natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ilgtermiņa izaugsmes radītājus faktiski ietekmē virkne uzņēmumu īstermiņa lēmumu par ieguldījumiem, un šie lēmumi ir atkarīgi no ekonomiskās situācijas un iestāžu īstenotās politikas.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Tādējādi laba makroekonomiskā politika var palielināt iespējamos izaugsmes rādītājus un samazināt slogu, ko rada sociālās aizsardzības shēmu finansēšana.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Turklāt demogrāfisko attīstību nosaka pārmaiņas auglības radītājos un migrācijas plūsmā.
In addition, population trends depend on fluctuations in fertility rates and migration flows.
Visbeidzot, šis sociālo izdevumu finansējuma slogs ir atkarīgs no sabiedrības pieprasījuma pēc sabiedriskajām precēm un obligātu maksājumu pieļaujamības līmeņa.
Lastly, the constraints on financing welfare spending depend on society’s demand for public goods and the degree to which compulsory contributions are acceptable.
Šis sabiedrības pieprasījums ir izrādījies nozīmīgs dažās dalībvalstīs un tas agrāk nav kavējis ekonomikas izaugsmi.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
Šobrīd ir atzīta Eiropas sociālā modeļa "sociālās drošības tīklu" nozīme, un tie ir sevišķi noderīgi krīzes laikā.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
Tos var attīstīt un modernizēt, no jauna nosakot to apjomu un finansējuma bāzi.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Valsts parāda problēma ir jāizvirza saistībā ar minēto virkni īstermiņa lēmumu.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
Budžeta deficīts ir vēlams, ja pastāv līdzsvara trūkums starp ietaupījumiem un ieguldījumiem.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Šādos gadījumos valsts politikai ir jācenšas piesaistīt pieejamos ietaupījumus, izmantojot aizņēmumus, lai finansētu ieguldījumu izdevumus.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Šāds līdzsvara trūkums iedīglī pastāvēja jau pirms rezervju krīzes 2008. gada oktobrī; ES izaugsmes rādītāji kļuva negatīvi 2008. gada otrajā pusgadā un kopš desmitgades sākuma eiro zonas izaugsmes rādītāji saglabājās zemāki par iespējamiem rādītājiem.
Such an imbalance was already present in embryonic form well before the onset of the October 2008 cash crisis; the EU experienced negative growth from the second quarter of 2008, and growth in the euro area has remained below its potential rate since the start of the decade.
Lai atjaunotu ieguldījumu veikšanu, dalībvalstīm budžeta politikā ir jāparedz ievērojami ietaupījumi.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Deficīts ir ilgtspējīgs, ja tā finansējums neizraisa spiedienu uz valsts aizņēmuma procentu likmēm vai uz nodokļu maksātāju pleciem netiek uzlikts pārmērīgs slogs.
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Parādu slogs pieaug, ja faktiskās procentu likmes ir lielākas par ekonomiskās izaugsmes rādītājiem.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Tādēļ zemas procentu likmes ir kritērijs, lai noteiktu parādu īstermiņa ilgtspējību.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Dalībvalstu spējas aizņemties ir arī atkarīgas no kredītreitinga aģentūru attieksmes.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Nesenā pieredze liecina, ka tās var nepietiekami novērtēt vai pārvērtēt risku.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
Tās piešķir AAA kredītvērtējumu vienīgi tad, ja valsts, kurai ir parādi, ir maksātspējīga.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Augstāks reitings tiek piešķirts, ja parāds tiek izmantots, lai finansētu deficītu, kas veicina izaugsmi un nodokļu ieņēmumus nākotnē.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Tādēļ ir būtiski, lai Komisija pastāvīgi veiktu pētījumus, kas ļauj novērtēt parādu stāvokli, un sodītu dalībvalstis, kas varētu mēģināt pārvērtēt savu izaugsmi, lai praktizētu slēptu recesīvo deficītu.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.
