natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. aicina Komisiju un Padomi apņemties sasniegt paritātes mērķus visās to lēmumu pieņemšanas struktūrās, izveidojot un īstenojot kvotu sistēmas un citus pozitīvas darbības pasākumus augsta līmeņa ierēdņu nolīgšanā; aicina dalībvalstu valdības nozīmīgiem amatiem Eiropas Savienības līmenī izvirzīt gan sievieti, gan vīrieti;
Calls on the Commission and the Council to commit to meeting the target of parity in all their decision-making bodies, by establishing and implementing quota systems and other types of positive action when recruiting high-level officials; calls on the national governments to nominate both women and men to high-level positions at EU level;
Pasākumi nolūkā veicināt sieviešu līdzdalību politiskajā dzīvē
Measures to promote women ’ s participation in political life
17. aicina dalībvalstis īstenot pārredzamu atlases procedūru vīriešu un sieviešu izvirzīšanai lēmumu pieņemšanas amatos, tostarp prasot publiski sniegt dzīvesgājuma aprakstu un izvēli veicot, pamatojoties uz nopelniem, kompetenci un pārstāvību;
Calls on the Member States to make the selection procedures for nominating men and women for appointment to decision-making bodies transparent, including by publicly requesting curricula vitae and basing selection on merit, competence and representativeness;
19. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sieviešu tīklus un veicināt darbaudzināšanu, atbilstīgu apmācību, kā arī labas prakses apmaiņu un programmas, pievēršot īpašu uzmanību sievietēm — politikas veidotājām to karjeras sākumā;
Calls on the Commission and the Member States to facilitate women’s networks and to promote mentoring, adequate training and exchange of good practices and programmes, with a special emphasis on women policy-makers in their early careers;
25. mudina dalībvalstis, Padomi un Komisiju, nostiprinot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta nozīmi un resursus, kā arī sekmējot sadarbību ar sieviešu nevalstiskajām organizācijām, veicināt tādu paraugpraksi un tās apmaiņu, kas sekmē dzimumu līdzsvara nodrošināšanu lēmumu pieņemšanas amatos;
Urges the Member States, the Council and the Commission, by strengthening the role and resources of the European Institute for Gender Equality (EIGE) and by facilitating cooperation with women’s non-governmental organisations, to promote and exchange good practices that contribute to achieving gender balance in decision-making positions;
uzskata, ka šajā apkopojumā jāietver vismaz:
considers that this map should include, at least:
- mērķi dzimumu līdzsvara veicināšanai, kuros norādīta pārstāvības procentuālā daļa un kas iekļauti dalībvalstu un to Eiropas reģionu tiesību aktos, kuriem ir likumdošanas pilnvaras reglamentēt savas vēlēšanu procedūras;
- the objectives for promotion of gender balance, expressed as a percentage of representation, that are incorporated in the legislation of Member States and of European regions with legislative powers to regulate their electoral processes;
- katra dzimuma pārstāvības procentuālā daļa Eiropas, valstu un reģionu parlamentos un vietējās iestādēs;
- the percentages of representation of each sex in the European, state and regional parliaments and in local institutions;
- katra dzimuma pārstāvības procentuālā daļa izpildvaras struktūrās, ko ievēlē vai uzrauga iepriekš minētās likumdevējas iestādes;
- the percentage of representation of each sex in the executive bodies elected or controlled by the above-mentioned legislative institutions;
Atbalsts abu dzimumu līdzsvarotai pārstāvībai politikā ārējo attiecību jomā
Promotion of gender - balanced representation in politics in external relations
Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību varas struktūrās un lēmumu pieņemšanas procesā starptautiskā līmenī ievērojami atbalsta ANO Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu ( CEDAW ) 7. un 8. pants, nosakot pusēm saistības izskaust sieviešu diskrimināciju politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, kā arī 4. pants, kurā atļauj pieņemt „pagaidu speciālos pasākumus, kuru mērķis ir paātrināt vīriešu un sieviešu faktiskas vienlīdzības sasniegšanu”.
