natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā klimata pārmaiņas ir globāla parādība un to ietekme uz dažādiem pasaules reģioniem un nozarēm ir atšķirīga; tā kā arī sociālekonomiskie aspekti, izmaksas un ieguvumi jaunattīstības valstīs un rūpnieciski attīstītākās valstīs būs atšķirīgi; tā kā tāpēc atbildes reakcijās uz klimata pārmaiņām ir jāintegrē adaptācijas pasākumi līdz ar stratēģijām, lai nodrošinātu efektīvu virzību uz ilgtspējīgu attīstību, izmantojot skaidrus un vispusīgus rīcības plānus visās attiecīgajās nozarēs;
A. whereas climate change is a global phenomenon, and its impacts are unequally distributed among the regions of the world and the various sectors ; whereas even the socio-economic aspects, costs and benefits will be different both in developing countries and more developed countries; whereas responses to climate change therefore have to integrate adaptation measures along with strategies to ensure an effective path towards sustainable development through clear and comprehensive action plans in all relevant sectors,
B. tā kā, no vienas puses, klimata pārmaiņu iemeslu mazināšanu un, no otras puses, adaptācijas pasākumus to ietekmes ierobežošanai ne vienmēr var nošķirt; tā kā nesenajām ES likumdošanas iniciatīvām par riepu marķēšanu, energomarķējumu un ēku energoefektivitāti, kas iekļautas energoefektivitātes paketē, ir nozīmīga loma CO 2 emisiju samazināšanā, un tās ir arī jāintegrē turpmākajos intervences pasākumos attiecībā uz jauniem enerģētikas modeļiem ES līmenī;
B. whereas mitigation of the causes of climate change, on the one hand, and adaptation measures to limit its impacts, on the other, cannot always be separated; whereas recent EU legislative initiatives on labelling of tyres, energy labelling and on energy performance of buildings as part of the energy efficiency package play an important role in cutting CO2 emissions, and also have to be integrated in future interventions for new energetic patterns at EU level,
C. tā kā saskaņā ar pārskatīto ETS direktīvu dalībvalstīm vismaz 50 % no ETS ieņēmumiem būtu jānovirza ietekmes mazināšanas un adaptācijas pasākumiem;
C. whereas, according to the revised ETS Directive, Member States should earmark at least 50% of ETS revenues for both mitigation and adaptation measures,
D. tā kā klimata pārmaiņas neizbēgami ietekmēs enerģijas piedāvājumu, ES energoapgādes drošības ārējos aspektus un enerģijas pieprasījumu; tā kā laika apstākļi, piemēram, lielas lietusgāzes, temperatūras paaugstināšanās, karstuma viļņi, sausumi, stipras vētras, plūdi un ugunsgrēki var izraisīt ievērojamus darbības pārtraukumus un bojājumus energoapgādes infrastruktūrai, tādējādi tieši ietekmējot enerģijas ražošanu, transportu un izplatīšanu galalietotājiem;
D . whereas climate change will inevitably have an impact on energy supply , external aspects of EU energy security and demand for energy ; whereas weather conditions such as heavy rainfalls, increasing temperatures, heat waves, droughts, severe storms, floods and fires can cause significant interruptions and damage to energy supply infrastructure, therefore directly affecting energy production and transport and distribution to final users,
E. tā kā energoavotu, izplatīšanas kanālu un enerģijas piegādātāju diversifikācija ir svarīgs instruments, lai garantētu vienlīdzīgu piekļuvi enerģijai un pienācīgu enerģijas piegādi, vienlaikus ievērojot ES mērķi uzlabot no atjaunojamiem avotiem iegūtas enerģijas izmantošanu un mazināt CO 2 emisijas;
E . whereas the diversification of energy sources and distribution channels as well as energy suppliers is an important instrument in guaranteeing equal access to and adequate supply of energy, complying at the same time with the EU objective of enhancing the use of energy from renewable sources and reducing CO2 emissions,
F. tā kā Komisijai un dalībvalstīm, īstenojot un pārveidojot spēkā esošos un turpmākos tiesību aktus, politiku un programmas, būtu jāintegrē adaptācijas pasākumi,
