natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ombuds turpināja uzlabot iedzīvotājiem un iespējamo sūdzību iesniedzējiem paredzētās informācijas kvalitāti, kas viņiem ir paredzēta Kopienu tiesībās, it īpaši viņš to darīja ar Eiropas ombudu tīkla palīdzību.
The Ombudsman has continued his efforts to improve the quality of information provided to citizens and potential complainants concerning their rights under EU law, especially through the European Network of Ombudsmen.
Šajā tīklā, kura dalībniece ir arī Lūgumrakstu komiteja, ir savienoti 94 biroji 32 valstīs.
The Network, which includes the Committee on Petitions, consists of roughly 94 offices in 32 countries.
Viens no tīkla mērķiem ir sekmēt sūdzību ātru nosūtīšanu Ombudam vai līdzīgai iestādei, kurai tās ir piekritīgas.
One of the purposes of the Network is to facilitate the rapid transfer of complaints to the competent ombudsman or similar body.
Ombuds 977 lietās, kuras viņš skatīja 2009. gadā, sev adresēto sūdzību nosūtīja kādam no Eiropas ombudu tīkla dalībniekiem — viņš ieteica 792 sūdzību iesniedzējiem vērsties pie valsts vai reģionālā līmeņa ombuda un 185 sūdzību iesniedzējiem ir norādīts, ka piekritīgā iestāde ir Lūgumrakstu komiteja.
In 977 cases handled in 2009, the Ombudsman forwarded the complaint which had been referred to him to a member of the European Network: he advised 792 complainants to turn to a national or regional ombudsman, and 185 complainants were referred to the Committee on Petitions.
Dažos gadījumos Ombuds par labāku uzskata sūdzību nosūtīt Komisijai vai SOLVIT — Komisijas izveidotam tīklam, kas palīdz personām, kuras, cenšoties panākt savu tiesību ievērošanu Savienības iekšējā tirgū, atduras pret šķēršļiem.
In some cases, the Ombudsman considers it appropriate to transfer the complaint to the Commission or to SOLVIT, a network set up by the Commission to help people who face obstacles when trying to exercise their rights in the Union’s internal market.
Ombuda sadarbības saites ar Europe Direct ir kļuvušas ciešākas.
The Ombudsman also stepped up his cooperation with Europe Direct.
Ombuds, izmantojot visas iespējas panākt mierizlīguma risinājumus un vairāk ierosinot pārbaudes pēc savas iniciatīvas nolūkā konstatēt problēmas un veicināt paraugpraksi, strādā, lai ES iestāžu un struktūru darbības pamatā būtu iedzīvotājs.
The Ombudsman strives to make certain that the EU institutions and bodies adopt a citizen-centred approach in all their activities, by seeking every opportunity to achieve friendly solutions to complaints and by launching more inquiries on his own initiative in order to identify problems and encourage best practice.
Šim nolūkam Ombuds turpina attīstīt sakarus ar ES iestāžu un struktūru locekļiem un amatpersonām, lai Kopienas pārvaldē veicinātu pakalpojuma kultūru.
To promote this goal he continues to develop contacts with the Members and officials in the EU institutions and bodies with a view to promoting the culture of service within the EU administration.
Apzinoties, cik svarīgi ir nodrošināt personām, kurām saskarē ar Kopienas pārvaldi rodas problēmas, informāciju par viņu tiesībām vērsties pie Ombuda, Ombuds un viņa līdzstrādnieki 2009. gadā uzstājās ar 145 referātiem konferencēs, semināros un sanāksmēs.
In the light of the importance of ensuring that those who might have problems with the EU administration know about their right to complain to the Ombudsman, 145 presentations were made by the Ombudsman and his staff at conferences, seminars and meetings during 2009.
Ombuds ir arī devies uz Kipru, Slovākiju, Čehijas Republiku, Somiju, Igauniju un Itāliju, lai informētu šo valstu iedzīvotājus par Ombuda funkcijām.
The Ombudsman also made information visits to Cyprus, Slovakia, the Czech Republic, Finland, Estonia and Italy with a view to promoting awareness of his role in these countries.
Ombuda tīkls regulāri publicē apkārtrakstu un tīkla dalībniekiem ir izveidojis elektronisku diskusiju forumu.
The Ombudsman’s network regularly publishes a newsletter and has established an electronic discussion forum for its members.
Divas no interesantākajām 2009. gadā sagatavotām un izplatītām publikācijām ir „Pārskats” un jaunais apkopojošais dokuments „Kopsavilkums 2008”.
Amongst the particularly interesting publications produced and distributed in 2009 were the Annual Report and the new ‘2008 Overview’.