Noteikt labos un sliktos parādus
Identifying good and bad debt
Saskaņā ar Komisijas ieteikumiem dalībvalstis kopš eiro ieviešanas apņēmās samazināt administratīvos izdevumus un veikt savu pensiju sistēmu reformu.
Following the Commission’s recommendations, when the euro was introduced the Member States undertook to reduce their administrative expenditure and reform their pension systems.
Krīze 2009. gadā ievērojami palielināja deficītu un parādsaistību līmeni visās dalībvalstīs.
The crisis has meant that all the Member States saw their deficits and indebtedness increase significantly in 2009.
Ekonomikas atveseļošanas pasākumi nav vienīgais deficīta palielināšanās iemesls.
The deployment of recovery measures is not the sole reason for their increased deficits.
Ar ievērojamu deficītu var finansēt ekonomikas ekspansiju, kas rada nodokļu ieņēmumus un atjauno līdzsvaru.
A large deficit can finance economic expansion, generating tax revenue and promoting a return to budgetary equilibrium.
Tāds ir Komisijas ierosināto "netradicionālo stimulu" pamatojums.
This is the rationale for the ‘non-conventional’ stimuli recommended by the Commission.
No otras puses, nepareizi vērsti nodokļu stimuli var vāji ietekmēt izaugsmi.
On the other hand, poorly calibrated tax incentives may have a minimal effect on growth.
Slikto parādu slogs gulstas uz mājsaimniecībām, kuras netiecas taupīt, tādējādi nenodrošinot nekādus ieguvumus no parāda.
The burden of bad debt weighs on households with no propensity to save, which service the debt without any return.
Tā kā deficīts galvenokārt skar tās mājsaimniecības, kuras visvairāk ir ietekmējusi krīze, ir būtiski noteikt recesīvo deficītu un to novērst.
Given that deficits weigh most heavily on those households worst hit by the crisis, recessionary deficits must be identified and neutralised as a matter of urgency.
Kā rīkoties attiecībā uz Stabilitātes paktu?
What about the Stability Pact ?
Izstrādājot Māstrihtas līgumu, tika noteikts pieļaujamais deficīts un parādsaistību līmenis, par pamatu ņemot vidējā deficīta un parādsaistību līmeņa aprēķinu Eiropas Monetārās sistēmas valstīs.
When the Maastricht Treaty was drafted, the permissible deficit and debt levels were determined by calculating the average deficit and indebtedness of the countries in the European Monetary System.
Stabilitātes pakta pārskatīšana 2005. gadā netieši noveda pie pretcikliskas makroekonomikas politikas principu pieņemšanas.
The 2005 revised Stability Pact amounts to the implicit adoption of the principles underpinning a counter-cyclical macroeconomic policy.
Šāds princips šķiet īpaši piemērots saistībā ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.
Such principles seem particularly appropriate when it comes to ensuring the long-term sustainability of public finances.
Komisija varētu skaidri nostiprināt šo pretcikliskās pārvaldības noteikumu.
The Commission could explicitly enshrine the rule of counter-cyclical management.
Līdz ar to tai būtu jāizstrādā ieteikumi saskaņā ar šo principu, atturoties no pārāk agru līdzsvara atjaunošanas termiņu noteikšanas.
It should then make sure its recommendations are compatible with that principle, by avoiding setting overly short deadlines for a return to budgetary equilibrium.
Attiecībā uz kritērijiem valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējības noteikšanai ir īpaši pamatoti izmantot strukturālā deficīta rādītāju, kas ir paredzēts ilgtermiņa novērtēšanai, jo tas nosaka valsts finanšu stāvokli neatkarīgi no cikliskās ietekmes.
As regards criteria for measuring the long-term sustainability of public finances, the structural deficit indicator is particularly suitable for a long-term assessment in that it measures the state of public finances irrespective of cyclical effects.
Visbeidzot, var izmantot strukturālo parādsaistību līmeni, piemēram, valsts parāda un aktīvu vai neto parāda un IKP attiecību, lai noteiktu dalībvalstu maksātspējas līmeni.
