natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2) Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04 Regulas Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļu atcēla par proporcionalitātes principa pārkāpumu, jo īpaši atsaucoties uz apstākli, ka „Padome, kas ir Regulas (EK) Nr. 864/2004 autore, nav pierādījusi Tiesā, ka, pieņemot jauno, ar minēto regulu izveidoto kokvilnas atbalsta shēmu, tā faktiski izmantoja savas pilnvaras, tostarp ņemot vērā visus šā gadījuma būtiskos faktorus un apstākļus, ietverot visas ar kokvilnas audzēšanu un tās attīrīšanas uzņēmumu dzīvotspēju saistītās darbaspēka izmaksas, kuras bija jāņem vērā, lai novērtētu šāda kultūrauga rentabilitāti” un ka Tiesai nav bijis iespējams „pārbaudīt, vai Kopienu likumdevējs, nepārkāpjot tam šajā jomā piešķirtās plašās izvērtēšanas pilnvaras, varēja secināt, ka pietiek ar to, ka īpašā atbalsta par kokvilnu summa ir noteikta 35 % apmērā no kopējās atbalstu summas, kas bija pieejama atbilstoši iepriekšējai atbalsta shēmai, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts Regulas (EK) Nr. 864/2004 preambulas 5. apsvērumā paredzētais mērķis nodrošināt” , ka īpašā atbalsta summu kokvilnai aprēķina tā, lai radītu tādus ekonomiskos nosacījumus, kas ļaus turpināt kokvilnas audzēšanu tai labvēlīgos reģionos, un tādējādi kokvilnu nevajadzēs aizstāt ar citiem kultūraugiem .
(2) By judgement of the Court of Justice of the European Communities of 7 September 2006 in case C‑310/04 Chapter 10a of Title IV of Regulation (EC) No 1782/2003 was annulled for breach of the principle of proportionality, in particular with reference to the circumstance that "the Council, the author of Regulation (EC) No 864/2004, [had] not shown before the Court that in adopting the new cotton support scheme established by that regulation it actually exercised its discretion, involving the taking into consideration of all the relevant factors and circumstances of the case, including all the labour costs linked to cotton growing and the viability of the ginning undertakings, which it was necessary to take into account for assessing the profitability of that crop" and that the Court had not been enabled "to ascertain whether the Community legislature [had been] able, without exceeding the bounds of the broad discretion it enjoys in the matter, to reach the conclusion that fixing the amount of the specific aid for cotton at 35% of the total existing aid under the previous support scheme would suffice to guarantee the objective set out in recital 5 in the preamble to Regulation (EC) No 864/2004", namely to ensure that the amount of the specific aid for cotton is calculated in such a way as to create economic conditions which will enable cotton-growing to continue in the regions suited to that crop and prevent the replacement of cotton by other crops .
(3) Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-310/04 jāpieņem jauna īpaša maksājuma shēma par kokvilnu.
(3) A new scheme of specific payment for cotton needs to be adopted in conformity with the Court's judgement in case C‑310/04.
Vēlreiz jāuzsver, ka jaunajam regulas priekšlikumam ir jānodrošina kokvilnas kultivēšanas rentabilitāte un ilgtspējība.
Emphasis is once more placed on the need for the new proposal for a Regulation to ensure that cotton-growing is viable and sustainable.
(3.a) Kokvilnu galvenokārt kultivē reģionos, kuru IKP ir viens no zemākajiem Eiropas Savienībā un kuru ekonomika ir cieši saistīta ar lauksaimniecību.
(3a) Cotton is grown mainly in regions whose gross domestic product is amongst the lowest in the Union and whose economy is closely linked to agriculture.
Šajos reģionos kokvilnas kultivēšana un ar to saistītā pirmapstrādes nozare ir galvenie ienākumu un nodarbinātības avoti, dažos gadījumos pārsniedzot 80 % no šā reģiona ekonomiskās aktivitātes.
In such regions, cotton-growing and the related ginning industry are prime sources of income and employment, accounting in certain cases for over 80% of activity in the area in which they are established.
