natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jārēķinās arī ar dabisko risku, ka reģistrētie revīzijas uzņēmumi nenovēršami neatbildīs attiecīgajiem noteikumiem visās dalībvalstīs.
It also would bear the inherent risk for the registered audit firms of inadvertently not being compliant with the relevant provisions in all Member States.
Pastāv papildu prasības, kas tieši saistītas ar tīklam piederošiem uzņēmumiem, piemēram, tīkla identifikācija uzņēmuma reģistrēšanai dažādās dalībvalstīs.
There are additional requirements directly linked to firms that belong to a network, for example the identification of the network for registration of a firm in different Member States.
Direktīva uzliek par pienākumu revīzijas uzņēmumiem, iesniedzot pieteikumu reģistrācijai dalībvalstī, norādīt, vai tie veido daļu no tīkla, un identificēt tīklu.
The Directive obliges audit firms, when applying for registration in a Member State, to indicate if they form part of a network, and identify the network.
Ja dalībvalstīs nav konsekventas tīkla definīcijas, radīsies ievērojama normatīvo aktu sadrumstalotība, kas neapšaubāmi ir pretrunā Direktīvas mērķiem.
If there is no consistent definition of network in Member States, a considerable fragmentation of legislative measures will be the result, which is clearly opposite to the objectives of the Directive.
Revīzijas komiteja
Audit committee
Revīzijas komitejai ir būtiska loma revīziju neatkarības panākšanā un līdz ar to revīziju kvalitātes maksimālā uzlabošanā.
The role of an audit committee is important to reach independent audits, and thus to maximise the quality of audits.
Revīzijas komitejai jāuzrauga visi finanšu ziņojumu procesa aspekti un revidentu un revīzijas uzņēmumu neatkarība.
The audit committee must monitor all the aspects of financial reporting process and the independence of the auditors and the audit firm.
Ir izrādījies, ka revīzijas komitejas prasība sakarā ar ievērojamo uzņēmumu vadības komponentu klātbūtni ir sarežģīti ieviešams noteikums.
The audit committee requirement proofs to be a difficult rule to implement, due to the considerable corporate governance components involved.
Komisijas vadošā loma ir nepieciešama, lai norādītu dalībvalstīm pareizo virzienu uz praktiski realizējamu un saskaņotu režīmu revīzijas komitejām.
The Commission's guiding role is necessary to steer the Member States in the right direction towards a workable and compliant regime for audit committees.
Revīzijas partneru rotācija
Rotation of audit partners
Kādi īstenotie rotācijas periodi atbilstu šai prasībai?
Which implemented rotation periods would be in line with this requirement?
Revīzijas prakse liecina, ka revīzijas partneriem nepieciešams pietiekams laiks, lai padziļināti iepazītos ar revidējamo struktūru.
The audit practice emphasises that audit partners need sufficient time to get profoundly acquainted with the audited entity.
Līdz ar to pārāk īsi rotācijas periodi ietekmētu revidenta darba rezultātu.
Therefore too short rotation periods would affect the result of the auditor's work.
Komisijai būtu rūpīgi jāpārrauga, vai rotācijas periodi valstu līmenī veicina revīziju kvalitātes uzlabošanos.
The Commission should carefully monitor if periods for rotation on national level help to attain better audits.
Saskaņošanas instruments
Instrument of harmonisation
Īstenošanas process dalībvalstīs liecina, ka pastāv nenoliedzama spriedze starp Direktīvas galvenajiem mērķiem (tostarp vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana Eiropas revīzijas praksei) un Direktīvas būtību, proti, minimāla saskaņošana.
From the implementation activities in Member States it is observed that there exists an undeniable tension between the Directive's main objectives (among which the creation of an equal playing field for the European audit practice) and the very nature of the Directive, being minimum harmonisation.
Turklāt pārraudzīti tiek tikai tie īstenošanas pasākumi, kas nav burtiski pretrunā Direktīvas tekstam, bet varētu kavēt Direktīvas mērķu sasniegšanu.
Moreover, implementation measures have been monitored that do not literally go counter the text of the Directive, but might impede the attainment of the Directive's objectives.
Tas īpaši attiecas uz rotācijas periodiem.
This is particularly the case with rotation periods.
Tādēļ referents vēlas apšaubīt minimālas saskaņošanas kā izvēlētā likumdošanas instrumenta piemērotību.
