natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Šajā sakarībā konstruktīva iniciatīva ir Komisijas plāns ieviest TIDP II, kā TIDP turpinājumu (Tirdzniecības un rūpniecības attīstības projekts), kura mērķis IPR ir sniegt apmācību par IPR ieviešanu un paaugstināt informētību, lai aizsargātu uzņēmumus un klientus.
In this regard, a positive initiative is the Commission's intention to introduce TIDP II, as a follow up of TIDP (Trade and Industry Development Project), whose aim, in IPR is to provide training in IPR enforcement and awareness-raising in order to protect businesses and consumers.
Referents atzinīgi vērtē kopīgā darba programmu sadarbībai starp pusēm patentu jomā, īpaši regulārās konsultācijas ekspertu līmenī par patentu izsniegšanas procedūru, apmācību un cilvēkresursu attīstību.
The rapporteur welcomes the joint work programme on co-operation between the parties in the field of patents, in particular regular consultations at expert level about the patent grant procedure and training and human resource development.
Ir svarīgi, ka brīvās tirdzniecības nolīgums atzīst, ka ilgtspējīga attīstība ir visaptverošs ES un Indijas mērķis, kura nolūks ir nodrošināt un veicināt starptautisko vides un sociālo nolīgumu un standartu ievērošanu.
It is important that the free trade agreement recognises that sustainable development is an overarching objective of the EU and India and it aims at ensuring and facilitating respect of international environmental and social agreements and standards.
Gan ES, gan arī Indijai ir jānodrošina, ka ārvalstu tiešās investīcijas neveicina vides, darba tiesību pamatnormu vai profesionālās veselības un drošības likumdošanas un standartu pazemināšanu.
Both the EU and India have to ensure that foreign direct investment are not encouraged by lowering environmental, core labour or occupational health, safety legislation and standards.
Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas ir būtisks BTN elements.
Human rights and democracy clauses constitute an essential element of the FTA.
ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmē Marseļā ES un Indija atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos stimulēt konsultācijas ar Apvienoto Nāciju Cilvēktiesību padomi un atbalstīt dialogu par cilvēktiesībām ar nolūku veicināt cilvēktiesību vispārēju izplatīšanu; Tomēr paliek bažas par reliģisko minoritāšu un cilvēktiesību aizstāvju ilgstošo vajāšanu Indijā un cilvēku nogalināšanu bez tiesas sprieduma, kā arī neoficiāliem masu kapiem Indijas pārvaldītajā Kašmiras reģionā.
At the EU-India Summit in Marseille, the EU and India reaffirmed their commitments to strengthen their consultations in the United Nations Human Rights Council and sustain their dialogue on human rights with a view to promoting the universality of human rights; However concerns remains over the continuing persecution of religious minorities, human rights defenders in India and extrajudicial killings and unmarked mass graves in the Indian Administrated Kashmir.
Referents aicina Indijas valdību ielaist valstī ANO īpašos ziņotājus, lai izpētītu šos masu kapus.
The rapporteur calls on the Indian Government to grant access for the UN Special Rapporteurs to investigate these mass graves.
EP nozīme
The EP role
Referents uzskata, ka, lai nolīgums būtu likumīgs un pieņemams sabiedrībai, Parlamentam ir jābūt cieši iesaistītam katrā sarunu stadijā, un jābūt iespējai izteikt savu viedokli par apspriežamā teksta pieņemamību.
The rapporteur considers that the legitimacy and public acceptability of an agreement requires that Parliament be closely involved in each stage of the negotiations and be given the chance to express its view on the acceptability of the negotiated text.
Viņš sagaida, ka Komisija un Padome iesniegs nolīgumu tādā formā, ka tiks prasīta Parlamenta piekrišana saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu.
He expects the Commission and the Council to seek to present the agreement in a form that would require the assent of the Parliament under Article 300(3) second paragraph of the TEC.