Ombuda jaunā interneta vietne sāka darboties 2009. gada 5. janvārī un to regulāri atjaunina.
The Ombudsman’s new website, launched on 5 January 2009, is regularly updated.
Šis nesenais, iedzīvotājiem domātais pakalpojums nemitīgi attīstās.
This new service to citizens is constantly evolving.
Ir jāuzsver interaktīvā ceļveža īpašā nozīme, kura izveides mērķis ir palīdzēt iedzīvotājam atrast vispiemērotāko iestādi, kas varētu izskatīt viņa sūdzību; ar šā ceļveža palīdzību 2009. gadā 26 000 cilvēku saņēma atbildes.
Of particular interest is the interactive guide, whose purpose is to help members of the public to identify the most appropriate institution to complain to; in 2009, 26 000 people received replies using the interactive guide.
Lielākā daļa interneta vietnes apmeklētāju bija no Spānijas, kurai seko Itālija, Vācija, Francija un Beļģija.
The country from which the largest number of visitors to the website come is Spain, followed by Italy, Germany, France and Belgium.
Lūgumrakstu komiteja mudina Ombudu turpināt sadarbību ar iestādēm, lai veicinātu labu pārvaldību un pakalpojumu kultūru un intensificētu informēšanas darbu, tādējādi nodrošinot, ka iespējamie Ombuda pakalpojumu izmantotāji zina, kāda procedūra ir jāievēro.
The Committee on Petitions encourages the Ombudsman to continue to work with the institutions to promote good administration and service culture and to increase the communication efforts, so that citizens who might need to make use of his services are properly informed of how to do so.
Lūgumrakstu komiteja vēlas, lai Ombuds veicinātu lietu atrisinājumu mierizlīguma ceļā.
The Committee on Petitions encourages the Ombudsman to seek amicable solutions to cases.
Tas nozīmē, ka pieaug vēlme Ombudam nosūtītās sūdzības uzskatīt par iespēju izlabot kļūdas un apliecina iestāžu vēlmi sadarboties ar Ombudu.
This reflects a growing willingness to regard complaints made to the Ombudsman as an opportunity to correct mistakes and shows that the institutions are willing to cooperate with the Ombudsman.
Lūgumrakstu komiteja mudina Ombudu izmantot savas pilnvaras uzsākt pārbaudes pēc savas iniciatīvas, lai risinātu iestādēs konstatētas sistēmiska rakstura problēmas, kā viņš to darīja 2009. gadā, vēršoties pret pārredzamības trūkumu un atteikumu sniegt informāciju.
The Committee on Petitions encourages the Ombudsman to use his own-initiative power to tackle systemic problems within the institutions, as he did in 2009 regarding a lack of transparency and refusal to provide information.
Paužot atbalstu Ombudam, Eiropas Parlaments un parlamentārā Lūgumrakstu komiteja apliecina uzticību Ombuda darbam un viņa centieniem uzlabot savu darbību, kuru viņš var veikt iedzīvotāju labā, tādējādi vairojot iedzīvotāju uzticību Eiropas Savienībai un tās iestādēm un Eiropas Savienības un uzlabojot tās iestāžu tēlu iedzīvotāju acīs.
By supporting the Ombudsman, the European Parliament and its Committee on Petitions have demonstrated their confidence in his work and his efforts to improve the service that he can provide for citizens, thus strengthening their trust in the European Union and its institutions and improving their image of them.
