natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pirmajā gadījumā jāatgādina EP prasība katrā brīvās tirdzniecības nolīgumā, ko paraksta ES, iekļaut uzņēmumu sociālās atbildības klauzulu.
In the first case, we should remind the EP’s call for a social responsibility clause for enterprises to be included in every free-trade agreement which it signs.
Tajā jāietver pārredzamības un uzraudzības pienākums, kā arī iespēja tiem, kas cietuši no šo nosacījumu neievērošanas, vērsties tiesā.
This must include a transparency and monitoring obligation and the opportunity for victims of a failure to comply with these provisions to take the matter to court.
Vides jomā ar Eiropas politiku būtu jāaizsargā bioloģiskā daudzveidība, jāveicina tehnoloģiju pārnese, infrastruktūru uzlabošana un spēju stiprināšana.
Concerning the environment, European policy should protect biodiversity and support technology transfer, infrastructure development and capacity-building.
Ja sarunas notiek par atsevišķiem ieguldījumu nolīgumiem, jāiekļauj šādas sociālās un vides normas un tām jābūt juridiski saistošām.
In the case of stand-alone investment agreements, social and environmental standards must be included and made binding.
Vairākos šābrīža DIN jau ir izmantota klauzula, kas aizliedz pavājināt sociālos un vides tiesību aktus, lai piesaistītu ieguldījumus, un šādai klauzulai jābūt iekļautai visos turpmākajos nolīgumos.
Currently, a number of BITs have a clause which prevents the watering-down of social and environmental legislation in order to attract investment, such a clause should be included in all future agreements.
(5) Strīdu izšķiršanas mehānisms un ES starptautiskā atbildība
(5) Dispute settlement mechanism and the EU’s international responsibility
Strīdu izšķiršanas šābrīža sistēma, kas visbiežāk darbojas saskaņā ar ICSID un UNCITRAL noteikumiem, būtiski jāmaina, iekļaujot vairākus pamatelementus, piemēram, lielākas pārredzamības nepieciešamību attiecībā uz izskatītajām lietām un spriedumu saturu, iespēju pusēm iesniegt pārsūdzību, pienākumu saskaņā ar zināmiem nosacījumiem pirms vēršanās starptautiskā tiesā vispirms izmantot vietējā līmenī pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus (attiecīgā gadījumā), iespēju izmantot amicus curiae paziņojumus un, visbeidzot, pienākumu izvēlēties vienu tiesas vietu, lai izvairītos no izdevīgākas tiesas izvēles.
Major changes must be made to the present dispute settlement regime, which usually operates along the lines of ICSID and UNCTAD rules, in order to include several basic elements such as the need for greater transparency on cases heard in court and the judgments themselves, the possibility for parties to appeal, the obligation to exhaust local judicial remedies (where appropriate) before initiating international arbitration, the opportunity to use amicus curiae briefs and the obligation to select one single place of arbitration and thus avoid ‘forum shopping’.
Turklāt paziņojumā minēta iespēja iesniegt prasības no vienas valsts citā.
In addition, the communication mentions the possibility of introducing a system for complaints made by one state against another.
Eiropas politikai jābūt ambiciozākai un jādod iespēja arī arodbiedrībām vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām vērsties tiesās, jo šīs iestādes ir vienīgās, kuras var pārbaudīt, vai puses pilda savas saistības sociālajā un vides jomā.
European policy must be more ambitious and also enable trade unions and civil society organisations to submit cases to the courts – the only way for parties’ compliance with their social and environmental commitments to be verified.
Vēl viens nozīmīgs jautājums ir ES starptautiskā atbildība, jo īpaši finansiālā atbildība: ja ES kā tādai ar spriedumu tiks piespriests sods, kas uzņemsies finansiālās sekas?
Another issue is the EU’s international responsibility, in particular in financial terms: if a court ruling is made against the EU itself, who will bear the financial consequences?
Komisijai un dalībvalstīm šis jautājums jāatrisina pēc iespējas drīz.
The Commission and MS need to address this issue as soon as possible.
