natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jau kādā 1998. gada marta ziņojumā par demokrātisko pārskatatbildību EMS trešajā fāzē Parlaments aicināja izveidot kopēju ietvaru dialogam starp Eiropas Parlamentu un ECB par monetārās politikas jautājumiem, kādu paredz Līgums.
Already on a report from March 1998 on democratic accountability in the third phase of EMU the Parliament called for setting out the common framework for the Treaty based dialogue between the European Parliament and the ECB on monetary affairs.
Parlaments ir skaidri norādījis, ka tam piekrīt zināmas pilnvaras monetārās politikas jautājumos, jo īpaši tādēļ, ka Līgums un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūti dod ECB ne tikai tiesības, bet uzliek arī pienākumus.
The Parliament made clear that it possesses some powers in monetary affairs, in particularly, as the Treaty and the Statute of the ECSB and ECB does not only give the ECB rights but also duties.
Parlamenta un ECB attiecību pamatā ir šādas darbības jomas:
The relationship between the Parliament and the ECB is based on the following fields of action:
a) procedūra ECB valdes locekļu iecelšanai;
(a) The procedure for appointing members of the ECB’s Executive Board;
b) ziņošana Eiropas Parlamentam; kā arī
(b) Reporting to the European Parliament; and
c) ECB publikācijas un jo īpaši parlamentam iesniegtais gada pārskats, kā arī konverģences ziņojums.
(c) The ECB’s publications, and especially the annual report presented to the Parliament, as well as the convergence report.
Valdes iecelšana var notikt tikai pēc konsultēšanās ar Parlamentu.
Appointments to the Executive Board can only happen after Parliament has been consulted.
Tādējādi Parlaments kļūst par vispiemērotāko iestādi, lai nodrošinātu galveno ECB amatu demokrātisku pārskatatbildību.
Thus the Parliament becomes the best-placed European institution to ensure democratic accountability of key ECB positions.
Konsultēšanās process notiek atklātu uzklausīšanu veidā Ekonomikas un monetāro lietu komitejā.
The consultation process takes the form of public hearings hosted by ECON.
Šis ir izrādījies labākais veids, kā iegūt nepieciešamo informāciju par kandidātu pirms EP galīgā ieteikuma.
This has proved to be the best way of obtaining the necessary information about a candidate before the EP's final recommendation.
Uzklausīšanu galvenais mērķis ir uzzināt vairāk par kandidāta personību un uzskatiem par galvenajiem ekonomikas un monetārās politikas jautājumiem, par to, kā ECB būtu jāvada, kā arī par viņa vai viņas viedokli par ECB demokrātisko pārskatatbildību.
The main objective of the hearings is to learn more about the personality and views of the candidate on key economic and monetary policy questions, on how the ECB should be run and on his or her conception of democratic accountability of the ECB.
Komitejas locekļi pēc tam tūlīt pieņem lēmumu par kandidāta atbilstību ieņemamam amatam, ko tad nosūta ratificēšanai uz plenārsēdi.
Committee Members then take an immediate decision on the suitability of the candidate for the position, which is then sent for ratification to the Plenary.
Ilgtermiņa mērķis ir tāds, ka šis pasākums palīdz Parlamenta deputātiem labāk iepazīt ECB valdes locekļus, kuriem būs regulāri jāstājas Komitejas priekšā.
There is also a longer-term purpose: this exercise helps Parliament's Members to get to know better the Members of the Executive Board of the ECB, who will have to appear routinely thereon before the Committee.
Saskaņā ar Līgumu
Under the Treaty
Saskaņā ar Līguma 113. panta 3. punktu gada pārskatus par ECBS darbību un monetāro politiku gan iepriekšējā, gan kārtējā gadā ECB iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kā arī Eiropadomei.
Article 113 (3) of the Treaty stipulates that the ECB shall address an annual report on the activities of the ESCB and on the monetary policy of both the previous and current year to the European Parliament, the Council and the Commission, and also to the European Council.