par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu
on an EU-India free trade agreement
2. uzskata, ka ilgtermiņā Indijas kā tirdzniecības partneres nozīme tikai pieaugs un ka palielināsies tās ģeopolitiskā ietekme; tādēļ atzinīgi vērtē apņemšanos padziļināt ES un Indijas politiskās attiecības un sadarbību, ko abas puses pauda ES un Indijas 9. augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2008. gada 29. septembrī Marseļā;
Believes that, over the longer term, India will only grow in attractiveness as a trading partner and will increase its geopolitical importance; welcomes, therefore, the commitment, expressed during the ninth European Union-India Summit held in Marseille on 29 September 2008, to further develop political exchanges and cooperation between the EU and India;
8. novērtē sadarbības attīstību pētniecības un izstrādes jomā, tostarp saistībā ar ES finansēto pamatprogrammu; atzinīgi vērtē to, ka liels skaits Indijas studentu ar Erasmus Mundus programmas atbalstu mācās Eiropas universitātēs;
Values progress in cooperation on research and development, including through the EU- funded Framework Programme; welcomes the large numbers of Indian students studying at European universities through the Erasmus Mundus programme;
par ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīgumu
on An EU-India Free Trade Agreement
2. atzinīgi vērtē uzsākto konkrēto rīcību ES un Indijas sadarbībai kultūras jomā laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam, sevišķi izglītības, studentu apmaiņas, apmācības un starpkultūru dialoga jomā;
Welcomes the launching of the special action for EU-India cultural cooperation for the period 2007-2009, especially in the area of education, student exchange, training and inter-cultural dialogue;
6. uzsver, ka pieaugošā vides iznīcināšanas problēma Indijā kļūst arvien smagāka un tai var būt neiedomājamas ekonomiskas, sociālas un vides sekas, ko sevišķi izjutīs ļoti daudzie nabadzībā dzīvojošie indieši, un tāpēc uzsver īpašo vajadzību turpināt ES sadarbību ar Indiju šajā jomā;
Stresses that increasing environmental destruction in India is a constantly growing problem with unimaginable economic, social and environmental consequences, particularly for the large number of Indians living in poverty, and thus stresses the particular need for continued EU cooperation with India in this field;
12. mudina Komisiju sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumu pieprasīt iekļaut nodaļu par ilgtspējīgu attīstību, kas noteiktu juridiski saistošus un īstenojamus minimālos sociālos un vides standartus;
Urges the Commission to insist, in the negotiations on a Free Trade Agreement, on a chapter on sustainable development establishing legally binding and enforceable minimum social and environmental standards;
15. mudina ES iekļaut brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Indiju noteikumu, kas nodrošina, ka ES uzņēmumi, kuri izmanto speciālās ekonomiskās zonas, nevar neievērot darba ņēmēju pamattiesības un citas tiesības, kas izriet no SDO konvencijām, kuras Indija ratificējusi.
Urges the EU to include a provision in its Free Trade Agreeement with India which ensures that EU companies making use of Special Economic Zones cannot be exempted from respecting fundamental labour rights or other labour rights based on ILO Conventions that have been ratified by India.
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS (B6‑0034/2009).....................................................................10
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION (B6‑0034/2009)................................................10
Attīstības komitejaS ATZINUMS .................................................................................12
OPINION of the Committee on Development ......................................................12
par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā
on the EU priorities for the 64th Session of the UN General Assembly
– ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā, kuru ALDE grupas vārdā iesniedza Alexander Graf Lambsdorff ( B6‑0034/2009 ),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council by Alexander Graf Lambsdorff on behalf of the ALDE Group on the European Union priorities for the 64th Session of the UN General Assembly ( B6‑0034/2009 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. jūlija ieteikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijā
– having regard to the European Parliament recommendation of 9 July 2008 to the Council on the EU priorities for the 63rd session of the UN General Assembly
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0339 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0339 . ,
– ņemot vērā ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijā, kuras Padome pieņēma 2008. gada 16. jūnijā (9978/08),
– having regard to the EU priorities for the 63rd United Nations General Assembly adopted by the Council on 16 June 2008 (9978/08),
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas ( UNGA ) 63. sesiju, jo īpaši tajā pieņemtās rezolūcijas „Apvienoto Nāciju Organizācijas un Parlamentu savienības sadarbība”