F . whereas the Commission and the Member States should integrate adaptation measures when implementing and modifying existing and forthcoming legislation, policies and programmes,
2. norāda, ka savstarpēji savienotas enerģētikas infrastruktūras izveide un jaudīgs pārklājums Eiropas līmenī veicinātu adaptāciju, palielinot adaptīvo jaudu un vairāk sadalot risku;
Notes that the development of interconnected energy infrastructure and broadband coverage at European level would facilitate adaptation through increased adaptive capacity-building and greater risk-sharing;
10. uzskata, ka (tostarp attiecībā uz lēmumiem par adaptāciju) ietekme uz vienu nozari bieži vien izraisīs sekas arī citās nozarēs, un tāpēc aicina Komisiju adaptācijas pasākumu īstenošanā ņemt vērā šādu mijiedarbību;
Considers that (also in relation to adaptation decisions) impacts on one sector will often have implications for other sectors, and therefore calls on the Commission to take into account these interactions in implementing adaptation measures;
13. uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt valstu adaptācijas plānus, pamatojoties uz kopēju Eiropas sistēmu, lai dalībvalstis varētu plānot adaptācijas pasākumus un informēt par tiem, tostarp attiecībā uz enerģētikas sistēmām un politiku; uzskata, ka šādos plānos būtu jāietver riska kartes ar enerģētikas un rūpniecības iekārtām, kuras nelabvēlīgu laikapstākļu gadījumā varētu apdraudēt vidi vai sabiedrības veselību; prasa, lai šāda informācija būtu pieejama sabiedrībai un citām dalībvalstīm;
Highlights the importance of establishing national adaptation plans based on a common European framework enabling the Member States to plan and communicate their adaptation efforts, including those relating to energy systems and policies; considers that such plans should include risk maps showing energy and industrial installations that could pose a risk to the environment or to public health should adverse weather events occur; calls for such info rmation to be made available to the public and the other Member States;
a) rūpnieciski attīstītajām valstīm, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izplatību,
a. developed countries, to increase the spread of renewable technologies,
b) jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tās cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ietekmē visneaizsargātākos reģionus šajās valstīs, vienmēr ievērojot katra reģiona īpatnības un par kritēriju izmantojot to jaunattīstības valstu reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, ar kuriem tiek organizēta starptautiskā sadarbība,
b. developing countries, to support their fight against climate change affecting the most vulnerable regions in their countries, always respecting the particular circumstances of each region, the criterion being the social and economic development of those regions of developing countries with which international cooperation is organised ;
c) trešām valstīm, kuras robežojas ar ES un kurās klimata pārmaiņu sekas ir līdzīgas tām, ko novēro ES teritorijā;
c. third countries adjoining the EU in which the effects of climate change are similar to those observed within the EU;
17. uzsver satelītu pakalpojumu nozīmi glābšanas pasākumos dabas katastrofu gadījumā; šajā sakarā atzinīgi vērtē GMES sistēmas ātri sniegto atbalstu civilās aizsardzības iestādēm pēc dramatiskās zemestrīces Haiti; aicina visas iesaistītās puses nodrošināt, lai GMES sistēma sāktu pilnībā darboties cik drīz vien iespējams;
Emphasises the importance of satellite-based services for rescue activities in the event of natural disasters; welcomes in this regard the quick support provided by the GMES system to civil protection authorities after the dramatic earthquake in Haiti; calls on all those involved to make the GMES system fully operational as soon as possible;
20. uzsver, ka, lai nodrošinātu Eiropas rīcības pamatplāna par adaptāciju sekmīgu īstenošanu, viens no noteicošajiem faktoriem būs tā iekļaušana saliedētā un vērienīgā pasaules mēroga nolīgumā (ar juridiski saistošiem mērķiem) par pasākumiem cīņai pret klimata pārmaiņām un ka ES jāuzņemas vadošā loma šajā virzienā.