par Eiropas standartizācijas nākotni
on the future of European standardisation
Referents: Edvard Kožušník
Rapporteur: Edvard Kožušník
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas rīkoto publisko uzklausīšanu par Eiropas standartizācijas nākotni, kas notika 2010. gada 23. jūnijā,
– having regard to the public hearing on the future of European standardisation held by its Committee on the Internal Market and Consumer Protection on 23 June 2010,
– ņemot vērā atbildes saistībā ar Komisijas publisko apspriešanos par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu, kas notika no 2010. gada 23. marta līdz 21. maijam,
– having regard to the responses to the Commission’s public consultation on the review of the European standardisation system (held from 23 March to 21 May 2010),
– ņemot vērā Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta veikto ietekmes novērtējumu „standartizācijas paketei” (2010. gada 9. marts),
– having regard to the impact assessment study on the ‘Standardisation Package’ carried out for the Commission Directorate-General for Enterprise and Industry (9 March 2010),
– ņemot vērā Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanas speciālistu grupas (EXPRESS) ziņojumu „Standartizācija konkurētspējīgai un inovatīvai Eiropai — redzējums 2020. gadam” (2010. gada februāris),
– having regard to the report of the Expert Panel for the Review of the European Standardisation System (EXPRESS) entitled ‘Standardisation for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020’ (February 2010),
– ņemot vērā profesora Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,
– having regard to Professor Mario Monti’s report of 9 May 2010 to the President of the Commission entitled ‘A New Strategy for the Single Market’,
– ņemot vērā Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejas (CENELEC) pasūtīto pētījumu par MVU piekļuves iespējām Eiropas standartizācijai ar nosaukumu „Iespējas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem gūt lielāku labumu no standartiem un iesaistīšanās standartizācijā” (2009. gada augusts),
– having regard to the study on SME access to European standardisation, entitled ‘Enabling small and medium-sized enterprises to achieve greater benefit from standards and from involvement in standardisation’, commissioned by the European Committee for Standardisation (CEN) and the European Committee for Electrotechnical Standardisation (CENELEC) (August 2009),
– ņemot vērā Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta veikto ietekmes pētījumu par piekļuves iespējām standartizācijai (2010. gada 10. marts),
– having regard to the study on access to standardisation carried out for the Commission Directorate-General for Enterprise and Industry (10 March 2009),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra ziņojumu par Direktīvas 98/34/EK darbību 2006.–2008. gadā ( COM(2009)0690 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2009)1704 ),
– having regard to the Commission report of 21 December 2009 on the operation of Directive 98/34/EC from 2006 to 2008 ( COM(2009)0690 ) and to the accompanying Commission staff working document ( SEC(2009)1704 ),
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. septembra secinājumus par standartizāciju un inovāciju,
– having regard to the Council conclusions of 25 September 2008 on standardisation and innovation,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu „Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts „Small Business Act” COM(2008)0394 ),
– having regard to the Commission communication of 25 June 2008 entitled ‘Think Small First’ - A ‘Small Business Act’ for Europe’ ( COM(2008)0394 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu par standartizācijas ieguldījuma inovācijā palielināšanu Eiropā ( COM(2008)0133 ),
– having regard to the Commission communication of 11 March 2008 entitled ‘Towards an increased contribution from standardisation to innovation in Europe’ ( COM(2008)0133 ),
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 18. oktobra paziņojumu par Eiropas standartizācijas nozīmi Eiropas politikā un tiesību aktos ( COM(2004)0674 ) un no tā izrietošo Komisijas dienestu darba dokumentu „Eiropas standartizācijas problēmas”,
– having regard to the Commission communication of 18 October 2004 on the role of European standardisation in the framework of European policies and legislation ( COM(2004)0674 ) and the accompanying Commission staff working document entitled ‘The challenges for European standardisation’,
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 25. februāra paziņojumu „Vides aspektu integrācija Eiropas standartizācijā ( COM(2004)0130 ),
– having regard to the Commission communication of 25 February 2004 entitled ‘Integration of Environmental Aspects into European Standardisation’ ( COM(2004)0130 ),
– ņemot vērā 2001. gada 26. jūlija Komisijas dienestu darba dokumentu par Eiropas politikas principiem attiecībā uz starptautisko standartizāciju ( SEC(2001)1296 ),
– having regard to the Commission staff working document of 26 July 2001 on ‘European Policy Principles on International Standardisation’ ( SEC(2001)1296 ),
– ņemot vērā Komisijas 1999. gada 12. februāra ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros
– having regard to its resolution of 12 February 1999 on the Commission report on efficiency and accountability in European standardisation under the New Approach
– ņemot vērā Komisijas 1998. gada 13. maija ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros ( COM(1998)0291 ),
