natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25. uzskata, ka ir būtiski ievērojami palielināt ieguldījumus izglītībā, pētniecībā un inovācijā, un līdz ar to uzskata, ka nolūkā iedrošināt dalībvalstis veikt šos ieguldījumus īpaša uzmanība ir jāpievērš valsts izdevumiem izglītībā, pētniecībā un inovācijā pēc tam, kad ir izvērtēti dalībvalstu vidēja termiņa budžeta mērķi;
Considers it essential to substantially boost investment in education, research and innovation, and accordingly takes the view that, in order to encourage Member States to move in this direction, special consideration should be given to public spending on education, research and innovation when Member States' medium-term budget objectives are assessed;
28. uzsver nepieciešamību iesaistīt darbiniekus izglītības iestāžu uzraudzībā un kursu, apmācības metožu, prakses, novērtēšanas un kvalifikācijas aspektu izstrādē; uzsver, ka ir svarīgi radīt stimulus tiem darba devējiem, kuri piedāvā apmācīt mazkvalificētus un nekvalificētus cilvēkus un tādējādi sniedz iespēju gūt praktisku pieredzi tieši darbavietā;
Stresses the need to involve employers in the management of education institutions and in the development of courses, teaching methods, apprenticeships, assessment and qualification; underlines the importance of incentives for employers who offer training for low-skilled or unskilled people and, consequently, of opportunities to acquire practical experience directly in the workplace;
30. pauž nožēlu, ka daudzi darbspējīgi cilvēki ar invaliditāti nav integrēti darba tirgū, un aicina dalībvalstis īstenot tādu politiku, kas cilvēkiem ar invaliditāti piedāvā alternatīvas attiecībā uz izglītību, apmācību un nodarbinātību;
Finds it regrettable that many people with disabilities who are capable of working are not integrated into the labour market, and calls on the Member States to implement policies that offer alternatives with regard to education, training and employment for people with disabilities;
34. mudina dalībvalstis visos izglītības sistēmu līmeņos integrēt IKT prasmes, digitālās prasmes, uzņēmējdarbību un transversālās pamatkompetences, piemēram, saziņa svešvalodās un personības izaugsmes un attīstības kompetences, aktīvu pilsoniskumu, radošumu, kultūras zināšanas un starpkultūru izpratni, kā arī pamatkompetences, kas saistītas ar vidi, klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību; šajā sakarībā uzsver gan specializēto, gan vispārīgo prasmju veicināšanas un atzīšanas nozīmi iedzīvotāju nodarbinātības iespēju uzlabošanā; norāda, ka ir lietderīgi spēt sazināties svešvalodās, un atbalsta valodu mācīšanu un valodu apmācības attīstību;
Encourages Member States to integrate ICT competences, digital literacy, entrepreneurship and transversal key competences such as communication in foreign languages and competences for personal fulfilment and development, active citizenship, creativity, cultural awareness and intercultural understanding, as well as key competences relating to environment, climate change and sustainable development, into all levels of educational systems; stresses in this regard the importance of promoting and recognising both ‘hard’ and ‘soft’ skills to improve people’s employment opportunities; points to the usefulness of the ability to communicate in foreign languages, and supports language learning and the development of language teaching;
36. uzsver, ka ir jācenšas nodrošināt, lai visi bērni jau agrā bērnībā apgūtu IT pamatprasmes, ka tāpēc IT ir jāiekļauj pamatskolu izglītības programmās un ka Eiropas iedzīvotājiem ir jābūt lētai un vienkāršai piekļuvei internetam;
Stresses that efforts should be made to ensure that all children develop fundamental IT skills at an early age, that IT should therefore be included in primary school education and that all Europeans should have cheap and easy access to the internet;
38. norāda, ka izglītības internacionalizācijai ir sociāla, kultūras un ekonomiska nozīme, un tādēļ mudina Komisiju veicināt pētnieku, studentu, zinātnieku un pasniedzēju starptautisko mobilitāti gan ES iekšienē, gan ārpus tās;