(6) EP partneru un pilnvaru izvēle
(6) Choice of partners and powers of the EP
Komisija izveidoja to valstu sarakstu, kuras būs privileģētas partneres, proti, Kanāda, Ķīna, Indija, MERCOSUR , Krievija un Singapūra.
The Commission has compiled a list of countries which will be privileged partners: Canada, China, India, MERCOSUR, Russia and Singapore.
Šī izvēle atbilst diviem kritērijiem: tirgus potenciāls un nepieciešamība labāk aizsargāt ārvalstu ieguldījumus.
This choice matches two criteria: market potential and need for better protection of foreign investments.
Komisija arī paziņoja, ka tā nevēlas izveidot paraugmodeli, kas tiktu identiski piemērots visiem tirdzniecības partneriem.
The Commission has also stated that it does not intend to have a standard model which would be applied in identical fashion to all trade partners.
Ja šo loģiku pamato ar nepieciešamību pielāgoties katra partnera īpašajai situācijai, tai nekādā gadījumā nevajadzētu dot iespēju pārāk brīvi izvēlēties nolīguma pamatelementus, kas detalizēti izklāstīti iepriekšējās nodaļās.
Although this way of thinking is justified by the need to adapt to the particular situation of each partner, it must never lead to picking and choosing among the basic elements set out in the previous chapters.
Visbeidzot, referents uzskata par prioritāru, ka EP nostāju attiecībā uz turpmāko ieguldījumu politiku Komisija un Padome izprot un ņem vērā, pirms tiek uzsāktas sarunas par ieguldījumu nodaļu ar pirmajiem partneriem, kas ir Kanāda, Indija un Singapūra.
To conclude, the rapporteur believes it is vital that the EP’s standpoint on the future of investment policy be understood and taken into account by the Commission and the Council before negotiations on an investment chapter are initiated with Canada, India and Singapore, which are the first partners.
Tas nozīmē arī, ka Komisija neiesniedz Padomei savu sarunu pilnvaru projektu, pirms EP nebūs pieņēmis rezolūciju.
This means the Commission should not submit its draft negotiating mandate to the Council until the EP has adopted its resolution.
Turklāt EP vēlas, lai pilnībā tiktu ievērotas tā jaunās prerogatīvas saskaņā ar Lisabonas līgumu un pamatnolīgumu starp Komisiju un EP, lai sarunu pilnvaras tam tiek nosūtītas pietiekami ātri, lai tas varētu paust savu nostāju un lai Komisija un Padome to pienācīgi ņemtu vērā.
The EP must also ensure that its new powers under the Lisbon Treaty and the framework agreement between the Commission and the EP are fully respected and that, as a result, it receives negotiating mandates in good time to enable it to state its position, which must, in turn, be properly taken into account by the Commission and the Council.
3. pauž bažas par to, ka tiešie ārvalstu ieguldījumi vismazāk attīstītajās valstīs ir ārkārtīgi ierobežoti un parasti saistīti ar dabas resursiem;
Expresses its concern that foreign direct investment in least developed countries is extremely limited and tends to be concentrated in natural resources;
7. aicina Komisiju daudz lielāku uzmanību pievērst jaunattīstības valstīm kā potenciālajiem ieguldījumu partneriem; norāda arī, ka Komisijas galvenais uzdevums ir izstrādāt tādu ES ieguldījumu politiku, kurā izvirzīts mērķis panākt maksimālu ES ieguldītāju aizsardzību; šajā sakarā norāda, ka Līgums par Eiropas Savienības darbību nosaka, ka ES pienākums ir panākt attīstības politikas saskaņotību, tas ir, „politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”
Calls on the Commission to focus more strongly on developing countries as potential investment partners; notes too that the Commission’s primary concern is to design an EU investment policy that reflects the objective of achieving maximum protection for EU investors; points out, in this respect, that the Treaty on the Functioning of the European Union obliges the EU to practise policy coherence for development, i.e. to ‘take account of the objectives of development cooperation in the policies that it implements which are likely to affect developing countries’
Līgums par Eiropas Savienības darbību, 208. pants. ;
Treaty on the Functioning of the European Union, Article 208. ;
9. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt ieguldījumu nolīgumu atbilstību visām citām politikas nostādnēm, kas ietekmē jaunattīstības valstis, un tālab tajos jāiekļauj klauzulas par cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību, vidi, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, pārredzamību un cīņu pret nelikumīgām kapitāla plūsmām; šajā sakarībā uzskata, ka ES nolīgumi būtu jāuzlabo, izmantojot pašreizējo dalībvalstu divpusējo līgumu modeli, paplašinot mērķus (iekļaujot ilgtspējīgu attīstību), paredzot precīzākus noteikumus (jo īpaši attiecībā uz tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem un netiešu ekspropriāciju), iestrādājot tajos ierobežojumus (lai varētu kontrolēt kapitāla plūsmu) un pievienojot pienākumus ieguldītājiem un saņēmējvalstu valdībām;
