natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. tā kā Izraēla ir nozīmīgākais aviācijas tirgus Tuvajos Austrumos un tam ir lielas izaugsmes iespējas, un tā kā jāņem vērā šīs valsts stratēģiskais stāvoklis, veidojot tiltu starp Eiropu un Tuvajiem Austrumiem, kā arī attālākiem reģioniem,
C. whereas Israel is the most important aviation market in the Middle East with a strong growth potential, and whereas it has a strategic position as a bridge between Europe and the Middle East and towards regions which are further away,
6. atzīst, ka garos un vidējos gaisa satiksmes maršrutos aviācijas nozare ir ātrākais satiksmes veids un arī nākotnē būs vispievilcīgākais transporta veids ātruma un izmaksu ziņā;
Recognises that for long and medium haul air routes, the aviation sector is the fastest way to connect countries, places and people and will continue to be the most attractive means of transport in terms of speed and cost in the future;
Paziņojumā „Veidojot kopējo aviācijas telpu ar Izraēlu” Eiropas Komisija ieteica apspriest un noslēgt visaptverošu gaisa satiksmes nolīgumu ar Izraēlu un uzaicināja Padomi pilnvarot Komisiju sākt sarunas par šādu nolīgumu.
In its Communication on Developing a Common Aviation Area with Israel the European Commission proposed the negotiation and conclusion of a comprehensive open aviation agreement with Israel and invited the Council to authorise the Commission to enter into negotiations on such an agreement.
2008. gada aprīlī Padome pilnvaroja Komisiju atbilstoši tās kompetencei sākt sarunas ar Izraēlu Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, lai vienotos par visaptverošu nolīgumu gaisa transporta jomā.
In April 2008 the Council authorised the Commission to open negotiations on behalf of the European Community and its Member States, within the limits of their respective competencies, with Israel with a view to establishing a comprehensive air transport agreement.
Puses arī noteica konkrētus tematus, kurus nepieciešams apspriest detalizētāk, piemēram, satiksmes tiesības, laika nišu sadalījums, drošība, konkurence un pakāpeniska regulējuma saskaņošana.
They also identified specific subjects which require more in depth discussions such as traffic rights, slots, wet-leasing, security, competition and the progressive implementation of regulatory convergence.
Nākamā sarunu kārta paredzēta 2009. gada pirmajā ceturksnī.
The next round of negotiations is scheduled for the first quarter of 2009.
Sarunu priekšvēsture
The background of the negotiations
Izraēla ir nozīmīga ES partnere Tuvajos Austrumos un Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā.
Israel is an important partner for the EU in the Middle-East and in the context of the European Neighbourhood Policy.
ES attiecības ar Izraēlu nosaka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība, kura pamatojas uz ES un Izraēlas asociācijas nolīgumu un Barselonas procesa reģionālo aspektu.
EU relations with Israel are governed by the Euro-Mediterranean Partnership established through the EU-Israel Association Agreement and the regional dimension of the Barcelona Process.
Minētais asociācijas nolīgums paredz stiprināt sadarbību transporta jomā, attīstīt pušu sadarbību attiecībā uz regulējumu, jo īpaši aviācijas drošuma un drošības ziņā, kā arī rosina sadarbību tehnoloģijas un pētniecības jomā transporta nozarē, tostarp aviācijā.
The Association Agreement includes the objective to strengthen cooperation in the field of transport, provides for regulatory cooperation between the parties, especially in the areas of aviation safety and security, and encourages technological and research cooperation in the transport sector, including aviation.
2004. gada decembrī abas puses atbalstīja kopīgu ES un Izraēlas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, kas palīdzētu Izraēlai turpināt integrāciju Eiropas ekonomiskajās un sociālajās struktūrās.
In December 2004 both sides endorsed a joint EU-Israel ENP Action Plan to support Israel’s objective to further integrate into the European economic and social structures.
Šis rīcības plāns stājās spēkā 2005. gada aprīlī.
The Action Plan entered into force on April 2005.
Rīcības plānā minētās prioritātes ir šādas — aktīvāka sadarbība civilās aviācijas jomā, tostarp gaisa satiksmes pārvaldībā (iesaistīšanās vienotajā Eiropas gaisa telpā), drošuma un drošības jautājumi, kā arī savstarpējās atzīšanas nolīgums par lidojumderīgumu un visaptveroša aviācijas nolīguma noslēgšanas iespēju izpēte.
The priorities outlined in the Action Plan are an increased cooperation in the field of civil aviation, including air traffic management (involvement in the Single European Sky), safety and security issues, as well as a mutual recognition agreement on airworthiness and exploring the possibilities for a comprehensive aviation agreement.
