natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Turklāt referente pauž bažas par finansējuma saistīšanu ar rezultātiem.
Secondly, the rapporteur is concerned about the link between funding and results.
No vienas puses, augstu vērtējama Eiropas Komisijas gatavība pārskatīt tās pētniecības programmu finansēšanas noteikumus.
On the one hand, the openness of the European Commission to reconsidering the funding rules of its research programs is appreciated.
Tomēr izmaiņas ir jāapsver rūpīgi un apdomīgi, ņemot vērā ne tikai finansiālos un administratīvos motīvus un ietekmi uz saņēmējiem, bet arī iespējamo ietekmi tieši uz pētniecības un inovāciju kvalitāti.
However, changes are to be considered carefully and thoughtfully, taking into account not only financial and administrative motives and consequences for beneficiaries, but also the possible impact on quality of research and innovation itself.
Referente arī pauž bažas, ka, pārejot uz finansējumu, kas pamatojas uz konkrētu rezultātu sasniegšanu, projekti, iespējams, kļūs mazāk riskanti un vairāk līdzināsies tirgus izpētei.
The rapporteur is also concerned that the option for result-based funding might lead to less risky projects and more close to market research.
Eiropai vajag vairāk inovāciju, bet mums kā pamats inovācijām ir jāatbalsta pētījumi, kas paver jaunas zināšanu robežas.
Europe needs more innovation but we have to maintain frontier research as the basis for innovation.
Turklāt inovācijas nav iedomājamas bez izcilības pētniecībā.
Moreover without excellence in research there is no innovation.
Referente kategoriski aicina vienkāršot piekļuvi pētniecības finansējumam.
The rapporteur strongly urges the simplification of access to funding for research.
Ir jāattīsta tāda savstarpējas uzticēšanās kultūra, kas aptver visas ieinteresētās personas.
It is necessary to develop a culture of reciprocal confidence involving all stakeholders.
Tas veicinās pētniecību un inovācijas, vienlaikus padarot Eiropu pievilcīgāku dzīvošanai un strādāšanai.
This will enhance research and innovation whilst making Europe a more attractive place to live and work
Tādēļ šis ziņojums ir tiešām nozīmīgs un steidzams.
As a result, this report has genuine relevance and urgency.
Tas sagatavots īpaši izdevīgā laikā, jo mēs tagad tieši gatavojamies sākt FP7 starpposma novērtējumu un FP8 sagatavošanas darbus.
It is particularly timely, given that we are now just about to begin the interim evaluation of the FP7 and to start on the preparation for the FP8.
Šim ziņojumam ir jānodrošina stingri pamati turpmākam darbam nākotnē.
The report is intended to provide a firm foundation upon which we can subsequently build.
Samazinot sarežģītības pakāpi un vienkāršojot ES pētniecības finansējuma jomu, tas galvenokārt labvēlīgi ietekmēs finansējuma saņēmējus.
The reduction of the complexity and simplification of the EU research funding landscape should have a positive impact mainly on the stakeholders.
Eiropas Parlaments 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā vērš uzmanību uz dažādības palielināšanos.
The European Parliament, in its discharge resolution for 2007, drew attention to the increase in diversity.
Tas arī aicina izvērtēt saņēmēju problēmas, cita starpā pārredzamības trūkumu.
It also called for an assessment of the problems for the beneficiaries, including lack of transparency.
Vienkāršošanas procesam būtu jānodrošina stabilitāte un juridiskā noteiktība dalībniekiem.
The simplification process should provide stability and legal certainty for the participants.
Tādēļ finanšu pārskatatbildības vienkāršošanai ir vajadzīga tāda pieeja Eiropas pētniecības finansējumam, kas balstās uz lielāku uzticēšanos un lielāku riska pielaidi.
Therefore, the simplification of financial accountability requires a more trust-based and risk-tolerant approach in European research funding.
Tas nozīmē atzīt saņēmēju ierastos grāmatvedības un pārvaldības principus un praksi, ja tie ir saskaņoti ar valsts iestādēm un apstiprināti.
This involves acceptance of the usual accounting and management principles and practices of the beneficiary provided they are in accordance with and certified by national authorities.
Attiecībā uz katru pasākumu ir jāatrunā, vai ir vajadzīgas izmaiņas Finanšu regulā, dalības noteikumos vai īpašās programmās.
For each measure, it is necessary to stipulate whether a change in the financial regulation or in the rules for participation or in the specific programmes is required or not.
Turklāt ir jāatrunā, vai šie pasākumi būs piemērojami FP7 vai tikai FP8 .
