natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā pēdējā laika centienus pārcelt ievērojamas summas no 2. izdevumu kategorijas uz 4., atzinuma sagatavotājs ierosina divus grozījumus, kas atgādina noteikumus Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību.
In the context of recent attempts to shift significant amounts from Heading 2 to Heading 4, your draftsman proposes two amendments reminding provisions of the Inter-institutional Agreement (IIA) on budgetary discipline and sound financial management.
Attiecībā uz pašu tekstu atzinuma sagatavotājs atbalsta Komisijas priekšlikumu par to, ka nevajadzētu piemērot modulācijas sistēmu lauksaimniekiem jaunajās dalībvalstīs, pirms tiešo maksājumu apjoms, ko piemēro minētajās dalībvalstīs, nav vienāds ar to apjomu, kāds piemērojams citās dalībvalstīs.
Concerning the text itself, your draftsman supports the Commission's proposal that the system of modulation should not be applied to farmers in the new Member States until the level of direct payments applicable in those Member States is equal to the level applicable in the other Member States.
Arī atbildīgās komitejas referents atbalsta šo ideju un tādēļ pārveido jaunās regulas 7. un 10. pantu.
The Rapporteur in the lead committee also supports this idea and therefore is modifying Article 7 and 10 of the new regulation.
Tādējādi ir cerība, ka maksājumu vienlīdzības robežvērtības vecajās un jaunajās dalībvalstīs iestāsies tikai 2013. gadā, nevis agrāk, kā to ir ierosinājusi Komisija (saskaņā ar jauno modulācijas sistēmu).
By doing so it is to hope that the threshold of equality of payments in old and new Member States will arrive only in 2013, not as proposed by the Commission, earlier (because of the new modulation scheme).
Šīs ierosinātās izmaiņas priekšlikumā (AGRI grozījumi Nr. 28-42) var atbalstīt, bet tām nav jāvelta Budžeta komitejas grozījumi.
These proposed changes to the proposal, (AGRI amendments 28 - 42) can be endorsed, but do not have to be subject of amendments in the Budgets Committee.
Atzinuma sagatavotājs uzskata, ka Komisijas priekšlikums atcelt īpašu atbalstu kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību nav attiecināms uz jaunajām dalībvalstīm, jo īpaši valstīm, kur ir lauksaimniecībā neizmatota zeme (38. apsvērums).
Your draftsman is of the opinion that the Commission's proposal to eliminate the specific support for energy crops is not appropriate for the new Member States, particularly the countries with unused agricultural land (recital 38).
Tādēļ varētu tikt iesniegts grozījums, kurā ņemts Regulas 1782/2003 V sadaļas 5. nodaļas virsraksts un no jauna ieviests šajā jaunajā regulā, tādējādi jaunajām dalībvalstīm saglabājot patlaban spēkā esošo sistēmu.
Therefore, an amendment taking up Title IV, chapter 5 of regulation 1782/2003 and re-introducing it into new regulation could be tabled, thus maintaining the current system for New Member States.
Atzinīgi vērtē „veselības pārbaudē” izteiktos priekšlikumus atcelt pārsūdzību un izbeigt piena kvotas kā piedāvājuma kontroles instrumentu.
Welcomes the Health Check proposals to abolish of set aside and to end the milk quota as an instrument of supply control.
Atzinīgi vērtē to, ka intervences cenas graudaugiem izmanto vienīgi kā „drošības tīklu”.
Appreciates the use of intervention prices for cereals only as a safety net.
Šāds pats intervences princips ir jāattiecina arī uz cūkgaļu, nevis tas jāatceļ (5. apsvērums).
The same principle of intervention should be applied for pig meat instead to abolish it (recital 5).
Tas atbilstu arī Lauksaimniecības komitejas ziņojumam, bet ir jāiesniedz grozījums Regulai 1234/2007 (5. apsvērums un grozījumi 14. un, iespējams, 18. apsvērumam), uz kuriem nav atsaukusies Budžeta komiteja.
