natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. pauž pārliecību, ka attiecībā uz administratoru atalgojuma politikas noteikšanu un tās vēlāku novērtēšanu saistībā ar uzņēmuma pārvaldību un attīstību ir jāņem vērā arī nefinanšu kritēriji, piemēram, atbildības mērķu ievērošana sociālajā un vides jomā; lai šai novērtēšanai būtu pietiekami liela nozīme, iesaka to veikt attiecībā uz vismaz trīs gadu laikposmu; atgādina, ka uzņēmumu pārvaldībā un atalgojuma politikas izstrādē jāņem vērā un jāveicina algu paritātes un dzimumu līdztiesības principi, kas noteikti Eiropas līgumos un direktīvās;
Is convinced that, for the purpose of defining policies on the remuneration of management and by subsequently assessing these policies in relation to the management and development of the undertaking, it is necessary also to consider non-financial criteria, such as the attainment of objectives based on social and environmental responsibility; suggests a minimum period of three years in order to ensure that this assessment is meaningful; strongly emphasises that the management of undertakings and policies on remuneration must respect and promote the principles enshrined in the European Treaties and directives concerning equal pay and treatment for women and men;
6. atbalsta Komisijas priekšlikumu grozīt Direktīvu 2006/49/EK
Endorses the Commission’s proposal to amend Directive 2006/49/EC
8. prasa piešķirt ierobežojošas pilnvaras dalībvalstu kontroles iestādēm, lai liktu ievērot saprātīgas finanšu pārvaldības principus;
Calls for new national supervisory authorities to be given binding powers to ensure compliance with principles of sound financial management;
10. vērš uzmanību uz to, cik būtiski ir finanšu sektorā nepieļaut finanšu stimulu un atalgojuma struktūras negatīvu ietekmi uz arodbiedrību tiesībām vest sarunas par darba koplīgumu slēgšanu;
Draws attention to the importance of ensuring that the regulation of financial incentives and remuneration structures in the financial sector does not adversely affect trade union organisations’ right to collective bargaining;
14. saistībā ar Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumu atbalsta uzņēmuma vadītāju darba līguma beigu pabalstu maksimālā apjoma noteikšanu, pat aizliegumu viņiem pārskaitīt pabalstu gadījumā, ja līgums tiek lauzts neatbilstīgu uzņēmuma darbības rādītāju dēļ.
Supports, in connection with the Commission recommendation of 30 April 2009, the idea of imposing a ceiling on redundancy payments for directors of undertakings or prohibiting their award in cases where the reason for terminating a contract lies in the inadequate performance of the undertaking.
Komitejas locekļi, kas bija klāt galīgajā balsošanā
Members present for the final vote
Komitejas locekļi, kas bija klāt galīgajā balsošanā
Substitute(s) present for the final vote
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija)
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on combating late payment in commercial transactions (recast)
Raffaele Baldassarre , Juridiskā komiteja
Raffaele Baldassarre, Committee on Legal Affairs
(*) Iesaistītā komiteja – Reglamenta 50. pants
(*) Associated committees - Rule 50 of the Rules of Procedure
PIELIKUMS: JURIDISKĀS KOMITEJAS VĒSTULE .............................................................34
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................36
PIELIKUMS: JURIDISKO DIENESTU KONSULTATĪVĀS DARBA GRUPAS ATZINUMS 35
ANNEX: OPINION OF THE CONSULTATIVE WORKING PARTY OF THE LEGAL SERVICES 37
Juridiskās komitejas atzinums ................................................................................37
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................39
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................52
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............54
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2009)0126 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2009)0126 ),
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu ( C7-0044/2009 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 95 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0044/2009 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” ( COM(2009)0665 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European parliament and the Council entitled "Consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon for ongoing interinstitutional decision-making procedures" ( COM(2009)0665 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 114. pantu,
– having regard to Article 294(3) and Article 114 of the Treaty on the Functioning of the EU,
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,
– having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee;
– ņemot vērā Juridiskās komitejas ... vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,
– having regard to the letter of ... from the Committee on Legal Affairs to the Committee on the Internal Market and Consumer Protection in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,
– having regard to Rule 87 and 55 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus ( A7‑0136/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on Legal Affairs and of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7‑0136/2010 ),
(7) Viena no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna prioritārajām darbības jomām ir administratīvā sloga samazināšana un uzņēmējdarbības veicināšana, inter alia, likviditātes apsvērumu dēļ nodrošinot to, ka publiskās iestādes rēķinus, tai skaitā no MVU, par piegādēm un pakalpojumiem apmaksā viena mēneša laikā.
