natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību otro daļu, kurā Eiropas Savienībai noteikts pienākums apkarot diskrimināciju,
– having regard to Part Two of the Treaty on the Functioning of the European Union, which sets out the obligation for the European Union to combat discrimination,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši 21. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular Article 21,
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights
Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembra Rezolūciju Nr. 217A (III). , ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu
Adopted by General Assembly resolution 217A (III) of 10 December 1948. , the UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW)
Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 34/180. un ANO Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliģiskajām un valodas minoritātēm
Adopted by General Assembly resolution 34/180 of 18 December 1979. and the UN Declaration on the Rights of Persons Belonging to National or Ethnic, Religious and Linguistic Minorities
Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1992. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 47/135. ,
Adopted by General Assembly resolution 47/135 of 18 December 1992. ,
– ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,
– having regard to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR),
– ņemot vērā Stokholmas programmu
– having regard to the Stockholm Programme
Eiropas Savienības Padomes 2010. gada 3. marta dokuments Nr. 5731/10. ,
Council of the European Union document Nr. 5731/10 of 3 March 2010. ,
– ņemot vērā Lisabonas stratēģiju un pašreiz izstrādes posmā esošo ES stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam,
– having regard to the Lisbon Strategy and the EU 2020 Strategy, which is currently under development,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam)
– having regard to Decision No 1350/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 establishing a second programme of Community action in the field of health (2008-13)
– ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin
– ņemot vērā 2009. gada 14. janvāra rezolūciju par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam
– having regard to its resolution of 14 January 2009 on the situation of fundamental rights in the European Union 2004-2008
OV C 46E, 24.2.2010., 48. lpp. ,
OJ C 46E, 24.2.2010, p.
– ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus
– having regard to its resolution of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market
Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 . ,
Texts adopted of that date, P6_TA(2009)0371 ,
– ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā (2009)
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on equality between women and men in the European Union – 2009
Šajā datumā pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0021 . ,
Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0021 . ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7 0221/2010),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0221/2010 ),
A. tā kā Līgumā par Eiropas Savienību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir noteiktas vērtības , kas ir ES pamatā , bet tā kā praksē ne visi ES iedzīvotāji var pilnā mērā gūt labumu no tām , jo īpaši mazākumtautību grupu sievietes , tostarp vardarbības , cilvēku tirdzniecības un nabadzības upuri; tā kā turklāt minētās vērtības ir kopīgas visu dalībvalstu sabiedrībās , kurās dominē plurālisms , nediskriminācija , iecietība , taisnīgums , solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība;
A. whereas the Treaty on European Union and the Charter of Fundamental Rights of the European Union set out the values on which the EU is founded, but whereas in practice not all people living in the EU benefit fully from the Charter of Fundamental Rights , especially women belonging to ethnic minority groups , including those who are victims of violence, trafficking and poverty; whereas, furthermore, these values are common to the societies of all the Member States , in which pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail,
B. tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, kuras pamatā ir piederība nacionālai minoritātei; tā kā tomēr vairāku mazākumtautību kopienu piederīgie, kas dzīvo ES, joprojām ir diskriminācijas, sociālās atstumtības un segregācijas upuri;
B. whereas Article 21 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union prohibits any discrimination based on membership of a national minority; whereas, however, numerous ethnic minority communities living in the EU are still victims of discrimination, social exclusion and segregation,
C. tā kā saņemt vienlīdzīgu attieksmi ir visu pilsoņu pamattiesības, nevis privilēģija, un tā kā tolerancei vajadzētu būt vispārējai vērtībai, nevis īpašai labvēlībai, ko izrāda tikai dažiem; tā kā visi diskriminācijas veidi ir jāapkaro vienlīdz stingri;
C. whereas equal treatment is a basic right, not a privilege, of all citizens, and whereas tolerance should be a general attitude to life, not a favour granted to some; whereas all forms of discrimination must be fought with equal intensity,