Therefore, your rapporteur wishes to challenge the appropriateness of minimum harmonisation as the chosen legislative instrument.
Līguma 95. pants bieži ir juridiskais pamats iekšējā tirgus tiesību aktiem.
Article 95 of the Treaty is often the legal basis for Internal Market legislation.
Šis pants atstāj Komisijas ziņā piemērota likumdošanas instrumenta — regulas vai direktīvas — izvēli.
This article leaves it to the appreciation of the Commission to choose the appropriate instrument for legislation, regulation or directive.
Izvēloties direktīvu, saskaņošanas veids parasti ir minimāla saskaņošana.
Where the form of a directive is chosen, the nature of harmonisation is often minimum harmonisation.
Patlaban ir apmēram deviņas dalībvalstis, kur revidentiem ir spēkā pilnas atbildības griesti.
To date there are approximately nine Member States that have full liability caps for auditors in force.
Vairākās dalībvalstīs tiesību aktu projekti pašlaik ir sagatavošanas procesā.
In a number of Member States draft legislation on such caps is currently in the drafting process.
Vēl citās dalībvalstīs norit spraigas debates par revidentu atbildību.
In a further number of Member States, there is a lively debate regarding liability of auditors going on.
Tālākā valstu tiesību aktu pilnveides procesā par perspektīvu jāņem maksimāla valsts regulu konverģence saskaņā ar Direktīvas mērķiem.
In the process of further developments in national legislation, the perspective must be a maximum convergence of national regulations in accordance with the objectives of the Directive.
Tālab Komisijai būtu jāpublisko šo pilnveidojumu novērtējums, ņemot vērā tās ieteikumu, lai informētu Parlamentu par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas šajā sakarā.
It is therefore that the Commission should publish an evaluation of those developments with regard to its Recommendation in order to inform the Parliament on the degree of follow-up in the Member States.
Ja netiks panākta maksimāla konverģence, Komisijai būtu jāapsver turpmāki normatīvie akti ar lielāku efektivitāti.
Should a maximum of convergence not be the result, then the Commission should consider further legislative measures that proof more effective.
- ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 3., 48., 125.–130. un 136. pantu,
- having regard to Articles 3, 48, 125 to 130 and 136 of the Treaty establishing the European Community,
- ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1435/2003 par Eiropas Kooperatīvās sabiedrības ( SCE ) statūtiem
- having regard to Council Regulation (EC) No 1435/2003 of 22 July 2003 on the Statute for a European Cooperative Society
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū
- having regard to Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market
- ņemot vērā Padomes 2008. gada 15. jūlija Lēmumu 2008/618/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
- having regard to Council Decision 2008/618/EC of 15 July 2008 on guidelines for the employment policies of the Member States
- ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. janvāra paziņojumu par priekšlikumu kopīgajam ziņojumam par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu 2008. gadā ( COM(2008)0042 ), Komisijas paziņojuma par priekšlikumu kopīgajam dokumentam pavaddokumentu ( SEC(2008)0091 ) un Vienoto nodarbinātības ziņojumu 2007.–2008. gadam, ko atbalstīja 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadome,
- having regard to the Commission Communication of 30 January 2008 on a proposal for the Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2008 ( COM(2008)0042 ), the Accompanying document to the Commission Communication on a Proposal for the Joint Report ( SEC(2008)0091 ), and to the Joint Employment Report 2007/2008, as endorsed by the Spring European Council of 13-14 March 2008,
- ņemot vērā Parlamenta 1994. gada 6. maija rezolūciju par alternatīvo sociālo ekonomiku
- having regard to its resolution of 6 May 1994 on the alternative, social economy
- ņemot vērā Parlamenta 1998. gada 18. septembra rezolūciju par kooperatīvu lomu sieviešu nodarbinātības pieaugumā
- having regard to its resolution of 18 September 1998 on the role of cooperatives in the growth of women’s employment
- ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010)
- having regard to its position of 17 June 2008 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion (2010)
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0286 . ,
Texts Adopted, Ρ6_ΤΑ (2008)0286. ,
- ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu
- having regard to its resolution of 23 May 2007 on promoting decent work for all
- ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES
- having regard to its resolution of 9 October 2008 on promoting social inclusion and combating poverty, including child poverty, in the EU
