisheries policy.
Turklāt vienmēr jāņem vērā zinātniskie rezultāti, nevis pieņēmumi, kuru pamatā ir aizspriedumi par zvejniecību kā cēloni sistēmu nenoturībai.
Moreover, consideration will always need to be given to scientific results, rather than hunches based on preconceived ideas that fishing is the cause of the unsustainability of systems.
Tas nozīmē, ka uz ekosistēmu pamatotas zivsaimniecības resursu novērtējuma analīzes priekšlikums būs pieņemams tad, ja tas balstīsies uz apstiprinātiem zinātniskiem datiem par krājumu ilgtspējību, kā arī, ja būs ņemti vērā dažādi ar zivsaimniecību nesaistīti faktori, kas ietekmē ekosistēmu.
This means that the proposal for an ecosystem-based analysis of the assessment of fishery resources will be acceptable if it is based on validated scientific data on the sustainability of stocks, as well as taking account of the various factors external to fisheries that have an influence on the ecosystem.
Vēlreiz jāapstiprina, ka kopējai zivsaimniecības politikai ir jāveicina zivsaimniecības nozares modernizācija un ilgtspējīga attīstība, nodrošinot tās sociāli ekonomisko dzīvotspēju un resursu ilgtspējību un garantējot zivju piedāvājumu patērētājiem, kā arī pārtikas apgādes neatkarību un drošību, darbavietu saglabāšanu un zvejnieku dzīves apstākļu uzlabošanu.
It needs to be reaffirmed that the CFP should promote the modernisation and sustainable development of the fishing industry, safeguarding its socio-economic viability and the sustainability of resources and guaranteeing the supply of fish to the public and food sovereignty and security, the preservation of jobs and improved living conditions for fishermen.
Jāpatur prātā, ka ienākumu straujo sarukumu nozarē izraisa zvejas ierobežojumi un stagnācija/ pirmā pārdevuma cenu kritums, kam seko ražošanas izmaksu straujš kāpums (dīzeļdegviela un benzīns).
It must also be borne in mind that the sharp decline in income in the industry stems from restrictions on fishing activity and the stagnation/fall in first-sale prices, accompanied by the exponential increase in production costs (diesel and petrol).
Zivsaimniecības politikas priekšnoteikums ir daudzu sociālo, vides un ekonomisko aspektu ievērošana, kas prasa integrētu un saskaņotu pieeju, nevis mākslīgi radītu redzējumu, it īpaši a priori nosakot definīciju jebkurai prioritāšu hierarhijai.
Fisheries policy presupposes that account is taken of a multitude of dimensions – social, environmental and economic – which requires an integrated and balanced approach that is incompatible with a superimposed vision, in particular through the a priori definition of any hierarchy of priorities.
Tas nozīmē, ka zivsaimniecības politika nav pakārtojama citiem Kopienas politikas virzieniem, bet, gluži pretēji, šo citu politikas virzienu uzdevums ir integrēt zivsaimniecības politikas mērķus un nodrošināt to izpildi.
This means that it must not be subordinate to other Community policies and that, on the contrary, these other policies must safeguard and integrate the objectives of fisheries policy.
Zivsaimniecības politikas pamatā jābūt pieņēmumam, ka zvejniecības kopienu labklājība un ekosistēmu ilgtspējība ir savstarpēji atkarīgas, un zvejniecības kopienas ir šīs ekosistēmas neatņemama sastāvdaļa, jo īpaši atzīstot piekrastes sīkzvejas un nerūpnieciskās zvejas īpašās iezīmes un nozīmi.
A policy for fisheries must start from the assumption of an interdependence between the welfare of fishing communities and the sustainability of ecosystems, of which they are an integral part, in particular by recognising the specific features and importance of small-scale inshore fishing and artisanal fishing.
Ekosistēmiskas pieejas īstenošanā jūras vides pārvaldībā vajadzīga starpdisciplināra un starpnozaru saikne starp pasākumiem un politikas virzieniem, kas ietekmē jūras ekosistēmas, tālu pārsniedzot tās, kuras pieņemtas zivsaimniecības jomā un bez kurām nebūtu iespējams sasniegt šai pieejai noteiktos mērķus.