– having regard to the 63rd General Assembly of the United Nations (UNGA), in particular that body's resolutions on "Cooperation between the United Nations and the Inter–Parliamentary Union"
A/RES/63/24 , „Konvencija par kodolieroču izmantošanas aizliegumu”
A/RES/63/24. , "Convention on the Prohibition of the Use of Nuclear Weapons"
A/RES/63/75 , „Vispārējais līgums par kodolizmēģinājumu aizliegšanu”
A/RES/63/75. , "Comprehensive Nuclear–Test–Ban–Treaty"
A/RES/63/87 , „Konvencija par bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču izstrādāšanas, ražošanas un uzglabāšanas aizliegšanu un šo ieroču iznīcināšanu”
A/RES/63/87. , "Convention on the Prohibition of the Development, Production and Stockpiling of Bacteriological (Biological) and Toxin Weapons and on Their Destruction"
A/RES/63/88 , „Nāvessoda moratorijs”
A/RES/63/88. , "Moratorium on the use of the death penalty"
A/RES/63/168 , „Cilvēktiesību stāvoklis Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā”
A/RES/63/168. , "Situation of human rights in the Democratic People's Republic of Korea"
A/RES/63/190 , „Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība, cīnoties pret terorismu”
A/RES/63/190. , "Protection of human rights and fundamental freedoms while countering terrorism"
A/RES/63/185 , „Cilvēktiesību stāvoklis Irānas Islāma Republikā”
A/RES/63/185. , "Situation of human rights in the Islamic Republic of Iran"
A/RES/63/191 , „Dohas Deklarācija par attīstības finansēšanu — Starptautiskās izvērtēšanas konferences par attīstības finansēšanu, kurā tika pārskatīta Monterejas konsensa īstenošana, rezultātu izklāsts”
A/RES/63/191. , "Doha Declaration on Financing for Development: outcome document of the Follow–up International Conference on Financing for Development to Review the Implementation of the Monterrey Consensus"
A/RES/63/239 , „Cilvēktiesību stāvoklis Mjanmā”
A/RES/63/239. , "Situation of human rights in Myanmar"
A/RES/63/245 , „Ar attīstību saistītie pasākumi”
A/RES/63/245. , "Development–related activities"
A/RES/63/260 , „Politikas lietu departamenta nostiprināšana”
A/RES/63/260. , "Strengthening the Department of Political Affairs"
A/RES/63/261 , „Programmu budžets divgadu laikposmam 2008.–2009. gadam”
A/RES/63/261. , "Programme budget for the biennium 2008–2009"
A/RES/63/264 un „Programmu budžeta projekts divgadu laikposmam 2010.–2011. gadam”
A/RES/63/264. and "Proposed programme budget outline for the biennium 2010–2011"
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 14. janvāra rezolūciju par ANO Cilvēktiesību padomes attīstību un ES lomu šajā procesā
– having regard to its resolution of 14 January 2009 on the development of the UN Human Rights Council, including the role of the EU
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0021 . ,
Texts adopted, P6_TA(2009)0021 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūciju par miera nostiprināšanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijā
– having regard to its resolution of 18 December 2008 on development perspectives for peace-building and nation building in post-conflict situations
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0639 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0639 . ,
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0132/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Development ( A6-0132/2009 ),
A. tā kā četrus turpmākos gadus ANO dalībvalstīm vajadzētu atgādināt par viņu apņemšanos sasniegt vērienīgos mērķus, kuri ir izklāstīti 2005. gada Pasaules samita nobeiguma dokumentā;
A. whereas, four years on, UN Member States should be reminded of their commitment to the achievement of the ambitious goals set out in the 2005 World Summit Outcome document,
B. tā kā daudzos un savstarpēji saistītos uzdevumus un draudus, ar kuriem saskaras valstis, sabiedrības un pilsoņi, piemēram, draudus mieram, stabilitātei un cilvēku drošībai, ar nabadzību, klimata pārmaiņām un enerģētisko drošību saistītās problēmas, kā arī globālās ekonomikas un finanšu krīzes sekas var risināt tikai ar globālu, iedarbīgu un aptverošu daudzpusēju sistēmu;
B. whereas only a global, effective and inclusive multilateral system can address the multiple and interlinked challenges and threats faced by nations, societies and citizens, such as those to peace, stability and human security, the challenges posed by poverty, climate change and energy security and the consequences of the global economic and financial crisis,
C. tā kā Ģenerālās asamblejas 63. sesijā tika pieņemti svarīgi lēmumi par vairākiem jautājumiem, ka skar reformu plānus, tostarp par cilvēkresursu pārvaldības un tiesvedības uzlabojumiem, Politikas lietu departamenta daļēju nostiprināšanu un starpvaldību sarunu sākšanu par Drošības padomes reformu;
C. whereas the 63rd General Assembly has taken important decisions on a number of items relating to the reform agenda, including improvements in human resources management and in the administration of justice, the partial strengthening the Department of Political Affairs, and the launch of intergovernmental negotiations on the Security Council reform,