The equal participation of women and men in power and decision-making is strongly promoted at international level by the articles 7 and 8 of the Convention on the Elimination of All forms of Discrimination against Women (CEDAW) which commits States Parties to eliminate discrimination against women in the political and public life and by Article 4 that allows for the adoption of ‘temporary special measures aimed at accelerating de facto equality between men and women’.
„Sievietes varas pozīcijās un lēmumu pieņemšanas procesā” ir arī viena no 1995. gada Pekinas Rīcības platformas divpadsmit kritiskajām jomām.
‘Women in power and decision-making’ is also one of the twelve critical areas of concern of the Beijing Platform for Action of 1995.
Saskaņā ar 2011. gada 19. septembrī ANO Ģenerālās asamblejas 66. sesijā Ņujorkā pieņemto kopīgo paziņojumu „Sieviešu politiskās līdzdalības veicināšana” „sieviešu politiskā līdzdalība ir ļoti svarīga demokrātijas nodrošināšanai, un tā ir būtiska, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību un mieru”.
According to the Joint Statement of 19 September 2011 on ‘Advancing Women’s Political Participation’ made during the 66th session of the UN General Assembly in New York ‘women’s political participation is fundamental to democracy and essential to the achievement of sustainable development and peace’.
Šajā paziņojumā arī atkārtoti apstiprināts, ka aktīva sieviešu līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas procesa līmeņos, ievērojot vienlīdzīgas sieviešu un vīriešu tiesības, ir svarīga, lai panāktu līdztiesību, ilgtspējīgu attīstību, mieru un demokrātiju.
Also, this statement reaffirms that the active participation of women, on equal terms with men, at all levels of decision-making is essential to the achievement of equality, sustainable development, peace and democracy.
2003. gada 12. martā pieņemtajā Eiropas Padomes ieteikumā par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos tika ierosināts pasākumu kopums, tostarp pozitīvas darbības pasākumi, lai veicinātu sieviešu un vīriešu proporcionālāku līdzdalību politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanas procesā.
The Council of Europe recommendation on balanced participation of women and men in political and public decision-making adopted on 12 March 2003 puts forward a set of measures, including positive action measures to facilitate a more balanced participation of women and men in political and public decision-making.
Ieteikumā Nr. 1899(2010) par sieviešu politiskās pārstāvības palielināšanu ar vēlēšanu sistēmas palīdzību Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja mudina dalībvalstis palielināt sieviešu pārstāvību, ieviešot kvotas.
In Recommendation 1899(2010), entitled ‘Increasing women’s representation in politics through the electoral system’, the Parliamentary Assembly of the Council of Europe encourages its member states to increase women’s representation by introducing quotas.
Eiropas Savienības līmenī „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010.–2015.)” ir uzsvērts, ka Komisija „apsvērs specializētas iniciatīvas, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanā”, „pārraudzīs sasniegto virzībā uz mērķi 40 % viena dzimuma dalībnieku Komisijas izveidotajās komitejās un ekspertu grupās” un „atbalstīs centienus veicināt lielāku sieviešu līdzdalību Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tostarp arī kandidēt tajās”.
At European Union level, the Strategy for equality between women and men – 2010–2015 underlines that the Commission will ‘ c onsider targeted initiatives to improve the gender balance in decision making ’ ; ‘ m onitor progress towards the aim of 40% of members of one sex in committees and expert groups established by the Commission ’ and ‘ support efforts to promote greater participation by women in European Parliament elections including as candidates. ’
Dzimumu līdztiesība lēmumu pieņemšanas procesā attiecas uz kvalitātes un līdztiesības jautājumu.
Gender equality in decision making is a question of quality and equality.
Proporcionālāka dzimumu līdzdalība veicina daudzpusīgu un tādējādi labāku lēmumu pieņemšanu.
