natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. aicina Komisiju, pārskatot valsts atbalsta politiku, ņemt vērā sociālās ekonomikas realitāti, jo vietējā līmenī strādājošiem maziem uzņēmumiem un organizācijām ir ļoti grūti piekļūt finansējumam, īpaši pašreizējās ekonomiskās un finanšu krīzes laikā; tāpat aicina Komisiju neradīt šķēršļus valstu uzņēmējdarbības tiesībām un fiskālajiem noteikumiem, piemēram, tiem, kas attiecas uz kooperatīviem, kuri darbojas banku sektorā un izplatīšanas nozarē un kuru darbības pamatojas uz savstarpīguma principiem, uzņēmuma demokrātiju, līdzekļu nodošanu no paaudzes paaudzē, rezervju nedalāmību, solidaritāti un darba un uzņēmējdarbības ētiku.
Calls on the Commission to take account of the realities of the social economy when reviewing the policy on State aid, given that small businesses and organisations operating at local level encounter considerable difficulties in accessing funding, particularly during the current economic and financial crisis; also calls on the Commission not to obstruct national company law and fiscal provisions such as those applying to cooperatives in the banking sector and the distribution sector which operate on the basis of mutuality principles, company democracy, the intergenerational transmission of assets, the indivisibility of reserves, solidarity, the work ethic and business ethics.
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. decembra paziņojumu „Stratēģija Eiropas akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai” ( COM(2002)0511 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
– ņemot vērā 2006. gada 15. jūnija rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)”
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
– ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)
– having regard to Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku
– having regard to Council Regulation (EC) No 199/2008 of 25 February 2008 concerning the establishment of a Community framework for the collection, management and use of data in the fisheries sector and support for scientific advice regarding the common fisheries policy
– ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību
– having regard to Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora
– ņemot vērā 2002. gadā no 26. augusta līdz 4. septembrim Johannesburgā (Dienvidāfrikā) notikušā Pasaules sammita par ilgtspējīgu attīstību ziņojumu
– having regard to the report of the world summit on sustainable development held in Johannesburg (South Africa) from 26 August to 4 September 2002
– ņemot vērā Aberdīnas deklarāciju, ko 2007. gada 22. jūnijā EurOCEAN konferencē pieņēma Eiropas jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības organizācijas, zinātniskās sadarbības tīkli un daudzi zinātnieki no visas Eiropas,
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu ( A6-0016/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. tā kā Komisija kopš 4. pamatprogrammas ir centusies Eiropā veicināt pētniecību zvejniecības un akvakultūras jomā, lai atbalstītu kopējo zivsaimniecības politiku (KZP);
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. tā kā 7. pamatprogrammā visa pētniecība zvejniecības un akvakultūras jomā ir ietverta pētniecībā lauksaimniecības jomā (2. tēma), kura ir daudz plašāka, taču jūras zinātnes un piekrastes zonu pārvaldība ir vides zinātnes pārziņā;
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
C. tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zvejas rīcības kodeksā, kā arī Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz ekonomisko zonu robežas šķērsojošo zivju krājumu (transzonāli migrējošie zivju krājumi) un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu ir uzsvērta nepieciešamība paplašināt pētniecības un datu vākšanas darbu, lai uzlabotu šīs jomas zinātnisko atziņu krājumu;
C. whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of fish stocks that move both within and outside exclusive economic zones (straddling stocks) and of highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
D. tā kā KZP ir viena no tām Kopienas politikas jomām, kas visvairāk atkarīga no zinātniskās pētniecības, un tā kā saistībā ar šo politikas jomu pieņemto pasākumu ticamība ir atkarīga no augsta līmeņa zinātniskiem atzinumiem;
D. whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,
E. tā kā KZP ir balstīta uz labas pārvaldības principiem, atbilstīgi kuriem lēmumu pieņemšanas procesa pamatā ir jābūt nopietniem zinātniskiem atzinumiem un tā rezultāti ir jāsasniedz paredzētajā laikā;
E. whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,
F. tā kā zinātniskie dati ir jāizmanto par pamatu kvotu un maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma noteikšanai;
F. whereas scientific data must be taken as the basis for setting quotas and the Maximum Sustainable Yield (MSY),
G. tā kā zvejnieki un zinātnieki bieži atšķirīgi vērtē jūras vidi un zivju krājumus;
G. whereas fishermen and scientists often disagree in their estimates of the state of the sea and fish stocks,
H. tā kā, lai gan ir atzīts, ka svarīgi ir turpināt darbu dažādās jūras un jūrniecības pētniecības nozarēs, jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības stratēģija ir vērsta uz jūras zinātnes un jūrniecības zinātnes nozaru mijiedarbības uzlabošanu, nevis uz vispāratzītām pētījumu nozarēm;
H. whereas the marine and maritime research strategy, while recognising the importance of continuing efforts in the various marine and maritime disciplines, focuses on improving interactions between marine research and maritime research rather than targeting research sectors that are already well established,
I. tā kā attālākos reģionos pastāvošiem pētniecības izcilības centriem ir īpaša nozīme Eiropas jūras vides novērošanā jaunās jūras pētniecības stratēģijas kontekstā;
I. whereas the centres of research excellence existing in the outlying regions are especially useful means of observing the marine landscape for Europe, in the context of the new strategy for marine research,
J. tā kā gaidāmai KZP pārskatīšanai, kuras prioritāte ir reģionāla un ekosistēmiska pārvaldība, ir vajadzīgs spēcīgs zinātnes atziņu pamats,
J. whereas the forthcoming review of the CFP, attaching greater importance to regional and ecosystem management, requires a solid basis of scientific knowledge,
4. ir noraizējies par tēmu pārgrupēšanu 7. pamatprogrammā, jo līdz ar to pētījumi par zivkopību ir šķirti no zvejniecības un jūras ekoloģijas, lai gan atbilstīgi skaidrajai KZP pārorientācijai uz ekosistēmisku pieeju būtu nepieciešama tieši dziļāka integrācija;
Is concerned at the reorganisation of themes in the 7th Framework Programme, which means that research on fish production has been separated from fisheries and marine ecology, even though a clear reorientation of the CFP towards an ecosystem approach would on the contrary require a greater degree of integration;
6. aicina Komisiju 2010. gadā paredzētās termiņa vidus vērtēšanas saistībā pārskatīt 7. pamatprogrammu, ņemot vērā šo rezolūciju un lielāku uzmanību pievēršot zvejniecībai un akvakultūrai raksturīgajām problēmām;
Calls on the Commission to review the 7th Framework Programme when the mid-term evaluation is carried out, scheduled for 2010, taking account of this resolution and paying greater attention to the specific problems of fisheries and aquaculture;
11. iesaka jūras zinātniskās pētniecības jomā priekšroku dot ne vien pētniecībai, kuras mērķis ir noskaidrot zivju krājumu stāvokli, bet arī ekosistēmiskiem, tirdzniecības, ekonomiskiem un sociāliem aspektiem, kuri nosaka zvejas pārvaldību, jo tie visi ir ļoti svarīgi;
Recommends that, in the field of scientific marine research, priority be given not only to research to gain knowledge of the state of fish stocks but also to the ecosystemic, commercial, economic and social aspects that determine fisheries management, since all these aspects are of crucial importance;
15. uzsver nomācošo jaunu pie lietišķajiem pētījumiem strādājošu zinātnieku trūkumu zvejniecības jomā, jo karjeras iespējas nav tik saistošas kā fundamentālo pētījumu jomā un citās zinātnes nozarēs;
Stresses the worrying problem of the deficit of young scientists in applied research in the fisheries sector, because careers are not very attractive compared to basic research and other scientific disciplines;
23. ar bažām norāda, ka dalībvalstu maksājumu kopējā summa datu vākšanai zivsaimniecības nozarē no 2006. gada nepārtraukti samazinās;
Notes with concern that the total amount spent by Member States on collecting data in the fisheries sector has declined constantly since 2006;
Gandrīz pusei no Kopienas iedzīvotājiem dzīves vieta atrodas Eiropas jurisdikcijā esošo divu okeānu un četru jūru tuvumā.
Virtually half the Community population lives in areas close to the two oceans and four seas under European jurisdiction.
Šīm jūrām un okeāniem, dzīves avotam, ir būtiska regulējoša loma klimata pārmaiņu kontekstā.
These seas and oceans, the source of life, play an important moderating role in the context of climate change.