Eiropas Komisija rīkoja arī horizontālas sarunas ar Izraēlu, lai atrisinātu tos juridiskos jautājumus, kurus Eiropas Kopienu tiesa izvirzīja lietās par vienoto gaisa telpu, piemēram, par Kopienas pārvadātāja izraudzīšanos, lidmašīnu degvielas aplikšanu ar nodokļiem un cenu noteikšanu.
Furthermore, the European Commission held horizontal negotiations with Israel with a view to resolving the legal issues raised by the European Court of Justice in the "Open Skies" cases, such as community designation, taxation of aviation fuel and pricing.
Apspriestais nolīgums tika parakstīts 2008. gada 9. decembrī, un drīz notiks konsultācijas ar Parlamentu par šī horizontālā nolīguma slēgšanu.
The negotiated agreement was signed on the 9th of December 2008 and the Parliament will be consulted on the conclusion of this horizontal Agreement soon.
Saistībā ar horizontālā nolīguma parakstīšanu Izraēlas puse apliecināja apņemšanos sākt sarunas par visaptverošu nolīgumu ar ES gaisa satiksmes jomā.
On the occasion of the signature of the horizontal agreement, the Israeli side confirmed its commitment to negotiate a comprehensive air transport agreement with the EU.
Šo sarunu mērķis ir noslēgt visaptverošu nolīgumu par kopēju aviācijas telpu ar Izraēlu, apvienojot tirgus atvēršanu ar sadarbību regulējuma jomā un/vai konverģenci, tādējādi nodrošinot savstarpēju atzīšanu galvenajās ES aviācijas regulējuma jomās.
The aim of these negotiations is to conclude a comprehensive agreement on a Common Aviation Area with Israel combining market opening with a parallel process of regulatory co-operation and/or convergence through mutual recognition in key areas of the EU aviation legislation.
Šo prioritāro jomu vidū ir lidojumu drošums, drošība, vides aizsardzība un valsts atbalsta un tādu konkurences noteikumu piemērošana, kas vērsti uz vienlīdzīgu noteikumu nodrošināšanu un taisnīgiem un vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem.
These priority areas include aviation safety, security, environmental protection and the application of state aid and competition rules aiming at ensuring a level playing field and fair and equal conditions for competition.
Izraēla ir viena no Eiropas Savienības lielākajām tirdzniecības partnerēm Eiropas un Vidusjūras reģionā.
Israel is one of the European Union's biggest trading partners in the Euromed area.
Tā ir asociētā partnere Eiropas Kopienas pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā.
It is associated to the European Community's Framework Programme for Research and Technical Development.
ES un Izraēla ir arī sākušas apspriest nolīgumu par Izraēlas dalību Eiropas satelītu radionavigācijas programmā Galileo .
The EU and Israel have also initialled an agreement on Israel's participation in Galileo.
Izraēlai ir divpusēji gaisa pakalpojumu nolīgumi ar 21 ES dalībvalsti, kā arī ievērojamu skaitu citu starptautisku partneru.
Israel has bilateral air services agreements with 21 Member States as well as with a significant number of other international partners.
Eiropai Izraēla ir augošs tūrisma tirgus, kas rada pastiprinātu pieprasījumu pēc gaisa satiksmes pakalpojumiem.
Israel is also a growing tourism market for Europe, which results in enhanced demand for air services.
Kopienas gaisa pārvadātājiem Izraēla ir ļoti nozīmīgs tirgus.
For Community carriers Israel is a very important market.
Vairāk nekā puse no gaisa satiksmes uz Izraēlu un no tās (2007. gadā — 5,5 miljoni pasažieru) bija ar ES dalībvalstīm.
More than half of the air traffic to/from Israel (5.5 million passengers in 2007) is with EU Member States.
Izraēla ir ilggadēja Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas (ICAO) locekle un ir parakstījusi arī citus daudzpusējus nolīgumus aviācijas jomā.
Israel is a long-standing member of the International Civil Aviation Organisation (ICAO) and is a signatory to other multilateral aviation agreements.
Izraēla ļoti nopietni uztver savas saistības ICAO ietvaros un aktīvi atbalsta aviācijas nozares starptautisko tiesību aktu konsekvenci un kvalitāti.
Israel takes its ICAO obligations very seriously and proactively supports consistency and quality in international aviation regulation.
Izraēlas gaisa satiksmei ir laba drošības vēsture, un tās lidojumu drošība, iespējams, ir ar visstingrākajiem noteikumiem pasaulē.