Stresses the importance of ensuring that investment treaties are consistent with all other policies affecting developing countries, and therefore that they include clauses on human rights, gender equality, the environment, decent work, transparency and the fight against illicit capital flows; accordingly, takes the view that EU agreements should improve on the model provided by existing Member State bilateral investment treaties by broadening the objectives (to include sustainable development), containing more precise provisions (especially on the definition of foreign direct investment and indirect expropriation), building in limitations (to enable control of capital movement), and adding obligations for investors and home-country governments;
13. uzskata, ka ES ieguldījumu politikai jāņem vērā atšķirība starp vidēju ienākumu un zemu ienākumu valstīm un īpaši jāveicina elastīgums saistībā ar ārvalstu ieguldījumiem jaunattīstības valstīs tādās darbībās un nozarēs, kurām ir skaidra un būtiska ietekme uz ilgtspējīgu attīstību un kurās citādi šie ieguldījumi netiktu piesaistīti pastāvošo risku dēļ; uzskata, ka vairāk jāatbalsta vietējie uzņēmumi, proti, sniedzot stimulus produktivitātes kāpināšanai un sadarbībai, iesaistot tos ciešākā sadarbībā un uzlabojot darbinieku prasmes, jo tam ir būtisks potenciāls ekonomiskās attīstības, konkurētspējas un izaugsmes veicināšanai jaunattīstības valstīs;
Believes that EU investment policy should take into account the differences between middle-income and low-income countries and, in particular, seek to encourage flexibility in relation to foreign investment in developing countries in activities and sectors with a clear and significant impact on sustainable development, which might otherwise not attract investment because of the risks involved; considers that greater support should be given to local firms, notably through incentives for strengthening their productivity, engaging in closer cooperation and improving workforce skills – areas of, considerable potential in terms of boosting economic development, competitiveness and growth in developing countries;
par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku
on the Future European international investment policy
2. atzīst, ka pēc LESD stāšanās spēkā ārvalstu tiešās investīcijas tagad ietilpst ES ekskluzīvā kompetencē; uzskata, ka Parlamentam ir atbilstīgi jāiesaistās turpmākās ieguldījumu politikas veidošanā; tāpēc ir atbilstīgi jāapspriež pilnvaras gaidāmajām sarunām, kā arī jāizdod jēgpilni informatīvi paziņojumi par notiekošo sarunu gaitu;
Acknowledges that as a result of the TFEU, foreign direct investment now falls under the exclusive competence of the EU; takes the view that Parliament must be adequately involved in the shaping of the future investment policy; this requires proper consultation on the mandates for upcoming negotiations, as well as regular meaningful briefings on the state of ongoing negotiations;
7. norāda, ka strīdu izšķiršana un izskatīšana šķīrējtiesā ir laikietilpīga un dārga un šiem tiesas procesiem būtiski trūkst pārredzamības;
Notes that dispute settlements and arbitration are time- and money-consuming and that there is a great lack of transparency in these proceedings;
par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei
on a Single Market for Enterprises and Growth
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS.................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION.......................................................................................3
Starptautiskās tirdzniecības komitejaS ATZINUMS .......................................18
OPINION of the Committee on International Trade..............................................................................18
Ekonomikas un monetārāS komitejaS ATZINUMS ...........................................22
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs...................................................22
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejaS ATZINUMS ...............................26
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs.....................................................26
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejaS ATZINUMS ................31
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy.......................................................31
Reģionālās attīstības komitejaS ATZINUMS .......................................................35
OPINION of the Committee on Regional Development..........................................................................35
JuridiskāS komitejaS ATZINUMS ................................................................................40
OPINION of the Committee on Legal Affairs...............................................................................................40
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................43
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE....................................................................................................................43
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu.