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0467 . ,
Texts Adopted, Ρ6_ΤΑ (2008)0467. ,
- ņemot vērā Komisijas 2004. gada 23. februāra paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā ( COM(2004)0018 ),
- having regard to the Commission Communication of 23 February 2004 on the promotion of co-operative societies in Europe ( COM(2004)0018 ),
- ņemot vērā Komisijas 1997. gada 4. jūnija paziņojumu par brīvprātīgo organizāciju un fondu nozīmes palielināšanu Eiropā ( COM(1997)0241 ) un Parlamenta 1998. gada 2. jūlija rezolūciju par šo tēmu
- having regard to the Commission Communication of 4 June 1997 on Promoting the Role of Voluntary Organisations and Foundations in Europe ( COM(1997)0241 ) and to Parliament’s resolution of 2 July 1998 thereon
- ņemot vērā Komisijas 2000. gada 7. jūlija paziņojumu par nodarbinātības veicināšanu vietējā līmenī — Eiropas nodarbinātības stratēģijas lokālā dimensija ( COM(2000)0196 ),
- having regard to the Commission Communication of 7 April 2000 on Acting Locally for Employment: A Local Dimension for the European Employment Strategy ( COM(2000)0196 ),
- ņemot vērā Komisijas 2001. gada 6. novembra paziņojumu par Eiropas nodarbinātības stratēģijas vietējās dimensijas stiprināšanu ( COM(2001)0629 ) un Parlamenta 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par šo tēmu
- having regard to the Commission Communication of 6 November 2001 on Strengthening the local dimension of the European Employment Strategy ( COM(2001)0629 ) and Parliament’s resolution of 4 July 2002 thereon
- ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus par sociālo ekonomiku, it īpaši atzinumu par sociālo ekonomiku un vienoto tirgu
- having regard to opinions of the European Economic and Social Committee on the social economy, in particular to those on The Social Economy and the Single Market
OV L 117, 26.4.2000., 52. lpp. , atzinumu par ekonomisko diversifikāciju kandidātvalstīs — MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumu lomu
OJ C 117, 26.4.2000, p.
- ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa rezolūciju par brīvprātīgā darba nozīmi ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā
- having regard to its resolution of 22 April 2008 on the role of volunteering in contributing to economic and social cohesion
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0131 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2008)0131 . ,
- ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli
- having regard to its resolution of 6 September 2006 on a European Social Model for the future
- ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu „Atjaunota sociālā programma — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” ( COM(2008)0412 ),
- having regard to the Commission Communication of 2 July 2008 on the Renewed social agenda: Opportunities, access and solidarity in 21st century Europe ( COM(2008)0412 ),
- ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu „Atjaunotas saistības veidot sociālu Eiropu — stiprināt atklāto koordinācijas metodi sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai” (COM (2008)0418) un pirmo divgadu ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem ( SEC(2008)2179 /2),
- having regard to the Commission Communication of 2 July 2008 A renewed commitment to social Europe: Reinforcing the Open Method of Coordination for Social Protection and Social Inclusion (COM (2008)0418) and the first biennial report on SSGI ( SEC(2008)2179 /2),
- ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
- having regard to Rule 45 of its Rules for Procedure,
- ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu ( A6-0015/2009 ),
- having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0015/2009 ),
A. tā kā Eiropas sociālo modeli galvenokārt veido augsta līmeņa pakalpojumi, preces un darbavietas, ko rada sociālā ekonomika, kā arī tās veicinātāju atbalsts prognozēšanas un jauninājumu spējai;
A. whereas the European social model is structured mainly on a high level of services, goods and jobs generated by the social economy and with the support of forecasting and innovation capacities developed by its promoters,
B. tā kā sociālā ekonomika ir balstīta uz sociālo paradigmu, kas atbilst Eiropas sociālā un labklājības modeļa pamatprincipiem, un tā kā sociālajai ekonomikai mūsdienās ir nozīmīga loma šī modeļa saglabāšanā un stiprināšanā, regulējot ražošanu un daudzu vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu piedāvājumu;
B. whereas the social economy is based on a social paradigm which is in line with the fundamental principles of the European social and welfare model, and whereas the social economy plays a key role today in preserving and strengthening that model by regulating the production and supply of numerous social services of general interest,