Stresses that, when it comes to ensuring the successful implementation of the European Framework for Action on Adaptation, a decisive factor will be its inclusion as part of a cohesive and ambitious worldwide agreement (with legally binding objectives) on measures to combat climate change, and that the EU must take the lead in this direction;
par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”
on the Commission White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
Transporta un tūrisma komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā transporta nozare rada apmērām 27 % ES siltumnīcefekta gāzu izmešu un šis procents palielinās;
A. whereas the transport sector accounts for approximately 27% of EU greenhouse gas emissions and this percentage is increasing,
B. tā kā Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē tika apstiprināts Eiropas Savienības mērķis, proti, līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzes emisijas par 20 % vai 30 % (ja tiks noslēgts starptautisks nolīgums) salīdzinājumā ar 1990. gada rādītājiem, un tā kā šo mērķi nav iespējams sasniegt, transporta nozarē nepiemērojot ar šo mērķi saderīgu stratēģiju;
B. whereas on 8 and 9 March 2007 the European Council approved the setting of an objective for the European Union of reducing greenhouse gas emissions by 2020 by 20% or by 30%, in the event of international agreement, compared with 1990, and whereas this objective cannot be achieved without a strategy consistent with this objective being applied to the transport sector,
C. tā kā klimata pārmaiņas ir parādība, kuras galvenais izraisītājs ir cilvēku darbība, un grūtības sagādā visu iesaistīto dalībnieku apvienošana visaptverošu un ilgtspējīgu pasākumu īstenošanai klimata aizsardzībai, apvienojot preventīvus pasākumus, pasākumus klimata pārmaiņu seku mazināšanai un pielāgošanās pasākumus, un tā kā šim mērķim jāizstrādā nozaru un starpnozaru politika,
C. whereas climate change is a reality that is largely caused by human activity, the challenge being to bring together all the players involved in a global and sustainable effort to protect the climate, combining prevention, mitigation and adaptation measures, and whereas the policies drawn up for this purpose need to be both sectoral and cross-sectoral,
4. uzsver, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām transporta nozarē būs īpaši grūta un ka pašlaik lielāko daļu darba šajā jomā ir uzņēmušies nozarē darbojošies uzņēmumi; tomēr uzskata, ka transporta nozares un tajā darbojošos uzņēmumu pielāgošanās centieni nedrīkst būt izolēti, ņemot vērā šīs nozares ietekmi uz visas Eiropas ekonomikas konkurētspēju, un ka tie pilnībā jāņem vērā pielāgošanās stratēģiskajā pieejā, proti, piedāvājot risinājumus transporta nozares izturētspējas stiprināšanai;
Stresses that efforts by the transport sector to adapt will be particularly difficult in the face of climate change and that it is companies in the sector which are at present making the majority of the efforts; considers, however, that efforts by this sector and its companies to adapt must not simply be independent, bearing in mind what is at stake in terms of the competitiveness of the whole of the European economy, and that they must be fully taken into account in the strategic approach to adaptation, in particular by proposing action to increase the resilience of the transport sector;
7. uzskata, ka TEN-T pārskatā jāpatur prātā, ka projektiem jābūt pielāgojamiem klimata pārmaiņām un tādiem, kas spēj darboties pretī klimata pārmaiņu sekām;
Considers that the TEN-T review should take into account the fact that it should be possible for projects to be adapted to and resist the impacts of climate change;
10. atbalsta ieteiktos pasākumus fiziskās infrastruktūras izturētspējas stiprināšanai; uzsver, ka šiem pasākumiem jāaptver ne tikai būvniecība, bet arī infrastruktūras, jo īpaši transporta, uzturēšana, un lūdz Komisiju to Kopienas aģentūru darba programmās, kuras darbojas transporta drošības jomā, paredzēt nepieciešamību atkārtoti novērtēt drošību un tehniskās normas, ņemot vērā jauno klimata ietekmi;
Approves the action proposed in order to increase the resilience of physical infrastructure; stresses that such action must cover not only the construction but also the maintenance of infrastructure, including transport infrastructure, and calls on the Commission to incorporate the need to reassess safety and technical standards in the light of new climate impacts into the work programme of Community agencies working in the field of transport safety;
12. lūdz Komisiju un dalībvalstis īstenot īpašus pasākumus piekrastes zonu un jūras vides aizsardzībai, ievērojot kopējo jūrniecības politiku, kurā visaptveroši ņem vērā jūras transportu, jūras vides aizsardzību, kā arī piekrastes zonu pārvaldību un attīstību;
Calls on the Commission and Member States to implement specific measures to protect coastal areas and the marine environment, in line with the common maritime policy, which takes into due account maritime transport, the protection of the marine environment and the administration and development of coastal areas as part of an integrated approach;
15. lūdz Komisiju nekavējoties uzsākt darbu, lai uzlabotu informētību par klimata ietekmi un klimata ietekmes uzraudzību, piesaistot Eiropas Vides aģentūru, Kopīgo pētniecības centru un Eiropas Sausuma novērošanas centru un, kad vien iespējams, izmantojot jaunās satelīta uzraudzības tehnoloģijas un automatizētās transporta sistēmas;
Calls on the Commission, as a matter of the greatest possible urgency, to improve the knowledge and observation of climate impacts through the European Environment Agency, the Joint Research Centre and the European Drought Observatory, making use of new satellite monitoring technologies and intelligent transport systems whenever possible;