This would also be in line with AGRI report, but an amendment should be tabled to regulation 1234/2007 (recital 5 and amendments 14, and possibly 18) which has not been referred to the Budgets committee.
Attiecībā uz lauku attīstību un tās stratēģiskajām vadlīnijām atzinuma sagatavotājs atbalsta Komisijas priekšlikumus.
Concerning rural development and strategic guidelines for it, your draftsman supports the Commission's proposals.
Šā grozījuma mērķis ir atgādināt, ka šis priekšlikums, kā daļa no KLP, attiecas ne tikai uz daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatu, kas paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 3. deklarācijā un Eiropadomes sanāksmes secinājumos („pilnīgs, plašs pārskats, kas attiecas uz visiem ES izdevumiem, kā arī uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP)”), bet arī uz ikgadējās budžeta procedūras rūpīgu pārbaudi.
This amendment aims to recall that the proposal, being part of the CAP, it is not only subject to the mid-term review of the Multiannual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’), but also subject to scrutiny within the annual Budget Procedure
(a) izmaiņas attiecībā uz maksimālajām summām, kuras var piešķirt saskaņā ar tiešajiem maksājumiem;
(a) modifications to maximum amounts that may be granted in accordance with the direct payments;
b) izmaiņas brīvprātīgajā modulācijā, kas minēta Regulā (EK) Nr. 378/2007;
(b) modifications to the voluntary modulation referred to in Regulation (EC) No 378/2007;
(b) izmaiņas brīvprātīgajā modulācijā, kas minēta Regulā (EK) Nr. 378/2007;
(b) modifications to the voluntary modulation referred to in Regulation (EC) No 378/2007;
(c) saimniecību strukturālās izmaiņas,
(c) structural changes of the holdings,
un par to tā informē Eiropas Parlamentu.
and shall inform the European Parliament thereof .
Atbalstu par 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem var piešķirt tikai:
Support for measures referred to in paragraph 1(b) may only be granted:
b) apjomā, kas vajadzīgs, lai stimulētu ražošanas pašreizējā līmeņa saglabāšanu.
(b) to the extent necessary to create an incentive to maintain current levels of production.
Atbilstīgi 68. panta 1. punkta grozījumiem.
Following amendments on Article 68, paragraph 1.
Atbalsts saistībā ar 1. punkta a), b) un e) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepārsniedz 2,5 % no 41. pantā minētā valstij noteiktā maksimālā apjoma; dalībvalstis var noteikt katram pasākumam mazāku apjomu.
Support under the measures referred to in paragraph 1(a), (b) and (e) shall be limited to 2.5% of the national ceilings referred to in Article 41 Member States may set sublimits per measure.
Grozījums nestājas spēkā, ja šie grozījumi netiek pieņemti.
The amendment should fall if these amendments are not adopted.
To tiesību uz maksājumu nodošanu, kam ir palielināta vienības vērtība un 5. punkta c) apakšpunktā minētās tiesības uz papildu maksājumu, var atļaut tikai tad, ja kopā ar nodotajām tiesībām nodod līdzvērtīgu hektāru skaitu.
The transfer of payment entitlements with increased unit values and of additional payment entitlements referred to in paragraph 5(c) may only be allowed if the transferred entitlements are accompanied by the transfer of an equivalent number of hectares.
132.a pants (jauns)
Article 132 a (new)
132.a pants
Article 132a
Pētījums par tiesību aktu ievērošanas radītajām izmaksām
Study on costs of compliance
Komisija veic pētījumu, lai novērtētu patiesās izmaksas, kas lauksaimniekiem ir radušās, ievērojot tos Kopienas tiesību aktus vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma jomā, kuri pārsniedz ievestiem produktiem piemērojamās normas.
The Commission shall undertake a study assessing the actual costs for farmers which result from complying with EU legislation in the fields of the environment, animal welfare and food safety, which provides for standards going beyond those to which import products are subject.
Šie tiesību aktu ietver arī II pielikumā minētās regulas un direktīvas, kuras ir savstarpējās atbilstības sistēmas pamatā, kā arī III pielikuma normas, kas tiek definētas kā „labi lauksaimniecības un vides apstākļi” un kas ir arī savstarpējās atbilstības prasību sastāvdaļa.