Lastly, an indicator of structural debt – the ‘government debt-to-assets’ ratio or the ‘net debt-to-GDP’ ratio – could be used to measure the Member States’ solvency.
Atzinumu sagatavoja (*): Sergio Gaetano Cofferati
Rapporteur (*): Sergio Gaetano Cofferati
2. uzsver, ka pašreizējā ekonomikas atveseļošanās vēl aizvien ir trausla un ka bezdarbs turpina palielināties lielākajā daļā dalībvalstu, kas jo īpaši skar jaunus cilvēkus; ir pārliecināts, ka nevar paziņot par ekonomikas krīzes beigām, iekams ievērojami un noturīgi nesamazināsies bezdarbs, un uzsver, ka Eiropas turīgās valstis ir parādījušas savu vērtību, nodrošinot stabilitāti un veicinot atveseļošanos;
Underlines that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
Krīzes novēršanas stratēģijas sociālais un nodarbinātības aspekts
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
5. atzīmē, ka turpmākajās desmitgadēs prognozētā sabiedrības novecošanās ES valstīm rada nepieredzētu problēmu; tāpēc pretkrīzes pasākumiem principā nevajadzētu radīt ilgtermiņa sekas attiecībā uz publiskajām finansēm un pārslogot nākamās paaudzes ar pašreizējo parādu atmaksāšanu;
Notes that the population ageing foreseen in the coming decades poses an unprecedented challenge for the EU countries; therefore the anti-crisis measures should not, in principle, cause long-term consequences for public finances and overburden future generations with repayment of the current debts;
Demogrāfisko izmaiņu ietekme un nodarbinātības stratēģija
The impact of demographic change and the employment strategy
Sociālās aizsardzības sistēmas ilgtspēja
The sustainability of social protection systems
11. atgādina, ka obligāto pensiju shēmu līdzsvars ir atkarīgs ne tikai no iedzīvotāju skaita izmaiņām, bet arī no to strādājošo produktivitātes, kas ietekmē potenciālo izaugsmes rādītāju, kā arī no IKP daļas, kas paredzēta šo shēmu finansēšanai;
Recalls that the long-term equilibrium of compulsory pension schemes depends not only on population developments but also on the productivity of those in work, who influence the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
13. uzsver, ka ilgtermiņā netiešās pensiju saistības ir viena no lielākajām kopējā valsts parāda daļām un ka dalībvalstīm ir regulāri jāpublicē informācija par to netiešajām pensiju saistībām, ievērojot kopīgi saskaņotu metodoloģiju;
Underlines that, in the long term, implicit pension liabilities are one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos
on long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Atzinumu sagatavoja: Ivailo Kalfin
Rapporteur: Ivailo Kalfin
A. tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts, lai gan to pārskatīja 2005. gadā, izrādījās nepietiekams, lai novērstu pašreizējo krīzi,
A. whereas the Stability and Growth Pact (SGP), despite its revision in 2005, did not suffice to prevent the current crisis,
B. tā kā valsts finanšu ilgtspējība ir ne vien īpaši svarīga Eiropai kopumā, bet arī konkrēti Eiropas Savienības budžetam,
B. whereas sustainability of public finances is not only crucial for Europe as a whole but, also, for the budget of the European Union specifically,
C. tā kā, lai gan Eiropas Savienības budžets ir ierobežots līdz aptuveni 1 % no Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI), uz to ir arī jāattiecina ilgtspējības vispārējie principi un hipotēzes;
C. whereas, although the budget of the European Union is currently limited to approximately 1% of total European GNI, the general principles and underlying assumptions of 'sustainability' should also apply to it,
8. uzskata, ka par valsts parāda novērtēšanu, kas ir uzdevums, kuru pareizāk būtu veikt, izveidojot mehānismu šādu parādu patiesā apjoma papildu novērtēšanai, palielinot Eurostat nozīmi un sniedzot ticamus datus, nevajadzētu atbildēt kredītreitinga aģentūrām vien;
Takes the view that credit-rating agencies alone should not be responsible for rating sovereign debt, a task which would be more effectively achieved through creating a mechanism for an additional assessment of the fair value of such debts and through increasing the role of Eurostat in providing reliable data;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz to, kā novērst, ka legālas piegādes ķēdē nonāk zāles, kas saistībā ar identitāti, ražošanas vēsturi vai avotu ir viltotas
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
Referente: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias
Izmaiņas, kas ar Parlamenta grozījumiem izdarītas akta projektā, ir iezīmētas treknā slīprakstā .
