natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Adamos Adamou, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis , Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Adamos Adamou, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on Agriculture and Rural Development ...12
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai” ( COM(2006)0231 ) un Tematiskās stratēģijas augsnes aizsardzībai ietekmes novērtējumu ( SEC(2006)0620 ),
– having regard to the Commission communication "Thematic Strategy for Soil Protection" ( COM(2006)0231 ) and the Impact Assessment of the Thematic Strategy for Soil Protection ( SEC(2006)0620 ),
– ņemot vērā Sesto Kopienas vides rīcības programmu ( EAP )
– having regard to the Sixth Community Environment Action Programme (EAP)
– ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, ANO konvenciju „Par cīņu pret pārtuksnešošanos”, ANO Klimata pārmaiņu konvenciju ( UNFCCC ) un Kioto Protokolu attiecībā uz tiešo un netiešo saistību ar augsnes funkcijām un augsnes aizsardzību,
– having regard to the Convention on Biological Diversity, the United Nations Convention to Combat Desertification, the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the Kyoto Protocol as regards their direct and indirect links with the soil functions and the protection of the soil,
– ņemot vērā 2003. gada 19. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Par tematisko stratēģiju augsnes aizsardzībai”
– having regard to its resolution of 19 November 2003 on the Commission Communication "Towards a Thematic Strategy for Soil Protection"
– ņemot vērā Vides , sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu ( A6‑0411/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A6‑0411/2007 ),
A. tā kā augsne ir ģeogrāfiskās vides galvenā sastāvdaļa, tā ir savienojums starp Zemi (litosfēra), gaisu (atmosfēra) un ūdeni (hidrosfēra), un tā ir pamats būtiskām funkcijām dzīvei uz zemes; tā kā vairāku Kopienas politikas virzienu mērķis ir aizsargāt šīs funkcijas un Komisijas ietekmes novērtējumā ir parādīts, ka, neskatoties uz šiem politikas virzieniem, pieaug augsnes noārdīšanās, erozija un degradācija, bet centieni atjaunot augsnes auglības un produktivitātes funkcijas nedod vēlamos rezultātus, un tādējādi arvien palielinās ietekme uz citām vides jomām, kā arī uz cilvēku un dzīvnieku veselību;
A. whereas soil is a key component of the geographical environment, is the interface between the earth (lithosphere), the air (atmosphere) and the water (hydrosphere) and is the basis for essential functions for life on earth; whereas several Community policies aim at protecting these functions and the impact assessment by the Commission demonstrates that, despite these policies, soil destruction, erosion and degradation are increasing, while efforts designed to restore the fertility and productive functions of soil are not achieving the desired effects, resulting in a growing impact on other environmental areas, as well as on human and animal health,
B. tā kā augsnes un tās vides, ekonomisko, sociālo, ekoloģisko un kultūras funkciju vispārēja aizsardzība ir priekšnoteikums, lai varētu risināt galvenos starptautiskos vides uzdevumus, piemēram, klimata pārmaiņu ietekmes mīkstināšana un pielāgošanas šīm pārmaiņām, tīra ūdens pietiekamu krājumu nosargāšana, cīņa pret gruntsūdens līmeņa pazemināšanos, dabas un cilvēku izraisītu katastrofu novēršana, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un cīņa pret pārtuksnešošanos, stepju veidošanos un mežu izzušanu, kā arī pasākumi, kas vērsti uz augsnes piesārņojuma novēršanu un tādu procesu apturēšanu, kas izraisa lielu augsnes platību degradāciju vai noārdīšanos;
B. whereas overall protection of the soil and its environmental, economic, social, ecological and cultural functions is a precondition for addressing the main international environmental challenges, such as the mitigation of and the adaptation to climate change, the safeguarding of sufficient and clean water, combating falling groundwater levels, preventing natural and man-made disasters, the protection of biodiversity and the fight against desertification, steppe formation and deforestation, as well as actions designed to prevent soil pollution and halt processes leading to wholesale soil degradation or destruction,
C. tā kā augsnes struktūra un īpašības ir tūkstošiem gadu ilgu augsnes veidošanās, ģeomorfoloģisko un ģeoloģisko procesu rezultāts, tādējādi izveidojot to par neatjaunojamu resursu; tā kā tāpēc daudz lietderīgāk ir nepieļaut nekāda veida kaitējumus augsnes slānim (eroziju, noārdīšanos, degradāciju, pārsāļošanos utt.) un augsnes piesārņošanu, nekā mēģināt atjaunot augsnes funkcijas;