Turklāt augsnes apstākļi dažos reģionos ir tādi, ka no agronomiskā viedokļa īstermiņā nevar ieviest nevienu alternatīvu kultūru.
Furthermore, soil conditions in certain areas are such that, from an agronomic point of view, no alternative crop can be established in the short term .
(3.b) Pašreizējā kokvilnas atbalsta shēma ir ļoti specifiska.
(3b) The current cotton-aid scheme is highly specific in nature.
Tās pamati ir likti Grieķijas, Spānijas un Portugāles Pievienošanās līgumos, un viens no tās mērķiem ir atbalstīt kokvilnas ražošanu tajos Kopienas reģionos, kuri pašlaik ir atkarīgi no šīs kultūras, lai attiecīgajiem ražotājiem nodrošinātu taisnīgus ienākumus un stabilizētu tirgu.
Its roots lie in the Accession Treaties relating to Greece , Spain and Portugal and one of its objectives is to support cotton production in certain Community regions which are now dependent on that crop, to provide the producers concerned with a fair income and to stabilise the market .
(4) Jaunajai shēmai jāatbilst mērķiem, kuri izklāstīti Grieķijas Pievienošanās aktam pievienotā 4. protokola 2. punktā par kokvilnu (4. protokols), lai atbalstītu kokvilnas ražošanu tajos Kopienas reģionos, kur tā ir nozīmīga lauksaimniecības ekonomikai, lai sniegtu attiecīgajiem ražotājiem iespēju gūt pietiekami lielus ienākumus un stabilizēt tirgu ar piegādes un tirdzniecības strukturāliem uzlabojumiem.
(4) The new scheme should meet the objectives, set out in paragraph 2 of Protocol No 4 on cotton annexed to the Act of Accession of Greece (‘Protocol 4’), to support the production of cotton in regions of the Community where it is important for the agricultural economy , to permit the producers concerned to earn a fair income, and to stabilise the market by structural improvements at the level of supply and marketing.
(4) Jaunajai shēmai jāatbilst mērķiem, kuri izklāstīti Grieķijas Pievienošanās aktam pievienotā 4. protokola 2. punktā par kokvilnu (4. protokols), lai atbalstītu kokvilnas ražošanu tajos Kopienas reģionos, kur tā ir nozīmīga lauksaimniecības ekonomikai un sociālajai struktūrai , lai sniegtu attiecīgajiem ražotājiem pietiekami lielus ienākumus un stabilizētu tirgu ar piegādes un tirdzniecības strukturāliem uzlabojumiem.
The new scheme should meet the objectives, set out in paragraph 2 of Protocol No 4 on cotton annexed to the Act of Accession of Greece (‘Protocol 4’), to support the production of cotton in regions of the Community where it is important for the agricultural economy and the social structure, to provide the producers concerned with a fair income, and to stabilise the market by structural improvements at the level of supply and marketing.
(5) Jāņem vērā visi būtiskie faktori un apstākļi, kas attiecas uz kokvilnas nozares īpašo situāciju, tostarp visi elementi, kas vajadzīgi, lai novērtētu minētā kultūrauga rentabilitāti.
(5) All the relevant factors and circumstances pertaining to the specific situation of the cotton sector, including all the elements necessary to assess the profitability of that crop, should be taken into consideration.
Šajā nolūkā tika uzsākts novērtēšanas un apspriešanās process: tika veikti divi pētījumi par to, kā turpmākā kokvilnas atbalsta shēma ietekmēs kokvilnas nozari Kopienā sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā; tika organizēti īpaši semināri un apspriešanās tīmeklī ar ieinteresētajām personām.
To this end, an evaluation and consultation process was launched: two studies were carried out on the socio-economic and on the environmental impact on the cotton sector in the Community of the future cotton support scheme and specific seminars and an internet consultation were organised with stakeholders.