In amendments by Parliament, amendedments to the draft act are highlighted in bold italics .
Teksta iezīmējums parastā slīprakstā tehniskajiem dienestiem norāda tās akta projekta daļas, kurās ierosināti labojumi, lai sagatavotu galīgo teksta redakciju (piemēram, nepārprotami kļūdainas teksta daļas vai to izlaidumi kādā no valodām).
Highlighting in normal italics is an indication for the relevant departments showing parts of the draft act which may regquire correction when the final text is prepared - for instance, obvious errors or omissions in a language version).
Informācijas bloka, ko ievieto pirms katra grozījuma attiecībā uz spēkā esošu aktu, kuru plānots grozīt ar attiecīgo akta projektu, trešajā un ceturtajā rindā attiecīgi norāda spēkā esošo aktu un tā atbilstīgo teksta vienību.
The heading for any amendment to an existing act that the draft act seeks to amend includes a third line identifying the existing act and a fourth line identifying the provision in the that act that Parliament wishes to amend.
Daļas, kas tiek pārņemtas no tādas spēkā esoša akta teksta vienības, kura netiek grozīta ar attiecīgo akta projektu, bet kuru Parlaments nodomājis grozīt, iezīmē treknrakstā .
Passages in an exsisting act that Parliament wishes to amend, but that the draft act has left unchanged, are highlighted in bold .
Iespējamos šādu teksta daļu svītrojumus apzīmē šādi: [..].
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...].
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................82
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............86
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinums ...........129
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 136
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK attiecībā uz to, kā novērst, ka legālas piegādes ķēdē nonāk zāles, kas saistībā ar identitāti, ražošanas vēsturi vai avotu ir viltotas
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2008)0668 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0668 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu ( C6-0513/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0513/2008 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
- having regard to the Commission Communication entitled 'Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures' ( COM(2009)0665 ),
- ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu,
- having regard to Article 114 and Article 168(4)(c) on the Treaty of the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, Pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7–0148/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7‑0148/2010 ),
(3a) Ņemot vērā šo direktīvu, Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz statistikas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ar drošiem un precīziem datiem par šībrīža situāciju dalībvalstīs, tendencēm un procesiem attiecībā uz viltotām zālēm, tostarp ļoti precīza informācija par to, kur, kā un kurš viltotas zāles atklājis, par zāļu izcelsmes valsti un pašu viltoto elementu (identitāte, avots un/vai sastāvdaļas un komponenti), un būtu attiecīgi jāatjaunina drošības pazīmju piemērošanas pasākumi .
(3a) In the light of this Directive the Commission should submit every year to the European Parliament and to the Council a statistical report with reliable and accurate data on the current situation, trends and developments in falsified medicin al products , including details of where, how and by whom the falsified products were detected, the country in which they originated , and the ‘ falsified ’ element itself (identity, source and/or ingredient/components) in the Member States and update the measures on the application of the safety features accordingly.
Nedz pētījumā par ietekmes novērtējumu, nedz citos Eiropas Komisijas ziņojumos nav pievērsta pietiekama uzmanība un nav arī izskaidrota viltotu zāļu izcelsme un galvenie avoti.
Neither the impact assessment study, nor other European Commission reports, sufficiently focus on and explain the origin and main sources of ‘counterfeit’ products.
Svarīgi ir atšķirt patentu tiesību pārkāpumus vai strīdus par tiem no zāļu viltošanas problēmas.