Moreover it is necessary to stipulate if the measures are to be applied to FP7 or only to FP8.
Attiecībā uz FP7 referente ierosina minētās izmaiņas ieviest pakāpeniski, lai nepieļautu krasu un radikālu virziena maiņu vienā un tai pašā pamatprogrammā.
For FP7, the rapporteur is in favour of phasing these changes in gradually in order to avoid sudden drastic changes in direction within the same framework program.
Referente arī atbalsta nodomu samazināt finansējuma likmju un netiešo izmaksu aprēķināšanas metožu dažādību, izmantojot atšķirīgas finansēšanas sistēmas.
The rapporteur also supports the idea of reducing the combination of funding rates and indirect costs calculation methods across financing schemes.
Tomēr augstskolām, pētniecības iestādēm un rūpniecības uzņēmumiem vajadzētu izmantot atšķirīgus modeļus finansējuma likmes un netiešo izmaksu aprēķiniem.
However, the funding rates and indirect costs calculation models should be different for universities, research organizations and industry.
Tas ir pamatots ar to, ka izmaksas minētajām struktūrām ievērojami atšķiras.
The reason for this is that costs differ considerably between these kinds of entities.
Finansējuma likmēm jābūt atšķirīgām atkarībā no darbības veida.
Funding rates should be different for different types of activities.
Noteikumu saskaņošana galvenokārt skar dažādus instrumentus.
Harmonisation of rules should be mainly targeted at the different instruments.
Turklāt referente uzskata, ka, ja veidos mazākus konsorcijus un izmantos vienkāršākus pamatmehānismus, tas ļaus vienkāršot procedūras.
Furthermore, the rapporteur is of the opinion that smaller consortia and the use of simpler central mechanisms will lead to simplified procedures.
Tāpat vajadzētu skaidri definēt izmantojamo terminoloģiju saistībā ar tādiem sarežģītiem jēdzieniem kā vienreizēji maksājumi un attiecināmās izmaksas, lai izvairītos no atšķirīgas interpretācijas.
Also the terminology in use on complex concepts such as lump sums and eligible costs should be clearly defined so as to avoid different interpretations.
Ļoti svarīgi precizēt tādas attiecināmās izmaksas kā nodokļi.
Clarification on the eligible costs such as taxes is of utmost importance.
Tāpat konsekventi jāpiemēro noteikumi visos Eiropas Komisijas dienestos un dažādās revīzijās.
So too is consistency in the application of rules across the European Commission services and in different audits.
radikālas pārmaiņas, lai uzlabotu kvalitāti, pieejamību un pārredzamību
A radical shift towards the improvement of quality, accessibility and transparency
a) Virzība uz zinātniski pamatotu pieeju
a) Moving to a ‘ science-based ’ approach
Izcilībai ir jābūt pētniecības finansējuma galvenajam dzinējspēkam, uz rezultātiem balstīta pieeja var mazināt pētnieku tieksmi sasniegt augstākus zinātniskos mērķus.
Excellence must be the most important driving force for research funding and a ‘result-based’ approach may lower the scientific ambition of researchers.
Tādēļ referente ierosina dot priekšroku nevis uz rezultātiem, bet uz zinātni balstītu finansēšanas sistēmu.
Consequently, instead of a ‘result based’ approach, the rapporteur proposes a ‘science-based’ funding system.
Tas vienkāršos finanšu kontroles jomu, galveno uzsvaru liekot uz zinātniski tehniskajiem aspektiem un profesionālo vērtējumu, kas balstīsies uz izcilību.
This will entail simplification of the control of the financial side, an emphasis on the scientific-technical side and peer review based on excellence.
Vienotai, pārredzamai un saskaņotai profesionālās vērtēšanas sistēmai tiešām jābūt galvenajam novērtēšanas kritērijam, kā tas ir Eiropas Pētniecības padomes novērtēšanas sistēmas gadījumā.
Indeed, a coherent, transparent and harmonised professional peer review system that uses excellence should be the most important criterion for evaluation, as is the case with the ERC evaluation system.
Visbeidzot, saprātīgās robežās vajadzētu veicināt apbalvojumus.
Finally, the use of prizes should be encouraged within reason.
Prēmiju piešķiršana kā pētniecības finansēšanas avots tomēr nedrīkst aizstāt strukturētu finansējumu.
However, the use of prizes as a means of funding research should not take the place of structured financing.
b) Termiņu optimizēšana
b) Optimising Time
Jāoptimizē visi procesa posmi, lai novērstu termiņu neievērošanu un veicinātu izmaksu lietderību.