Notes that the internationalisation of education is of social, cultural and economic significance, and consequently urges the Commission to facilitate international mobility among researchers, students, scientists and lecturers, both within and outside the EU;
43. mudina Komisiju nākamajā likumdošanas iniciatīvā par profesionālajām kvalifikācijām nostiprināt diplomu un kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu un ieviest mehānismu paātrinātai kompetenču un prasmju savstarpējai atzīšanai, ietverot prasmes, kas iegūtas informālā un neformālā apmācībā, kā arī šos atzīšanas mehānismus attiecināt arī uz darba ņēmējiem no trešām valstīm; uzskata, ka šāda mehānisma pamatā ir jābūt atbilstīgai Eiropas sistēmai, tādai kā Eiropas kvalifikāciju sistēma ( EQF ) un Eiropas Kredītpunktu sistēma profesionālajai izglītībai un apmācībai ( ECVET );
Urges the Commission, in the forthcoming legislative initiative on professional qualifications, to strengthen the mutual recognition of diplomas and professional qualifications and to move towards a mechanism for enhanced mutual recognition of competences and skills, including skills acquired through informal and non-formal training, as well as to extend the mechanisms for recognition to workers from third countries; considers that this mechanism should build on appropriate European frameworks, such as the European Qualifications Framework (EQF) and the European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET);
45. uzskata, ka Ārējās darbības dienestiem (EAS), īpaši ES delegācijām trešās valstīs, varētu būt liela nozīme informācijas sniegšanā par Eiropā nepieciešamajām prasmēm un pieejamajām darba vietām, kā arī tās varētu iesaistīties procedūrās, kuras jāiziet pirms ierašanās Eiropā;
Takes the view that the External Action Services (EAS), particularly the EU delegations in third countries, could play an important role by providing information on the skills required in Europe and the jobs available, as well as assisting in the procedures necessary for coming to Europe;
48. uzsver, ka ir jāsaglabā tradicionālā amatniecība un ar to saistītās prasmes un jāizstrādā stratēģijas amatnieku izstrādājumu tirgotājiem, lai saglabātu amatniecības sektora kultūras identitāti; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi atbalstīt jaunu amatnieku un amatnieču ar darbu saistītu profesionālo apmācību un mobilitāti; norāda, ka prakses veicināšana kā līdzeklis jauniešu iekļaušanai šajā nozarē varētu būt aktīva un sekmēšanas vērta politika, un šajā saistībā aicina dalībvalstis atbilstīgi rīkoties; uzsver humanitāro zinātņu nozīmi pagātnes izpētē un kultūras identitāšu labākā saglabāšanā;
Emphasises the need to maintain the craft tradition and its associated skills and to establish strategies for craft retail entrepreneurs, in order to maintain the cultural identity of the craft sector; draws attention, in that connection, to the importance of supporting work-linked professional training and the mobility of young craftsmen and women; notes that the promotion of traineeships as a means of integrating young people into this sector may be an active policy worth encouraging and calls on the Member States to take the appropriate steps in that regard; stresses the importance of the humanities as a field for investigating the past and better preserving cultural identities;
49. vērš uzmanību uz to, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir nozīmīga Eiropas ekonomikas daļa gan to lielā skaita dēļ, gan tāpēc, ka tiem ir stratēģiska nozīme bezdarba izskaušanā; atgādina, ka MVU Eiropas Savienībā nodrošina 85 % darba vietu un 58 % no visas Savienībā radītās pievienotās vērtības; mudina visas attiecīgās ieinteresētās personas atcelt visus pasākumus, kas var apgrūtināt uzņēmumu izveidi un to brīvu pārvietošanu; aicina dalībvalstis un Komisiju sekmēt mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un stimulēt to izaugsmi, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmējām, nodrošināt labvēlīgu normatīvo un fiskālo vidi, atvieglināt piekļuvi tirgum, novērst šķēršļus pieņemšanai darbā, līdz minimumam samazināt birokrātijas līmeni un uzlabot piekļuvi finansējumam;