Kokvilnu ražo reģionos, kurus joprojām kvalificē kā konverģences mērķa reģionus laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un kuros pamatā pastāv lauksaimniecības ekonomika ar mazu alternatīvo kultūru izvēli.
Cotton is grown in regions which still quality as convergence-objective regions for the 2007-2013 period and which have an essentially agricultural economy with few alternative crops.
Turklāt kokvilnas ražošana un ar to saistītā agrorūpniecība ir būtisks nodarbinātības un labklājības avots šajos reģionos.
Furthermore, cotton-growing and the associated agri-industry are a major source of employment and wealth in those areas.
Tāpēc tika uzsākts novērtēšanas un apspriešanās process: tika veikti divi pētījumi par to, kā turpmākā kokvilnas atbalsta shēma ietekmēs kokvilnas nozari Kopienā sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā; tika organizēti īpaši semināri un apspriešanās tīmeklī ar ieinteresētajām personām.
Hence an evaluation and consultation process was launched: two studies were carried out on the socio-economic and on the environmental impact on the cotton sector in the Community of the future cotton support scheme and specific seminars and an internet consultation were organised with stakeholders.
(6) Ražotāju tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotās maksājuma shēmas ieviešana ir būtiski kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformas elementi, lai no cenu un ražošanas atbalsta politikas pārietu uz lauksaimnieku ienākumu atbalsta politiku.
(6) The de-coupling of direct producer support and the introduction of the single payment scheme are essential elements in the process of reforming the common agricultural policy (CAP) aimed at moving away from a policy of price and production support to a policy of farmer income support.
Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 minētos elementus ieviesa attiecībā uz vairākiem lauksaimniecības produktiem.
Regulation (EC) No 1782/2003 introduced those elements for several agricultural products.
(6) Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 atsaistīja ražotāju tiešo atbalstu un vienreizējo maksājumu shēmu attiecībā uz vairākiem lauksaimniecības produktiem.
(6) Regulation (EC) No 1782/2003 introduced the de-coupling of direct producer support and a single-payment scheme for several agricultural products.
(8) Atbalsta shēmas pilnīga iekļaušana vienotajā maksājumu shēmā kokvilnas nozarē, iespējams, radītu ievērojamu ražošanas traucējumu risku Kopienas kokvilnas ražošanas reģionos.
(8) A complete integration in the single payment scheme of the support scheme in the cotton sector is likely to bring a significant risk of production disruption to the cotton producer regions of the Community.
Daļa atbalsta tādēļ joprojām ir saistāma ar kokvilnas audzēšanu, izmantojot kultūratkarīgo maksājumu par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu.
Part of the support should therefore continue to be linked to the cultivation of cotton through a crop-specific payment per eligible hectare.
Tā summa jāaprēķina tā, lai sasniegtu 4. protokola 2. punktā noteiktos mērķus, vienlaicīgi ietverot kokvilnas shēmu KLP reformas un vienkāršošanas procesā.
Its amount should be calculated in such a way so as to achieve the objectives set out in paragraph 2 of Protocol 4 while also bring the cotton scheme into the mainstream of the CAP reform process and simplification.
Šajā nolūkā, ņemot vērā veikto novērtējumu, ir pamatoti noteikt, ka kopējais pieejamais atbalsts par hektāru katrai dalībvalstij ir 35 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji .
To that end, in the light of the evaluation carried out, it is justified that the total available aid per hectare per Member State is set at 35% of the national share of the aid that went indirectly to the producers.
Šāda likme ļauj kokvilnas nozarei orientēties uz ilgtermiņa dzīvotspēju, veicina kokvilnas ražošanas reģionu ilgtspējīgu attīstību un nodrošina pietiekami lielus ienākumus lauksaimniekiem.
Such a rate allows the cotton sector to move towards long-term viability, promotes the sustainable development of the cotton-producing regions and ensures a fair income to farmers.
Šajā nolūkā, ņemot vērā veikto novērtējumu, ir pamatoti noteikt, ka kopējais pieejamais atbalsts par hektāru katrai dalībvalstij atbilst dalībvalsts norādītājām vajadzībām un nav mazāks par 35 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji , ievērojot subsidiaritāti .