ECB priekšsēdētājs sniedz pārskatu Padomei un Eiropas Parlamentam, kas par to var sarīkot vispārējas debates.
The President of the ECB shall present this report to the Council and to the European Parliament, which may hold a general debate on that basis.
Šis noteikums ir pārveidots par atklātām saistībām attiecībā uz pārredzamību un uzraudzību, pamatojoties uz regulāru viedokļu apmaiņu, par ko pēc Ekonomikas un monetāro lietu komitejas vēlmes abas iestādes ir savstarpēji vienojušās.
This provision has been transformed into an outright transparency and supervisory commitment based on regular exchanges of views, established by mutual agreement upon the behest of ECON, between the two institutions.
ECB priekšsēdētājs vai attiecīgi priekšsēdētāja vietnieks vismaz reizi trīs mēnešos ierodas Ekonomikas un monetāro lietu komitejas sanāksmē, ko pārraida televīzija, lai atbildētu uz jautājumiem par ekonomikas pārskatu un monetārās politikas norisēm eiro zonā.
The President of the ECB or, occasionally, the Vice-President appears before a televised meeting of ECON Committee at least every three months to answer questions on the economic outlook and on the conduct of monetary policy in the Euro area.
Kopumā kopš 1999. gada ir notikuši 38 monetārie dialogi.
In total 38 monetary dialogues have taken place since 1999.
Komitejas locekļi izvēlas divus īpašus tematus, kuriem ECB priekšsēdētājam vajadzētu pievērst īpašu uzmanību.
Members of the Committee select two special topics on which special attention should be given by the President of the ECB.
Gatavojot šīs sanāksmes, Parlaments iepriekš regulāri saņem informāciju no divpadsmit akadēmisku speciālistu un citu padomdevēju grupas (šie dokumenti un stenogrammas ir pieejamas Ekonomikas un monetāro lietu komitejas tīmekļa vietnē).
In preparation for these meetings, Parliament receives regular advance briefing from a panel of twelve specialist academic and other advisors (these papers and the verbatim reports of the meetings are available to the homepage of ECON).
Pēc ECB priekšsēdētāja uzrunas notiek jautājumu un atbilžu sesija.
After an introduction by the ECB President, a questions and answers session has taken place.
ECB priekšsēdētājs atbild arī uz rakstiskiem jautājumiem, ko jebkurā laikā iesnieguši locekļi.
The President of the ECB has also answered to written questions put forward by Members at any time.
ECB gada pārskati ir instrumenti, lai monetārajā politikā radītu lielāku pārredzamību.
The annual reports of the ECB are instruments to create greater transparency in monetary policy.
ECB gada pārskatus apspriešanai Eiropas Parlamentā iesniedz ECB priekšsēdētājs, un, pamatojoties uz tiem, Ekonomikas un monetāro lietu komiteja katru gadu sagatavo Parlamenta rezolūciju.
The ECB's Annual Reports are presented for debate in the European Parliament by the ECB President, and form the basis of parliamentary resolutions, prepared each year by ECON.
Tā ir iespēja locekļiem katru gadu novērtēt sasniegumus monetārajā politikā.
It is an opportunity for Members to yearly assess the developments in monetary policy.
Debates notiek plenārsēdē, un tas ir svinīgs brīdis ECB priekšsēdētājam, lai plaši atskaitītos par iepriekšējo gadu un formulētu turpmākās iniciatīvas.
The debates take place in the plenary session and constitute a solemn moment for the ECB President to give a broad account of the year, and to formulate future initiatives.
Ekonomikas un monetāro lietu komiteja konsekventi ir aicinājusi ECB izstrādāt un publiskot ekonomikas analīzes modeļus un citus rīkus, uz kuriem pamatojas monetārās politikas lēmumi.