Draws attention to the fact that small and medium-sized enterprises play their part in the European economic fabric owing both to their number and to their strategic role in combating unemployment; recalls that SMEs provide 85 % of jobs in the EU and are responsible for 58 % of all the added value created in the Union; urges all relevant stakeholders to remove all measures likely to hinder business creation and its free movement; calls on the Member States and the Commission to facilitate the establishment and stimulate the growth of small and medium-sized enterprises, paying special attention to women's entrepreneurship, to provide them with a favourable regulatory and fiscal environment, to facilitate market access, to list the barriers to recruitment, to reduce the level of bureaucracy to a minimum and to improve their access to finance;
56. mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt sadarbību, lai izveidotu integrētu un konkurētspējīgu riska kapitāla tirgu, kam ir izšķiroša nozīme inovatīvu MVU izveidē un izaugsmē;
Urges the Commission and Member States to continue to cooperate with a view to creating an integrated and competitive risk capital market, which is vital for the creation and growth of innovative SMEs;
59. uzskata, ka veselības aprūpes nozarei ir izšķiroša nozīme stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; turklāt uzskata, ka demogrāfisko pārmaiņu dēļ veselības un sociālās aprūpes nozare ir nodarbinātības avots, kura nozīme nākotnē pieaugs, un tā ir viena no galvenajām sociālās integrācijas veicinātājām; aicina attīstīt aprūpes nozari, lai nodrošinātu reālās vajadzības un kvalitatīvus un pieejamus aprūpes pakalpojumus visiem, kā arī labus darba un atalgojuma nosacījumus, lai novērstu nedeklarētu darbu; aicina Komisiju atbalstīt SDO konvenciju, kas papildināta ar ieteikumu par mājsaimniecībā nodarbinātām personām nolūkā uzlabot darba apstākļus darba ņēmējiem šajā nozarē; aicina Komisiju papildus citiem piemērotiem un ilgtspējīgiem risinājumiem, kas sekmē patstāvīgu dzīvesveidu, sākt pētījumu par klientu mājās nodarbinātajiem aprūpētājiem, lai noskaidrotu, vai ES tiesību akti šīs kategorijas darba ņēmējiem nodrošina pietiekamu sociālo aizsardzību;
Considers that the health-care sector has a critical role to play in achieving the goals of the Europe 2020 strategy; furthermore considers that, because of demographic change, the health and social care sector represents a source of employment, whose significance will grow, and a key contributor to social inclusion; calls for the development of a care economy to meet real needs and to ensure high quality accessible care services for all, good working and pay conditions to avoid resorting to undeclared work; calls on the Commission to support the ILO convention supplemented by a recommendation on domestic workers in order to improve the working conditions for workers in this sector; calls on the Commission to initiate a study on care assistants employed in clients’ homes, in addition to other appropriate and sustainable solutions which support independent living, in order to establish whether EU legislation provides sufficient social protection for this category of workers which are often women;
64. aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo ES tiešā atbalsta shēmu uzņēmumiem tiesisko regulējumu un analizēt iespēju visvairāk atbalstīt darba vietu radīšanu uzņēmumos, darbinieku prasmju attīstīšanu un turpmākas apmācības īstenošanu;
Calls on the Commission to review the existing framework of EU direct enterprise support schemes and to study the possibility of allocating the lion’s share of the support to job creation in enterprises, developing workers’ skills and implementing further training programmes;
Darba tirgus funkcionēšanas uzlabošana
Improving the functioning of the labour market
66. tomēr uzsver, ka elastdrošība vien nespēj novērst krīzes sekas, un aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus veikt nepieciešamās darba tirgus reformas, īpašu uzmanību pievēršot mazaizsargātu un nelabvēlīgā situācijā nonākušu darba ņēmēju integrācijai darba tirgū; šajā ziņā iesaka izmantot augšupēju pieeju, kas veicinātu dialogu un visu politisko un sociālo vadības līmeņu iesaistīšanu;