– having regard to the Commission report of 13 May 1998 on efficiency and accountability in European standardisation under the New Approach ( COM(1998)0291 ),
OV L 204, 21.7.1998., 37.-48. lpp. ,
OJ L 204, 21.7.1998, pp. 37-48. ,
– ņemot vērā Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā
– having regard to Council Decision 87/95/EEC of 22 December 1986 on standardisation in the field of information technology and telecommunications
OV L 36, 7.2.1987., 31. – 37. lpp. ,
OJ L 36, 7.2.1987, pp. 31-37. ,
– ņemot vērā 1991. gada jūnijā Vīnē noslēgto nolīgumu par tehnisko sadarbību starp ISO un CEN un 1996. gada septembrī Drēzdenē noslēgto nolīgumu par apmaiņu ar tehniskajiem datiem starp CENELEC un IEC ,
– having regard to the June 1991 Vienna Agreement on technical cooperation between ISO and CEN and to the September 1996 Dresden Agreement on exchanges of technical data between CENELEC and the IEC,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A7‑0276/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0276/2010 ),
A. tā kā Eiropas standartizācijas sistēmai ir bijusi galvenā loma vienotā tirgus darbībā, īpaši izmantojot standartus svarīgākajās jaunajā likumdošanas sistēmā iestrādātās „jaunās pieejas” tiesību aktu jomās;
A. whereas the European standardisation system has been a central element in the delivery of the single market, in particular through the use of standards in key legislative areas under the ‘New Approach’, integrated into the ‘New Legislative Framework’,
B. tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums ir veicinājis Eiropas standartizācijas panākumus, ļaujot izveidot Eiropas standartus, kas ir vajadzīgi visiem tautsaimniecībā iesaistītajiem, lai nodrošinātu netraucētu iekšējā tirgus darbību, atvieglotu tirdzniecību un piekļuvi tirgum un sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju;
B. whereas the current legal framework has contributed to the success of European standardisation, enabling the development of European standards which are needed by all economic actors in order to ensure the smooth functioning of the internal market, facilitate world trade and market access and boost sustainable growth and competitiveness,
C. tā kā Eiropas standartizācijas sistēma ir ārkārtīgi svarīga, reaģējot uz aizvien lielāko pieprasījumu Eiropas politikā un tiesību aktos pēc tādiem standartiem, ar kuriem ir iespējams nodrošināt ražojumu drošumu, pieejamību, inovācijas, savietojamību un vides aizsardzību;
C. whereas the European standardisation system plays a key role in responding to the increasing need, in European policy and legislation, for standards capable of ensuring product safety, accessibility, innovation, interoperability and environmental protection,
D. tā kā M. Monti ziņojumā par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum ir uzsvērts, ka Eiropas standartizācijas process ir jāpārskata, saglabājot pašreizējās sistēmas priekšrocības un panākot līdzsvaru starp Eiropas dimensiju un dalībvalstu līmeni;
D. whereas principle VII of the ‘Small Business Act’ underlines the importance of promoting SME participation and defence of SMEs' interests in standardisation,
E. tā kā Eiropas standartu izstrāde sekmē pamatmērķa sasniegšanu — globālo standartu izveidi;
E. whereas the development of European standards contributes to the development of global standards,
F. tā kā mūsdienīga un elastīga Eiropas standartizācijas sistēma ir būtiski svarīga mērķtiecīgas un modernizētas Eiropas ražošanas politikas īstenošanai;
F. whereas a modern and flexible European standardisation system is a crucial component for an ambitious and renewed European industrial policy,
G. tā kā Eiropas standartizācija darbojas globālā ekosistēmā, ir dažādos veidos ar to saistīta un balstās uz specifiskām struktūrām un noteiktām standartu izstrādes procedūrām, kuras īsteno CEN un CENELEC , balstoties uz valstu delegāciju principu, un ETSI, balstoties uz tiešas dalības principu;
G. whereas European standardisation operates within – and in various relations to – the global ecosystem and relies on specific structures and a dedicated set of processes for standards development as implemented by CEN and CENELEC on the basis of the national delegation principle and by the European Telecom Standards Institute (ETSI) on the basis of direct membership,
H. tā kā M. Monti ziņojumā par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum ir apstiprināts, ka standartizācija ir būtiski svarīga vienotā tirgus pārvaldībai un uzsvērts, ka Eiropas standartizācijas process ir jāpārskata, saglabājot pašreizējās sistēmas priekšrocības un panākot līdzsvaru starp Eiropas dimensiju un dalībvalstu līmeni;
H. whereas the Monti report on a new strategy for the single market affirms that standardisation is key for the governance of the single market and emphasises that it is necessary to review the European standards process, maintaining the benefits of the current system and striking the right balance between the European and national dimensions,
I. tā kā, lai reaģētu uz uzņēmēju un patērētāju vajadzībām nākotnē un sniegtu maksimālu atbalstu valsts un sabiedrības mērķiem, Eiropas standartizācijai ir jāpielāgojas problēmām, kas rodas saistībā ar globalizāciju, klimata pārmaiņām, jaunu ekonomiski ietekmīgu valstu rašanos un tehnoloģiju attīstību,
I. whereas European standardisation – in order to address the future needs of business and consumers and to yield all its potential benefits in support of public and societal objectives – must adapt to the challenges resulting from globalisation, climate change, the emergence of new economic powers and the evolution of technology,