The application of an ecosystem approach to marine management necessarily requires multidisciplinary and intersectoral action between the various measures and policies that have an impact on marine ecosystems – going far beyond and upstream of those adopted in the area of fisheries – without which it will be impossible to achieve the objectives set for this approach.
Tāpat arī jāatzīst, ka pastāv būtiskas atšķirības starp dažādām jūras teritorijām un resursiem tajās, starp zvejas flotēm un izmantotajiem zvejas rīkiem un to ietekmi uz ekosistēmām, tāpēc zivsaimniecības pārvaldībā jāveic daudzveidīgi, konkrēti un katram gadījumam atbilstīgi pasākumi, vajadzības gadījumā kompensējot zvejniekiem šo pasākumu izraisītās sociāli ekonomiskās sekas.
It must also be recognised that there are significant differences between the various marine areas and the resources that occur in each of them, between the various fleets and gear used and between their respective impact on ecosystems, which requires fisheries management measures that are diversified, specific and adapted to each case, with fishermen being compensated for their socio-economic consequences where necessary.
Tā kā zvejniecībā izmanto pašatjaunojošos resursus, pirmais un galvenais zivsaimniecības pārvaldes uzdevums ir (tieši vai netieši) kontrolēt kopējo zvejas piepūli, lai garantētu maksimāli pieļaujamo pastāvīgo nozveju.
Since fishing is an activity that exploits a self-renewable resource, the first and principal task of fisheries management is (directly or indirectly) to control total fishing effort in such a way as to guarantee the maximum sustainable catch.
Pašreizējie zivsaimniecības pārvaldības instrumenti, kas pamatojas uz kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), līdz šim tika uzskatīti par labāko līdzekli zvejas piepūles kontrolei tā, ka tie tieši ietekmē nozveju un netieši ietekmē zvejas piepūli.
The existing fisheries management instruments, based on total allowable catches (TACs) have until now been identified as the best means of controlling total effort, to the extent that they have a direct impact on catches and an indirect impact on fishing effort.
Saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu kopējās pieļaujamās nozvejas sadalījums starp zvejas flotēm un zvejas rīkiem ietilpst katras dalībvalsts kompetencē.
The distribution of TACs by fleets and fishing gear, within the framework of respect for the principle of relative stability, falls within the exclusive competence of each Member State.
Ir svarīgi, lai dalībvalstis īstenotu suverenitāti savā teritorijā, tostarp 12 jūdžu teritoriālo ūdeņu zonā — ko var paplašināt atkarībā no to īpašiem ģeogrāfiskiem raksturlielumiem — rezervējot pieeju valsts flotēm, neskarot dalībvalstu savstarpējos nolīgumus.
It is vital that the Member States should exercise their sovereignty over their territory, including the 12 miles of territorial waters – which might be extended depending on their particular geographical characteristics – reserving access for their national fleets, without prejudice to agreements signed between States.
Tāpat ir arī būtiski, lai teritoriju, kas atbilst attālāko reģionu EEZ, pastāvīgi uzskatītu par „ekskluzīvas piekļuves zonu”, tādējādi nodrošinot jūras ekosistēmu ilgtspējību, zvejas darbības un attiecīgo vietējo zvejniecības kopienu pastāvēšanu.
Likewise, it is crucial for the area corresponding to the EEZs of the outermost regions to be considered an ‘exclusive access zone’ on a permanent basis, in order to guarantee the sustainability of marine ecosystems, fishing activity and the respective local communities.
Šajā sakarībā pastāv bažas par priekšlikumiem attiecībā uz pieeju resursiem, kuru mērķis ir veicināt individuāli nododamu kvotu sistēmu, kas varētu radīt sekas saistībā ar zvejas darbību koncentrēšanu un zvejas tiesību individuālu piešķiršanu.
In this context, there is some concern at proposals regarding access to resources that aim to promote a system of transferable individual quotas, which would have consequences in terms of the concentration of fishing activity and the individual appropriation of fishing rights.