Stresses, however, that flexicurity alone cannot remedy the crisis and calls on the Commission, the Member States and the social partners to pursue the necessary labour market reforms, paying special attention to labour market integration of workers from vulnerable and disadvantaged groups; recommends in this context that a bottom-up approach be taken in order to facilitate dialogue and involvement of all levels of political and social governance;
68. aicina Komisiju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 152. pantu veicināt vadības un darbaspēka nozīmes palielināšanu ikvienā Eiropas rūpniecības nozarē, vienlaikus ievērojot to autonomiju;
Calls on the Commission, pursuant to Article 152 of the Treaty on the Functioning of the European Union, to step up promotion of the role of management and labour in each industrial sector across Europe, while respecting their autonomy;
70. mudina dalībvalstis attīstīt tāldarbu, t. i., visas attālināta darba un visas darba organizēšanas un/vai veikšanas formas, kas pastāv ārpus klasiskā laika un vietas modeļa, pakalpojumu sniegšanā vai darba attiecībās izmantojot telekomunikācijas un internetu;
Urges the Member States to develop teleworking, i.e. all forms of distance working and all kinds of work organisation and/or execution which exist outside the classic time-space format, by means of telecommunications and the Internet, in the form of a service provision or an employment relationship;
72. šajā ziņā uzsver, ka ir jāpanāk darba tirgus segmentācijas samazināšana, nodrošinot pienācīgu drošību darba ņēmējiem un uzlabojot darba tirgus integrāciju, lai neatkarīgi no līgumattiecību veida palielinātu visu darba ņēmēju un jo īpaši neaizsargātāko un nelabvēlīgā situācijā nonākušo iedzīvotāju grupu iespējas iekļūt un attīstīties darba tirgū;
Emphasises in this context that reducing labour market segmentation has to be achieved by providing adequate security for workers and improving labour market inclusion in order to increase the opportunities for all workers under different forms of contracts, in particular those in the most disadvantaged and vulnerable groups, to enter and make progress in the labour market;
74. uzsver, ka daudzās dalībvalstīs algas nav pieaugušas tik strauji kā produktivitāte, un ir ļoti nobažījies par trūcīgo darba ņēmēju skaita pieaugumu, kuri, lai arī saņem algu, dzīvo zem nabadzības sliekšņa, un uzskata, ka šīs situācijas novēršanai ir vajadzīga izlēmīga rīcība;
Stresses that pay rises do not keep pace with productivity gains in many Member States, and is extremely concerned at the growing number of ‘working poor’, who, although earning a wage, remain below the poverty line, and believes that resolute action should be taken to remedy this situation;
76. uzsver, cik būtiski ir radīt piemērotus apstākļus, lai gados vecāki darba ņēmēji ilgāk varētu palikt darba tirgū, integrēt paaudžu solidaritāti un sadarbību nodarbinātības kontekstā, kā arī īstenot iniciatīvas, kas veicina ilgāku darba dzīvi, piemēram, darba vietas dalīšana, prasmju un profesiju atkārtota izvērtēšana, brīvprātīgo darbs un pakāpeniska pensionēšanās, ietverot arī ārštata darbiniekus;
Emphasises the importance of creating appropriate conditions to ensure that older workers can stay longer in the labour market and of mainstreaming intergenerational solidarity and cooperation within the employment context and the implementation of initiatives promoting longer working lives such as job sharing, skills and career re-appraisal, employee volunteering and phased retirement, including among those who are freelancers;
81. uzskata, ka ir jācenšas meiteņu vidū popularizēt tehniskās un inženierzinātnes studijas, piemēram, matemātikā, informātikā, dabas zinātnēs un tehnoloģijā, un jāapkaro ar dzimumu saistīti stereotipi un sieviešu profesiju segregācija izglītībā un darba tirgū; aicina dalībvalstis veikt mērķtiecīgus pasākumus, kas palielinātu sieviešu skaitu augstākajā vadībā un citos vadošos amatos;