20. uzsver, ka Lisabonas līgums turpmāk ļaus Komisijai veikt atbalsta vai koordinējošus pasākumus tūrisma nozarē; lūdz Komisiju ieteikt pasākumus un darbības, kas ļaus īstenot īpašu pielāgošanās stratēģiju tūrisma jomā (uzlabot informētību par klimata pārmaiņām, risku paredzēšanas politiku, politiku, lai pielāgotos paredzamajām izmaiņām, patērētāju informēšanu utt.);
Stresses that the Lisbon Treaty will in future allow the Commission to take support and coordination measures in the area of tourism; calls on the Commission to propose measures and action enabling an adaptation strategy specific to the tourism sector to be defined (improving knowledge of climate change, risk prevention policy, and a policy on adapting to the ensuing changes, information for consumers, etc.);
par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”
on the Commission White Paper entitled ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’
Atzinumu sagatavoja: Salvatore Caronna
Rapporteur: Salvatore Caronna
2. atzinīgi vērtē Komisijas Baltās grāmatas „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” publicēšanu; norāda, ka klimata pārmaiņas ir problēma ar ievērojamu reģionālo ietekmi, kam nepieciešama koordinēšana Eiropas Savienības līmenī, gan attiecībā uz atšķirīgajiem ES politikas virzieniem, gan intervences līmeņiem Eiropas, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī;
Welcomes the publication of the European Commission’s White Paper entitled ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’; emphasises that climate change presents a challenge with a marked regional impact that calls for a coordinated approach at European Union level, encompassing the various EU policies and levels of intervention: European, national, regional and local;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf , (novembris 2008). : reģioni, kas visvairāk cieš no klimata pārmaiņām, atrodas Dienvideiropā un Austrumeiropā, jo īpaši salu un piekrastes reģioni, attālākie reģioni un apgabali ar augstu ūdens deficīta risku, pastāvot draudiem, ka vēlāk pieaugs reģionālās atšķirības, pat vienas un tās pašas valsts reģionu starpā;
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf , (November 2008). : the regions under greatest pressure from climate change are those located in southern and eastern Europe, particularly island and coastal regions, the outermost regions and areas with a high risk of water shortages, with a danger that regional disparities will subsequently increase, even among regions in the same country;
6. pauž stingru pārliecību, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā un jāpastiprina vadošā loma starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu, un uzskata, ka jebkāda kavēšanās ar šādu pasākumu veikšanu palielinās nelabvēlīgu vides, ekonomikas un sociālo seku risku un, visticamāk, radīs lielākas izmaksas;
Is firmly convinced of the need for the European Union to retain and reinforce its leadership role in the international fight against global warming, and believes that any delay in taking such action will heighten the risk of adverse environmental, economic and social effects and be likely to generate higher costs;
8. norāda, ka ar pasākumiem, ar kuriem pielāgojas klimata pārmaiņu radītajām sekām, nevajadzētu pārmērīgi noslogot attālāko apgabalu stratēģiski svarīgākās nozares, piemēram, lauksaimniecību, lai neapdraudētu ilgtspējīgo lauku kopienu nākotni;
Notes that sectors of strategic importance to geographically peripheral regions, such as agriculture, should not be shouldered with excessive burdens as part of the framework for action to adapt to climate change, thereby jeopardising the future of sustainable rural communities;
15. uzskata, ka ir svarīgi īstenot politiku, kas gan publiskiem, gan privātiem ieguldījumiem un noteiktiem administratīvajiem aktiem (tādiem kā plānošanas atļaušana un attīstības plāni), jo īpaši reģionālajā un vietējā līmenī, paredz veikt klimata ietekmes novērtējumu, lai veicinātu ES ieguldījumus ekoloģiski augstvērtīgā infrastruktūrā; prasa, izvērtējot un apstiprinot to projektu priekšlikumus, kas tiek finansēti no ES līdzekļiem un kas ir saistīti ar energoefektivitāti, atkritumu apsaimniekošanu un infrastruktūras izveidi, to veikt ļoti rūpīgi;
Considers it essential to pursue policies, not least at regional and local level, that make both public and private investment and certain administrative acts (such as planning permission and development plans) subject to a climate impact assessment, so as to encourage EU investment in infrastructure of high environmental quality; calls for strict care to be taken to ensure that an evaluation of climate change effects forms part of the process of approving proposals for EU-funded projects connected with energy efficiency, waste management and infrastructure development;
19. atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu izveidot Ietekmes un pielāgošanās vadības grupu ( IASG ) un prasa, lai vietējās un reģionālās iestādes saskaņā ar subsidiaritātes principu tiktu pilnībā un aktīvi iesaistītas šīs grupas darbā un tās procesos;
Welcomes the Commission’s decision to set up an Impact and Adaptation Steering Group (IASG), and calls for local and regional authorities to be fully and actively involved in this group and its procedures, in accordance with the subsidiarity principle;
22. uzsver, ka klimata pārmaiņu ovēršanai un vides aizsardzībai noteiktie mērķi ir jāintegrē ES kohēzijas politikas konverģences un izaugsmes mērķos, tomēr ar tiem neaizstājot tradicionālos struktūrpolitikas uzdevumus.