Such legislation includes, inter alia, the regulations and directives listed in Annex II which underpin the cross-compliance system, as well as the standards defined as good agricultural and environmental condition (GAEC) in Annex III which are also part of the cross-compliance requirements.
Pētījumā atbilstīgi iepriekš dotajam aprakstam izvērtē atbilstības izmaksas visās dalībvalstīs, kas dažādās dalībvalstīs un pat to attiecīgajos reģionos var būt atšķirīgas atkarībā no klimata, ģeoloģiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un ražošanas īpatnībām.
The study shall assess the compliance costs as described above in all Member States, which might vary between Member States and even between regions within Member States depending on differences in climatic, geological, economic, social and production features.
Eiropas Parlaments ir atkārtoti paudis savu nostāju (T6-0598/2007 un T6-0093/2008), ka tiešos maksājumus ir jāturpina racionalizēt arī pēc 2013. gada, nosakot, ka šo maksājumu lielums ir atkarīgs no patiesajām izmaksām, kas radušās, ievērojot tos Kopienas tiesību, kuri pārsniedz ievestiem produktiem piemērojamās normas.
The European Parliament has repeatedly voiced its position (T6-0598/2007and T6-0093/2008) that direct payments should be further rationalized after 2013 by making the height of these payments dependent on the actual costs of compliance with EU legislation that goes beyond the standards that import products are subject to.
Šos izmēģinājuma projekta rezultātus var izmantot, īstenojot lauksaimniecības maksājumu racionalizēšanu pēc 2013. gada.
The results of the pilot can serve as a basis for putting into practice a rationalization of agricultural payments after 2013.
(29a) Iespējams, ka savstarpējās atbilstības sistēmai un kopējai lauksaimniecības politikai nākotnē būs vajadzīgi turpmāki pielāgojumi, jo pašlaik maksājumu līmenis ne vienmēr šķiet līdzsvarā ar attiecīgo lauksaimnieku centieniem panākt atbilstību, jo maksājumi lielā mērā ir atkarīgi no izdevumiem iepriekšējā laika periodā.
(29a) The cross-compliance system and the common agricultural policy (CAP) will probably require further adjustment in the future, as the level of payments currently does not always seem proportionate to the compliance efforts made by the farmers concerned, because payments still depend to a large extent on historic spending.
Jo īpaši tiesību akti par dzīvnieku labturību ir acīmredzami visapgrūtinošākie mājlopu audzētājiem, taču tas neatspoguļojas viņiem paredzēto maksājumu līmenī.
In particular, animal welfare legislation is obviously most burdensome for livestock farmers, which is not reflected in the level of their payments.
Tāpēc Komisijai sarunās ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju jācenšas panākt ar tirdzniecību nesaistītu jautājumu atzīšanu par importa kritērijiem.
The Commission should therefore strive for recognition of non-trade concerns as import criteri a within the World Trade Organis ation negotiations.
Atkārtots grozījums, ko Eiropas Parlaments pieņēma kā daļu no 2007. gada 11. decembra ziņojuma T6–0598/2007 ar nosaukumu „KLP – vispārējie noteikumu par tiešā atbalsta shēmām un konkrētām atbalsta shēmām lauksaimniekiem un atbalstu lauku attīstībai.”
Reinstatement of amendment adopted by the European Parliament as part of report T6 - 0598/2007 on 11 December 2007 entitled "CAP: common rules for direct support schemes and certain support schemes for farmers and support for rural development".
Eiropas lauksaimniecības nozare pašlaik sastopas ar lieliem pārbaudījumiem, piemēram, klimata pārmaiņām un ūdens trūkumu, un tie turpināsies.
The European agricultural sector is facing big challenges, such as climate change and water scarcity, and it will continue to do so.
Tādēļ ir ļoti svarīgi, lai Kopējā lauksaimniecības politika būtu pielāgota šiem pārbaudījumiem.
It is of big importance that the Common Agricultural Policy is adapted to those challenges.