Takes the view that efforts must be made to promote technical and engineering studies such as MINT (mathematics, informatics, natural sciences, technology) among girls and to combat gender stereotypes and professional segregation of women in education and labour market; calls on the Member States to take targeted measures to increase the number of women in senior management and other leading positions;
85. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pasākumus darba un ģimenes dzīves saskaņošanai un ieguldīt līdzekļus sieviešu līdzdalības nostiprināšanā darba tirgū, veicinot dažādības pārvaldību, stimulējot sieviešu profesionālo darbību un sekmējot jaunu darba vietu radīšanu ar elastīgākiem darba nosacījumiem;
Calls on the Commission and the Member States to support measures for reconciliation of professional and family life, and to invest in women’s labour market participation through promotion of diversity management, professional encouragement of women and promotion of the creation of new posts with more flexible forms of working conditions;
88. mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un izstrādāt īpašas programmas ar mērķi iesaistīt sievietes tehniskās profesijās, ieviešot subsīdijas jaunām akadēmiķēm saskaņā ar labāko praksi atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, Austrijas programmu Excellentia , kas ļāva divkāršot zinātnes un tehnoloģiju sieviešu dzimuma profesoru skaitu un sniedza ieguldījumu augstas kvalitātes izpētes centru dibināšanā, ko vada sievietes;
Urges the Commission and Member States to support and develop specific programmes geared to recruiting women to technical professions through subsidies for young female academics, in line with best practice in certain Member States such as the ‘Excellentia’ programme in Austria, which has made it possible to double the number of female S&T university professors and has contributed to the establishment of high-quality research centres led by women;
Darba vietu kvalitātes un darba apstākļu uzlabošana
Improving job quality and working conditions
92. uzskata, ka darba vietas pieejamība, īpaši saistībā ar ēku pieejamību un informācijas tehnoloģijām, ir darba pamatnosacījums, kas uzskatāms par vienu no izšķirīgiem faktoriem cilvēku ar invaliditāti profesionālajai integrācijai;
Considers that workplace accessibility, especially in relation to the built environment and information technologies, is an essential working condition and one that is crucial to the vocational integration of people with disabilities;
97. mudina Komisiju pabeigt pirmslikumdošanas darbības un iesniegt programmā minētos tiesību aktu priekšlikumus, pilnībā ievērojot šīs programmas ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtējuma rezultātus un sociālo partneru autonomiju; atzinīgi vērtē Komisijas plānus pārskatīt tiesību aktu efektivitāti attiecībā uz darba vietu kvalitāti un darba apstākļiem, pienācīgi ņemot vērā jaunākās tendences;
Encourages the Commission to complete its pre-legislative activities and put forward the legislative proposals announced in the Agenda, fully respecting the outcome of its economic and social impact assessment and the autonomy of the social partners; welcomes the Commission’s plans to review the effectiveness of the legislation concerning job quality and working conditions, taking due account of developments;
Ekonomiskā, finanšu un sociālā krīze, kas patlaban skar Eiropu, ir parādījusi Eiropas ekonomiskā un sociālā modeļa vājās vietas un atsevišķus agrāk sasniegtā progresa aspektus ir padarījusi nederīgus.
The economic, financial and social crisis now affecting Europe has pointed up the weaknesses of the European economic and social model, and has invalidated certain aspects of the progress achieved earlier.
Kopš brīža, kad 2008. gadā darba tirgū bija jūtamas pirmās krīzes sekas, Eiropa ir zaudējusi 5,6 miljonus darbavietu.
Since the first effects of the crisis made themselves felt on the labour markets in 2008, Europe has lost 5.6 million jobs.
Patlaban ES ir 23 051 miljons bezdarbnieku, kas sastāda 9,5 % no ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem un negatīvi ietekmē izaugsmi un labklājību Eiropā.