Attiecībā uz zvejas piepūli jāuzsver, ka tā nav nosakāma pēc vienota parauga, bet gan ņemot vērā flotu un zvejas rīku daudzveidību, izmantotās zvejas metodes un sugu dažādību.
With regard to fishing effort, it should be stressed that effort should not be measured in a uniform way but that account should be taken of the diversity of fleets and gear and the fishing methods used, and the diversity of species.
Attiecībā uz teritoriālajiem ierobežojumiem (slēgtas vai aizsargājamas teritorijas, piemēram, aizsargājamas jūras teritorijas), ir jāuzsver, ka to atbalstam vajadzīgs starpdisciplinārs zinātnisks pamatojums.
As regards area restrictions (closed or protected areas such as protected marine areas), it is important to stress that these require a multidisciplinary scientific basis to support them.
Tāpat arī jānorāda, ka nepiemērota un nepamatota ir tāda politika, kas veicina zvejas kuģu neselektīvu nodošanu lūžņos, kur netiek ņemtas vērā zvejas flotes īpatnības, resursi, katras dalībvalsts patēriņa vajadzības un sociāli ekonomiskā ietekme.
It should also be pointed out that a policy that encourages the indiscriminate scrapping of vessels, that takes no account of the specific features of fleets, resources, needs as regards consumption in each Member State and the socio-economic impact, is inappropriate and unjustified.
Tādēļ jāveic zinātniski aprēķini, lai noteiktu, vai kāda un kura no flotēm ir pārāk liela un kuri resursi ir pārmērīgi iztērēti.
It is therefore necessary to draw up scientific estimates to establish whether and which fleets are over-large and which resources are over-exploited.
Visbeidzot, vēlreiz jāuzsver, ka saskaņā ar KZP ir ļoti svarīgi iesaistīt zivsaimniecības nozari dažādu pasākumu īstenošanā un novērtēšanā.
Finally, it is stressed once again that it is crucial to involve the fishing industry in the shaping, implementation and assessment of the various measures under the CFP.
par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas)
on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009 as modified by the Council (all sections)
un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstulēm Nr. 1/2009 (SEC(2008)2435 – 13702/2008 – C6-0344/2008), Nr. 2/2009 (SEC (2008)2707 – 16259/2008 – C6-0458/2008) un Nr. 3/2009 (SEC(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008)
and Letters of amendment Nos 1/2009 (SEC(2008)2435 - 13702/2008 - C6-0344/2008), 2/2009 (SEC (2008)2707 - 16259/2008 - C6-0458/2008) and 3/2009 (SEC(2008)2840 - 16260/2008 - C6-0459/2008) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009
Jutta Haug (III iedaļa – Komisija)
Jutta Haug (Section III – Commission)
–...Budžeta komitejas 2008. gada 2. un 4. decembra sanāksmēs pieņemtie lēmumi par grozījumu projektiem vispārējā budžeta projekta I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļā
–...Decisions taken by the Committee on Budgets at its meetings of 2 and 4 December 2008 on the draft amendments to Sections I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII and IX of the draft general budget
par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas) (16257/2008 – C6-0457/2008 – 2008/2026(BUD) ) un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstulēm Nr. 1/2009 ( SEC(2008)2435 – 13702/2008 – C6-0344/2008 ), Nr. 2/2009 (SEC (2008)2707 – 16259/2008 – C6-0458/2008 ) un Nr. 3/2009 ( SEC(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008 )
on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009 as modified by the Council (all sections) (16257/2008 - C6‑0457/2008 – 2008/2026(BUD) ) and Letters of amendment Nos 1/2009 ( SEC(2008)2435 - 13702/2008 - C6-0344/2008 ), 2/2009 ( SEC(2008)2707 - 16259/2008 - C6-0458/2008 ) and 3/2009 ( SEC(2008)2840 - 16260/2008 - C6-0459/2008 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome apstiprināja 2008. gada 17. jūlijā ( C6‑0309/2008 ),
– having regard to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, which the Council established on 17 July 2008 ( C6‑0309/2008 ),
– ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa – Komisija ( C6‑0309/2008 )
– having regard to its resolution of 23 October 2008 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, Section III – Commission ( C6‑0309/2008 )
Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0515 . un Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1/2009 ( SEC(2008)2435 – 13702/2008 – C6-0344/2008 ),
Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0515 . and Letter of amendment No 1/2009 (( SEC(2008)2435 - 13702/2008 - C6-0344/2008 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009,
– ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu: I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ( C6‑0309/2008 )
– having regard to its resolution of 23 October 2008 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, Section I – European Parliament, Section II – Council, Section IV – Court of Justice, Section V – Court of Auditors, Section VI – European Economic and Social Committee, Section VII – Committee of the Regions, Section VIII – European Ombudsman, Section IX – European Data Protection Supervisor ( C6‑0309/2008 )
Šajā dienā pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0516 . ,
Texts adopted of that date, P6_TA (2008)0516. ,
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstules Nr. 2/2009 ( SEC(2008)2707 – 16259/2008 – C6-0458/2008 ) un Nr. 3/2009 ( SEC(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008 ),
– having regard to Letters of amendment Nos 2/2009 ( SEC(2008)2707 - 16259/2008 - C6-0458/2008 ) and 3/2009 ( SEC(2008)2840 - 16260/2008 - C6-0459/2008 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009,
– ņemot vērā 2008. gada 23. oktobrī pieņemtos grozījumus un ierosinātos labojumus vispārējā budžeta projektā
– having regard to its amendments and proposed modifications of 23 October 2008 to the draft general budget
Šajā dienā pieņemtie teksti, pielikums. ,
Texts adopted of that date, Annex. ,
– ņemot vērā Padomes labojumus Parlamenta pieņemtajos vispārējā budžeta projekta grozījumos un ierosinātajos labojumos (16257/2008 – C6-0457/2008 ),
– having regard to the Council's modifications to the amendments and proposed modifications adopted by Parliament to the draft general budget (16257/2008 - C6‑0457/2008 ),
– ņemot vērā 2008. gada 21. novembra budžeta saskaņošanas sanāksmes rezultātus, tostarp šīs rezolūcijas pielikumā iekļautās deklarācijas;
– having regard to the results of the budget conciliation meeting of 21 November 2008, including the declarations annexed to this resolution,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6-0486/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0486/2008 ),
Galvenie jautājumi: saskaņošanas rezultāts, kopējās summas un grozījumu vēstules
Key issues ‑ outcome of the conciliation, overall figures and amending letters
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0174 un rezolūcijā par budžeta struktūru un prioritātēm 2009. gadam
Texts adopted, P6_TA(2008)0174 . and on the budgetary framework and priorities for 2009
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0175 un tālāk izstrādātas 2008. gada 8. jūlija rezolūcijā par 2009. gada budžetu — pirmās pārdomas par 2009. gada provizoriskā budžeta projektu un saskaņošanas pilnvarām, III iedaļa — Komisija
Texts adopted, P6_TA(2008)0175 . and then further developed in its resolution of 8 July 2008 on the 2009 budget: First reflections on the 2009 Preliminary Draft Budget and mandate for the conciliation, Section III ‑ Commission
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0335 ; uzsver, ka politiskās prioritātes, kas galīgajā variantā noteiktas 2008. gada 23. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija
Texts adopted, P6_TA(2008)0335 . ; stresses that these political priorities, as finally expressed in its resolution of 23 October 2008 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, Section III ‑ Commission
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0515 . , veidoja pamatprincipus 2009. gada budžeta saskaņošanai starp Parlamentu un Padomi;
Texts adopted, P6_TA(2008)0515 . , were the guiding principles for its approach to the budgetary conciliation with Council for Budget 2009;
3. pieņem zināšanai Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu Eiropadomei „Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” (COM(2008) 800 galīgā redakcija) un:
Takes note of the Commission's Communication of 26 November 2008 to the European Council, entitled "A European Economic Recovery Plan" (COM(2008) 800 final) and:
– norāda — ja šo plānu apstiprinās, tas ievērojami ietekmēs 2009. gada budžetu, un prasa Komisijai precīzāk paskaidrot šo ietekmi, sniedzot Eiropas Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm sīkāku informāciju par priekšlikuma darbības jomu un konkrētus skaitļus saistībā ar tā īstenošanu, it īpaši finanšu plānojumu;
- points out that this plan, if approved, will have a significant impact on Budget 2009 and requests the Commission to further clarify this impact by providing the European Parliament, as one arm of the budgetary authority, with further details on the scope of its proposal and concrete figures relating to its implementation particularly in respect of the financial programming;
– apņemas novērtēt, kā tas ietekmēs budžetu, un atkārto saskaņošanas sanāksmē apstiprināto Parlamenta un Padomes apņemšanos reaģēt uz pašreizējo ekonomisko krīzi, piešķirot pienācīgus finanšu līdzekļus;
- undertakes to analyse the related budgetary implications and reiterates the commitment of Parliament and of the Council, as stated at the conciliation meeting, to respond with the appropriate financial means to the current economic crisis;
– aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku regulāri sniegt ziņojumus par ekonomiskās krīzes novēršanas pasākumiem;
- invites the Commission and the European Investment Bank to report regularly on their activities to combat the economic crisis;
6. atbalsta 2009. gada PBP grozījumu vēstuli Nr. 1, it īpaši tādēļ, ka tā, šķiet, reālistiskāk nekā PBP atspoguļo vajadzības 4. izdevumu kategorijā; pieņem zināšanai grozījumu vēstuli Nr. 2/2009, ar kuru kā parasti atjaunina summas, uz kurām pamatojas lauksaimniecības izdevumu tāme PBP; pieņem zināšanai grozījumu vēstuli Nr. 3/2009, kuras mērķis ir Padomes budžetā segt izmaksas (EUR 1,06 miljonus) par darba grupu, ko izveidoja 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes sanāksmē;
Supports Letter of amendment No 1 to the preliminary draft budget (PDB) 2009, in particular as it seems to give a slightly more realistic picture of needs in heading 4 than the PDB; takes note of Letter of amendment No 2/2009 in its traditional aspects of updating the figures underlying the estimate of agricultural expenditure in the PDB; takes note of Letter of amendment No 3/2009 aiming at covering ‑ within Council's budget ‑ the cost (EUR 1,06 million) of the reflection group set up by the European Council on 15-16 October 2008;
8. var apstiprināt maksājumu apjomu, kas ir daļa no kopējās paketes un par ko 2008. gada 21. novembra saskaņošanas sanāksmē panākta vienošanās ar Padomi, tomēr atkārtoti pauž aizvien lielākas bažas par maksājumu nelielo apjomu un līdz ar to augošo atšķirību starp saistību un maksājumu summām, kas 2009. gadā būs nepieredzēti liela; norāda — pastāv zināms risks, ka turpmākajos gados budžets var kļūt neizpildāms, ja šāda virzība netiks pārtraukta; atgādina, ka nesamaksāto saistību ( reste à liquider ( RAL )) kopējais apjoms jau 2007. gadā bija EUR 139 000 miljoni;
Can accept the level of payments agreed with Council as part of the overall package at the conciliation meeting of 21 November 2008, but nevertheless reiterates its growing serious concern about the low payments and the subsequent disparity between the level of commitments and payments, which will reach an unprecedented extent in 2009; points out that there is some danger of future budgets becoming unrealistic if this development should not be halted; recalls that overall unpaid commitments (reste à liquider ‑ RAL) reached an amount of EUR 139 000 million already in 2007;
10. tādēļ uzskata par ļoti svarīgu, lai ar budžeta grozījumu starpniecību uzreiz būtu pieejamas lielākas maksājumu apropriācijas, ja 2009. gada budžetā iekļautās summas izrādītos nepietiekamas, un uzsver saskaņošanas sanāksmē pieņemtajā attiecīgajā kopīgajā deklarācijā pausto visu trīs iestāžu apņemšanos šajā jautājumā;
Attaches crucial importance, therefore, to the ready availability of higher payment appropriations through amending budgets, if those entered in Budget 2009 should prove insufficient, and highlights the commitments made in respect of this by the three institutions in the relevant joint declaration as agreed in the conciliation meeting;