C. whereas soil structure and characteristics are the product of soil formation, geomorphological and geological processes occurring over thousands of years, thus making it a non-renewable resource; whereas, therefore, it is far more cost-effective to prevent any kind of damage to soil strata (erosion, destruction, degradation, salinisation, etc.) and soil contamination than to try to restore soil functions,
D. tā kā brīvprātīgas valstu ierosmes un pašreizējie valstu pasākumi ir svarīgi, lai panāktu labāku augsnes aizsardzību;
D. whereas voluntary national initiatives and existing national measures are important for achieving the objective of greater soil protection,
4. pauž bažas gan par dabisku cēloņu, gan cilvēka ietekmētu augsnes pasliktināšanos; uzsver nepieciešamību radīt Eiropas stratēģiju, lai atklātu un novērstu problēmas, kas rada augsnes degradāciju;
Is concerned at the consequences of soil degradation, whether natural or the result of human activity; stresses the need for a European strategy to identify and remedy the problems linked to the degradation of soils;
6. uzskata, ka tematiskā stratēģija ir jāstiprina visās dalībvalstīs, un ka šīs stratēģijas īstenošana būtu daudz dinamiskāka, ja to papildinātu ar finanšu palīdzības pasākumiem no tiem budžeta līdzekļiem, kas paredzēti kohēzijas reģioniem;
Considers that the thematic strategy needs to be strengthened in all Member States, and that much more dynamic progress will be made in implementing the strategy if it is complemented by financial aid measures financed from available budget appropriations for cohesion regions;
8. uzsver, ka ES pamatdirektīva ir pilnīgi pamatota arī no likumdošanas uzlabošanas viedokļa, jo gan esošo un vēl papildināmo ES tiesību aktu, gan arī brīvprātīgas prasmju talāknodošanas iespēju izvērtējums arvien vēl atklāj trūkumus augsnes aizsardzībā;
Stresses that, in accordance with the principles of better lawmaking, an EU framework directive is fully justified given that the evaluation of existing EU legislation, which should first be supplemented, and of voluntary options based on the transfer of know‑how still reveals gaps in soil protection;
12. norāda, ka ir jāņem vērā lielā augsnes daudzveidība, reģionāli atšķirīgās problēmu jomas un esošās augsnes aizsardzības valsts koncepcijas, tādējādi nodrošinot, ka dalībvalstīm ir ievērojama elastība tiesiskās sistēmas veidošanā; noteikti konstatē, ka augsne ir tāda politikas joma, kurā lielās daudzveidības dēļ vajadzīgi vietējā un reģionālā līmenī izstrādāti individuāli risinājumi;
Points out that the high degree of soil diversity, the regionally differentiated problem areas and the existing national soil protection blueprints must be taken into account by ensuring that Member States retain a considerable degree of flexibility when designing the legislative framework; states emphatically that soil is a policy area which, by virtue of its great diversity, requires tailor-made solutions that need to be developed at local and regional levels;
Sinerģisms ar citiem Kopienas politikas virzieniem
Synergy with other Community policies
16. atbalsta Komisijas viedokli, ka daudzos Eiropas reģionos augsnes stāvoklis ir jāuzlabo, taču uzskata, ka Komisijai jāvelta lielāki pūliņi, lai nodrošinātu atbilstību esošiem tiesību aktiem;
Endorses the Commission's view that soil conditions need to be improved in many European regions, but believes that the Commission should make greater efforts to ensure consistency with current legislation;
19. vēlreiz aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk izstrādāt direktīvu par bioloģisko atkritumu drošu pārvaldību, lai samazinātu bioloģisko atkritumu daudzumu izgāztuvēs un dedzinātavās, tā vietā veicinot komposta un biogāzes ražošanu; uzsver, ka atbilstīgas kvalitātes komposts un biogāzes ražošanas pārpalikumi var ievērojami sekmēt augsnes organisko vielu saglabāšanu un pieaugumu;
Calls again on the Commission to develop as soon as possible a directive on the sound management of biowaste with the objective of reducing the amount of biowaste that is landfilled or incinerated and of promoting instead the production of compost and biogas; points out that compost and treated residues from the production of biogas which are of suitable quality can greatly support the preservation and increase of soil organic matter;