D. tā kā mazākumtautību sievietes ir nelabvēlīgākā situācijā ne tikai salīdzinājumā ar sieviešu vairākumu, bet arī ar mazākumtautību vīriešiem;
D. whereas ethnic minority women are disadvantaged not only in comparison with majority women, but also in comparison with ethnic minority men,
E. tā kā, lai īstenotu saskaņotu politiku mazākumtautību sieviešu sociālajai integrācijai, ir svarīgi izmantot visaptverošu ES pieeju, kura ietver pasākumus diskriminācijas apkarošanai un palīdz nodrošināt mājokļu, nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamību un sekmē pamattiesību ievērošanu;
E. whereas an integrated EU approach is crucial for a coherent policy on the social inclusion of ethnic minority women, including measures that combat discrimination and help provide access to housing, employment, education, health care and social services, and foster respect for fundamental rights,
F. tā kā nav vienotas juridiskas mazākumtautību grupu definīcijas; tā kā uz visiem ES iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu situācijas ir jāattiecina ES integrācijas politika, kuras galvenie principi ir vienlīdzīgas iespējas un vienāda attieksme, kuru pamatā ir savstarpēja cieņa, izpratne un gatavība pieņemt citus;
F. whereas there is no universally accepted legal definition of ethnic minority groups; whereas the principles of equal opportunities and equal treatment based on mutual respect, understanding and acceptance should be a cornerstone of the EU’s policies in respect of all its inhabitants, regardless of their background,
G. tā kā vienāda kvalitatīvas izglītības pieejamība visiem sekmē labāku iekļaušanos darba tirgū un vispārējo dzīves kvalitāti; tā kā tomēr dažās valstīs mazākumtautību pārstāvjiem nav pilnībā un ar vienlīdzīgiem nosacījumiem pieejama valsts vispārējā izglītības sistēma; tā kā, lai nodrošinātu demokrātiskas un atvērtas sabiedrības izveidi ES, izglītības sistēmās jāvalda tolerances un vienlīdzības vērtībām;
G. whereas equal access for all to quality education enhances labour market inclusion and overall quality of life; whereas, however, in some Member States ethnic minority populations are excluded from full and equal participation in mainstream education systems; whereas, in order to ensure the development of a democratic, open-minded society within the EU, education systems must transmit the values of tolerance and equality,
H. tā kā trešo valstu piederīgo integrācijas politika uzlabojas, ja lielāka uzmanība tiek pievērsta dzimumu līdztiesības principam, kas ir būtisks, lai nodrošinātu to, ka tiek ņemtas vērā mazākumtautību sieviešu grupu īpašās vajadzības;
H. whereas integration policies for third country nationals benefit from a stronger gender perspective, which is essential in order to ensure that the specific needs of women belonging to ethnic minority groups are taken into account,
I. tā kā imigrācijas un patvēruma politikai un tiesību aktiem šajā jomā ir jāveicina mazākumtautību grupu sieviešu integrācija;
I. whereas immigration and asylum policies and legislation should promote the inclusion of women belonging to ethnic minority groups,
J. tā kā, lai novērstu dažāda veida diskrimināciju, stereotipisku domāšanu, aizspriedumainu attieksmi un etnisko segregāciju, ir vajadzīga mērķtiecīga pieeja mazākumtautību sieviešu sociālajai integrācijai;
J. whereas a targeted approach to the social inclusion of women belonging to ethnic minorities is needed in order to avoid multiple discrimination, stereotyping, stigmatisation and ethnic segregation,
K. tā kā kultūras, tradīciju un/vai reliģiskajām atšķirībām nevajadzētu apgrūtināt mazākumtautību grupu sieviešu integrāciju;
K. whereas differences in culture, tradition and/or religion should not act as obstacles to the inclusion of women belonging to ethnic minority groups ,
L. tā kā viens no priekšnoteikumiem sieviešu un etnisko minoritāšu tiesību aizsargāšanai un veicināšanai ir konkrētu nepieciešamo datu vākšana un tā kā atbilstīgu statistikas datu trūkuma dēļ nav iespējams noteikt daudzas problēmas, tas nozīmē, ka netiek pieņemti mērķorientēti politiskie pasākumi;
L. whereas collecting disaggregated data is a prerequisite for protecting and promoting the human rights of women and ethnic minorities, and whereas, owing to the absence of statistics, many problems remain impossible to identify, meaning no targeted policy is adopted,
M. tā kā ir plašs tādu pieejamo instrumentu un politikas virzienu klāsts, kuri ir piemēroti mazākumtautību grupu sieviešu integrācijai, bet tā kā dalībvalstu līmenī tos pietiekami neīsteno un Eiropas līmenī tos nepietiekami koordinē;
M. whereas there is a wide range of suitable instruments and policies available for ensuring the inclusion of women belonging to ethnic minority groups, but whereas there is an implementation gap at national level and a lack of coordination at EU level,
N. tā kā parasti mazākumtautību grupu sievietes tiek diskriminētas vairākos veidos un viņas pret sociālo atstumtību, nabadzību un smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību un piespiedu sterilizāciju, ir neaizsargātākas nekā valsts pamatsabiedrības sievietes un mazākumtautību grupu vīrieši;