More balanced gender participation contributes to more diversified and thus better decisions.
Dzimumu līdzsvars ir saistīts arī ar līdztiesību, ko garantē Eiropas Savienības Pamattiesību harta.
Gender balance is also matter of equality which is guaranteed in the European Union Charter of Fundamental Rights.
Lēmumu pieņemšanas pamatā ir administratīvi sagatavošanās pasākumi, un tādējādi sievietes administratīvos amatos, jo īpaši ar vadību saistītajos amatos, nodrošina, ka visu politiku sagatavošanā ņem vērā ar dzimumu saistītos aspektus.
Decision-making is based on administrative preparations and thus the number of women in administrative positions, especially in leadership, ensures that gender aspects are taken into account in preparation of all policies.
Sieviešu pārstāvība politisko lēmumu pieņemšanas sanāksmēs visās Eiropas Savienības dalībvalstīs vēl aizvien nav pietiekama.
Women are still under-represented in political decision-making assemblies across the European member states.
Pašlaik valstu parlamentu deputātu vidū sievietes veido 24 %
Today, women constitute 24 % of the members in national parliaments
Reģionālajā līmenī sieviešu īpatsvars reģionālajās asamblejās ir 31 %, un viņu proporcija reģionālajās izpildvaras struktūrās ir 32 %.
At the regional level women account for 31% of the members of regional assemblies and 32% of regional executives.
Tomēr tikai 15 % asambleju un 11 % izpildvaras iestāžu vada sievietes.
However, only 15% of assemblies and 11% of executives are led by women.
Sk. Parlamentu savienības statistikas datus (<hhtp://ipu.org>). .
See statistics from the Inter Parliamentarian Union (IPU) (<hhtp://ipu.org>). .
Eiropas Parlamenta sastāvs no dzimumu pārstāvības viedokļa ir visproporcionālākais, proti, 35 % tā deputātu ir sievietes un 65 % deputātu ir vīrieši.
The European Parliament has the most gender balanced composition, 35% women and 65% men.
Referente uzsver faktu, ka attiecībā uz procentuālajiem rādītājiem ir vērojams sastingums un nav konstatējamas pozitīvas tendences pazīmes.
The rapporteur underlines the fact that the percentages are stagnating and no positive trend can be noticed.
To varētu skaidrot arī ar tradicionālajiem šķēršļiem, ar kuriem saskaras sievietes, piemēram, finanšu resursu trūkumu, kultūrā dominējošo vīriešu faktoru, stereotipiem, grūtībām ģimenes un politiskās dzīves vadīšanā.
This could be explained also by the traditional barriers that women face, such as lack of financial resources, predominantly male culture, stereotypes, difficulties in managing family and political life.
Viens no paredzētajiem pasākumiem ir efektīvu un daudzpusīgu stratēģiju izstrāde un īstenošana ES un valsts līmenī, lai kāpinātu sieviešu iesaistīšanos un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā un vadībā, izmantojot skaitļos izsakāmus mērķus, pastāvīgas pārraudzības mehānismus un skaidrus rīcības plānus.
One of the measures envisaged is designing and implementing effective multifaceted strategies at EU and national level for increasing women’s engagement and participation in decision-making and leadership, through quantified targets, regular monitoring mechanisms and clear action plans;
Valstīs, kurās ir spēkā proporcionālās pārstāvības vēlēšanu sistēmas, politiskās partijas brīvprātīgā kārtā vai atbilstīgi tiesību aktos noteiktām prasībām kandidātu kvotas visbiežāk izmanto partiju sarakstiem.
In countries with proportional representation electoral systems, candidate quotas are most often used for the party lists, either voluntarily by the political parties or compulsorily by legal requirement.
ES dalībvalstu vidū noteiktā kvota svārstās no 25 % līdz 50 %.
Among the EU member states the quota provision varies from 25% up to 50%.