Israeli air transport has a solid safety performance record and its aviation security is probably the most stringent in the world.
Izraēla ir apņēmusies ievērot vides aizsardzību, tās aviosabiedrību darbiniekiem ir nodrošināta laba sociālā aizsardzība un viņu darbs ir augstā profesionālā līmenī.
Israel is committed to environmental protection, furthermore its airline employees enjoy good social protections and exhibit a high level of professionalism.
Aviosabiedrību licencēšana notiek pēc stingriem noteikumiem.
Licensing of airlines is carried out in a stringent manner.
Izraēla piemēro stingrus standartus attiecībā uz gaisa satiksmes darbību un regulēšanu, kas rada labu pamatu regulējuma saskaņošanai ar ES acquis aviācijas jomā.
Israel applies high standards in the operation and regulation of its air transport, which provides a solid basis for regulatory convergence with the EU acquis on aviation.
Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) un Izraēla ir jau parakstījušas darba vienošanos par lidojumderīguma sertifikātiem.
The European Aviation Safety Agency (EASA) and Israel have already signed a working arrangement covering airworthiness certifications.
Dalībvalstis un Izraēla tradicionāli ir vienojušās par ierobežotiem divpusējiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem, paredzot nepilnīgi atvērtu tirgu un uzņēmumiem nosakot stingrus tirgus nosacījumus.
The Member States and Israel have traditionally negotiated restricted bilateral air services agreements with a reduced level of market opening and strict market conditions for operators.
Kopienas līmeņa nolīgums par aviāciju izveidotu vienlīdzīgus darbības apstākļus visiem Kopienas un Izraēlas gaisa pārvadātājiem un ļautu pasažieriem no visām dalībvalstīm gūt labumu no līdzīgiem nosacījumiem un pastiprinātas konkurences gaisa pārvadātāju starpā, kas var palielināt gaisa satiksmes pakalpojumu apjomu starp ES un Izraēlu, pazemināt cenas un uzlabot pakalpojumu kvalitāti.
A Community level aviation agreement would establish a level playing field for all Community and Israeli air carriers and would allow passengers in all Member States to benefit from similar conditions and increased competition between air carriers that may lead to more, cheaper and better air services between the EU and Israel.
Eiropas Savienībai ekonomiskajās attiecībās ar Vidusjūras reģiona partneriem ir jānodrošina tādu kopēju standartu īstenošana, kas būtu saderīgi ar Eiropas standartiem.
It is for the EU to ensure the implementation of common standards compatible with European standards in its economic relations with the Mediterranean partners.
Tas ir iespējams tikai tad, ja tiek noslēgts visaptverošs nolīgums, par kuru būtu notikušas sarunas Kopienas līmenī un kas paredzētu sadarbību regulējuma jomā vai vismaz savstarpēju aviācijas standartu un procedūru atzīšanu.
This is only possible through a comprehensive agreement negotiated at Community level which provides for regulatory cooperation or, as a minimum, mutual recognition of aviation standards and procedures.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, referents uzskata, ka visaptverošas sarunas ar Izraēlu ir ļoti nozīmīgs solis ceļā uz turpmāku ES un Izraēlas attiecību attīstību aviācijas jomā, kā arī kopīgās aviācijas telpas paplašināšanā visā Eiropas un Vidusjūras reģionā.
Based on the above your rapporteur believes that the comprehensive negotiation with Israel is a fundamental step towards further development of the EU-Israeli aviation relations and the extension of the Common Aviation Area in the whole Euromed Area.
Nolīgums paplašinātu ekonomiskās un sociālās attīstības iespējas gan aviācijas uzņēmumiem, gan pasažieriem.
The conclusion of the agreement will result in increasing opportunities of economic and social development for the air carriers and passengers as well.
Tajā pašā laikā ir nepieciešams risināt problēmas, kas saistītas ar pieaugošās satiksmes intensitātes ietekmi uz vidi, un nodrošināt vienlīdzīgus darbības apstākļus.
At the same time it is necessary to handle the environmental consequences of the growing traffic and to ensure a level playing field.
Būtiski ir arī nodrošināt nepārtrauktu informācijas plūsmu starp Komisiju, dalībvalstīm, Parlamentu un ieinteresētajām pusēm.
It is also essential to ensure continuous information flow between the Commission, Member States, Parliament and stakeholders.
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS .......................................................21
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................21
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008) 563),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0563 ),
– ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6-0353/2008 ),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0353/2008 ),
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0091/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Regional Development ( A6‑0091/2009 ),
(1) Padomes 1987. gada 10. decembra Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām, ko pēc tam atcēla un iestrādāja Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, jau vairāk nekā divas desmitgades ir garantējusi drošu avotu pārtikas izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām.