ECON has consistently pressed the ECB to develop, and to make public, the models and other tools of economic analysis on which its monetary policy decisions are based.
Komiteja savā rezolūcijā par ECB 1999. gada pārskatu aicināja banku reizi pusgadā publicēt makroekonomikas prognozes līdz ar pētniecības un makroekonomikas modeli, uz ko šīs prognozes ir pamatotas, kā arī pārskatus par valstu ekonomikām (līdzīgi Pelēkajai grāmatai Savienotajās Valstīs)..
Its resolution on the ECB report in 1999 called on the Bank to publish macro-economic forecasts on a six monthly basis, together with the research and macro-economic model on which these were based; and also reports on national economies (similar to the Beige Book in the United States).
Nākamā gada rezolūcijā Komiteja varēja atzinīgi vērtēt ECB apņemšanos publicēt prognozes un modeli.
The following year's resolution was able to welcome the commitment by the ECB to publish both forecasts and model.
Smags jautājums ir ECB Padomes lēmumu pieņemšanas pārredzamība.
A recurrent issue concernes the transparency of decision taking by the ECB's Governing Council.
Pārskats 1999. gadā un turpmākie pārskati īpaši aicināja: „ ECB Padomes sanāksmes protokolus publicēt tūlīt pēc nākamās sanāksmes, izklāstot kodolīgi argumentus par un pret pieņemtajiem lēmumiem, kā arī šo lēmumu motivāciju ”, publicējot arī balsošanas rezultātu, bet anonīmi.
The 1999 and subsequent reports have specifically called for: " summary minutes taken at meetings of the ECB Governing Council to be published shortly after the following meeting reporting explicitly the arguments for and against the decisions taken, as well as the reasoning used in reaching these decisions .", with the balance of votes also being published, but anonymously.
ECB līdz šim nav uzklausījusi Parlamenta argumentus šajā jomā.
So far, the ECB has failed to accept Parliament's arguments in this area.
ECBS un ECB loma eiro zonas finanšu sistēmas vadībā un uzraudzībā nav pilnībā skaidra.
The role of the ESCB and ECB in the running and supervision of the Euro area financial system is not entirely clear-cut.
Jau Parlamenta rezolūcijā par ECB 2000. gada pārskatu bija uzsvērta „nepieciešamība ciešāk iesaistīt ECBS makroekonomikas uzraudzībā” un ECB loma finanšu stabilitātes saglabāšanā.
Already in a Parliament's resolution on the ECB Annul report from 2000 stressed "the need for close involvement of the ESCB in macro-prudential supervision" and the role of the ECB in safeguarding financial stability.
Monetārajā dialogā ar ECB Parlaments cenšas veicināt labāku politiku sadalījumu un palielināt realizētās monetārās politikas leģitimitāti.
In its monetary dialogue with the ECB, the Parliament strives to encourage a better policy mix and increase the legitimacy of the monetary policy conducted.
Līdzīgi monetārajam dialogam starp Parlamentu un ECB ir notikuši arī kopīgi dialogi starp Eirogrupu, Komisiju un Parlamentu.
Joint dialogues between the Eurogroup, the Commission and Parliament similar to the monetary dialogue between Parliament and the ECB have also taken place.
Eiro zonas paplašināšana
Enlargement of the Euro area
Likumdošanas jomā
One important facet of Parliament's legislative
Kopš 1998. gada Grieķija, Malta, Kipra un Slovēnija ir pievienojušās eiro zonai.
Since 1998 Greece, Malta, Cyprus and Slovenia have joined the Euro area.
Nākamā būs Slovākija.
Next in turn is Slovakia.
Eiro zonas paplašināšanās katrā atsevišķā gadījumā ir vēsturiski nozīmīgs uzdevums gan attiecīgajai dalībvalstij, gan pārējai eiro zonai.
The enlargement of the euro area is on every single case historically important challenge both for Member State concerned and the rest of the euro area.