Tās ir sarežģītas un grūti izpētāmas sistēmas, un to korekta apsaimniekošana ir viens no mūsu svarīgākajiem uzdevumiem.
They are complex systems that are hard to understand, and managing them correctly is one of the main challenges facing us.
Līdzsvarot ekosistēmu uzturēšanu un ilgtspējīgu resursu izmantošanu, novērst un kontrolēt cilvēka darbības ietekmi uz jūras vidi, paaugstināt zināšanu līmeni, intensificēt tehnoloģisko attīstību un jaunu tehnoloģiju ieviešanu — tie ir uzdevumi, kurus var paveikt vienīgi ar Eiropas zinātniskās kopienas līdzdalību.
Reconciling the preservation of ecosystems and the sustainable exploitation of resources, preventing and controlling the impact of the various human activities on the marine environment and improving the level of knowledge, technological development and innovation are further challenges that cannot be tackled without the participation of the European scientific community.
Kas attiecas uz zivju krājumiem pēc Apvienoto Nāciju Lauksaimniecības un pārtikas organizācijas (FAO) 2004. gada aplēsēm 70% bija izsmelti, pārzvejoti, vai atradās atjaunošanas stadijā.
With regard to fish stocks , the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) estimated in 2004 that more than 70% of stocks were either depleted, over-exploited or recovering.
Situāciju ietekmē ne tikai pārzveja, bet arī citi faktori, tādi kā minētās klimata pārmaiņas vai cilvēka darbība, līdz ar to ir nepieciešams, lai mūsu rīcībā būtu drošticami un pilnīgi dati.
But other factors in addition to over-fishing have an impact on resources, such as climate change and human activity, and it is therefore vital to have complete and reliable data.
Savukārt piekrastes teritorijas ir pakļautas riskam to specifiskā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, jo tās apdraud dabas katastrofas vai jūras piesārņojums, ko rada avārijas.
Coastal zones are subject to risks arising from their particular geographical situation, such as natural disasters or accidents followed by serious maritime pollution.
Šajā jomā Kopienas jūras vides uzraudzība prasa visu iespējamo resursu mobilizāciju, ieskaitot izpēti.
In this area, the surveillance of Community waters entails mobilising all available resources, including research.
Jūras ekosistēmām ir īpaši viegli nodarīt kaitējumu, tās prasa speciālu uzmanību, un vēl jo vairāk tāpēc, ka ekosistēmiskā pieeja būs absolūti nepieciešama lēmumu pieņemšanai nākotnē.
Marine ecosystems are particularly vulnerable and require special attention, even more so given that in future the ecosystem approach will be essential when decisions are to be taken.
Runājot par aizsargātajām jūras teritorijām, ir svarīgi skaidri definēt tās, izmantojot integrēto pieeju, pamatotu ar stingriem zinātniskajiem kritērijiem, lai būtu iespējams pasargāt šīs teritorijas ne tikai no zvejas, bet arī no tūrisma, naftas ieguves vai militārajām aktivitātēm.
Protected marine areas need to be clearly defined on the basis of an integrated approach supported by sound scientific criteria that will be capable of protecting them from activities other than fishing as well, such as tourism, oil extraction and military activities.
Jūras vides izpēte kā pamats jūru un okeānu apsaimniekošanai
Marine research as an axis for the management of the seas and oceans
Kopējās zivsaimniecības politikas attīstība ir cieši saistīta ar efektīvu pētniecisko darbu Eiropas līmenī.
Implementing a common fisheries policy is inseparable from effective research at European level.
Kopiena ir atbildīga par to, vai aktīvai mūsu jūru un okeānu aizsardzībai tiks izmantoti labākie pētījumu un jauno tehnoloģiju sasniegumi, formulējot integrēto zivsaimniecības pārvaldības politiku, balstītu uz kvalitatīvu zinātnisko un tehnoloģisko attīstību.
It is the Community’s responsibility to make use of the strengths of research and innovation in order actively to protect our seas and oceans, by shaping an integrated fisheries management based on high-quality scientific and technological development.
Zivsaimniecības izpēte ir nepieciešama arī lai sniegtu rekomendācijas un zinātniskās konsultācijas likumdevējiem.
Fisheries research is also vital when drawing up recommendations and providing scientific advice to lawmakers.