(1) Council Regulation (EEC) No 3730/87 of 10 December 1987 laying down the general rules for the supply of food from intervention stocks to designated organisations for distribution to the most deprived persons in the Community, subsequently repealed and integrated into Council Regulation (EC) No 1234/2007, has provided a reliable source of food for distribution to the most deprived persons of the Community for more than two decades.
(1) Padomes 1987. gada 10. decembra Regula (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences uzkrājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām, ko pēc tam atcēla un iestrādāja Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007, jau vairāk nekā divas desmitgades ir garantējusi drošu avotu pārtikas izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām un labvēlīgi ietekmējusi ES reģionu kohēziju, samazinot ekonomiskās un sociālās atšķirības starp reģioniem ar dažādu attīstības līmeni .
(1) Council Regulation (EEC) No 3730/87 of 10 December 1987 laying down the general rules for the supply of food from intervention stocks to designated organisations for distribution to the most deprived persons in the Community, subsequently repealed and integrated into Council Regulation (EC) No 1234/ 2007, has provided a reliable source of food for distribution to the most deprived persons of the Community for more than two decades and has positively contributed to the cohesion of EU regions by reducing economic and social disparities between regions which have different levels of development.
(2) Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķos, kas definēti Līguma 33. panta 1. punktā, paredzēts stabilizēt tirgus, kā arī nodrošināt, lai piegādes patērētājus sasniedz par saprātīgām cenām.
(2) The objectives of the Common Agricultural Policy (CAP) as defined in Article 33(1) of the Treaty include stabilising the markets as well as ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices.
Gadu gaitā pārtikas izdalīšanas plāni, kas īstenoti saskaņā ar šo shēmu, ir sekmīgi palīdzējuši pildīt abus mērķus un, samazinot Kopienas vistrūcīgāko personu nedrošību par pārtiku, ir izrādījušies svarīgs līdzeklis, kas garantē pārtikas plašu pieejamību Kopienā, samazinot intervences uzkrājumus.
Over the years the food distribution plans implemented under the scheme have successfully underpinned the fulfilment of both objectives and, by reducing the food insecurity of the most deprived persons in the Community, have proven to be an essential tool contributing to guarantee broad availability of food within the Community while reducing the intervention stocks.
Ar jauno Eiropas pārtikas palīdzības shēmu, kas paredzēta vistrūcīgākajām personām, ir jāturpina garantēt KLP mērķus un jāpalīdz sasniegt kohēzijas mērķus, nodrošinot līdzsvarotu, saskaņotu un ilgtspējīgu attīstību visos reģionos.
The new European food aid scheme for the most deprived persons has to continue guaranteeing the aims of the CAP and to help achieve cohesion objectives by ensuring balanced, harmonious sustainable development for all regions.
(5) Pašreizējā pārtikas izdalīšanas shēma balstās uz produktu izdalīšanu no Kopienas intervences uzkrājumiem, ko pagaidām papildina, izdarot iepirkumus tirgū.
(5) The current food distribution scheme relies on the distribution of products from Community intervention stocks supplemented, on a temporary basis, by purchases on the market.
Taču KLP secīgu reformu un ražotāju cenu labvēlīgas attīstības rezultātā ir progresīvi samazinājušies intervences uzkrājumi un pieejamo produktu klāsts .
However, successive reforms of the CAP and favourable developments of producer prices have resulted in a progressive reduction in intervention stocks, as well as the range of products available.
Līdz ar to arī tirgus iepirkumi būtu jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā, lai papildinātu intervences uzkrājumus, ja vēlamie intervences uzkrājumi nav pieejami.
Consequently, market purchases should also be made a permanent source of supply for the scheme to complement intervention stocks, where suitable intervention stocks are not available.
Taču pasaules lauksaimniecības pamatproduktu tirgū pieaugošā spriedze, pakāpeniskā ražošanas un uzkrājumu orientēšanas instrumentu likvidēšana, kas notikusi saskaņā ar vairākkārtējām KLP reformām, ir mazinājusi Eiropas Savienības pārtikas neatkarību pieejamo pārtikas produktu kvantitātes un daudzveidības ziņā, kā arī tās spēju nodrošināt vistrūcīgākās personas ar pārtikas precēm vai arī atbilstoši rīkoties pārtikas produktu krīzes vai starptautisku spekulatīvu darījumu gadījumā.
However, increasing strains in the world market for primary agricultural products and the phasing out of tools for the orientation of production and stocks applied under successive reforms of the CAP, have reduced the EU's food self-sufficiency in terms of the quantity and range of products available and its capacity to respond to the food needs of its most deprived citizens or to any food crises or international speculation.