– having regard to the Commission Communication ‘Towards a Single Market Act.
Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku.
For a highly competitive social market economy.
50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” ( COM(2010)0608 ),
50 proposals for improving our work, business and exchanges with one another’ ( COM(2010)0608 ),
– ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on delivering a Single Market to consumers and citizens
– ņemot vērā profesora Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,
– having regard to Professor Mario Monti’s report of 9 May 2010 ‘A new Strategy for the Single Market’,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Europe 2020 – a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā” ( COM(2010)0543 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Smart Regulation in the European Union’ ( COM(2010)0543 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” ( COM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– ņemot vērā ziņojumu „Novērtējums par mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem ES”
– having regard to the Report ‘Evaluation of SMEs’ access to public procurement markets in the EU’
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES ( COM(2009)0557 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Cross-border business-to-consumer e-commerce in the EU’ ( COM(2009)0557 ),
– ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai,
– having regard to the Commission Recommendation of 29 June 2009 on measures to improve the functioning of the single market,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus” ( COM(2008)0400 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Public procurement for a better environment’ ( COM(2008)0400 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „„Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts „Small Business Act”” ( COM(2008)0394 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Think Small First – A ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2008)0394 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” ( COM(2007)0724 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu „Vienotais tirgus — pārskats par ieguvumiem” ( SEC(2007)1521 ),
– having regard to the Commission Communication ‘A single market for 21st century Europe’ ( COM(2007)0724 ) and the accompanying Commission staff working document ‘The Single Market: review of achievements’ ( SEC(2007)1521 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Iespējas, pieejamība un solidaritāte — īstenojot jaunu sociālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai” ( COM(2007)0726 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Opportunities, access and solidarity: towards a new social vision for 21st century Europe’ ( COM(2007)0726 ),
– ņemot vērā Komisijas skaidrojošo paziņojumu par to, kā Kopienas tiesību aktus attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām piemērot institucionalizētajai valsts un privātā sektora partnerībai (IVPP) (C(2007)6661),
– having regard to the Commission Interpretative Communication on the application of Community law on Public Procurement and Concessions to Institutionalised Public-Private Partnerships (IPPP), C(2007)6661,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Laiks palielināt apgriezienus.
– having regard to the Commission Communication ‘Time to move up a gear.
Jauna izaugsmes un nodarbinātības partnerība” ( COM(2006)0030 ),
The new partnership for growth and jobs’ ( COM(2006)0030 ),
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumus par aktu par vienoto tirgu,
– having regard to the Council Conclusions on the Single Market Act (SMA) of 10 December 2010,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā
– having regard to its resolution of 21 September 2010 on completing the internal market for e-commerce
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0320 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0320 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūciju par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on new developments in public procurement
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0173 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0173 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu
– having regard to its resolution of 9 March 2010 on the Internal Market Scoreboard
OV C 349E, 22.10.2010., 25. lpp. ,
OJ C 349E, 22.10.2010, p.25. ,
– ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūciju par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā — inovāciju veicināšana ilgtspējīgu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai Eiropā
– having regard to its resolution of 3 February 2009 on pre-commercial procurement: driving innovation to ensure sustainable high-quality public services in Europe
OV C 67E, 18.03.2010., 10. lpp. ,
OJ C 67E, 18.3.2010, p.10. ,
– ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju.