Parlaments tādēļ ir paudis viedokli, ka dalībvalsts ekonomiskās konverģences process ir rūpīgi jāuzrauga un ceļam uz eiro ieviešanu vajadzētu atbilst dalībvalstu pašreizējam ekonomikas stāvoklim.
The Parliament has therefore taken the view that the process of economic convergence of a Member State must be carefully monitored and the path towards their adoption of the Euro should be appropriate to the actual state of their economies.
Konsultēšanās procedūras kontekstā Eiropas Parlaments ir sniedzis atzinumu par katru priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu, t. i., par eiro zonas paplašināšanos.
In the context of the consultation procedure, the European Parliament has issued an opinion on each proposal for a Council decision in accordance with Article 122 (2) of the Treaty, i.e. for each euro area enlargement.
Parlaments ir arī pieprasījis iepriekšēju konsultēšanos ar Komisiju, lai pēc padziļinātas situācijas analīzes būtu vairāk laika atzinuma sagatavošanai.
The Parliament has also requested an earlier consultation by the Commission in order to have longer time to prepare its opinion after an in-depth analysis of the situation.
Ekonomikas un monetāro lietu komitejas delegācija 2008. gada sākumā ieradās Slovākijā, lai pirms atzinuma sniegšanas iegūtu vairāk informācijas.
An ECON delegation also went to Slovakia in early 2008, in order to gather more information before issuing its opinion.
Paplašināšanās jautājums ir pētīts vairākkārt, piemēram, speciālajā 2006. gada ziņojumā par eiro zonas paplašināšanos, kā arī gada pārskatu kontekstā par eiro zonu un ECB gada pārskatiem.
The issue of enlargement has also been addressed at several occasions such as special report from 2006 on the enlargement of the euro area and in the context of the annual reports on the euro area and on the ECB annual report.
Kā vispārēju priekšnosacījumu turpmākai eiro zonas paplašināšanai Parlaments vienmēr ir aizstāvējis precīzu atbilstību Māstrihtas līguma konverģences kritērijiem un stingri iebildis pret speciāliem noteikumiem attiecībā uz Māstrihtas kritēriju izpildi.
As for the general pre-conditions for the future enlargement of the euro area, the Parliament has always advocated strict compliance with the Maastricht Treaty's convergence criteria, and strongly opposed special provisions concerning the fulfilment of the Maastricht criteria.
Parlaments ir arī paudis ticību eiro zonas ilgtermiņa stabilitātei, ko vajadzētu novērtēt arī pēc tās spējas uzņemt jaunus dalībniekus.
It has also said it believes that the long-term stability of the euro area should also be assessed in terms of its capacity to absorb new entrants.
Atgriežoties pie tehniskajiem priekšnosacījumiem eiro zonas paplašināšanai, Parlaments ir lūdzis dalībvalstis, kas pievienojas eiro zonai, pievērst īpašu uzmanību patērētāju aizsardzībai pārejas fāzē, kā arī atgādinājis par nepieciešamību sākt kandidātvalstīs savlaicīgu un intensīvu iedzīvotāju informēšanas kampaņu.
Turning to the technical pre-conditions for the enlargement of the euro area, the Parliament has asked acceding Member States to pay particular attention to consumer protection during the changeover phase, and recalled the necessity to start early and extensive citizen information campaigns in applicant Member States.
Mūsu iestāde ir noteikusi arī speciālas prasības kandidātiem, norādot, ka priekšlaicīga pievienošanās eiro zonai var radīt negaidītus pavērsienus ekonomiskās konverģences procesā un ka eiro zonas paplašināšanās veicina ekonomiskās konverģences procesu un stiprina eiro zonu kā veselumu.
Our institution has also set special requirements for applicants for accession, pointing out that a premature accession to the Euro area might lead to unexpected developments in the economic convergence process and that the enlargement of the Euro area facilitates economic convergence process and contributes to strengthening of the Euro area as a whole.