N. whereas in the majority of cases women belonging to ethnic minority groups face multiple discrimination and are more vulnerable to social exclusion, poverty and extreme human rights violations, such as trafficking in human beings and coercive sterilisation, than the women belonging to mainstream society and minority group men,
O. tā kā daudzām mazākumtautību sievietēm ir zemāks sociālekonomiskais statuss, kura dēļ praksē viņu pamattiesību ievērošana ir ierobežota un viņām nav pieejami resursi, tostarp reproduktīvās un seksuālās veselības aprūpes resursi, un viņām ir grūtāk iekļauties mītnes valsts sabiedrībā;
O. whereas the lower socio-economic status of many ethnic minority women translates in practice into limitations on the exercise of their fundamental rights and lack of access to resources, including reproductive and sexual health resources, and makes the inclusion process more difficult,
P. tā kā sieviešu veselības stāvoklis ietekmē ne tikai viņu pašu veselību, bet arī viņu bērnu veselību;
P. whereas the health status of women affects not only their own health but that of their children,
Q. tā kā sieviešu aktīva līdzdalība sabiedriskajā dzīvē un sekmīga integrācija labvēlīgi ietekmēs viņu bērnus un nākamās paaudzes;
Q. whereas women’s active participation in society and the successful inclusion of women will have a positive effect on their children and on future generations,
R. tā kā mazākumtautību sieviešu sociālā atstumtība var ierobežot viņu ekonomisko neatkarību, un tas var vēlāk radīt tiešas un netiešas izmaksas pašvaldību un valstu budžetā;
R. whereas social exclusion of women belonging to ethnic minorities can lead to difficulties in respect of economic independence, which may result in direct and indirect costs for the community and public budgets,
S. tā kā mazākumtautību grupu sievietes, ja viņas ir mazāk integrētas nekā pārējās valsts pamatsabiedrības sievietes, ir neaizsargātākas no dažādām vīriešu vardarbības izpausmēm un ekspluatācijas;
S. whereas women from ethnic minority groups are more vulnerable to the different forms of male violence and exploitation when they are less integrated than women belonging to mainstream society,
T. tā kā sociālo integrāciju sekmētu mazākumtautību grupu sieviešu plašāka un regulāra apspriešanās vietējā, reģionālā, valstu un ES līmenī,
T. whereas social inclusion would benefit from increased, regular consultation of women belonging to ethnic minority groups at local, regional, national and EU level,
7. uzskata, ka integrācijas process jāsāk agrīnā vecumā, lai efektīvi nodrošinātu alternatīvas nabadzībai un sociālajai atstumtībai; tāpēc uzskata, ka jānodrošina iestāžu sistēma sociāliem un izglītības pasākumiem bērniem un ģimenēm kopienās, kas atbilstu reģionālām un personīgām vajadzībām, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes pakalpojumiem; tādēļ aicina Komisiju sniegt īpašu atbalstu programmām, kuru mērķis ir sekmēt integrāciju jau no agras bērnības;
Takes the view that the process of inclusion must be initiated at an early stage in life, in order effectively to provide alternatives to poverty and social exclusion; maintains, therefore, that it is necessary to provide an institutional framework for community-based social and educational services for children and families which meet regional and personal needs, guaranteeing equal access to high-quality services, calls on the Commission, therefore, to provide particular support for programmes geared to early inclusion;
9. aicina Komisiju, tai izmantojot Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Integrācijas fondu, un aicina dalībvalstis, tām izmantojot valstu sociālos fondus, veicināt īpaši mazākumtautību grupu sievietēm paredzētas uzņēmējdarbības iespējas, veicinot uzņēmējdarbības seminārus un darbseminārus un publicējot attīstības projektus;
Calls on the Commission, through the European Social Fund and the European Integration Fund, and on the Member States, through national social funds, to promote entrepreneurship opportunities specifically aimed at women from ethnic minority groups, by facilitating entrepreneurship seminars and workshops and publicising development projects;
12. mudina mazākumtautību grupu sievietes aktīvi politiski un sociāli līdzdarboties visās sabiedriskās dzīves jomās, tostarp politiskās dzīves vadībā, izglītībā un kultūrā, lai novērstu pašreiz zemo pārstāvības līmeni;
Encourages the active political and social participation of women belonging to ethnic minority groups in all areas of society, including political leadership, education and culture, so as to combat the current underrepresentation;
22. aicina Pamattiesību aģentūru iekļaut dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību transversālu perspektīvu visos daudzgadu programmas aspektos un tās turpmākajā darbībā, tostarp attiecībā uz etnisko diskrimināciju un romu pamattiesībām;
Calls on the Fundamental Rights Agency to include a transversal gender equality and women’s rights perspective in all aspects of the multiannual framework and its subsequent activities, including those on ethnic discrimination and on the fundamental rights of Roma;
Šā ziņojuma mērķis ir novērtēt sociālās integrācijas politiku Eiropas Savienībā attiecībā uz etnisko minoritāšu sievietēm un norādīt uz virzieniem, kuros tā darbojas efektīvi un kuros ir problēmas, lai palīdzētu rast risinājumus.