Eiropas lauksaimniecības nozare joprojām izmanto daudz ūdens, pesticīdu, mēslojuma un enerģijas, un bez vajadzīgo pasākumu īstenošanas tas nemainīsies.
European agriculture still uses a lot of water, pesticides, fertilizers and energy, and without the necessary measures it will keep doing so.
Ir grūti sabiedrībai izskaidrot, kāpēc Eiropas Savienība piešķir tiešus maksājumus lielām, intensīvi ražojošām saimniecībām, pamatojoties uz agrāk iegūto ražu vai zemes īpašuma tiesībām, neprasot lauksaimniekiem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un ūdens, pesticīdu, mēslojuma un enerģijas patēriņu.
It is difficult to explain to the public that the European Union is giving direct payments to large, intensive farms, on the basis of historic yields or landownership, without asking farmers to reduce their greenhouse gas emissions and their use of water, pesticides, fertilizers and energy.
Maksa par sabiedriskajiem pakalpojumiem
Paying for public services
Pagājušā gada novembrī Komisija iepazīstināja ar paziņojumu par KLP „veselības pārbaudi”.
In November last year the Commission presented its Communication on the CAP Health Check.
Eiropas Komisija paziņoja, ka Kopējā lauksaimniecības politikā ir jāveic radikālas izmaiņas.
According to the European Commission, the Common Agricultural Policy would be radically reformed.
Ir būtiski jāsamazina tiešie maksājumi, lai labvēlīgi ietekmētu vidi un nodarbinātību.
Direct payments were supposed to be substantially cut in favour of strengthening environmental and employment benefits.
Diemžēl šā gada maijā iesniegtajā likumdošanas priekšlikumā Komisija tikai simboliski samazināja tiešo maksājumu apjomu.
Unfortunately, the Commission just marginally cut the direct payments in its legislative proposals, presented in May of this year.
Lauksaimniekiem nevajadzētu piešķirt maksājumus par agrāk iegūto ražu vai zemes īpašuma tiesībām, bet gan par sniegtajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, bioloģiskās daudzveidības palielināšanu, ūdens resursu pārvaldīšanu un sasniegumiem vides, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma jomā, kas pārsniedz tiesību aktos noteiktās saistības.
Farmers should not be paid for historic yields or landownership, but for the public services that they deliver, such as enhancing biodiversity, and water management, and for achievements in the fields of environment, animal welfare and food safety, that go further than the legal obligations.
Tāpēc referente ierosina līdz 2020. gadam pārtraukt visus tiešos maksājumus.
The rapporteur therefore proposes to phase out all current direct payments by 2020.
Kopējās lauksaimniecības politikas budžeta principam vajadzētu būt „izmantot publiskās finanses sabiedrisko pakalpojumu segšanai”.
The budgetary principle in the Common Agricultural Policy should be 'using public money to pay for public services'.
Savstarpējās atbilstības kritēriji
Cross- compliance criteria
Jebkuram lauksaimniecībai paredzētajam publiskā finansējuma veidam ir jābūt atkarīgam no tiesību aktu ievērošanas vides, dabas un dzīvnieku labturības jomā.
Any form of public funding for farming must be conditional on respect for environmental, nature and animal welfare legislation.
To regulē savstarpējās atbilstības kritēriji.
This is regulated through the cross-compliance criteria.
Atzinuma sagatavotāja ierosina šos kritērijus padarīt stingrākus un tajos iekļaut papildu noteikumus par ūdens patēriņu un siltumnīcefekta gāzu emisijām.
The rapporteur proposes to strengthen these criteria and to include additional provisions on water use and greenhouse gas emissions in the cross-compliance criteria.
Pieredze liecina, ka ir jāpastiprina kontrole un jāpalielina soda naudas par savstarpējās atbilstības kritēriju neievērošanu.
Experience has shown the necessity of strengthening controls and increasing penalties for not respecting the cross-compliance criteria.
Lai nodrošinātu kontroļu pastiprināšanu, atzinuma sagatavotāja ierosina noteikt minimālo kontroļu skaitu.