(7) One of the priority actions of the “European Economic Recovery Plan” is the reduction of administrative burdens and the promotion of entrepreneurship by, inter alia, ensuring that public authorities pay invoices, including to SMEs, for supplies and services within one month to ease liquidity constraints.
(7) Viena no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna prioritārajām darbības jomām ir administratīvā sloga samazināšana un uzņēmējdarbības veicināšana, inter alia, likviditātes apsvērumu dēļ nodrošinot to, ka principā rēķinus, tai skaitā no MVU, par piegādēm un pakalpojumiem apmaksā viena mēneša laikā.
(7) One of the priority actions of the “European Economic Recovery Plan” is the reduction of administrative burdens and the promotion of entrepreneurship by, inter alia, ensuring that , as a matter of principle, invoices, including to SMEs, for supplies and services are paid within one month to ease liquidity constraints.
Publiskām un privātām līgumslēdzējām pusēm rēķinus principā vajadzētu apmaksāt 30 dienu laikā.
Public and private contracting authorities should be required, as a matter of principle, to pay invoices within 30 days.
Tomēr vajadzētu saglabāt iespēju atkāpties no šā noteikuma, kā paredzēts direktīvā.
However, derogations from this rule should remain a possibility, as provided for in the directive.
Celtniecības nozarē, piemēram, paveiktajam darbam un tādēļ arī dokumentiem, kas pamato iesniegtos faktūrrēķinus, var būt tāda sarežģītības pakāpe, ka var būt nepieciešams ilgāks laiks par noteikto, lai tos pārbaudītu.
In the construction sector, for example, the work performed, and, therefore, the documents substantiating the invoices submitted, can be so complicated that it may take longer than the specified period to check them.
Lai kompensētu šo problēmu, var izmantot daļēju maksājumu noteikumus.
The rules on part payments can be used to offset this problem.
(12) Maksājuma kavējums ir līguma pārkāpums, kas zemās vai nulles kavējuma procentu likmes un/vai atlīdzināšanas procedūras ilguma dēļ debitoriem vairumā dalībvalstu ir kļuvis finansiāli izdevīgs.
(12) Late payment constitutes a breach of contract which has been made financially attractive to debtors in most Member States by low or no interest rates charged on late payments and/or slow procedures for redress.
Lai šo tendenci pavērstu pretējā virzienā un nodrošinātu to, ka nelabvēlīgo seku dēļ maksājumu kavēšana nav izdevīga, ir nepieciešams izšķirīgs risinājums, piemēram, padarot procentu piedzīšanas aizliegumu par negodīgu līguma klauzulu un nodrošinot kompensācijas kreditoriem par radītajiem zaudējumiem.
A decisive shift , including making the exclusion of the right to charge interest an unfair contractual clause and providing for a compensation of creditors for the costs incurred, is necessary to reverse this trend and to ensure that the consequences of late payments are such as to discourage late payment.
Lai šo tendenci pavērstu pretējā virzienā un nodrošinātu to, ka nelabvēlīgo seku dēļ maksājumu kavēšana nav izdevīga, ir nepieciešams izšķirīgs risinājums, lai pārietu uz kārtīgu maksājumu kultūru .
A decisive shift to a culture of prompt payment is necessary to reverse this trend and to ensure that the consequences of late payments are such as to discourage late payment.
Īstenojot šo pāreju, vajadzētu ietvert noteikumus, ar kuriem paredz kreditoriem kompensēt radušās izmaksas un paredz, ka tiesību uz procentu piedziņu un uz piedziņas izmaksu kompensāciju izslēgšana ir netaisnīgi līguma noteikumi un netaisnīga komercprakse.
This shift should include fixing the maximum duration of payment periods, providing for the compensation of creditors for the costs incurred, and making the exclusion of the right to charge interest and the right to compensation for recovery costs unfair contractual terms and unfair commercial practices.
Īpašu uzmanību vajadzētu pievērst MVU.
Special emphasis should be given to SMEs .