To that end, in the light of the evaluation carried out, it is justified that the total available aid per hectare per Member State is set in line with the Member State ’s wishes and at no lower than 35% of the national share of the aid that went indirectly to the producers , in line with subsidiarity .
Ja dalībvalstis uzskata, ka pirmapstrādes fabriku pastāvēšana ir atkarīga no saistītā atbalsta apjoma, ir jānodrošina, ka tās var noteikt citu saistītā atbalsta procentuālo lielumu, kura summa tomēr nedrīkst būt mazāka par 35 %.
Where Member States consider that the viability of their ginning plants depends on the amount of coupled support, they should be able to choose to receive a different percentage of this aid, which must not, however, be lower than 35%.
(9) Atlikušajiem 65 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji, jābūt pieejamiem izmantošanai vienotajā maksājuma shēmā.
(9) The remaining 65% of the national share of the aid that went indirectly to the producers should be available for the single payment scheme.
(9) Atlikušajam procentuālajam apjomam no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji (kurai jābūt no 20 % līdz 65 %) , jābūt pieejamiem izmantošanai vienotajā maksājuma shēmā.
(9) The remaining percentage of the national share of the aid that went indirectly to the producers (which would be between 20% and 65%) should be available for the single payment scheme.
Ja dalībvalstis uzskata, ka nozares dzīvotspēja ir atkarīga no atsaistītā atbalsta procentuālā apjoma, tām jābūt iespējai izvēlēties citu procentuālo apjomu, kas atšķiras no vienreizējā maksājuma, bet nedrīkst pārsniegt 65 % vai būt mazāks par 20 %.
If the Member States take the view that the sector's viability depends upon the percentage of de-coupled aid, they should be able to select some other percentage different from the single payment, which may not exceed 65% or be less than 20%.
(10) Vides aizsardzības nolūkos katrā dalībvalstī jānosaka pamatplatība, lai ierobežotu kokvilnas sējumu platības .
(10) For environmental reasons, a base area per Member State should be established in order to limit the areas sown under cotton.
Turklāt uz maksājumiem var pretendēt tikai par tām teritorijām, kuras apstiprinājušas dalībvalstis.
In addition, the eligible areas should be restricted to those authorised by the Member States.
(10) Katrā dalībvalstī jānosaka kultivējamā pamatplatība, par prioritāriem nosakot tradicionālos kultivēšanas apgabalus, lai nodrošinātu turpmāku kokvilnas audzēšanu reģionos, kuros tās ražošana ir sevišķi svarīga lauksaimniecības ekonomikai .
(10) A base cultivation area per Member State should be established , with priority to be given to traditional growing areas in order to ensure that cotton-growing continues in areas in which cotton production is of particular importance to the agricultural economy.
Vides aizsardzību nevajadzētu minēt kā iemeslu to platību samazināšanai, kas tiek apsētas ar kokvilnu, jo liela daļa kokvilnas audzēšanas pašlaik notiek, izmantojot videi draudzīgas sistēmas (piemēram, integrētu ražošanu).
Environmental protection should not be cited as an argument for reducing the area used for growing cotton, since much cotton-growing now proceeds on the basis of systems (such as integrated production) which are environmentally sound.
Jebkurā gadījumā ir citi svarīgi iemesli (piemēram, budžets), kuru dēļ jāierobežo audzēšanas platības.
There are in any case other significant reasons (budgetary ones, for example) for restricting the size of growing areas.
(10.a) Ražotājiem piešķirtā saistītā atbalsta apmērs un, plašākā nozīmē, summa ir jāpielāgo datiem par pašreizējo stāvokli, ievērojot nozares finansiālo neitralitāti.
(10a) The extent and, therefore, the amount of coupled aid granted to farmers should be adjusted on the basis of information about the current situation, while maintaining the sector’s financial neutrality.