J. tā kā ir vajadzīga stratēģiska pieeja Eiropas standartizācijai un ir jāpārskata pašreizējā sistēma, lai tā arī turpmāk varētu sekmīgi darboties un reaģēt uz nākamās desmitgades vajadzībām, ļaujot Eiropai saglabāt vadošās pozīcijas starptautiskajā standartizācijas sistēmā,
J. whereas it is necessary to develop a strategic approach to European standardisation and review the current system in order for it to remain successful and respond to the needs of the forthcoming decade, thereby allowing Europe to maintain a leading role in the global standardisation system,
3. uzsver, ka Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanai ir jāsekmē Eiropas inovācija un ilgtspējīga attīstība, jāuzlabo Savienības konkurētspēja, jānostiprina tās vieta starptautiskajā tirdzniecībā un jāvairo ES iedzīvotāju labklājība;
Stresses that the review of the European standardisation system must contribute to European innovation and sustainable development, enhance the Union’s competitiveness, strengthen its place in international trade and benefit the welfare of its citizens;
Turpmākā virzība”; aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot svarīgākos Baltajā grāmatā iekļautos ieteikumus, lai nodrošinātu attiecīgos starptautisko IKT standartu izstrādi Eiropas un starptautiskajā standartizācijas sistēmā, lai tos varētu izmantot ES politikā un publiskajos iepirkumos;
Welcomes the Commission white paper on ‘Modernising ICT Standardisation in the EU – The Way Forward’; calls on the Member States and the Commission to implement the key recommendations outlined in the white paper in order to ensure the development, within the European and international standardisation systems, of relevant global ICT standards for implementation and use in EU policies and public procurement;
8. uzskata, ka šos principus varētu papildināt ar citiem elementiem, piemēram, uzturēšanu, pieejamību, kvalitāti, neitralitāti un pārskatatbildību; uzskata, ka visi šie principi jāprecizē un jādefinē un ka jāizveido noteikta uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu to izmantošanu Eiropas un valsts līmeņa standartu izstrādes procedūrās, atbalstot ES politiku un tiesību aktus;
Considers that these principles could be complemented by additional attributes such as maintenance, availability, quality, neutrality and accountability; believes that all those principles need to be further detailed and defined, and that a specific monitoring system must be introduced to ensure their implementation at national and European level in the development of standards in support of EU policies and legislation;
11. norāda, ka, neraugoties uz to, ka standarti ir veicinājuši vērā ņemamo preču kvalitātes un drošuma uzlabošanos, to pieejamība pakalpojumu jomā nebūt neatbilst šīs nozares ekonomiskajam nozīmīgumam un potenciālam; jo īpaši norāda uz to, ka pēdējos gados šajā nozarē dalībvalstīs pieņemto standartu skaits ievērojami pārsniedz Eiropas standartus;
Points out that, although standards have contributed to a considerable improvement in the quality and safety of goods, their availability in the area of services is far from commensurate with the economic importance and potential of this sector; notes in particular that the number of national standards for services developed in Europe in recent years exceeds by far the equivalent number of European standards developed in the sector;
Pilnvaru piešķiršana Eiropas standartizācijas sistēmai
Empowering the European s tandardisation s ystem
a) vispārēji jautājumi
( a) General points
17. atzīst, ka ir būtiski vienkāršot standartu ieviešanas procedūru; aicina Komisiju sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm meklēt jaunus veidus, kā optimizēt efektīvu Eiropas standartu pieņemšanu;
Recognises the importance of simplifying the procedure for establishing standards; invites the Commission, in collaboration with stakeholders, to find new ways to optimise the effective adoption of European standards;
21. aicina dalībvalstis īstenot saskaņotu standartizācijas politiku un izveidot vienotu nostāju attiecībā uz standartu izmantošanu likumdošanas procesa atbalstam; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES politisko mērķu īstenošanu nepadraud nesaskaņoti standartizācijas pasākumi, konkurence, nevajadzīgi standarti vai pārāk liels skaits sertifikācijas sistēmu;
Calls on Member States to implement a coordinated policy on standardisation and adopt a coherent approach with regard to the use of standards in support of legislation; calls on the Commission to make sure that the achievement of EU policy goals is not put at risk through uncoordinated standardisation efforts, competing or unnecessary standards, or a superfluity of certification schemes;
23. aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kura mērķis ir integrētāka ES standartizācijas sistēma, efektīvāka un rezultatīvāka standartu noteikšana, labāka piekļuve standartizācijai, jo īpaši MVU, stingrāka ES ietekme standartu noteikšanā starptautiskā mērogā un ilgtspējīgāka standartu izstrādes finansēšanas sistēma;
Calls also on the Commission to present an action plan aiming at a more integrated EU standardisation system, more efficient and effective standard-setting, better access to standardisation, in particular for SMEs, a stronger EU role in standard-setting at international level and a more sustainable financing system for the development of standards;