Valstīs, kurās ir spēkā mažoritārā jeb plurālā vēlēšanu sistēma, partijas izvēlas tikai vienu kandidātu no partijas un vēlēšanu apgabala, un attiecīgi nav iespējams vienlaikus izvirzīt gan sievieti, gan vīrieti, kā to var darīt proporcionālās sistēmas gadījumā.
In countries with majority or plurality electoral systems the parties only select one candidate per party and electoral district, and, consequently, it is not possible to introduce both men and women at the same time, as in a PR system. .
Politiskās partijas ir būtisks faktors sieviešu pārstāvības veicināšanai politikā.
The political parties are vital in the promotion of women in politics.
Neatkarīgi no spēkā esošās vēlēšanu sistēmas kandidātu atlases un izvirzīšanas pilnvaras ir politisko partiju ziņā.
The power to recruit, select and nominate candidates in the hands of political parties, whatever the electoral system.
Tāpēc ir jānodrošina, lai centieni risināt sieviešu nepietiekamās pārstāvības problēmu politikā būtu vērsti uz politiskajām partijām, to uzskatiem un stratēģijām saistībā ar iekļaujošākām lēmumu pieņemšanas asamblejām.
It is therefore necessary that attempts to address the issue of women’s under-representation in politics, target the political parties and their views ad strategies on more inclusive decision-making assemblies.
Attiecīgi šajā ziņojumā valstu partijas mudina paredzēt pasākumus sieviešu līdzdalības palielināšanai, atbilstīgos gadījumos arī nosakot kvotas un prioritārās secības noteikumus kandidātu sarakstiem valstu un ES vēlēšanām un paredzot sankcijas par šo noteikumu pārkāpumiem.
As a consequence, this report encourages national parties to envisage measures to increase women’s participation, setting also, when applicable, quotas and rank-ordering rules to their candidate lists for national and EU elections and defining sanctions for non-compliance.
Viens no politiskajām partijām paredzēto stimulu veidiem varētu būt paritātes mērķu noteikšana par priekšnoteikumu partiju finansēšanai.
One sort of incentive for the political parties could be the use of parity targets as a prerequisite for party funding;
Sieviešu pārstāvība amatos, kuru pienākumu veicējus ieceļ
Women ’ s representation in nominated positions
ES 27 dalībvalstu valdībās sieviešu īpatsvars vecāko ministru vidū (kuriem ir vieta Ministru kabinetā) ir 24 %, jaunāko ministru vidū ir 22 % sieviešu, un kopējais sieviešu ministru īpatsvars ir 23 %
In governments of the EU Member States women account for 24% of senior ministers (those with a seat on the cabinet) in governments across the EU-27 countries, 22% of junior ministers and 23% overall
Neskaitot nelielas svārstības, sieviešu īpatsvars valdībā pēdējo četru gadu laikā ir mainījies ļoti nedaudz.
Apart from minor fluctuations, the share of women in government has changed little over the past four years.
Eiropas Komisijā komisāru vidū ir 33 % sieviešu un 67 % vīriešu.
The European Commission have 33% female commissioners and 67% male commissioners.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā (EESK) un Reģionu komitejā 21 % amatu vietu aizpilda sievietes un 79 % amatos strādā vīrieši
In the European Economic and Social Committee (EESC) and the Committee of the Regions (CoR) 21% of the positions are occupied by women and 79% by men
Sk. Eiropas Komisijas datubāzes ceturkšņa papildinājumu. .
See the quarterly update of the European Commission’s database. .
Referente uzskata, ka valsts līmenī būtu jāatbalsta aktīvi un konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru visās pārvaldības iestādēs un amatos.
The rapporteur considers that active and concrete measures should be promoted at national level in order to ensure gender balance in all governing bodies and public appointments.
Attiecībā uz turpmākajiem kandidātiem darbam Komisijā un augsta līmeņa amatos ES līmenī ziņojumā ir atbalstīts paritātes mērķis.