All stages of the process should be optimised to avoid delay and encourage cost effectiveness.
Tas attiecas uz piekļuvi darba programmu projektiem, uzaicinājumu publiskošanu, priekšlikumu projektu sagatavošanu, atlases procedūru un dotāciju apstiprināšanas un saņemšanas termiņiem.
This involves the access to draft Work Programmes, call publication, drafting the proposal, the selection procedure and the time taken to approve grants and to pay.
Dotāciju piešķiršanas termiņu samazināšana ir ļoti apsveicama.
Reduction in time-to-grant is very much welcome.
Tomēr referente pauž dziļas bažas par Komisijas ierosinājumu atcelt prasību, ka dalībvalstīm ir jāsniedz atzinums par atlases lēmumiem.
However, the rapporteur has strong reservations about the Commission proposal to remove the requirement for Member States to provide opinions on selection decisions.
Ir svarīgi nodrošināt dalībvalstīm uzraudzības pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz drošības un aizsardzības pētījumiem un projektu ētiskās novērtēšanas gadījumos.
It is important that Member States have the power of scrutiny, especially in security and defence research and in cases of ethical evaluation of projects.
Komisija ierosina plaši izmantot divpakāpju pieteikšanās procedūru.
The Commission proposes a more generalized use of two-stage proposals.
Divpakāpju pieteikšanās gadījumā nebūs vajadzīgs pilnīgi izstrādāts priekšlikums, bet iesniegšanas process var kļūt ilgāks un sarežģītāks.
Two-stage submission will reduce the burden of drafting full proposals but may also increase the length and complexity of the submission process.
Tādēļ referente atbalsta „divpakāpju” pieteikšanās procedūru ar nosacījumu, ka jau sākotnējā posmā veic rūpīgu izvērtēšanu.
Therefore, the rapporteur supports the two-stage application procedure provided that evaluation is undertaken thoroughly in the initial stage.
Tas visticamāk arī samazinās pieteikšanās izmaksas.
This should also reduce the costs of application.
c) Labvēlīgāka attieksme pret lietotājiem piekļuves ziņā
c) Shifting to a ‘ user-centred ’ approach in terms of access
Referente uzskata, ka vieglāku piekļuvi programmai un lietotājatbalstam var panākt, uzlabojot norādījumus (nelietot žargonismus un konsekventi ievērot terminoloģiju).
The rapporteur considers that a better access to the program and user support can be achieved by improving the guidance material (less jargon and more consistency in terminology).
To var viegli izdarīt, optimizējot IT sistēmas, atbalstot projektu vadītājus un ES projektu koordinatoram sniedzot individuālu atbalstu (nemainīt projekta koordinatoru projekta norises laikā).
This can be done by optimizing the IT-systems, supporting project management and by through personalized support by the EU Project Officer (maintain the same project officer throughout the lifetime of the project).
Šā iemesla dēļ referente atbalsta dotāciju, novērtējumu un priekšlikumu pilnīgu ietveršanu vienotā IT platformā.
For this reason, the rapporteur supports the full integration of grants, evaluations and proposals into a unique IT platform.
Šāda sistēma būs lietderīga, elastīga un viegli lietojama.
This should be sound, flexible and easy to use.
Vienu un to pašu platformu vajadzētu izmantot visos Eiropas Komisijas dienestos un aģentūrās.
The same platform should be used across all E. C. services and Agencies.
programmu un instrumentu sinerģisms
Synergy of programmes and instruments
Referente atzinīgi vērtē Komisijas apņēmību nodrošināt noteikumu un procedūru vienādu interpretāciju un piemērošanu saistībā ar visām programmām un instrumentiem.
The rapporteur welcomes the commitment of the Commission to ensuring uniform interpretation and application of rules and procedures across all programs and instruments.
Turklāt jānodrošina vienāda noteikumu piemērošana visos četros Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātos un aģentūrās, kā arī vienāda kopīgo tehnoloģiju ierosmju ( JTI ) īstenošana kopuzņēmumos.
Moreover the implementation of the rules across the four European Commission Directorates-General and Agencies as well as the Joint Undertakings implementing the JTIs should be uniform.
Referents tomēr stingri iesaka ieviest atšķirīgus noteikumus pētniecības centriem un augstskolām un pēc tam arī rūpniecības uzņēmumiem, un vēl arī MVU.
However, the rapporteur strongly recommends a different set of rules for research centres and universities and then for industry and again for SMEs.