C. tā kā tādēļ sociālās ekonomikas modeļus jāturpina attīstīt, lai sasniegtu ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības iespēju, apmācības un individuālo pakalpojumu mērķus, kas caurvij visas Eiropas politikas jomas;
C. whereas the social economy models should consequently be built on to achieve the aims of economic growth, employability, training and personal services, which permeate all the European policies,
D. tā kā sabiedrības dažādība rada bagātību un stabilitāti un tā kā sociālā ekonomika aktīvi veicina dažādību, uzlabojot un stiprinot Eiropas sociālo modeli un ieviešot noteiktu uzņēmējdarbības modeli, kas ļauj sociālajai ekonomikai dot ieguldījumu stabilā un ilgtspējīgā izaugsmē;
D. whereas the wealth and stability of society derives from its diversity, and whereas the social economy actively contributes to that diversity by improving and reinforcing the European social model and by providing a distinctive business model, which enables the social economy to contribute to stable and sustainable growth,
E. tā kā sociālās ekonomikas vērtības precīzi atbilst kopējām ES sociālās integrācijas vērtībām un tā kā ar to būtu jāsaista pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, apmācība un reintegrācija; tā kā sociālā ekonomika ir parādījusi, ka ar to var ievērojami paaugstināt sociālo statusu personām, kurām ir nelabvēlīgi apstākļi (kā apstiprinājies, piemēram, gadījumā, kad Nobela Prēmijas laureāta Mohammed Yunus izveidotie mikrokredīta kooperatīvi, veicinot finansiālu iekļaušanu, palielināja sieviešu ietekmi), un ka sociālajai ekonomikai ir būtiskas sociālo inovāciju spējas, iedrošinot personas, kurām ir grūtības atrisināt savas sociālās problēmas, piemēram, attiecībā uz profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu, dzimumu līdztiesību, ģimenes dzīves kvalitāti, kā arī iespējām rūpēties par bērniem, vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti;
E. whereas social economy values are highly consistent with the common EU objectives of social inclusion and whereas decent employment, training and reinclusion should be linked thereto; whereas the social economy has demonstrated that it can greatly improve the social status of disadvantaged people (as has been demonstrated, for example, by the microcredit cooperatives devised by Nobel Prize winner Professor Mohammed Yunus which, facilitating financial inclusion, increased women's influence) and that it has a substantial capacity for social innovation, encouraging those facing difficulty to find solutions to their own social problems, for example as regards reconciling their professional and private life, gender equality, the quality of their family life, and their ability to care for children, elderly people and people with disabilities,
F. tā kā sociālo ekonomiku pārstāv 10 % no kopējā Eiropas uzņēmumu skaita, tas ir, 2 miljoni uzņēmumu vai 6 % no kopējās nodarbinātības un tai ir augsts potenciāls radīt un saglabāt stabilu nodarbinātības līmeni, galvenokārt tāpēc, ka netiek mainīta uzņēmumu darbības vieta;
F. whereas the social economy represents 10 % of all European businesses, with two million undertakings or 6 % of total employment, and has great potential for generating and maintaining stable employment, due mainly to the non-delocalization nature of its activities,
G. tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumi parasti ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas sekmē ilgtspējīgas ekonomikas modeli, kurā cilvēkresursi ir svarīgāki par kapitālu, un tā kā šādi uzņēmumi bieži darbojas vienotajā tirgū, un tāpēc jānodrošina, ka to darbības atbilst attiecīgajiem tiesību aktiem;
G. whereas social economy enterprises are usually small and medium-sized enterprises (SMEs) contributing to a sustainable economic model whereunder individuals are more important than capital and whereas such enterprises are often active in the internal market and therefore need to ensure that their activities comply with the relevant law,
H. tā kā sociālā ekonomika ir attīstījusies no konkrētām organizatoriskām un/vai juridiskām uzņēmējdarbības formām, piemēram, kooperatīviem, savstarpējām sabiedrībām, asociācijām, sociāliem uzņēmumiem un organizācijām, fondiem, kā arī no cita veida formām, kas raksturīgas katrai dalībvalstij; tā kā uz sociālo ekonomiku attiecas dažādi dalībvalstīs izmantoti jēdzieni, piemēram, „solidārā ekonomika” un „trešais sektors”, un, lai gan šie jēdzieni ne visās dalībvalstīs apraksta to, ko dēvē par „sociālo ekonomiku”, toties visā Eiropā ir atrodamas līdzīgi raksturojamas darbības;
H. whereas the social economy has developed from particular organisational and/or legal business formations such as cooperatives, mutual societies, associations, social enterprises and organisations, foundations and other entities in each of the Member States; whereas the social economy covers a range of terms used in the various Member States such as ‘the solidarity economy’ and ‘the third sector’, and although these are not described as forming part of the social economy in all the Member States, comparable activities sharing the same features exist throughout Europe,