– having regard to its resolution of 30 November 2006 on time to move up a gear – creating a Europe of entrepreneurship and growth
Virzība uz efektīvāku Eiropas iepirkuma tirgu ( COM(2011)0015 ),
– having regard to the Commission Green Paper on the modernisation of EU public procurement policy ( COM(2011)0015 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A7-0071/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinions of the Committee on International Trade, the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development and the Committee on Legal Affairs ( A7-0071/2011 ),
A. tā kā vienotais tirgus, kas pamatojas uz brīvu un godīgu konkurenci, ir ES ekonomiskās reformas svarīgākais mērķis un būtiska priekšrocība Eiropas ekonomiskās konkurētspējas nodrošināšanai pasaules mērogā;
A. whereas a single market based on free and fair competition is the EU’s crucial economic reform goal and represents a key competitive advantage for Europe in the global economy;
B. tā kā viena no iekšējā tirgus lielākajām priekšrocībām ir mobilitātes šķēršļu likvidēšana un iestāžu regulējuma saskaņošana, veicinot starpkultūru sapratni, integrāciju, ekonomisko izaugsmi un Eiropas solidaritāti;
B. whereas one of the great advantages of the internal market has been the removal of barriers to mobility and the harmonisation of institutional regulations, fostering cultural understanding, integration, economic growth and European solidarity;
C. tā kā ir svarīgi palielināt uzticību visos vienotā tirgus līmeņos un novērst pašreizējos šķēršļus uzņēmumiem, kuri uzsāk uzņēmējdarbību; tā kā liels administratīvais slogs atbaida jaunos uzņēmējus;
C. whereas it is important to increase confidence in the Single Market at all levels and to eliminate existing barriers to enterprises entering business; whereas high administrative burdens discourage new entrepreneurs,
D. tā kā ir svarīgi, lai Aktā par vienoto tirgu neietilptu savstarpēji izolētu pasākumu virkne un lai visi priekšlikumi kopā veicinātu saskaņota mērķa sasniegšanu;
D. whereas it is important that the Single Market Act does not consist of a series of measures isolated from each other, and that all proposals combine to contribute to the achievement of a coherent objective,
E. tā kā tirgus sadrumstalošanās ietekmē visus uzņēmumus, bet mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir īpaši jutīgi pret sadrumstalošanās radītajām problēmām;
E. whereas all enterprises are affected by market fragmentation, but SMEs are particularly vulnerable to the problems stemming from it,
F. tā kā bieži tiek uzskatīts, ka vienotais tirgus līdz šim ir devis labumu galvenokārt lieliem uzņēmumiem, lai gan MVU ir ES izaugsmes dzinējspēks;
F. whereas the Single Market is often perceived to have mostly benefited large enterprises so far, despite SMEs being the EU’s growth engine,
G. tā kā inovāciju trūkums Eiropas Savienībā ir viens no galvenajiem faktoriem, kas nosaka zemus izaugsmes rādītājus pēdējo gadu laikā; tā kā videi nekaitīgu tehnoloģiju inovācijas nodrošina iespēju saskaņot ilgtermiņa izaugsmi un vides aizsardzību;
G. whereas lack of innovation in the EU is a key factor for the low growth rates in recent years; whereas green technology innovation provides an opportunity to reconcile long-term growth and environmental protection,
H. tā kā nolūkā sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus vienotajam tirgum jārada apstākļi gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei; tā kā vienotajam tirgum jānodrošina labāka vide, kurā ES uzņēmumiem nodarboties ar inovācijām un pētījumiem;
H. whereas, in order to achieve the EU 2020 strategy goals, the Single Market must provide the conditions for smart, sustainable and inclusive growth; whereas the Single Market should become a better environment for innovation and research by EU enterprises,
I. tā kā konkurences politika ir svarīgs instruments dinamiska, efektīva, inovatīva un pasaules mērogā konkurētspējīga ES iekšējā tirgus nodrošināšanai;
I. whereas competition policy is an essential tool in ensuring that the EU has a dynamic, efficient and innovative internal market and is competitive on the global stage,