Tādēļ ir ļoti būtiski neierosināt darbības, kas rada nevajadzīgu laika kavēšanu un birokrātiju.
I t is therefore crucial not to propose actions that create red tape and bureaucracy.
Ir skaidri jānorāda uzņēmējiem, ka ir netaisnīgi izslēgt tiesības uz piedziņas izmaksu kompensāciju, kas ir tiesības, kuras ar šo priekšlikumu cenšas nostiprināt, un šādu netaisnīgu noteikumu nedrīkst izmantot pret kreditoriem un to drīkst izmantot par pamatu, lai iesniegtu prasību atlīdzināt zaudējumus.
It is necessary to send a clear message to economic operators that excluding the right to compensation for recovery costs, a right which the proposal seeks to strengthen, is an unfair term which cannot be enforced against creditors and which can give rise to a claim for damages.
(12a) Attiecīgi jānosaka, ka korporatīvie maksājumu laiki, kā vispārējs likums, jāierobežo līdz 60 dienām.
(12a) Accordingly, provision should be made for business-to-business contract payment periods to be limited as a general rule to 60 days.
Tomēr dažos gadījumos var pastāvēt objektīvs pamatojums uzņēmumiem pieprasīt garākus maksājumu laikus, piemēram, ja tirdzniecība notiek konkrētā sezonā, savukārt iepirkumi jāveic visu cauru gadu.
However, there may be grounds for companies requiring more extensive payment periods, such as where sales take place in a concentrated period of the year whereas purchases have to be made year round.
Tādēļ vajadzētu saglabāt iespēju līguma pusēm īpaši vienoties par maksājumu periodiem, kas garāki par 60 dienām, tomēr nosakot, ka šāda pagarināšana nevienai no līgumslēdzējām pusēm nerada nepamatotus zaudējumus.
It should therefore remain possible for the parties to the contract to specifically agree on payment periods longer than 60 days, provided however that such extension does not lead to unjustified damages to any of the contracting parties
(13) Kopienas tiesību aktu konsekvences dēļ jēdziena “ līgumslēdzēja iestāde” definīcija Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz šo direktīvu.
(13) In the interest of consistency of Community legislation, the definition of “contracting authorities” in Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public services contracts should apply for the purposes of this Directive.
(13) Kopienas tiesību aktu konsekvences dēļ jēdziena „ līgumslēdzēja iestāde” definīcija Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs 1 , būtu jāpiemēro arī attiecībā uz šo direktīvu.
(13) In the interest of consistency of Community legislation, the definition of “contracting authorities” in Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public services contracts and in Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors 1 should apply for the purposes of this Directive.
Tomēr definīcijā „līgumslēdzēja iestāde” nevajadzētu ietvert publiskos uzņēmumus, kā noteikts Direktīvā 2004/17/EK.
However, the definition of “public authority” should not cover public undertakings as defined in Directive 2004/17/EC.
Ietverot publiskus uzņēmumus direktīvas piemērošanas jomā, kā noteikts Direktīvā 2004/17/EK, attiecīgajās nozarēs rastos konkurences izkropļojumi.
Including public undertakings as defined in Directive 2004/17/EC in the scope of the directive would give rise to distortions of competition in the sectors concerned.
Grozījums izdarīts, lai būtu konsekvence ar grozījumu 2. panta 2. punktā.
Consistency with the amendment to Article 2(2).
(15) Nepieciešama taisnīga kompensācija kreditoriem par maksājumu kavējumu piedziņas izmaksām, lai nodrošinātu, ka nelabvēlīgo seku dēļ maksājumu kavējumi nav izdevīgi.
(15) A fair compensation of creditors for the recovery costs incurred through late payment is necessary to ensure that the consequences of late payments are such as to discourage late payment.
Piedziņas izmaksās būtu jāiekļauj arī saistītās administratīvās izmaksas un kompensācija par iekšējām izmaksām, kas radušās maksājuma kavējuma dēļ, un tām šajā direktīvā jāparedz minimāla vienotas likmes summa, ar ko var papildināt kavējuma procentus.
Recovery costs should also include the recovery of administrative costs and compensation for internal costs incurred due to late payment for which this Directive should determine the possibility of flat-rate minimum amount which may be cumulated with interest for late payment.