21. atzīst, ka klimata pārmaiņas, mainoties temperatūrai un nokrišņiem, var ievērojami ietekmēt augsnes bioģeoķīmiskos ciklus, kuri ietekmē augsnes auglību; atzīst, ka, klimatam mainoties, īpaša uzmanība turpmāk jāpievērš augsnes barības vielu un ūdens līdzsvaram un tā ietekmei uz pārtikas ražošanu, barības vielu un piesārņotāju pārnesei un augsnes ūdens pieejamībai;
Recognises that climate change, through changes in temperature and rainfall, may have large impacts on the biogeochemical cycles in soils that affect soil fertility; recognises also that especially changes in soil nutrient and water balances and their effect on food production, nutrient and contaminant transport and soil water availability need further attention in a changing climate;
23. mudina Padomi un Komisiju UNFCCC sarunās par režīmu pēc 2012. gada ņemt vērā augsnes politikas jomu svarīgo lomu gan klimata pārmaiņu mazināšanā, gan attiecībā uz pielāgošanos šīm klimata pārmaiņām;
Urges the Council and the Commission to take into account the important role of soil policies in both the mitigation of climate change and adaptation to the impacts of climate change in their negotiations on a post-2012 regime under the UNFCCC;
27. norāda, ka zemkopībai un mežkopībai ir būtiska loma, saglabājot augsnes kvalitāti un augsni atdzīvinot, un ka zemes un mežu īpašnieki paši ir būtiski ieinteresēti uzturēt augsni labā stāvoklī, lai nodrošinātu pamatu ražošanai; vērš uzmanību uz nepieciešamību novērst ekoloģiski augstvērtīgas vai ražīgas augsnes pilnīgu sablīvēšanos un pasargāt šādu augsni no pārklāšanas ar mākslīgu segumu pilsētu vai citas infrastruktūras attīstības rezultātā, jo īpaši attiecībā uz ražīgu lauksaimniecībā izmantojamu augsni, augsni piekrastes joslā un tādu augsni, kas atrodas upju ielejās; aicina valsts iestādes no vietējā līdz pat Kopienas līmenim pievērst minētajām vietām īpašu uzmanību, jo cilvēka darbības ietekme uz tām ir ļoti liela;
Points out that agriculture and forestry play a crucial role in maintaining soil quality and revitalising soil, and that there is considerable self-interest on the part of those engaged in farming and forestry in maintaining their land in good condition as a basis of production; draws attention to the need to avoid the permanent sealing of soils of high ecological or productive value, and prevent them from being covered with artificial surfaces as a result of urban development and other infrastructure, especially those located in zones such as river plains, fertile farmland and coastal zones; calls for all public authorities from local to Community level to pay particular attention to the latter, which are under strong pressure from human activity;
29. vēlreiz atgādina aicinājumu Komisijai izveidot katalogu par lauksaimniecības prakses virzieniem un to dažādo ietekmi uz augsni, lai popularizētu šiem virzieniem atbilstošu agrotehnisku paraugpraksi un tās labvēlīgo ietekmi uz augsni un vidi plašākā nozīmē;
Reiterates its call on the Commission to establish a catalogue of agricultural practices and their different effects on soil, so that best agro-technical practices can be promoted in line with the characteristics of farming and its benefits for the soil and the wider environment;
31. uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir ievērot piesardzības principu un nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērota Sestā Kopienas vides rīcības programma un ES tiesību akti vides jomā, piemēram, Dzīvotņu direktīva, Putnu direktīva un Ūdens pamatdirektīva; turklāt uzskata, ka nepieciešamības gadījumā Kopienas politikas virzieni ir jāpārskata, lai labāk novērstu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;
Considers it crucial to apply the precautionary principle and to make sure that the Sixth EAP and EU environmental legislation such as the Habitats, Birds and Water Framework Directives are fully respected; further believes that Community policies should be revised, where necessary, so as to better prevent decline in biodiversity;
Pārtuksnešošanās un stepju veidošanās
Desertification and steppe formation
36. mudina Komisiju sniegt paziņojumu vispirms ES un tad visas pasaules valstīm par pārtuksnešošanos un stepju veidošanos, kurā būtu ietverts precīzs to reģionu apraksts, kurus skāris vai varētu skart pārtuksnešošanās un stepju veidošanās process, kā arī cēloņu un sociālekonomisko seku sīka analīze pa reģioniem, un būtu noteikta atbilstīga Kopienas rīcība, lai palīdzētu ierobežot šo procesu negatīvo ietekmi;