There are currently 23 051 million unemployed in the EU, accounting for 9.5% of the active population, with grave implications for growth and welfare in Europe.
Tikpat satraucošas ir arī grūtības, ar kurām, meklējot darbiniekus, jo īpaši augsti kvalificētus darbiniekus, saskārušies daži darba devēji.
Equally disturbing are the difficulties encountered by some employers in recruiting staff, especially for highly skilled posts.
Pat krīzes laikā atsevišķiem darba devējiem savām brīvajām darbavietām ir grūti atrast cilvēkus ar atbilstošām prasmēm.
Even during the crisis, certain employers were finding it hard to find people with suitable skills for the vacancies to be filled.
Cilvēkkapitāla un nodarbinātības iespēju uzlabošana, atjauninot prasmes, nozīmēs, ka Eiropa atkal nostāsies uz atveseļošanās ceļa.
Reinforcing human capital and employability by means of updating skills will mean placing Europe on the path of recovery.
Lai cilvēkiem palīdzētu apjaunināt prasmes, mums viņiem ir jāpiedāvā pareizie stimuli, izglītība un apmācība ir ciešāk jāsasaista ar darba tirgu, ir jāizstrādā piemērots iemaņu kopums un efektīvāk jāparedz, kādas prasmes būs nepieciešamas nākotnē, lai tādējādi nodrošinātu labāku piedāvājuma un pieprasījuma savstarpējo atbilstību darba tirgū
We need to offer people the right incentives to help them update their skills, articulate education and training more closely with work, develop a suitable mix of aptitudes and more effectively anticipate what skills will be needed in future to ensure a better supply-demand fit on the labour market.
Dalībvalstis ir apņēmušās sasniegt vērienīgu mērķi: nodrošināt nodarbinātību 75 % līmenī iedzīvotājiem vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem.
The Member States have set the ambitious objective of a 75% employment rate for the 20-64 age group by 2020.
ES spēj uzņemties šo izaicinājumu, un tai ir potenciāls ievērojami uzlabot nodarbinātības rādītājus.
The EU is capable of rising to this challenge, and has the potential to improve employment rates substantially.
Šī „jaunu prasmju un darbavietu programma” ir daļa no stratēģijas „Eiropa 2020” un atspoguļo Komisijas ieguldījumu dalībvalstu vērienīgā mērķa — nodarbinātība 75 % līmenī iedzīvotājiem vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem — sasniegšanā.
This ‘agenda for new skills and jobs’ is part of the Europe 2020 strategy, representing the Commission’s contribution towards achieving the Member States’ ambitious goal of 75% employment for the 20-64 age group by 2020.
Nolūkā sasniegt šo mērķi Komisija ierosina veikt pasākumus, kas koncentrēti uz četrām prioritātēm:
With a view to attaining this goal, the Commission proposes an action centred on four priorities:
• turpmākas darba tirgus reformas nolūkā panākt lielāku elastību un lielāku drošību („elastdrošība”);
• further labour market reform aimed at achieving both more flexibility and more security (‘flexicurity’);
• piemēroti stimuli iedzīvotājiem un uzņēmumiem, lai tiem palīdzētu ieguldīt apmācībā un nodrošināt cilvēku prasmju nepārtrauktu atjaunināšanu atbilstoši darba tirgus prasībām;
• suitable incentives for individuals and companies to help them invest in training and ensure the ongoing updating of people’s skills in line with labour market requirements;
• priekšlikumi, kurus iesniegs Komisija ar mērķi nodrošināt pienācīgus darba apstākļus, vienlaikus uzlabojot darba tiesību aktu kvalitāti — tiks pārskatīta Darba laika direktīva, kā arī tiks iesniegta tiesību akta iniciatīva, lai uzlabotu Darbinieku īslaicīgas nosūtīšanas direktīvas noteikumus;
• proposals to be presented by the Commission with a view to ensuring decent working conditions while also improving the quality of labour legislation: there will be a review of the working time directive, as well as a legislative initiative to improve the directive on the temporary posting of workers;