Būtu jāapsver piedziņas izmaksu kompensācija, neskarot valstu noteikumus, saskaņā ar kuriem valsts tiesnesis var piešķirt kreditoram papildu atlīdzinājumu par zaudējumiem, kas saistīti ar debitora maksājuma kavējumu.
Compensation for the recovery costs should be considered without prejudice to national provisions according to which a national judge may award to the creditor any additional damage regarding the debtor’s late payment.
Piedziņas izmaksās būtu jāiekļauj arī saistītās administratīvās izmaksas un kompensācija par iekšējām izmaksām, kas radušās maksājuma kavējuma dēļ, un tām šajā direktīvā jāparedz vienotas likmes summa, ar ko var papildināt kavējuma procentus.
Recovery costs should also include the recovery of administrative costs and compensation for internal costs incurred due to late payment for which this Directive should determine the possibility of a flat-rate amount which may be cumulated with interest for late payment.
(15a) Papildus tiesībām saņemt nemainīgu summu, lai segtu iekšējās piedziņas izmaksas, kreditoriem vajadzētu būt tiesīgiem saņemt kompensāciju par citām piedziņas izmaksām, kuras radušās debitora maksājuma kavējuma rezultātā un kurās jo īpaši vajadzētu ietvert tādas kreditoru izmaksas kā advokāta vai parādu piedzīšanas aģentūras nolīgšanas izmaksas.
(15a) In addition to an entitlement to payment of a fixed sum to cover internal recovery costs, creditors should also be entitled to reimbursement of the other recovery costs they incur as a result of late payment by a debtor, costs which should include, in particular, those incurred by creditors in instructing a lawyer or employing a debt - collecting agency.
Kreditoriem vajadzētu arī būt tiesīgiem pieprasīt atlīdzināt izmaksas, kas radušās, izmantojot konta pārtēriņa iespēju.
Creditors should also be able to claim costs incurred in making use of an overdraft facility.
Ir precīzi jānorāda, kuras izmaksas uzskatāmas par piedziņas izmaksām, kas radušās debitoru maksājumu kavējuma rezultātā.
It must be made clear precisely which costs are to be regarded as recovery costs incurred as a result of late payment by debtors.
Grozījumā ietvertais saraksts nav pilnīgs.
The above list is not exhaustive.
(16) Pētījumi liecina, ka publiskās iestādes komercdarījumu līgumos bieži nosaka maksājumu laiku, kas ievērojami pārsniedz 30 dienas.
(16) Surveys show that public authorities often require contractual payment periods for commercial transactions that are significantly longer than 30 days.
Tādēļ publisko iestāžu noslēgtajos iepirkuma līgumos būtu vispārīgi jānosaka, ka maksājuma laiks nedrīkst pārsniegt 30 dienas.
Therefore, payment periods for procurement contracts awarded by public authorities should be as a general rule limited to a maximum of 30 days.
(17) Maksājuma kavējums ir jo īpaši nevēlams gadījumā, ja debitors ir maksātspējīgs.
(17) Late payment is particularly regrettable if it occurs despite the debtor’s solvency.
Pētījumi liecina, ka publiskās iestādes rēķinus bieži apmaksā, ievērojami kavējot piemērojamo maksājuma laiku.
Surveys show that public authorities often pay invoices very late after expiration of the applicable payment period.
Publiskās iestādes, iespējams, retāk saskaras ar finansējuma grūtībām, jo tām var būt pieejamas drošākas, uzticamākas un nepārtrauktākas ienākumu plūsmas nekā privātajiem uzņēmumiem.
Public authorities may face lighter financing constraints because they may benefit from more secure, predictable and continuous revenue streams than private undertakings.
Vienlaikus to darbības mērķu sasniegšanu mazākā mērā nekā privātos uzņēmumus ietekmē stabilu tirdzniecības sakaru veidošana.
At the same time, they depend less than private undertakings on building stable commercial relationships for the achievement of their aims.
Tātad publiskām iestādēm var būt mazāks stimuls maksāt laikā.
Consequently, public authorities may have less incentive to pay on time.
Turklāt daudzas publiskās iestādes finansējumu var iegūt ar daudz izdevīgākiem nosacījumiem nekā privātie uzņēmumi.
In addition, many public authorities can obtain financing at more attractive conditions than private undertakings.