D. tā kā Ģenerālā asambleja pēc Trešās komitejas priekšlikuma ir pieņēmusi virkni svarīgu rezolūciju par dažādiem cilvēktiesību, sociāliem un humanitāriem jautājumiem, tostarp trīs valstu rezolūcijas, kā arī Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu;
D. whereas the General Assembly has adopted, on a proposal by its Third Committee, a set of important resolutions on a wide range of human rights, social and humanitarian issues, including three country resolutions, as well as the Optional Protocol to the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights,
E. tā kā, pateicoties „ Delivering as One ” iniciatīvai un abu līdzkoordinatoru darbam, ir sasniegts ievērojams progress, tiecoties īstenot dažas no ANO sistēmas saskaņošanas reformām; tā kā ir nepieciešams nostiprināt sasniegumus un panākt turpmāku progresu jomās, kuras noteica ANO Ģenerālās asamblejas 63. sesijā;
E. whereas, thanks to the "Delivering as One" initiative and the work of the two co-facilitators, tangible progress has been achieved, pragmatically, in pursuing some of the System-Wide Coherence reforms of the UN; whereas it is necessary to consolidate achievements and to make further progress in the areas identified by the 63rd UNGA,
F. tā kā nesekmīga ANO struktūru, piemēram, Drošības padomes un Ekonomikas un drošības padomes ( ECOSOC ), reforma, iespējams, izraisītu to, ka neformāli grupējumi, piemēram, G8 vai G20, mēģinātu stāties šo globālo institucionālo struktūru vietā;
F. whereas failure to reform bodies such as the UN Security Council and the UN Economic and Security Council (ECOSOC) could lead to informal groupings such as the G8 or G20 attempting to substitute themselves for global institutional arrangements,
G. tā kā Eiropas Savienībai ir jāveicina viss, ko tā stingri uzskata par vispārējām vērtībām, un vienlaikus jācenšas nepieļaut radikāli pretēju nostāju veidošanos;
G. whereas the European Union must promote what it firmly believes are universal values, while making efforts to avoid the polarisation of positions,
H. tā kā, no otras puses, ANO Ģenerālsekretariāta un ES iestāžu sadarbība ir daudz ciešāka nekā agrāk un atspoguļo abu organizāciju kopīgās vērtības, mērķus un intereses;
H. whereas, on the other hand, cooperation between the United Nations General Secretariat and EU institutions has never been so close and reflects the shared values, goals and interests of the two organisations,
I. tā kā ir nepieciešams vēl vairāk stiprināt ANO darbības spēju saistībā ar miera un drošības pasākumiem un tā kā ES un ANO sadarbība miera uzturēšanā ir pasaules miera un drošības stūrakmens;
I. whereas the operational capacity of the United Nations in the field of peace and security activities needs to be further strengthened, and whereas EU/UN cooperation in peace-keeping constitutes a cornerstone of global peace and security,
J. tā kā ANO miera uzturētāju vidū palielinās nāves gadījumu skaits un ir jādara viss iespējamais, lai šos darbiniekus aizsargātu;
J. whereas there is an increasing number of fatalities among UN peace-keepers, and whereas all possible measures must be taken to protect these workers,
K. tā kā ES un ASV ir stratēģiskie partneri, kuru abpusējās interesēs ir kopīgi vērsties pret pasaules kopējiem draudiem un uzdevumiem, balstoties uz starptautiskajām tiesībām un daudzpusējām institūcijām, it īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju; tā kā paziņojums, ko sniedza jaunais ASV pastāvīgais pārstāvis Apvienoto Nāciju Organizācijā, norāda uz atjaunotu apņemšanos konstruktīvi sadarboties ar ANO;
K. whereas the EU and the US are strategic partners and it is in their mutual interest to confront together common threats and challenges in the new global scenario, on the basis of international law and multilateral institutions, in particular the UN; whereas the statement made by the new US Permanent Representative to the United Nations appears to indicate a renewed commitment to constructive engagement with the United Nations,
L. tā kā 2008. gada 19. septembra paziņojumā ANO Cilvēktiesību padomei ( HRC ) Eiropas Savienība norādīja, ka tai nav pieņemami četri Durbanas procesa pārskatīšanas konferences noslēguma dokumentā minētie punkti (tā sauktās „sarkanās pozīcijas”): (1) īpašas uzmanības pievēršana vienam pasaules reģionam; (2) Durbanas 2001. gada deklarācijas grozīšana, iekļaujot tajā reliģijas aizskaršanas aizliegumu, kura mērķis ir ierobežot vārda brīvību un ieviest cenzūru atbilstīgi islāma likumiem, kas vērsti pret zaimošanu; (3) prioritāšu saraksta izstrāde attiecībā uz upuriem; (4) diskusiju politizēšana vai radikāli pretēju viedokļu veidošanās;