The report advocates for the goal of parity as regards candidates for the future Commission and high level positions at EU level.
Saistībā ar ES iestādēm ziņojumā ir uzsvērts, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi un stratēģijas, lai nodrošinātu proporcionālu līdzdalību šo iestāžu lēmumu pieņemšanas procesā.
As regards EU institutions, the report underlines that concrete actions and strategies are needed in order to achieve a balanced participation in their decision-making process.
Lai veicinātu sieviešu politisko līdzdalību, ir jārisina strukturālo šķēršļu radītās problēmas, kas sievietes attur no līdzdalības politikā.
In order to enhance women’s political participation there is a need to address structural barriers that prevent women from participating in politics.
Vēl viens vajadzīgs pasākums ir tādas vides radīšana, kas veicinātu sieviešu līdzdalību politiskajā dzīvē.
To create an enabling environment for women to take part in political life at all levels is another required measure.
Profesionālās, privātās un ģimenes dzīves apvienošana ES līmenī ir atzīta par svarīgu prioritāti, lai panāktu dzimumu vienlīdzību un veicinātu sieviešu līdzdalības iespējas politiskajā dzīvē.
Reconciliation of work, private and family life is recognised at the EU level as an important priority for achieving gender equality and to facilitate women’s possibilities to take part in political life.
Referente uzskata, ka ir svarīgi veicināt no dažādām vidēm nākušu sieviešu pārstāvību lēmumu pieņemšanas amatos.
In the view of the rapporteur it is important to promote the presence of women from different backgrounds in decision-making positions.
Sievietes, kuras pārstāv etniskās mazākumgrupas, Eiropas politiskajās asamblejās nav pietiekami pārstāvētas, un viņas bieži saskaras ar politisko atstumtību, kas saistīta gan ar dzimuma, gan etniskās piederības aspektiem.
Women from ethnic minorities are an underrepresented group in European political assemblies, and they often suffer from a combination of gendered and ethnic forms of political exclusion.
Šīs problēmas risināšanai var būt vajadzīgi īpaši pasākumi.
Special measures may be needed to redress this problem.
Lai labāk atbalstītu jaunu sieviešu līdzdalību politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, dažās dalībvalstīs kā efektīva un inovatīva metode ir ieviestas darbaudzināšanas programmas.
To better promote young women’s participation in political and public life in some Member States mentoring programmes have been introduced as an effective and innovative method.
Darbaudzināšana, atbilstīgas mācības un apmaiņas programmas ir daži no pasākumiem, ko šajā ziņojuma daļā iesaka kā līdzekļus dzimumu līdzsvara nodrošināšanai politikā.
Mentoring, adequate training and exchange programmes are also some of the measures that are recommended in this part of the report as a means to achieve gender balance in politics.
Citu atbalsta pasākumu vidū ir finansēšana un informācijas izplatīšana.
Other supportive measures include funding and share of information.
Dalībvalstīm un Komisijai ir jāgarantē, lai sievietēm un vīriešiem vēlēšanu kampaņu laikā būtu vienlīdzīgas iespējas, nodrošinot valsts finansējumu un piekļuvi valsts plašsaziņas līdzekļiem.
Member States and the Commission have to ensure that women and men have equal opportunities during election campaigns by providing public funding and access to the state media.
Dalībvalstīm un Komisijai, jo īpaši atbilstīgā gadījumā iesaistot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, būtu jānostiprina atbilstīgi dzimumam sagrupētas informācijas apkopošana, analīze un izplatīšana, lai pārraudzītu dzimumu vienlīdzību lēmumu pieņemšanas procesā.
The Member States and the Commission, including through the involvement of the EIGE, as appropriate, should strengthen collection, analyse and dissemination of data broken down by sex for monitoring gender equality in decision-making.
Ir jānosaka arī skaidri papildu pasākumi, kas piemērojami gadījumos, kad mērķi netiek īstenoti.
Also, there should be clear further measures if the set targets are unmet.