Ja ES programmas un ar tām saistītie instrumenti būs mazāk sarežģīti, tas palīdzēs optimizēt to kopējās izmantošanas sinerģismu.
The reduction of complexity in EU programs and associated instruments will contribute to achieving optimised of synergies as a result of their combined action.
Būtu vēlams arī izveidot kopīgu uzraudzības mehānismu Komisijā (projektu koordinatoru un revidentu apmācība un pamatprogrammas vidutāja amata izveide).
It is also desirable to construct common guidance mechanism within the Commission (training of project officers and auditors and creation of a FP mediator).
Referente uzskata, ka pārvaldības vienkāršošana būs viena no galvenajām prioritātēm, izstrādājot nākamo pamatprogrammu.
The rapporteur considers the simplification of the administration as one of the highest priorities for the forthcoming FP.
Turklāt, pārstrukturējot pētniecības finansēšanas sistēmu, izšķirīga nozīme ir Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu pārskatīšanai un konkrētiem pētījumiem noteiktā pieļaujamā kļūdas riska piemērošanai.
Furthermore, the revision of the Financial Regulation, the Staff Regulation and the implementation of a research-specific Tolerable Risk of Errors (TRE) are of major importance in restructuring the Research financing framework.
Tajā pašā laikā referente aicina Komisiju izvērtēt atsevišķu instrumentu lietderību un uzlabot to koordināciju, vienlaikus nodrošinot pietiekamu elastīgumu, lai ņemtu vērā dažāda lieluma projektu īpatnības.
At the same time, the rapporteur invites the Commission to assess individual instruments and to increase the coordination between them, whilst maintaining enough flexibility to accommodate project specificities according to their size.
Referente uzskata, ka inovācijas nodrošina efektīva un pienācīgi finansējama izglītības un pētniecības sistēma, radot attiecīgus pamatnosacījumus, piemēram, intelektuālo īpašumtiesību politiku, riska kapitāla, atklātā tirgus un gudra regulējuma esamību.
The rapporteur considers that innovation is the result of an efficient and appropriately funded education and research system together with framework conditions, such as an adequate IPR policy, the existence of venture capital, open markets and smart regulation.
Tādēļ ir svarīgi pamatprogrammā ņemt vērā visu inovāciju ķēdi, ko veido visprogresīvākie pētījumi, lietišķie pētījumi, tehnoloģiskie demonstrējumi, zināšanu izplatīšana un rezultātu pienācīga novērtēšana.
Therefore, it is important that the Framework Programme takes into consideration the whole chain of innovation from frontier research, to applied research, technological demonstration, dissemination and valorisation of results.
Referente atbalsta uz zinātnes atzinumiem balstītu finansēšanas sistēmu un līdzsvarotu sadalījumu starp mērķtiecīgiem, lejupejošiem, uz ietekmi balstītiem pētījumiem un nemērķtiecīgiem, augšupejošiem, uz zinātnes atzinumiem balstītiem pētījumiem, kas būs FP8 pamatā.
The rapporteur supports a science-based funding system and a well balanced division between directed, top down, impact-driven and non-directed, bottom-up, science-driven research as the basis for FP8.
Visbeidzot, referente arī uzskata, ka ir vēlama turpmāka pamatprogrammas internacionalizācija.
Finally, the rapporteur also believes that further internationalisation of FP is desirable.
Tas nozīmētu ciešāku sadarbību ar trešām valstīm, arī ar jaunattīstības valstīm.
This should entail greater cooperation with third countries including developing countries.
par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu
on simplifying the implementation of framework programmes for research
Budžeta kontroles komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgetary Control calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. negatīvi vērtē straujo pētniecības iestāžu, sadarbības modeļu un pārvaldības mehānismu skaita palielināšanos, kā arī tās radītos sarežģījumus, kas budžeta lēmējiestādei rada pārredzamības problēmas un nevienādu attieksmi pret saņēmējiem;
Regrets the extreme multiplication of research bodies, cooperation models and management mechanisms and the resultant complexity, which creates problems of transparency in relation to the budgetary authority and differences in the treatment of beneficiaries;
6. uzstāj, ka, gatavojot nākamo pamatprogrammu, Komisijai vajadzētu nākt klajā ar tālejošiem priekšlikumiem ar mērķi veidot tādu finansēšanas sistēmu, kas balstīta nevis uz ieguldījumiem un izmaksām, bet gan uz zinātnisko sniegumu, vienlaikus nodrošinot „zaļo gaismu” inovatīviem pieteikumiem; uzsver, ka uz zinātni balstīts priekšlikums nav pretrunā budžeta kontroles prasībām;
Insists that the Commission, in its preparations for the next FP, should put forward a set of ambitious proposals aimed at establishing a financing system that is based on scientific results and performance, rather than on inputs and costs, whilst ensuring that innovative applications are not deterred; stresses that this science-based approach does not run counter to budgetary control requirements;
8. aicina Komisiju pārskatīt tās pāreju uz vienotu likmi un vienreizējiem maksājumiem, kas var nelabvēlīgi ietekmēt saņēmēju spēju pienācīgi ievērot revīzijas prasības.