Būtu vēlams izmantot datus par pašreizējo nozares stāvokli, lai neietekmētu lauksaimniekus un lai nezaudētu ar kokvilnas nozari saistītos resursus.
It is a good idea to make adjustments based on information about the current situation in the sector, so as not to disadvantage farmers and to avoid any loss of income by the cotton-growing sector.
(10.b) Tā kā kokvilnas audzēšanai ir maz alternatīvu, ir jāparedz atbalsta shēmas, lai nodrošinātu kokvilnas audzēšanas rentabilitāti un tās turpmāku kultivēšanu attiecīgajos Eiropas Savienības reģionos.
(10b) Since there are few possible substitutes for cotton-growing, aid schemes must be introduced which will ensure that cotton-growing is profitable and that it continues in the Union 's producer regions.
Šajā nolūkā ir jāļauj dalībvalstīm palielināt saistīto atbalstu, ja apstrādātā platība ir mazāka nekā ražošanas pamatplatības, ievērojot finansiālās neitralitātes principu un nosakot ražotājam piešķirtā atbalsta maksimālo apjomu.
For this reason the Member States should be able to increase non-decoupled aid in cases where the area under cultivation is smaller than the base production areas (although such action must be financially neutral and a ceiling must be established for the amount of aid paid to farmers).
(11) Lai apmierinātu attīrīšanas nozares vajadzības , tiesības saņemt atbalstu piešķir, ņemot vērā to, vai faktiski novāktā kokvilna atbilst minimālajām kvalitātes prasībām .
(11) In order to meet the needs of the ginning industry eligibility for the aid should be related to a minimum quality of cotton actually harvested.
(11) Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstīm būtu jānosaka saistītā atbalsta līmenis iepriekš minētajās robežās un novāktās kokvilnas minimālās kvalitātes prasības lauksaimniekiem šā atbalsta saņemšanai .
(11) In accordance with the subsidiarity principle the Member States should set the level of coupled aid between the above-mentioned limits and they should also establish the minimum quality of cotton actually harvested, so that farmers can avail themselves of that aid.
Lai nodrošinātu kokvilnas audzēšanas turpmāku pastāvēšanu un to, lai pirmapstrādes nozare varētu saņemt augstas kvalitātes kokvilnas piegādes, ir jāļauj dalībvalstīm noteikt saistītā atbalsta līmeni, kā arī kvalitātes kritērijus, kuri lauksaimniekiem jāievēro, lai varētu saņemt atbalstu.
In order to ensure that cotton-growing continues and that the ginning industry is supplied with high-quality cotton, the Member States must be allowed to set the level of coupled aid and also stipulate the quality criteria which farmers must satisfy in order to secure access to the aid.
Ja dalībvalstīm nebūs šādas iespējas, pienākums novākt kokvilnas platības vienkārši izraisīs lauku saimniecību rentabilitātes samazināšanos.
If the Member States do not have such an option, the obligation to harvest cotton plantations will simply make farms less profitable.
(11.a) Ņemot vērā, ka dalībvalstīs samazinās kokvilnas ražošana, pirmapstrādes nozarē ir sācies pārstrukturēšanas process, kam nepieciešami piemēroti atbalsta pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt vienmērīgu pārorientāciju tiem uzņēmumiem, kuri ir spiesti mainīt savu ražošanas darbību.
(11a) In view of the downward trend in the Member States' cotton production, the ginning industry has entered a restructuring process which should be accompanied by appropriate support measures designed to ensure that units which are forced to redirect their production activity experience a smooth transition.
(12.a) Ir svarīgi, lai atbalsta pasākumus varētu pielāgot, dodot iespēju palielināt konkurētspēju.
(12a) Being able to adopt support measures that will boost competitiveness is becoming important.
Šie pasākumi ir jānosaka un jāfinansē Kopienai.
Those measures should be defined and financed by the Community.
Dalībvalstīm būtu jāizvēlas tie pasākumi, kurus tās uzskata par efektīviem un piemērotiem attiecīgo reģionu īpatnībām, un tie jāiekļauj valsts atbalsta programmās.