Komunikācijas stratēģija par eiro
Euro communication strategy
Parlaments ir paudis viedokli par informācijas un komunikācijas stratēģijas par eiro un EMS īstenošanu, jau kopš 2005. gada atzīmējot, ka šķietamā eiro nepopularitāte atsevišķu pilsoņu vidū ir pretrunā ar faktu, ka eiro, iespējams, ir veiksmīgākais projekts, kādu Eiropas jebkad uzsākusi.
The Parliament has expressed its views on the implementation of an information and communication strategy on the euro and EMU, noting as soon as 2005 that the apparent unpopularity of the euro among certain citizens was in contradiction with the fact that the euro is possibly the most successful European project ever launched.
Parlaments ir uzskatījis, ka vienota valūta ir ES komunikācijas prioritāte un ir jāturpina popularizēt un izskaidrot eiro priekšrocības iedzīvotājiem.
It has been of the view that the single currency remains a communication priority for the EU, believing that the benefits of the euro must continue to be sold and explained to the public at length.
Parlaments šajā sakarībā ir aicinājis veikt daudzus īpašus pasākumus, lai veicinātu eiro ieviešanu.
Parliament has in this respect called for a series of specific actions to foster the acceptance of the euro.
Finanšu tirgus integrācija
Financial Market integration
Eiropas Parlaments kā likumdevēja iestāde un politikas veidotājs ir veicis lielu darbu finanšu tirgu integrācijā Eiropas Savienībā.
As a legislator and policy maker the European Parliament has had a major role in the integration of the financial markets in the European Union.
Mūsu likumdošanas darba mērķis bija integrēta tirgus izveide patērētāju interesēs.
Our legislative work has focused upon delivering an integrated market for the benefits of the consumers.
Rīcības plāns finanšu pakalpojumu sniegšanai, ko pieņēma 1999. gadā, tika pabeigts 2005. gadā.
The Financial Services Action Plan adopted in 1999 was finalised in 2005.
Darbs kopš tā laika tomēr turpinājās, lai reaģētu uz tirgus attīstību un nepilnībām.
The work has, however, continued since with the needs to respond to market developments or shortcomings.
Pieminot tikai vienu atsevišķu tematu, Eiropas Parlaments ir daudzus gadus cīnījies, lai izlīdzinātu maksājumu nodokļus visā eiro zonā, un 2001. gadā beidzot tika pieņemta regula.
Only to mention one topic in particular, the European Parliament fought many years for an aligning payment charges throughout the euro area and a regulation was finally adopted in 2001.
Papildus šim darbam, lai izveidotu vienotu eiro maksājumu zonu ( SEPA ), likumdošanas darbs attiecās arī uz apdrošināšanas pakalpojumiem, piemēram, pārapdrošināšanu un maksātspēju, banku pakalpojumiem, piemēram, kapitāla prasībām, vērtspapīru tirgiem, piemēram, ieguldījumu pakalpojumiem, kā vispārējiem uzraudzības un reglamentēšanas jautājumiem Lamfalisī procesa ietvaros.
In addition to this work to establish a Single Euro Payment Area (SEPA) the legislative work has covered insurance services, such as reinsurance and solvency, banking services, such as capital requirements, securities markets, such as investment services, and supervisory and regulatory issues in general in the framework of the Lamfalussy process.
Parlaments ir ļoti aktīvi darbojies pie Lamfalisī ietvara izveides, lai uzlabotu finanšu tirgus uzraudzību un reglamentēšanu.
The Parliament have been very active in setting up the Lamfalussy framework in order to improve financial market supervision and regulation.
Šis process apliecināja, ka Parlamentam ir tādas pašas pilnvaras kā Padomei, jo abas ir likumdevējas iestādes.
It has it this process made sure that it has the same powers as the Council both being the legislators.
Parlaments ir arī strādājis, lai padarītu šo procesu visās stadijās pārredzamāku.