To ensure that controls will be strengthened, the rapporteur proposes to set a minimum amount of controls.
Dalībvalstu kompetentajām iestādēm vajadzētu katru gadu kontrolēt vismaz 5 % no visām saimniecībām.
The competent authorities in Member States should annually control at least 5% of all farms.
Atcelt obligāto zemes atstāšanu atmatā
Abolition of mandatory set aside
Komisija ierosina atcelt obligāto zemes atstāšanu atmatā.
The Commission proposes to abolish mandatory set aside.
Tas vēl vairāk samazinās bioloģisko daudzveidību, jo īpaši putnu populācijas, un likvidēs ievērojamu labvēlīgu ietekmi uz vidi.
This will cause a further loss of biodiversity, of birdlife in particular, and of other significant environmental benefits.
Eiropas Savienības mērķis ir līdz 2010. gadam pārtraukt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos.
The goal of the European Union is, to stop the loss of biodiversity by 2010.
Tas nebūs iespējams, ja lauksaimniecības nozare neveiks savu pienākumu daļu.
This is impossible if the agricultural sector does not play its part.
Zinātniski pierādījumi liecina, ka zemes atstāšana atmatā ir sniegusi ievērojamu labvēlīgu ietekmi uz vidi.
Scientific evidence shows that set aside has brought important environmental benefits.
Cita starpā tā savvaļas dzīvniekiem nodrošina dzīvesvietu un mazina ietekmi uz augsni un ūdeni intensīvi apstrādātās teritorijās.
Inter alia, providing habitats for wildlife and mitigating the impacts on soil and water in intensively cropped areas.
Šī labvēlīgā ietekme tiks zaudēta, ja atcels zemes atstāšanu atmatā.
These benefits will be lost by the abolition of set aside.
To vajadzētu kompensēt ar mērķtiecīgiem pasākumiem, izmantojot savstarpējās atbilstības principu un lauku attīstības politiku.
This loss should be compensated through targeted measures within cross-compliance and within the Rural Development policy.
Turklāt lauku robežās ir jāizveido buferjoslas ar neskartu un daudzveidīgu veģetāciju un ekstensīvi apsaimniekotiem kultūraugiem, kurās nav izmantoti pesticīdi vai mēslojums.
Furthermore buffer strips, with natural and blooming vegetation and extensively managed crops, in which no pesticides or fertilizers are used, shall be set along field borders.
Tas ir ne tikai labs pasākumus, lai uzlabotu bioloģisko daudzveidību, bet arī, lai attīrītu augsni un jo īpaši gruntsūdeņus un virszemes ūdeņus.
This is not only a good measure to enhance biodiversity, but it also leads to a cleaner soil and especially to cleaner ground- and surface water.
Lauksaimniecības nozare ir liela siltumnīcefekta gāzu radītāja.
The agricultural sector is a big emitter of greenhouse gases.
Ir jāparedz īpašs atbalsts pasākumiem, ar kuriem samazina enerģijas patēriņu pārtikas ražošanas ķēdē, un pasākumiem, ar kuriem samazina un otrreiz izmanto lauksaimniecības atkritumus.
Specific support should be given to measures aiming at reducing the energy consumption in the food chain, and to measures aiming at prevention and re-use of agricultural waste.
Īpaša uzmanība ir jāpievērš intensīvai lopkopībai, kas rada aptuveni 18 % no vispārējām CO 2 emisijām.
Special attention should be paid to intensive livestock farming, which causes about 18% of the global CO2 emissions.
Jebkurā gadījumā KLP līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai veicinātu gaļas patēriņu, kas joprojām tiek darīts.
In any case CAP money should not be used to promote meat consumption, which is still being done at this moment.
Produktu izvēle un patēriņš ir brīva un individuāla izvēle, tomēr publiskos līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai veicinātu tādu produktu patēriņu, kas negatīvi ietekmē klimata pārmaiņas, ūdens pieejamību un veicina badu pasaulē.