It is up to the Member States to choose those measures they consider effective and well-suited to the nature of their respective regions and to incorporate them into their national support programmes.
Ja vēlamies veicināt Kopienas kokvilnas ražošanas nozares konkurētspēju, pēc vīna KTO un augļu un dārzeņu KTO modeļa ir jāizveido valsts sadaļa, kurā ietilpst pasākumi, no kuriem dalībvalstis var izvēlēties tos, kurus tās uzskata par efektīvākajiem.
The creation of a ‘national envelope’, which will comprise a series of measures from which the Member States will be able to choose those they consider the most useful, following the model of the COM in wine and the COM in fruit and vegetables, appears necessary if we are to strengthen the competitiveness of Community cotton production.
(12.b) Valsts atbalsta programmas jāfinansē galvenokārt no līdzekļiem, kas pārnesti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 69. pantu, un no neizmantotiem līdzekļiem, kas sākotnēji paredzēti saistītajam atbalstam.
(12b) National support programmes should be financed mainly from funds transferred pursuant to Article 69 of Regulation (EC) No 1782/2003 and from non-absorbed funds originally earmarked as non-decoupled aid.
Saskaņā ar 69. pantu jau var sniegt finansējumu noteiktiem pasākumiem, kas paredzēti kvalitātes uzlabošanai un ražošanas modernizācijai, tāpēc šis pants ir jāizmanto, lai nodrošinātu līdzekļus referenta ierosinātajām valsts programmām.
Pursuant to Article 69, funding can already be provided for certain measures designed to improve quality and modernise production, hence that Article could be used in order to cover the national programmes proposed by the rapporteur.
(12.c) Valsts atbalsta programmu finansējums ir jānodrošina ar noteiktu saistītā atbalsta procentuālo daļu, kā arī ar apropriācijām, kas nav izmantotas kā saistītais atbalsts, kultivētajām platībām kļūstot mazākām par pamatplatībām, lai tādējādi saglabātu nozares finansiālo neitralitāti.
(12c) The financing of national support programmes should be provided by means of a percentage of coupled support and by appropriations that, owing to the reduction in the area of land used for growing to less than the size of the base area, are not used as coupled support, so as to preserve the sector’s financial neutrality.
Valsts sadaļas finansēšana nedrīkst pārslogot Kopienas budžetu, tai ir jāizmanto nozares ietaupījumi.
The financing of the ‘national envelope’ should not place a burden on the Community budget but should result from savings made in the sector.
12.d apsvērums (jauns)
Recital 12 d (new)
(12.d) Valsts atbalsta programmās ietilpst arī pasākumi, kuru mērķis ir šķirņu pārstrukturēšana, kultivēšanas modernizācija, lai palielinātu kokvilnas nozares konkurētspēju, atbalsts vidi saudzējošai kultivēšanai, pētījumu veicināšana ar mērķi radīt kvalitatīvākas šķirnes, kā arī veicināšanas pasākumi un pasākumi pirmapstrādes rūpnīcu modernizācijai.
(12d) The measures that may come under the national support programmes should include those aimed at restructuring varieties, modernising production in order to boost the competitiveness of the cotton sector, supporting environmentally friendly growing methods, promoting research focused on the creation of improved-quality varieties, along with promotion measures and measures designed to modernise ginning plants.
Par valsts sadaļas līdzekļiem finansējamo pasākumu sarakstā ir jāiekļauj darbības, kas paredz palielināt Kopienas kokvilnas ražošanas nozares dzīvotspēju un konkurētspēju.
The list of measures that can be financed by the 'national envelope' should include measures to strength the viability and competitiveness of Community cotton production.
12.e apsvērums (jauns)
Recital 12 e (new)
(12.e) Lai veicinātu kvalitatīvas kokvilnas ražošanu, valsts atbalsta programmās ir jāparedz piemaksa par kvalitāti.
(12e) In order to encourage the production of high-quality cotton, a quality premium should be established under the national support programmes.