Lai palielinātu galvenā zivsaimniecības regulējošā instrumenta — Kopējās zivsaimniecības politikas — efektivitāti, tās ietvaros ir jāpalielina investīcijas zinātnē un jūras vides izpētē.
The most important tool for fisheries, the common fisheries policy, requires greater investment in marine science and research so it can become more effective.
Pēdējo 15 gadu laikā Komisija ir piešķīrusi zinātnei ievērojamus materiālus līdzekļus ar mērķi iegūt pamatojumu lēmumiem zvejas vietu apsaimniekošanas jautājumos.
In the past 15 years, the Commission has provided the scientific community with significant material resources intended to support decisions on fisheries management.
Eiropas pētnieki ņēma vērā ne tikai bioloģiskus apsvērumus, bet arī to, kādā veidā tiek izmantots zvejniecības aprīkojums, kā nozveja bioloģiski ietekmē zvejas vietas un arī pieņemamo lēmumu sociāli ekonomiskās sekas.
European researchers took account not only of biological considerations but also the behaviour of fishing gear, the biological impact of catches on fisheries and the socio-economic consequences of the decisions to be taken.
Taču KZP (Kopējās zivsaimniecības politikas) un ar to saistīto nozaru politikas evolūcijas dēļ pētījumiem ir izvirzītas jaunas prasības.
But the development of the CFP and of other related policies has created new research needs.
Ir nepieciešama atbildīga un kvalitatīva zivsaimniecības izpēte
Need for responsible, high-quality fisheries research
Lai gan pastāv zināmas nesaskaņas starp fundamentālo un lietišķo pētniecību, patiesībā jebkuru pētījumu mērķis ir zināšanas, kuras „var pielietot vai ir jāpielieto”.
Even though there is a degree of controversy between basic and applied research, what is quite certain is that any type of research must result in knowledge ‘that can or must be applied’.
Paši zinātnieki apgalvo, ka visplašāk izmantojamie atklājumi ir tā saucamo fundamentālo pētījumu rezultāts, tādēļ starp šiem diviem virzieniem nevajadzētu nevajadzētu pastāvēt sāncensībai.
Scientists themselves state that the most useful procedures have been the result of basic research, and there should therefore be no split between the two types of research.
Lai rastu risinājumu reālajām un aktuālajām problēmām, ir jāizmanto visi līdzekļi, neatkarīgi no to pielietošanas veida.
If a solution is to be found to real and current problems, all the means available must be exploited regardless of the 'style' used.
Veselīga ūdens vide ir obligāts nosacījums tam, lai okeānu potenciāls varētu materializēties — ir jāaizsargā resursi, lai varētu uzlabot konkurētspēju ilgtermiņā.
A healthy marine environment is indispensable for the potential that the oceans offer to be materialised: the preservation of resources is vital in order to improve competitiveness in the long term.
Jūras vides tematiskā stratēģija prasa steidzamus pasākumus, balstītus uz ekosistēmisku pieeju.
The thematic strategy for the marine environment calls for rapid action based on an ecosystem approach.
Lēmumu pieņemšanas procesā visās tā stadijās jāņem vērā vides aizsardzības aspekts, tam jāatspoguļo darbības mērķi un to ietekme uz apkārtējo vidi.
All decision-making processes will have to include the environmental dimension and reflect the interests of all activities that have an impact on this environment.
Pienākumi, kurus ES ir uzņēmusies Johannesburgas sammitā, var būt īstenoti vienīgi ar atbildīgas un kvalitatīvas jūras vides izpētes starpniecību — zinātnisko datu iegūšana un analīze ir fundamentāla ekosistēmiskās pieejas pielietošanai, jūras aizsargāto teritoriju noteikšanai, ilgtspējīgai un lietderīgai resursu izmantošanai, un lai rastu risinājumu jebkurai problēmai, saistītai ar dabas parādībām vai cilvēka darbības izraisītām katastrofām.
The commitments given by the EU at the Johannesburg summit can be achieved only through responsible, high-quality marine research: acquiring and studying scientific data is crucial for the ecosystem approach, for establishing protected marine areas, for guaranteeing the sustainable and beneficial exploitation of resources and providing a response to any challenge linked to natural phenomena or disasters caused by human activities.
Ilgtspējīgas lietošanas līmeņi (MRI) savukārt prasa nepārtrauktu drošticamu datu piegādi.