What and how much you consume is a free, individual choice, but public money should not be used to promote the consumption of products that have a negative impact on climate change, water scarcity and world hunger.
Lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas visā lauksaimniecības nozarē, Komisijai 2009. gadā ir jāiesniedz saistošs likumdošanas priekšlikums, kas paredzētu lauksaimniecības nozarei līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 30 % un līdz 2050. gadam — vismaz par 80 %.
To reduce greenhouse gas emissions in the whole agricultural sector, the Commission shall propose binding legislative proposals in 2009, aiming at reducing the greenhouse gas emissions by the agricultural sector with at least 30% by 2020, and with at least 80% by 2050.
Dzīvnieku labturība
Animal welfare
Lauksaimniecības nozarē ir būtiski jāuzlabo dzīvnieku labturība.
Animal welfare should be substantially improved in the agricultural sector.
Komisijai ir 2009. gadā jāiesniedz saistoši likumdošanas priekšlikumi, kas paredzētu uzlabot dzīvnieku labturību Eiropas Savienībā.
The Commission should propose binding legislative proposals in 2009, aiming at improving animal welfare in the European Union.
Šie priekšlikumi paredzētu industrializētās lauksaimniecības likvidēšanu.
These proposals will include the phasing out of factory farming.
2007. gadā Parlamenta deputātu vairākums atbalstīja visu to subsīdiju atcelšanu, kuras piešķir vēršu cīņām paredzēto vēršu audzētājiem.
In 2007 a majority of the Parliament voted in favour of abolishing all subsidies that are given to the breeders of bullfighting bulls.
Diemžēl Komisija un Padome ignorēja visnotaļ skaidro Parlamenta aicinājumu.
Unfortunately the Commission and the Council ignored this clear call of the Parliament.
Vēršu cīņas ir cietsirdīgs sporta veids, un Eiropas Savienībai to nevajadzētu atbalstīt.
Bullfighting is a cruel sport and should not be supported by the European Union.
Tāpēc atzinuma sagatavotāja atkārto Parlamenta aicinājumu un pieprasa atcelt maksājumus, kurus piešķir vēršu cīņām paredzēto vēršu audzētājiem.
The rapporteur therefore repeats the call of the Parliament and asks for the abolishment of payments given to the breeders of bullfighting bulls.
Eksporta subsīdijas
Export subsidies
Eksporta subsīdijas joprojām traucē godīgai tirdzniecībai lauksaimniecības nozarē.
Export subsidies are still a barrier for fair trade in the agricultural sector.
Šīs subsīdijas bieži rada traucējumus jaunattīstības valstu vietējos tirgos.
These subsidies often damage local markets of developing countries.
Tāpēc Komisijai vajadzētu līdz 2009. gada atcelt visas eksporta subsīdijas.
The Commission should therefore abolish all export subsidies by 2009.
(1) Pieredze, kas gūta, īstenojot Padomes 2003. gada 29. septembra Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001, liecina par to, ka jāpielāgo atbalsta mehānisma konkrēti elementi.
(1) Experience drawn from the implementation of Council Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) No 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001 shows that certain elements of the support mechanism need to be adjusted.
Jo īpaši jāpagarina tiešā atbalsta atsaistīšanas termiņš un jāvienkāršo vienotās maksājumu shēmas darbība.
In particular the decoupling of direct support should be extended and the functioning of the Single Payment Scheme should be simplified.
Jāatzīmē arī tas, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1782/2003 stāšanās spēkā tajā ir veikti būtiski grozījumi.
It should also be noted that Regulation (EC) No 1782/2003 has been substantially amended since its entry into force.
Ņemot vērā šīs izmaiņas un skaidrības labad, tā jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.
In the light of these developments and in the interest of clarity it should be repealed and replaced by a new Regulation.
Jo īpaši ir būtiski jāpagarina tiešā atbalsta atsaistīšanas termiņš nolūkā to pilnībā atsaistīt un jāvienkāršo vienotās maksājumu shēmas darbība.
In particular the decoupling of direct support should be strongly extended with the aim of full decoupling and the functioning of the Single Payment Scheme should be simplified.