This report aims to evaluate social integration policies in the EU for women belonging to ethnic minority groups and to highlight where this works and where there are problems to help identify solution.
Apskatot šā ziņojuma nosaukumā ietvertās tēmas, vērā ir ņemti trīs galvenie aspekti:
In order to consider the themes covers by the title of this report, there are three key aspects that are considered:
Mēs dzīvojam daudzkultūru sabiedrībā, kuru veido vairākas atšķirīgu kultūru, etniskās un reliģiskās piederības kopienas.
We live in a multicultural society, which includes several distinct cultural, ethnic and religious communities.
Lai panāktu efektīvu integrāciju, ir jāsamierina dažādas vajadzības, kuras dažkārt ir pretrunā viena otrai.
In order to achieve an effective integration, different needs and demands, sometimes even conflicting with each other, should be reconciled.
Tādēļ ir ļoti svarīgi konstatēt šīs vajadzības un rast to samierināšanas veidus, lai nodrošinātu etnisko minoritāšu sieviešu leģitīmās tiesības, neapdraudot viņu etnisko grupu vienotību un turpmāku pastāvēšanu.
Therefore, it is crucial to identify those demands and to find the ways to reconcile them in order to satisfy legal aspirations of women belonging to ethnic minorities without losing the unity and continuity of their ethnic group.
Integrācijas politikas nozīme Eiropas Savienībā
Role of integration policies in the European Union
Sociālo integrāciju var saprast kā procesu, kas nodrošina resursu pieejamību, līdzdalības un piederības iespējas.
Social integration can be understood as ensuring access to resources, participation and belonging.
Sociālās integrācijas politikā ir paredzēti nosacījumi, kas ietekmē spēju tikt galā ar problēmām un šķēršļiem, panākt līdzdalību un pieejamību un radīt piederības sajūtu.
Social integration policy sets conditions which broadly affect the capacity to cope with problems and barriers, to achieve participation and access, and to create a sense of belonging.
Sociālās integrācijas politika ietver ne tikai likumdošanas instrumentus, bet arī plašu administratīvo un brīvprātīgo darbību klāstu.
Social integration policy includes not only legislative instruments, but also wide range of administrative and voluntary activities.
Eiropas Savienībā nav juridiski saistošas ES sociālās integrācijas politikas, un tas galvenokārt ir tādēļ, ka integrācija ir dalībvalstu atbildības joma.
There is no legally binding EU policy on social integration at the European Union, mainly because the integration is the responsibility of the Member States.
Tomēr integrācijas politika kļūst aizvien nozīmīgāka ES, un tiek veikti pasākumi, lai izstrādātu vienotu integrācijas koncepciju atbilstīgi saskaņotai Eiropas sistēmai.
However, integration policy has become increasingly important at the EU level and there are efforts to develop a common approach for integration within a coherent European framework.
Komisija uzsver, ka integrācija kļūst vēl nozīmīgāka laikā, kad aizvien svarīgāki kļūst demogrāfiskās novecošanās ekonomiskie un sociālie aspekti, un tā nepārprotami uzskata migrantu un minoritāšu sievietes par integrācijas politikas mērķgrupu.