Urges the Commission to submit a communication on desertification and steppe formation, firstly in the EU and then worldwide, containing a precise description of the regions affected or likely to be affected by the desertification process and steppe formation, together with a detailed analysis of the causes and socio-economic effects on the regions, and identifying appropriate Community actions to help limit the negative effects of these processes;
39. uzsver, ka piesārņotas vietas noteikšanas procedūra jāsaista ar iespējamā riska prasību, lai panāktu atbilstīgu un samērīgu problēmas risinājumu (pieeja, kuras pamatā ir riska apsvērumi);
Stresses that the procedure for identifying contaminated land must be linked to the requirement of suspected risk in order to achieve an appropriate and proportionate solution to the problem (risk-based approach);
43. uzsver, ka pamatdirektīvā noteiktās prasības par pārskatiem un dokumentāciju jāsamazina līdz absolūti nepieciešamajam apjomam, lai neradītu pārmērīgu slogu pilsētām, pašvaldībām un reģioniem; dalībvalstīm jo īpaši jāspēj izmantot pašu izveidotas ziņošanas sistēmas;
Stresses that the reporting and documentation requirements laid down in the framework directive must be confined to what is strictly necessary so as not to impose an excessive burden on towns, municipalities and regions; in particular, Member States need to be able to use their own reporting systems;
Uzraudzība, dabas katastrofu ietekme, apmācība un izglītība
Monitoring, impacts of natural disasters, training and education
Augsne ir pamats, lai uz zemes veiktu dzīvībai svarīgas funkcijas, piemēram, pārtikas un citu lauksaimniecības produktu ražošanu, to izmanto arī kā enerģijas un minerālvielu krātuvi un pārveidotāju.
The soil is the basis for essential functions for life on earth, such as food and other agricultural production and the storing and transformation of energy and minerals.
Augsne darbojas kā dabisks filtrs gruntsūdeņiem, kas ir galvenais dzeramā ūdens avots, tā ir dabiskā vide dažādiem organismiem, kas dzīvo augsnē un uz tās, kā arī platforma cilvēka darbībai un svarīga ainavas un kultūras mantojuma daļa.
The soil is functioning as a natural filter for groundwater, the main source for drinking water, the habitat for a variety of organisms living in and on the soil, the platform for human activity and an important element of landscape and cultural heritage.
Augsne ir zemes vides galvenā sastāvdaļa.
It is a key component of the earth’s environment.
Neskatoties uz vairākiem Kopienas politikas virzieniem, kuru mērķis ir šo būtisko funkciju aizsardzība, Komisijas ietekmes novērtējumā ir parādīts, ka augsnes degradācija palielinās.
Despite the several community policies, aiming at protection of these essential functions, the impact assessment by the Commission demonstrates that soil degradation is increasing.
Kopienas politikas virzienu mērķis nav tieši augsnes aizsardzība.
The community policies do not aim at protection of the soil itself.
Augsnes degradācijas novēršana un ietekmes mīkstināšana ir svarīga ne tikai vietēja vai reģionāla mēroga problēmu dēļ.
The prevention and mitigation of soil degradation is not only important because of problems at a local or regional scale.
Tā ir arī priekšnoteikums galveno starptautisko vides uzdevumu risināšanai, piemēram, klimata pārmaiņu ietekmes mīkstināšana un pielāgošanās tām, pietiekamu tīra ūdens krājumu nosargāšana, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un cīņa pret pārtuksnešošanos un mežu izzušanu.
It is also a precondition for addressing the main international environmental challenges, such as the mitigation of and the adaptation to climate change, the safe-guarding of sufficient and clean water, the protection of biodiversity and the fight against desertification and deforestation.
Augsnes struktūra un īpašības ir gadsimtiem ilga procesa rezultāts, tādējādi izveidojot to par neatjaunojamu resursu, tāpēc daudz lietderīgāk ir nepieļaut augsnes degradāciju un piesārņošanu, nekā mēģināt atjaunot augsnes funkcijas.
The structure and the characteristics of the soil are the product of an age-old process, making it a non-renewable resource, therefore making it far more cost-effective to prevent soil degradation and contamination instead of trying to restore the soil functions.
Tā kā pašreizējos Kopienas tiesību aktos nav noteikta aizsardzība pret augsnes degradāciju un tā kā augsnes aizsardzība ir cieši saistīta ar svarīgākajiem starptautiskajiem vides uzdevumiem, ir skaidrs, ka nepieciešami Kopienas līmeņa tiesību akti, kuru mērķis būtu aizsargāt pašu augsni.