Stresses that the objectives of climate change and environmental protection should be integrated into the EU cohesion policy’s convergence and growth objectives, without replacing the traditional tasks of structural policy.
par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus”
on the Commission White paper ‘Adapting to climate change: towards a European framework for action’
Atzinumu sagatavoja: Kriton Arsenis
Rapporteur: Kriton Arsenis
1. atzinīgi vērtē baltās grāmatas uzsvaru uz visu ekosistēmu noturības palielināšanu kā būtisku aizsardzību pret klimata pārmaiņu visekstrēmāko ietekmi;
Welcomes the White Paper’s emphasis on increasing the resilience of all ecosystems as an essential defence against the most extreme impacts of climate change;
Zaļā grāmata par kopējās zivsaimniecības politikas reformu ( COM(2009)0163 ). ; norāda arī, ka zivsaimniecības nozarei ir jāpielāgojas klimata pārmaiņām, ievērojot ilgtspējīgas attīstības ekonomisko, sociālo un vides dimensiju;
G reen P aper on Reform of the Common Fisheries Policy ( COM(2009) 0 163 ). ; further points out that the fishing sector must adapt to climate change, whilst respecting the economic, social and environmental dimensions of sustainable development;
FAO, Tehniskais dokuments Nr. 530 (2009) „Klimata pārmaiņu ietekme uz zivsaimniecību un akvakultūru”. un samazinās okeānu spēju absorbēt CO 2
FAO, Technical paper 530 (2009) ‘Climate change implications for fisheries and aquaculture’. and reduce the oceans’ CO 2 absorption capacity
Laikā no 2000. gada līdz 2007. gadam jūras spēja uzņemt oglekli samazinājās par 10 %. , tādējādi vēl vairāk palielinot CO 2 koncentrāciju atmosfērā un paātrinot klimata pārmaiņas
Sea carbon intake capacity fell by 10% between 2000 and 2007. , in turn further increasing the rate of CO 2 concentration in the atmosphere and speeding up climate change
8. atkārtoti apliecina, ka dažādu jūras organismu (zivju, gliemeņu, vēžveidīgo u. c.) migrācija uz citiem bioģeogrāfiskiem reģioniem var izraisīt dažu pastāvīgo sugu izzušanu un svešas izcelsmes sugu invāziju šajā reģionā; šīs izmaiņas var spēcīgi ietekmēt zivsaimniecības nozari, kurai varētu nākties pārciest grūtības, ko rada pielāgošanās jaunai bioloģiskai un ekonomiskai realitātei;
Reaffirms that migrations of various marine organisms (fish, molluscs, crustaceans, etc) from one biogeographical region to another may lead to the disappearance of some indigenous species and the invasion of alien species in a given region; notes that these variations may have important consequences for the fishing industry, which may find it difficult to adapt to new biological and economic conditions;
Komisijas paziņojums „Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei.
Deplores the fact that mature and well-functioning Integrated Coastal Zone Management involving all relevant levels of government is still rarely put into practice
Integrētās piekrastes zonas pārvaldības (IPZP) Eiropā novērtējums” ( COM(2007)0308 ). ; un stingri mudina Komisiju nodrošināt, lai integrētās piekrastes zonas apsaimniekošanas ieteikumi
Communication from the Commission - Report to the European Parliament and the Council on evaluation of Integrated Coastal Zone Management (ICZM) in Europe ( COM(2007)0308 ). ; strongly urges the Commission to ensure that the Integrated Coastal Zone Management recommendations
13. uzstājīgi mudina Komisiju nodrošināt, lai tiktu izstrādātas un īstenotas jūras vides stratēģijas, kuras, cilvēka darbības pārvaldībā izmantojot uz ekosistēmām balstītu pieeju, panāktu labu jūras vides stāvokli, kā noteikts Direktīvā 2008/56/EK;
Strongly urges the Commission to ensure that marine strategies, applying an ecosystem-based approach to the management of human activities, are developed and implemented in order to achieve a good environmental status in the marine environment, as provided for in Directive 2008/56/EC;