The Commission stresses that the integration becomes even more important as the economic and social aspects of demographic aging become more significant and explicitly refers to migrant and minority women as a target group for integration policy.
Integrāciju Eiropas Savienības dalībvalstīs skata Eiropas pilsonības kotekstā.
Integration within the Member States of the European Union shall be seen from the perspective of the European citizenship.
Ir jāuzsver, ka ES uzbūves pamatā ir pilsonība un iespēju vienlīdzības un nediskriminācijas princips.
It should be emphasized that the structure of the EU is based on the citizenship and the principle of equal opportunities and non-discrimination.
Tomēr šos ES noteikumus un principus parasti piemēro tikai ES pilsoņiem, kas vienlaikus ir dalībvalstu pilsoņi.
However, those EU rules and principles are applied, in majority of cases, only to EU citizens who are simultaneously citizens of the Member States.
Tas, ņemot vērā šo ziņojumu, nozīmē, ka minoritātēm piederīgos, kas ir apmetušies uz dzīvi ES un ieguvuši pilsoņa juridisko statusu, aizsargā Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumi un principi.
In view of this report, it means that minorities which are settled and have acquired a legal status of a citizen are protected by the rules and principles of the European Union.
Bet kā ar cilvēkiem, kas ES ieradušies salīdzinoši nesen, t.i., migrantiem, kuri vēl nav kļuvuši par kādas dalībvalsts pilsoņiem?
But what about people who have arrived to the EU relatively recently, i.e., migrants, and have not become citizens of any of the Member State yet?
Viņus neaizsargā tādas ES tiesību normas kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pants (bijušais EKL 13. pants), Padomes Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības.
They are not protected by the EU instruments, such as Article 19 of the Treaty on the Functioning of the European Union (ex Article 13 TEC), Council Directive 2000/43/EC on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin.
Saskaņā ar ES tiesību normām imigrācijas jomā šīm personām ir piešķirtas noteiktas tiesības tādās jomās kā darba tirgus, sociālās tiesības un juridiskā integrācija.
There are certain rights conferred on them by the EU instruments related to immigration concerning the areas such as the labour market, social rights, and legal integration.
Tomēr vēl nav saskaņota ES politika migrantu integrācijas jomā.
However, a consistent EU policy on integration of migrants has not yet been found.
Turklāt migrantu sievietes (kā arī ES uz dzīvi apmetušos minoritāšu grupu sievietes) aizsargā starptautisko tiesību vispārējie principi un instrumenti.
Moreover, migrant women (as well as women belonging to settled minorities) are protected by general principles and legal instruments of international law.
Taču aktuāls ir jautājums par to, vai šāda aizsardzība ir pietiekama un vai nav jāveic turpmāki pasākumi.
But the question is if it is sufficient and no further action should be taken at the EU level?
Ņemot vērā iepriekš minēto, var redzēt, ka jāpievērš uzmanība iespējamām atšķirībām starp tradicionālajām minoritātēm, kas apmetušās uz dzīvi ES jau senāk, un migrantu izveidotām jaunām minoritāšu grupām.
Taking into account the above mentioned one can see that the attention should be drawn to possible differences between settled or tradition minorities and newly established minorities, such as migrants.
Ziņojumā referente vērtē, vai ES līmenī nav vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu etnisko minoritāšu sieviešu labāku integrāciju, un, ja šādi pasākumi ir jāveic, kādiem tiem vajadzētu būt.
In the report the rapporteur examines if there should be a specific action necessary to be taken at the EU level in order to enable better integration of women belonging to ethnic minorities.
Vēl cita iespēja Eiropas Savienībai precizēt un labāk veidot integrācijas politiku varētu būt ES pamatnostādņu izstrāde, lai palīdzētu dalībvalstīm nodrošināt etnisko minoritāšu sievietēm pieejamību 1) izglītības sistēmai, 2) veselības aprūpes pakalpojumiem, 3) ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, 4) sociālajiem pabalstiem, 5) darba tirgum un 6) finansiālai palīdzībai.
Another possibility for the EU to clarify and better frame the integration policies could be to draft EU guidelines to help the Member States to enable women from ethnic minorities to have access to 1) the education system, 2) the healthcare system, 3) the long term care system, 4) social benefits, 5) employment and/or 6) financial assistance.
Sieviešu loma etnisko minoritāšu kopienās
Role of women in ethnic minorities