L. whereas the European Union indicated, in its Statement to the UN Human Rights Council (HRC) of 19 September 2008, that the following four elements of the outcome document for the Durban Review Conference would be unacceptable (the so-called EU "red lines"): (1) singling out one region of the world in particular; (2) reopening the 2001 Durban declaration by inserting a prohibition against "defamation of religion," designed to restrict free speech and impose the censorship inherent in Islamic anti-blasphemy laws; (3) drawing up an order of priority among victims; and (4) politicising or polarising the discussion,
M. tā kā vispārējās dziļās recesijas apstākļos jaunattīstības valstis izejvielu cenu krituma, mazākas investīciju plūsmas, finanšu nestabilitātes un naudas pārvedumu samazināšanās rezultātā savā attīstībā var tikt aizsviestas atpakaļ par desmitgadēm un tā kā pašreizējo ES palīdzības saistību apjoms samazināsies gandrīz par 12 miljoniem USD gadā, jo tās nosaka kā procentuālu daļu no dalībvalstu IKP,
M. whereas in the context of deepening global recession, developing countries could be set back by decades as a result of falling commodity prices, lower investment flows, financial instability and a decline in remittances, and whereas the value of existing EU aid commitments will fall by nearly USD 12 000 million a year, because they are expressed as a percentage of Member States' GDP,
ES Apvienoto Nāciju Organizācijā
The EU at the UN
(a) pozicionēt sevi ANO sistēmā kā godīgu starpnieku starp dažādu dalībvalstu grupējumu interesēm un vērtībām, lai veicinātu kopīgu izpratni un lielāku saliedētību ap trijiem savstarpēji cieši saistītajiem ANO pamatpīlāriem, proti, mieru un drošību, ekonomisko un sociālo attīstību un cilvēktiesībām;
(a) project itself within the United Nations system as an honest broker between the interests and values of different membership groups in order to promote common understanding and greater cohesion around the three closely interconnected pillars on which the UN rests, namely peace and security, economic and social development and human rights;
(b) sadarbībā ar Komisiju nodrošināt, ka ar daudzpusējo programmu saistītie jautājumi tiek sistemātiski risināti Eiropas Savienības un ES dalībvalstu divpusējos dialogos ar citām valstīm un reģionāliem grupējumiem;
(b) ensure, with the Commission, that issues relating to the multilateral agenda are systematically addressed in the bilateral dialogues which the EU and EU Member States hold with other countries and regional groups;
(c) kopā ar jauno ASV administrāciju rūpīgi izskatīt iespējas stiprināt abu partneru sadarbību, lai atbalstītu kopējās prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijā;
(c) study carefully with the new US administration ways to strengthen the cooperation of both partners, in support of their common priorities at the United Nations;
Miers un drošība
Peace and s ecurity
(d) veicināt ANO ģenerālsekretāra ierosināto diskusiju par principa „Pienākums aizsargāt” ( R2P ) īstenošanu, lai nostiprinātu vienprātību un veidotu operatīvāku pieeju šim ANO doktrīnas stūrakmenim, vienlaikus nepieļaujot mēģinājumus sašaurināt tā darbības jomu;
(d) foster the debate initiated by the UN Secretary-General about the implementation of the Responsibility to Protect (R2P) principle, so as to achieve strengthened consensus on, and develop a more operational approach to, this cornerstone of the UN doctrine whilst resisting attempts to reduce its scope;
(e) nodrošināt, ka minētajās debatēs tiek pienācīgi uzsvērta R2P preventīvā būtība un ka pienācīga uzmanība tiek veltīta tam, lai palīdzētu mazāk aizsargātām un nestabilām valstīm izveidot spēju uzņemties šādu atbildību, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajiem dalībniekiem, jo tie nestabilās situācijās ir visefektīvākie sarunu partneri;
(e) ensure that the preventive character of R2P is adequately emphasised in the above debate and that adequate attention is paid to helping vulnerable and unstable countries develop the capacity to shoulder such responsibility, focussing specifically on regional actors as the most effective interlocutors in unstable situations;
(f) nodrošināt R2P principa piemērošanu krīzes situācijās, kad attiecīgā valsts nespēj pasargāt savus iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, etniskām tīrīšanām un noziegumiem pret cilvēci;
(f) ensure that the R2P principle is applied in crisis situations where the state concerned fails to protect its people from genocide, war crimes, ethnic cleansing and crimes against humanity;
(g) mudināt Āfrikas Savienību turpināt attīstīt savas krīžu vadības spējas, kā arī aicināt ES un ANO dalībvalstis atbalstīt šos centienus un paplašināt sadarbību ar Āfrikas Savienību saistībā ar miera un drošības nodibināšanu Āfrikas kontinentā;
(g) encourage the African Union to further develop its crisis management capabilities, and call on both EU and UN actors to support these efforts and to deepen the cooperation with the African Union in the establishment of peace and security on the African continent;
(h) mudināt ES dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas par Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu;
(h) urge the EU Member States to make the necessary efforts so that the negotiations on the Comprehensive Convention on International Terrorism can be concluded;