Maximum sustainable yield (MSY) levels also require accurate and constant information.
Liela informācijas un datu daudzuma vākšana, glabāšana, aprite/apmaiņa, apstrāde un analīze ir absolūti nepieciešama, lai nodrošinātu sociālā pieprasījuma un dabas resursu izmantošanas līdzsvaru.
Gathering, storing, circulating/exchanging, processing and studying a large amount of information and data is crucial to ensure that social demands and natural considerations are balanced.
Resursu ilgtspējības nosacījums ir arī sekmīga sadarbība starp zivsaimniecības, okeanogrāfijas, zivsaimniecības izpētes, jūras ekoloģijas nozarēm, sociāli ekonomisko faktoru pētniekiem, jūras izpētes iestādēm un organizācijām.
The sustainability of resources also requires good cooperation between the fishing industry, oceanography, fisheries research, marine ecology, socio-economic researchers, marine research institutes and associations.
Nākotnes zivsaimniecības izpētē ir jāņem vērā faktori, kas saistīti ar biotopiem (kaitīgas ietekmes uz jūras dibenu samazināšana, bioloģiski jutīgu zonu noteikšana), jutīgo sugu nejaušu nozveju (putni, bruņurupuči vai jūras zīdītāji), mērķu sugu izvēles noteikšanas uzlabošanu (novērst piezveju un sekundāro sugu nozveju) un resursu izpētes integrācija ar okeanogrāfijas, bioķīmijas un bioloģiskās daudzveidības pētījumiem ekosistēmiskās pieejas ietvaros.
Future fisheries research will need to take account of aspects linked to habitats (reducing the impact on the seabed, identifying biologically sensitive areas), accidental catches of vulnerable species (birds, turtles or marine mammals), improvements in the selection of target species (avoiding discards and by-catches) and the ecosystem-based integration of studies on stocks with studies on oceanography, biochemistry and biodiversity.
Nepieciešamība pēc tīkla darbības
Need to work in a network
Ar zivsaimniecību saistītu zinātnisku datu sistēmas uzlabošana ir steidzams pasākums.
Improving scientific data on fisheries is an urgent task.
Eiropā ir jūras resursu ilgtspējīgai izmantošanai nepieciešamie izpētes līdzekļi un zināšanas.
Europe possesses the necessary research teams and knowledge for the sustainable exploitation of marine resources.
Taču jūras vides izpētei ir vajadzīgi ne tikai datu vākšanas centri un novērošanas tīkli, bet arī dārgas, daudzveidīgas, specializētas infrastruktūras, kas patērē investīciju lielāko daļu, tādēļ kopīgais lietojums uzlabotu to rentabilitāti.
But, in addition to data-collection centres and observation networks, marine research also requires a wide variety of expensive and specialised infrastructure that absorbs a major share of investment, and shared use of such infrastructure would therefore optimise its benefits.
Stabils Eiropas tīkls, kura pamatā būtu dalībvalstīs jau esošās fiziskās infrastruktūras, kas ir paredzēta novērošanai un datu vākšanai par jūras vidi, nodrošinātu informācijas apmaiņu starp Eiropas pētniecības nozarēm un iestādēm, un uzturētu ES līdera pozīcijas šajā jomā.
A stable European network based on the physical infrastructure that already exists in the Member States and geared to observation and the collection of data on the marine environment would foster the exchange of information between European sectors and research bodies and would keep the EU at the forefront.
Tā darbība un attīstība varētu kalpot izpratnes un dialoga veicināšanai starp zinātnisko kopienu, likumdevējiem un gala lietotājiem, ieskaitot zvejniecības un tirdzniecības uzņēmumus.
Developing and implementing such a network would help promote understanding and dialogue between the scientific community, lawmakers and end-users, including the industry and trade.
Ciešāka sadarbība starp dalībvalstu pētnieciskajām organizācijām veicinātu arī dažādu dalībvalstīs spēkā esošu praktiskās izpētes modeļu homogenizāciju, lai nodrošinātu rezultātu salīdzināšanas iespēju un atvieglotu datu papildināšanu.
Intensifying cooperation between national research institutes would also help to standardise the different applied research models used in the Member States so as to make it easier to compare the results and facilitate the aggregation of data.