Referente vēlas, lai Komisija turpinātu ziņot par dzimumu līdztiesības jautājuma attīstību.
The rapporteur would like to see the Commission to continue the reporting on gender equality development.
Kā papildu pasākums būtu ļoti vēlams Komisijas gada ziņojums Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai par Eiropas Savienībā gūtajiem panākumiem saistībā ar dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanas procesā.
As an additional measure, a yearly report from the Commission to the Parliament’s Committee on Women’s Right and Gender Equality on the progress of gender equality in decision-making in the European Union would be highly welcomed.
Ir jāuzsver plašsaziņas līdzekļu un izglītības nozīme sieviešu līdzdalības veicināšanā politiskajos procesos.
The importance of media and education in encouraging women to participate in politics needs to be highlighted.
Ir svarīgi pārraudzīt to, kā jautājums par sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā tiek atspoguļots plašsaziņas līdzekļos, lai noteiktu ar dzimumu saistītos aizspriedumus un veidus, kā šos aizspriedumus apkarot, un lai tādējādi veicinātu centienus izskaust stereotipus un atbalstīt sievietes kā visās dzīves jomās aktīvas vadītājas tēla pozitīvu atspoguļojumu.
It is important to monitor media coverage of women in decision-making to identify gender bias and means to address it, and thus promote efforts to eliminate stereotypes and encourage the portrayal of positive images of women as leaders in all areas of life.
Lai gan attiecībā uz sieviešu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas procesos politiskās partijas darbojas kā starpnieces, ir jāatzīst arī citu dalībnieku kā svarīga posma nozīme plašākā demokrātiskā procesā.
Whereas political parties serve as gatekeepers for women in decision-making, also the role of other actors should be acknowledged as relevant part of the wider democratic process.
Par vērtīgiem uzskatāmi arodbiedrību, privātā sektora un nevalstisko organizāciju centieni savā darbībā nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību.
The efforts of trade unions, the private sector and non-governmental organisations to achieve equality of women and men in their ranks, are valuable.
Atbalsts abu dzimumu līdzsvarotai pārstāvībai politikā ārējo attiecību jomā kā nosacījums stabilām un pārredzamām demokrātiskajām iekārtām ir viens no šī ziņojuma mērķiem.
Promotion of gender balanced representation in politics in external relations is one of the aims of this report, as a condition for stable and transparent democracies.
Cīņa pret sieviešu atstumtību politiskajā dzīvē ir viens no aspektiem, kas būtu jāņem vērā ES ārējās attiecībās, sadarbojoties ar citām starptautiskajām ieinteresētajām pusēm, un tai būtu jānodrošina atbilstīgs finanšu un tehniskais atbalsts.
Fighting against marginalisation of women in political life should be one of the aspects to be taken into account in the external relations of the EU, in cooperation with other international stakeholders operating in this field and complemented by an adequate financial and technical support.
par 2013. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa — Eiropas Parlaments, II iedaļa — Padome, IV iedaļa — Tiesa, V iedaļa — Revīzijas palāta, VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa — Reģionu komiteja, VIII iedaļa — Eiropas Ombuds, IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests
on the guidelines for the 2013 budget procedure, Section I – European Parliament, Section II – Council, Section IV – Court of Justice, Section V – Court of Auditors, Section VI – European Economic and Social Committee, Section VII – Committee of the Regions, Section VIII – European Ombudsman, Section IX – European Data Protection Supervisor, Section X – European External Action Service
Referents: Derek Vaughan
Rapporteur: Derek Vaughan
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Lēmumu 2012/5/ES, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu, lai segtu ITER projekta papildu finanšu vajadzības
– having regard to Decision 2012/5/EU of the European Parliament and of the Council of 13 December 2011 amending the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management as regards the multiannual financial framework, to address additional financing needs of the ITER project
OV L 4, 7.1.2012., 12. lpp. ,
OJ L 4, 7.1.2012, p.12. ,