It is important not to confuse patent violations or disputes with the problem of counterfeiting of medical products.
Ir jāsniedz drošas ziņas un sīki izstrādāti statistikas dati par „kontrafakcijas” zāļu atklāšanas vietu, izcelsmes valsti un pašu viltoto elementu (identitāte, avots un/vai sastāvdaļa un komponenti).
Reliable data and statistics with details where ‘counterfeit’ products were detected, which country they came from, and the ‘counterfeit’ element itself (identity, source and/or ingredient/components) are needed.
(3b ) Pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisijai sadarbībā ar Eiropas Zāļu aģentūru (Aģentūra) un dalībvalstu iestādēm jārīko kampaņas, informējot patērētājus un veidojot viņos izpratni par riskiem, kas saistīti ar viltotu zāļu iegādi, īpašu uzmanību pievēršot autentiskuma noteikšanas pasākumiem un uz iepakojuma vai citviet redzamajām drošuma pazīmēm (tādām kā hologrammas un drošības plombas).
(3b ) After the adoption of this Directive, t he Commission should, in cooperation with the European Medicines Agency ("the Agency") and Member State authorities, launch campaigns informing and raising awareness among consumers of the risk involved in purchasing falsified medicinal products, focusing in particular on the authentication measures and safety features (such as holograms and safety seals) shown on the packaging of medicinal products or elsewhere.
Tā kā viltotu zāļu daudzums aizvien palielinās, jāsecina, ka patērētāji nav informēti par riskiem, kas saistīti ar viltotu zāļu iegādi un jo īpaši ar iegādi nelegālās tīmekļa vietnēs.
The increasing number of falsified medicinal products indicates that consumers are not aware of the risks involved in purchasing falsified medicinal products, in particular from illicit websites.
Viena no apzinātajām problēmām ir tā, ka patērētājiem trūkst zināšanu par spēkā esošajiem tiesību aktiem.
One of the problems that has been reported is the lack of knowledge among consumers of the legislation in force.
Labi informēti patērētāji var palīdzēt identificēt tirgū nonākušās viltotās zāles.
Well-informed consumers could contribute to the detection of falsified medicinal products on the market.
(4a) Šī direktīva neskar intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību noteikumus, un tās mērķis ir nepieļaut viltotu zāļu nonākšanu legālas izplatīšanas ķēdē.
(4a) This Directive is without prejudice to provisions concerning intellectual and industrial property rights and aims specifically to prevent falsified medici nal products from entering the legal distribution chain .
Šajā direktīvā lielākā uzmanība jāpievērš zāļu ietekmei uz sabiedrības veselību, nevis jārisina iespējamās problēmas saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām vai patenttiesībām.
This directive should focus on the consequences for public health and should not deal with possible problems related to intellectual Property Rights or Patent Rights
(4b) Šī direktīva ir piemērojama, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi
( 4b ) This Directive is to apply without prejudice to Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free
un šādu datu brīvu apriti, 1 un tajā arī turpmāk jābūt noteiktiem skaidriem un efektīviem drošības pasākumiem attiecībā uz personas datu apstrādi.
movement of such data 1 and should retain clear and effective safeguards whenever personal data are processed.
(4c) Zāļu viltošana ir globāla problēma, kas jārisina, īstenojot efektīvu un pastiprinātu starptautisko koordināciju un sadarbību, lai nodrošinātu pretviltošanas stratēģiju lielāku efektivitāti.
(4 c ) The falsification of medicin al products is a global problem, requiring effective and enhanced international coordination and cooperation in order to ensure that anti-falsification strategies are more effective.
Lai apkarotu zāļu viltošanu, būtiska ir pastiprināta starptautiskā sadarbība un koordinācija starp tādām valdības struktūrām kā veselības aprūpes, policijas, muitas, vietējās administrācijas un tiesu iestādes.
Increased international cooperation and collaboration among governmental entities such as health, police, customs, local administrative units, judiciary, is essential to defeat the falsification of medicines.