Since the current community legislation is not likely to prevent the increase in soil degradation and since soil protection is strongly linked to the main international environmental challenges, there is a clear need for community legislation that aims at protecting the soil itself.
Šiem tiesību aktiem jānodrošina informācijas apmaiņa un saskaņošana starp tām dalībvalstīm, kurās ir izstrādāta atbilstīga augsnes aizsardzības politika, un tām, kurās šāda politika būtu jāturpina izstrādāt.
This legislation should result in exchange of information and coordination between those Member States who have sufficient soil policies in place and those Member States who further need to develop their policies.
Lai visās dalībvalstīs nodrošinātu augsnes aizsardzību minimālā līmenī un ļautu dalībvalstīm izstrādāt augsnes aizsardzības politiku, neradot konkurences kropļojumus, ir nepieciešama pamatdirektīva par augsnes aizsardzību.
A framework directive on soil is needed to ensure a minimum level of soil protection in all Member States and to enable Member States to develop soil policies without creating distortion of competition.
Saskaņā ar labāka tiesiskā regulējuma principiem šajā pamatdirektīvā jāatzīst jau esošie dalībvalstu un Kopienas tiesību akti un ar to nav jārada nevajadzīgi administratīvie šķēršļi dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī zemes īpašniekiem.
In line with the principles of better regulation this framework directive should recognise the already existing national and Community legislation and it should not add any unnecessary administrative burden on the Member States, the regional and local authorities, and the land owners.
Iespējams, ka vissarežģītākais augsnes aizsardzības aspekts ir ciešā saikne ar klimata pārmaiņām.
Probably the most challenging aspect of soil protection is the strong link with climate change.
Augsnes izmantošanas izmaiņas var palielināt oglekļa sekvestrāciju un tādējādi palīdzēt mazināt klimata pārmaiņu ietekmi.
A change of use of the soil can result in an increase in carbon sequestration and can therefore contribute to the mitigation of climate change.
Tajā pašā laikā šīs izmaiņas var arī palielināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
At the same time it can also result in an increase of greenhouse gas emissions.
Mežu izzušana vai lopkopība var nopietni veicināt siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu.
Deforestation or the breeding of cattle can seriously contribute to increasing greenhouse gas emissions.
Ne tikai augsnes izmantošanai ir liela ietekme uz klimata pārmaiņām; arī pašas klimata pārmaiņas var izraisīt bīstamu augsnes degradāciju.
The use of the soil does not only have a strong impact on climate change; climate change itself can result in severe soil degradation.
Arvien augstākas temperatūras, izmaiņas nokrišņu struktūrā un lielāki plūdu riski var nopietni veicināt augsnes degradācijas procesus.
Higher temperatures, changes in precipitation patterns, and higher flood risks can significantly contribute to the soil degradation processes.
Ir būtiski atzīt šo saikni starp klimata pārmaiņām un augsnes aizsardzību sarunās par Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām režīmu pēc 2012. gada.
In is essential to recognise these links between climate change and soil protection in the negotiation on post 2012 regime under the United Framework Convention on Climate Change.
Lai iekļautu augsnes aizsardzību nākotnes klimata režīmā ir jāatzīst, ka vajadzīga plašāka zinātniska informācija gan par augsnes lomu klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā, gan attiecībā uz pielāgošanos šīm klimata pārmaiņām.
In order to insert soil protection in a future climate regime it needs to be recognised that more scientific knowledge is needed about the role of the soil in mitigation of and adaptation to climate change.
Lauksaimniecībai kopumā ir svarīga nozīme augsnes un tās funkciju aizsardzībā.
In general agriculture plays an important role in the preservation of the soil and its functions.
Lai vairāk uzzinātu, kā augsni var izmantot noturīgi, būtu derīgi izveidot ES lauksaimniecības modeļu un kultūraugu veidu katalogu, kurā būtu uzrādīta to dažādā ietekme uz augsni.
To learn more about how the soil can be used in a sustainable way, it would be useful to have a catalogue of models of agriculture and types of crops which coexist in the EU and their different effects on soil.
Uz šī kataloga pamata Komisijai būtu jāveicina prakse, kas palīdz saglabāt augsni.
Based on this catalogue the Commission should promote practices geared towards soil conservation.