Tomēr valsts vara nevar piepeši izbeigt jau sāktu programmu.
Nevertheless , a public authority cannot halt from one day to the next a programme which has already been launched. .
Iepirkumiem tirgū būtu jānotiek konkursa kārtībā, vienlaikus veicinot Kopienas ražojumu iepirkšanu.
Purchases on the market should be effected in a competitive manner , while encouraging the purchase of products of Community origin.
(6) Kopienas shēma nevar būt vienīgais risinājums pieaugošajai nepieciešamībai pēc pārtikas palīdzības Kopienā.
(6) A Community scheme cannot constitute the sole response to the growing needs for food aid in the Community.
Lai nodrošinātu ar pārtiku vistrūcīgākās personas, tikpat vajadzīgas ir valsts iestāžu īstenotas valstu politikas un pilsoniskās sabiedrības mobilizēšana.
National policies implemented by public administrations and the mobilisation of civil society are equally necessary to provide food security for the most deprived.
Taču Kopienas shēma ar stingru kohēzijas elementu varētu kalpot par paraugu, kā izdalīt pārtiku vistrūcīgākajām personām, palīdzēt izveidot sinerģijas un veicināt valsts un privātās iniciatīvas nolūkā palielināt trūcīgo personu nodrošinātību ar pārtiku.
A Community scheme with a strong cohesive element might, however, serve as a model for the distribution of food to the most deprived, help create synergies and encourage public and private initiatives aimed at increasing the food security of persons in need.
Turklāt ņemot vērā to, ka pieejamie samazinātie intervences uzkrājumi atrodas dažādās vietās dalībvalstīs, tas var veicināt to vislabāko izmantošanu.
Furthermore, given the geographical dispersion of the reduced available intervention stocks in the Member States, it can contribute to their best use.
Tāpēc Kopienas shēma nedrīkstētu ierobežot nevienu no šādām valstu politikām.
The Community scheme should therefore also be without prejudice to any such national policies.
Taču Kopienas shēma ar stingru kohēzijas elementu varētu kalpot par paraugu, kā izdalīt pārtiku vistrūcīgākajām personām , it sevišķi mazāk attīstītajos reģionos , palīdzēt izveidot sinerģijas un veicināt valsts un privātās iniciatīvas nolūkā palielināt trūcīgo personu nodrošinātību ar pārtiku.
A Community scheme with a strong cohesive element might, however, serve as a model for the distribution of food to the most deprived, especially in the less developed regions, help create synergies and encourage public and private initiatives aimed at increasing the food security of persons in need.
Programmu būtu lietderīgi pielāgot tā, lai no tās lielāku labumu gūtu mazāk attīstītie reģioni, jo tur produktu izdalīšana trūcīgajiem ir sevišķi svarīga.
It would be useful for the programme to target the less developed regions as a matter of priority, since they are in greater need of food distribution.
(7) Lai pilnībā izmantotu Kopienas shēmas kohēzijas mērogu un pastiprinātu saistībā ar to izveidotās sinerģijas, un lai nodrošinātu pienācīgu plānošanu, būtu jāparedz noteikums dalībvalstīm līdzfinansēt pārtikas izdalīšanas programmu.
(7) In order to fully benefit from the cohesive dimension of the Community scheme and reinforce the synergies thereby created, and in order to ensure proper planning, provision should be made for Member States to co-finance the food distribution programme.
Kopienas līdzfinansējuma maksimālās likmes būtu jānosaka un Kopienas finansiālais ieguldījums būtu jāpievieno to pasākumu sarakstā, kuriem pienākas finansējums no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), kurš paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punktā.
Maximum Community co-financing rates should be provided for and the Community financial contribution should be added to the list of measures eligible for financing by the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) set out in Article 3(1) of Council Regulation (EC) No 1290/2005.
Lielākas līdzfinansējuma likmes būtu jāpiemēro pārskatītās shēmas piemērošanas pirmajos gados, lai nodrošinātu liela apjoma līdzekļu nepārtrauktu piešķiršanu, pakāpenisku līdzfinansēšanas ieviešanu, lai pāreja būtu plūstoša un izvairītos no riska, ka shēma tiek izbeigta iespējamā līdzekļu trūkuma dēļ.
Higher co-financing rates should apply in the first years of application of the revised scheme in order to ensure the continued high take-up of funds, the gradual phase in of co-financing, to allow for a smooth transition and to avoid the risk of discontinuation of the scheme due to a possible lack of resources.