I. tā kā ES līmenī jāatzīst statūti dažiem sociālo ekonomiku veidojošu organizāciju veidiem, ņemot vērā iekšējā tirgus noteikumus, lai samazinātu birokrātiskos šķēršļus Kopienas finansējuma saņemšanai;
I. whereas there is a need to recognise the statute of some of the types of organisation forming part of the social economy at EU level, taking into account the rules of the internal market, in order to reduce bureaucratic obstacles to obtaining Community funding,
J. tā kā sociālā ekonomika izceļ uzņēmējdarbības modeli, ko nevar raksturot ne pēc izmēra, ne pēc darbības jomas, bet vienīgi pēc tā, kā tas apliecina kopīgās vērtības, proti, demokrātijas prioritāti, sociāli iesaistīto personu līdzdalību un indivīda un sabiedrības mērķus, kas ir svarīgāki par peļņu; solidaritātes un atbildības principu aizstāvība un īstenošana, personas un vispārējo interešu apvienošana; dalībnieku demokrātiska kontrole; labprātīga un brīva dalība, pārvaldības autonomija un neatkarība no publiskās varas; lielākās daļas uzkrājumu izmantošana ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pakalpojumiem dalībniekiem saskaņā ar vispārējām interesēm;
J. whereas the social economy gives prominence to a business model that cannot be characterised either by its size or by its areas of activity, but by its respect for common values, namely, the primacy of democracy, the participation of social stakeholders, the individual, and social objectives, over gain; the defence and implementation of the principles of solidarity and responsibility; the conjunction of the interests of its user members with the general interest; democratic control by its members; voluntary and open membership; management autonomy and independence in relation to public authorities; and the mobilisation of the bulk of surpluses in pursuit of the aims of sustainable development and of service to its members in accordance with the general interest,
K. tā kā, neraugoties uz sociālās ekonomikas un to veidojošo organizāciju nozīmi, tā joprojām ir mazpazīstama un bieži vien saņem kritiku kļūdainas tehniskas pieejas dēļ; tā kā viena no smagākajām problēmām, ar ko saskaras sociālā ekonomika ES un dažās tās dalībvalstīs, ir tās pamanāmības trūkums, ko daļēji rada valstu uzskaites sistēmu īpatnības;
K. whereas, despite the increasing importance of the social economy and of organisations that form part of it, it remains little-known and is often the target of criticisms stemming from misguided technical approaches; and whereas the lack of institutional visibility is one of the most important obstacles that the social economy faces in the EU and in some of its Member States, which is due in part to the peculiarities of national accounting systems,
L. tā kā Parlamenta sociālās ekonomikas sadarbības grupa ir uzsākusi konkrētu darbu,
L. whereas Parliament’s intergroup on the social economy has undertaken detailed work,
2. uzskata, ka sociālā ekonomika gan simboliskā, gan rezultātu ziņā ir nozīmīgs līdzeklis industriālās un ekonomiskās demokrātijas stiprināšanā;
Considers the social economy to be important, both symbolically and in terms of performance, for the purpose of strengthening industrial and economic democracy;
5. uzsver to, ka ar ekonomisko sistēmu, kurā sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir nozīmīgāka loma, samazinātu spekulācijas finanšu tirgos, kuros dažas privātās sabiedrības nav pakļautas akcionāru un regulatoru struktūru uzraudzībai;
Underlines the fact that an economic system in which social economy enterprises play a more significant role would reduce exposure to speculation in financial markets on which some private companies are not subject to the supervision of shareholders and regulatory bodies;
Sociālās ekonomikas jēdziena atzīšana
Reco gnising the concept of the social economy
Juridiska atzīšana — Eiropas statūti asociācijām, fondiem un savstarpējām sabiedrībām
Legal recognition : European statu t es for associations, fo u ndations and mutu al societies
11. aicina Komisiju turpināt darbu pēc priekšizpētes ziņojuma par Eiropas fondu statūtiem, ko publicēs 2008. gada beigās, un veikt ietekmes novērtējumu Eiropas asociācijas un Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem;
Calls on the Commission to follow up the feasibility report on the Statute for a European foundation to be published by the end of 2008 and to launch an impact assessment of the Statutes for a European association and a European mutual society;
Statistiskā atzīšana
Statistical recognition
Atzīšana par sociālo partneri
Recognition as a social partner