Calls on the Commission to examine its move towards lump sum and flat rate payments, which could have a detrimental effect on beneficiaries' ability to adequately fulfil audit requirements.
rEĢIONĀLĀS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Regional Development
5. uzskata, ka dažādos kohēzijas, pētniecības un inovāciju instrumentus Eiropas Savienībā vajadzētu izmantot integrēti, lai panāktu lielāku efektivitāti; uzsver vajadzību izvērtēt šo instrumentu savstarpējo sinerģismu un novērst šķēršļus, kas šādu sinerģismu kavē, jo īpaši saskaņojot revīzijas un attaisnoto izmaksu noteikumus, lai finansējuma saņēmējiem vienkāršotu to izpildi;
Is of the opinion that the EU’s various instruments for cohesion, research and innovation should be implemented in an integrated manner with a view to ensuring their effectiveness; emphasises the need to seek synergies between these instruments and to eliminate obstacles to such synergies, in particular by harmonising the rules on audits and eligibility of costs in order to simplify implementation by beneficiaries;
8. atgādina, ka Septītā pamatprogramma ir galvenokārt domāta lielmēroga projektiem, kas var konkrēti ietekmēt saimniecisko darbību, ieviest inovācijas ražošanas plānošanā un nākotnē nodrošināt ražošanu ar augstu pievienoto vērtību, šādi radot darbavietas un uzlabojot Eiropas Savienības vispārējo konkurētspēju; norāda, ka paraugprojektu dinamisms gan lietišķo, gan fundamentālo pētījumu jomā labvēlīgi ietekmē visu Eiropas Savienības teritoriju neatkarīgi no pašreizējā zinātnes attīstības līmeņa, ja sinerģisms ir panākts ar reģionālās politikas fondu līdzekļiem, un efektīvi papildina kohēzijas politikas instrumentu galveno uzdevumu — panākt konverģenci, lai vienlaikus līdzsvarotu attīstību un konkurētspēju; tomēr uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš arī mazākiem projektiem, kuriem arī var būt konkrēta ietekme, piemēram, stiprinot saikni starp inovācijām un sociālo integrāciju;
Recalls that FP7 focuses on large-scale projects likely to have a tangible impact on economic activity, innovation in product planning and ensuring a future for high value-added production, thereby creating jobs and leaving the European Union better equipped to compete globally; points out that the momentum generated by projects of excellence, in the areas of both applied and fundamental research, benefits all the EU territories, irrespective of their current level of scientific development, especially if synergy is achieved with regional policy funds, and is an effective adjunct to the primary objective of cohesion policy instruments, which is convergence, with a view both to balanced development and to competitiveness; notes nevertheless that special attention should also be devoted to smaller projects, which are also likely to have a concrete impact, for example by strengthening the link between innovation and social integration;
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Constanze Angela Krehl, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Constanze Angela Krehl, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal
par pārskatu par Eiropas Ombuda darbību 2009. gadā
on the annual report on the European Ombudsman’s activities in 2009
Referente: Mariya Nedelcheva
Rapporteur: Mariya Nedelcheva
– ņemot vērā pārskatu par Eiropas Ombuda darbību 2009. gadā,
– having regard to the annual report on the European Ombudsman’s activities in 2009,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. panta trešo punktu un 228. pantu,
– having regard to Article 24, third paragraph, and Article 228 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē Ombuda pienākumu izpildi
– having regard to Decision 94/262/ECSC, EC, Euratom of the European Parliament of 9 March 1994 on the regulations and general conditions governing the performance of the Ombudsman’s duties 1 ,
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. oktobra paziņojumu „Par pilnvarām attiecībā uz paziņojumu pieņemšanu un sniegšanu Eiropas Ombudam un par ierēdņu pilnvarām sniegt liecības Eiropas Ombudam” ( SEC(2005)1227 ),
– having regard to the Commission’s communication of 5 October 2005 entitled ‘Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman’ ( SEC(2005)1227 ),