Tādēļ publisku iestāžu pieļauti maksājumu kavējumi ne tikai rada nepamatotas izmaksas privātiem uzņēmumiem, bet arī vispārēju neefektivitāti.
Therefore, late payment by public authorities not only leads to unjustified costs for private undertakings, but to inefficiency in general .
Tādēļ ir atbilstīgi par publisko iestāžu pieļautiem maksājumu kavējumiem attiecīgi noteikt augstāku atturošu kompensāciju .
It is therefore appropriate to introduce correspondingly higher dissuasive compensation in case of late payment by public authorities.
Tādēļ publisku iestāžu pieļauti maksājumu kavējumi ne tikai rada nepamatotas izmaksas privātiem uzņēmumiem, bet arī vispārēju neefektivitāti.
Therefore, late payment by public authorities not only leads to unjustified costs for private undertakings, but to inefficiency in general.
Publisko iestāžu maksājumu kavējumu negatīvā ietekme jāvērtē saistībā ar valsts iepirkuma nozīmību Eiropas Savienības ekonomikā kopumā.
This negative impact of late payment by publi c authorities is to be measur e d in light of the importance of public procurement in the overall economy of the European Union.
(17a) No finansēšanas un tirdzniecības sakaru viedokļa Eiropas Savienības iestāžu stāvoklis ir salīdzināms ar dalībvalstu publisko iestāžu stāvokli.
(17a) The European Union institutions are in a situation comparable to that of the public authorities of Member States with regard to their financing and commercial relationships.
Šajā direktīvā noteiktie maksimālie maksājumu periodi publiskajām iestādēm ir attiecīgi piemērojami arī Eiropas Savienības iestādēm.
The maximum payment periods for public authorities as set out in this Directive accordingly apply to the European Union institutions.
Šis grozījums jāskata saistībā ar 2. panta 2. punktu.
The amendment should be read in conjunction with Article 2, paragraph 2.
Referente uzskata, ka šo direktīvu vajadzētu piemērot Eiropas Savienības iestādēm.
The Rapporteur considers that the Directive should apply to the European Union institutions.
(17b) Īpašas bažas rada situācija saistībā ar maksājumu kavējumiem veselības aprūpes pakalpojumu jomā daudzās dalībvalstīs.
(17 b ) A particular cause for concern in connection with late payment is the situation of health services in a large number of Member States.
Tomēr veselības aprūpes nozares problēmas nav atrisināmas diennakts laikā, jo grūtību, ar kurām saskaras veselības aprūpes iestādes, cēlonis ir pārmantotie parādu slogi.
However, the healthcare sector’s problems cannot be solved overnight, because the difficulties experienced by healthcare establishments stem from inherited debt burdens.
Tādēļ veselības aprūpes uzņēmumiem būtu jānodrošina lielāka elastība attiecībā uz to saistību izpildi.
Healthcare establishments should therefore be afforded greater flexibility in meeting their commitments.
Tomēr dalībvalstīm vajadzētu pielikt visas pūles, lai nodrošinātu, ka maksājumi veselības aprūpes nozarē tiek veikti līgumos noteiktajos laikos.
Member States should nonetheless make every effort to ensure that payments in the healthcare sector are made within the contractual payment periods.
Daudzās dalībvalstīs veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem rodas grūtības laicīgi veikt maksājumus.
In many Member States the health service finds it difficult to make payments on time.
Daudzos gadījumos šādas maksājumu problēmas ir „pagātnes kļūdu” un strukturālu problēmu rezultāts.
In many cases, such payment problems are the result of ‘past errors’ and structural problems.
Dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, lai šajā direktīvā paredzētie noteikumi attiecas arī uz maksājumiem, ko veic veselības aprūpes uzņēmumi.
The Member States should endeavour to ensure that the rules laid down in this directive also apply to payments by healthcare establishments.
Tomēr šādiem uzņēmumiem attiecībā uz maksājumiem vajadzētu atļaut lielāku elastību.
Such establishments should, however, be afforded greater flexibility in making payments.
(18) Šai direktīvai būtu jāaizliedz iespēja ļaunprātīgi izmantot brīvību slēgt līgumus par ļaunu kreditoram.
(18) This Directive should prohibit abuse of freedom of contract to the disadvantage of the creditor.