It has also worked for making this process more transparent on all stages.
Eiro ārējā pārstāvība
External representation of the euro
Vairāk vai mazāk atklāti jautājumi ir bijuši, vai eiro valūtai vajadzētu paredzēt valūtas maiņas kursa politiku un, ja vajadzētu, tad kurš tieši par šo politiku būtu atbildīgs.
Whether there should be an exchange-rate policy for the Euro, and, if so, who exactly would be responsible for it, have been more or less open questions.
Tāpat nav skaidrs, kurš drīkst runāt par eiro zonu starptautiskā līmenī.
The Treaty is not clear in this respect.
Vai tas ir ECB priekšsēdētājs, Komisija, Padomes prezidentūra vai Eirogrupas prezidentūra (ja tā atšķiras no Padomes prezidentūras).
Nor is it clear who can speak for the Euro area at international level: the ECB President, the Commission, the Council Presidency or the Euro-group Presidency (where this differs from the Council Presidency).
Parlamenta pārskatos tādēļ tika runāts par „lielāku eiro zonas pārstāvību starptautiskajās politikas veidošanas iestādēs” un par „vienota eiro zonas pārstāvja izvēli”.
Parliamentary reports have therefore called for "enhanced representation of the Euro zone in international policy-making institutions", and for "the selection of a single representative of the Euro area".
Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas Savienība un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas, risinot uzdevumus, kā arī apsverot iespējas un neskaidrības, ar kādām pilsoņi saskaras globalizācijas rezultātā.
According to the views taken by the European Parliament the European Union and the Member States have a shared responsibility for addressing the challenges, opportunities and uncertainties facing citizens as a result of globalisation.
Mūsu iestāde ir atbalstījusi viedokli, ka ir jāattīsta iekšējā tirgus ārējā dimensija.
Our institution has supported the view that the external dimension of the internal market needs to be developed.
Eiropas Parlaments ir uzsvēris, ka būs vajadzīgi turpmāki pasākumi, pirms eiro zonas ārējā pārstāvība atbildīs tās pieaugošajai nozīmībai pasaules ekonomikā.
The European Parliament has stressed that further steps would be needed before the external representation of the euro area would commensurate with its growing importance in the global economy.
Tādēļ Parlamenta pārskatos tika runāts par „lielāku eiro zonas pārstāvību starptautiskajās politikas veidošanas iestādēs” un par „vienota eiro zonas pārstāvja izvēli”.
Parliamentary reports have therefore called for "enhanced representation of the Euro zone in international policy-making institutions", and for "the selection of a single representative of the Euro area".
par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi
on EMU@10: The first ten years of Economic and Monetary Union and future challenges
2. uzskata, ka Eirosistēma, tās monetārā politika un ar to saistītā eiro stabilitāte ir palīdzējusi sekmēt pasaules tautsaimniecības ekonomisko un finanšu integrāciju;
Considers that the euro system, its monetary policy and the resulting stability of the euro have made a contribution towards the economic and financial integration of the world economy;
6. atzinīgi vērtē to, ka Ekonomikas un monetārā savienība ir palielinājusi eiro zonas pievilcību ārzemju tiešajiem ieguldījumiem;
Welcomes the fact that Economic and Monetary Union has increased the attractiveness of the euro zone for foreign direct investment;
8. pauž nožēlu, ka Komisija EMU@10 ziņojumā nav sniegusi sīkāku un precīzāku analīzi par eiro starptautisko nozīmi; prasa Komisijai sagatavot izsmeļošu ziņojumu par kopējās monetārās politikas ārējo dimensiju un par tās ietekmi uz eiro zonas ekonomisko sniegumu un tirdzniecību;
Regrets that, in the EMU@10 communication, the Commission has not conducted a more detailed and precise analysis of the euro's international role; calls on the Commission to produce a detailed report on the external dimension of the common monetary policy and on its repercussions for the euro zone's economic and trading performance;