natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Lai nodrošinātu Savienības ārējās darbības budžeta pārredzamību, Komisija budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar ES budžeta projektu iesniedz darba dokumentu, kurā vispusīgi atspoguļo visus ar Savienības ārējo darbību saistītos izdevumus.”
"In order to ensure budgetary transparency in the area of external action of the Union, the Commission shall transmit to the budgetary authority, together with the draft EU budget, a working document presenting, in a comprehensive way, all expenditure related to the external actions of the Union."
46. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts – a daļa – 1.a līdz 1.d ievilkums (jauns)
Article 46 – paragraph 1 – point 3 – point a – paragraphs 1 a to 1 d (new)
(4c) Šādus ievilkumus pievieno 46. panta 1. punkta 3) apakšpunkta a) daļai:
(4c) In point (3)(a) of Article 46(1), the following paragraphs are added:
„EĀDD budžeta iedaļas amatu sarakstā nosaka amatu skaitu katrā pakāpē un kategorijā un pastāvīgo un pagaidu amatu skaitu, ieskaitot līgumdarbiniekus un vietējos darbiniekus, kuru amati atļauti budžeta apropriāciju ietvaros.
"The establishment plan for the EEAS section of the budget shall set the number of posts for each grade in each category and the number of permanent and temporary posts including contractual and local staff authorised within the limits of the budget appropriations.
Amatu sarakstā uzrāda jebkādu amatu skaita pieaugumu vai samazinājumu pa pakāpēm un kategorijām EĀDD centrālajā administrācijā un Savienības delegācijās kopumā, par pamatu ņemot iepriekšējo gadu.
The establishment plan shall show any increase or reduction of posts by grade and category in the EEAS's central administration and the entirety of the Union 's Delegations based on the preceding year.
Amatu sarakstā blakus finanšu gadam apstiprinātajam amatu skaitam norāda arī iepriekšējam finanšu gadam apstiprināto amatu skaitu, kā arī to amatu skaitu, kurus aizņem diplomāti no dalībvalstīm un Padomes un Komisijas darbinieki.
The establishment plan shall also show, next to the number of posts authorised for the financial year, the number of posts authorised for the preceding year, as well as the number of posts occupied by diplomats coming from the Member States and by Council and Commission staff.
Budžeta lēmējinstitūciju informē par amatu skaitu katrā pakāpē, katrā kategorijā un katrā Savienības delegācijā, kā arī EĀDD centrālajā administrācijā.
The budgetary authority shall be informed of the number of posts for each grade, in each category and in each of the Union 's Delegations as well as the EEAS's central administration.
Šo informāciju sniedz kā pielikumu pie EĀDD budžeta iedaļas amatu saraksta.”
This information shall be presented as an annex to the establishment plan for the EEAS section of the budget."
Tomēr, lai veicinātu Savienības delegāciju darbības apropriāciju izpildi, kas iekļautas budžeta iedaļās „EĀDD” un „Padome” , ar Komisiju var vienoties par sīki izstrādātiem noteikumiem.
However, detailed rules may be agreed with the Commission in order to facilitate the implementation of the Union Delegations' operating appropriations entered in the EEAS and the Council sections of the Budget.
Tomēr, lai veicinātu Savienības delegāciju darbības apropriāciju izpildi, kas iekļautas budžeta iedaļā „EĀDD”, ar Komisiju var vienoties par sīki izstrādātiem noteikumiem.
However, detailed rules may be agreed with the Commission in order to facilitate the implementation of the Union Delegations' operating appropriations entered in the EEAS section of the Budget.
50. pants – 1.a punkts (jauns)
Article 50 – paragraph 1 a (new)
(5a) Šādu daļu iekļauj 50. pantā pēc pirmās daļas:
(5a) In Article 50, the following paragraph is inserted after the first paragraph:
„EĀDD budžeta un administrācijas ģenerāldirektors ir atbildīgs augstajam pārstāvim / Komisijas priekšsēdētāja vietniekam par EĀDD administratīvo un iekšējā budžeta pārvaldību.
"Within the EEAS a Director-General for budget and administration shall be responsible to the High Representative/Vice President of the Commission for the administrative and internal budgetary management of the EEAS.
Viņš ievēro tās pašas budžeta pozīcijas un administratīvos noteikumus, ko piemēro ES budžeta III iedaļas daļai, kura attiecas uz daudzgadu finanšu shēmas V nodaļu.”
He shall follow the same budget lines and administrative rules as are applicable in the Part of Section III of the EU budget which falls under Heading V of the multiannual financial framework."
60.a pants – 4.a punkts (jauns)
Article 60 a – paragraph 4 a (new)
(4a) Komisija nodrošina, ka pilnvaru deleģēšana nekavē budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru Eiropas Parlamentā, kuras gaitā Komisija uzņemas pilnu atbildību par EĀDD darbības budžetu.
(4a) The Commission shall ensure that sub-delegating powers do not impede the discharge procedure in the European Parliament, where the Commission assumes the full responsibility for the operating budget of the EEAS.
66. pants – 5. punkts – 3.a daļa (jauna)
Article 66 – paragraph 5 – subparagraph 3 a (new)
To ar attiecīgām izmaiņām piemēro dalībvalstu iestādēm attiecībā uz darbiniekiem, kas nāk no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem.
This shall apply mutatis mutandis to the authorities of a Member State in respect of staff coming from the diplomatic services of the Member States.
par sievietēm nestabilās darba attiecībās
on precarious women workers
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ATZINUMS...............................15
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS .............21
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................20
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................27
par sievietēm nestabilās darba attiecībās
on Precarious women workers
– ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu „Darba kvalitātes uzlabošana — pārskats par pēdējā laikā sasniegto” ( COM(2003)0728 ),
– having regard to the Commission communication of 26 November 2003 entitled ‘Improving quality in work: a review of recent progress’ ( COM(2003)0728 ),
– ņemot vērā 2004. gada Komisijas ziņojumu „Riskanta nodarbinātība Eiropā — salīdzinošs pētījums par riskiem saistībā ar darba tirgu elastīgā ekonomikā”,
– having regard to the 2004 Commission report entitled ‘Precarious Employment in Europe: A Comparative Study of Labour Market related Risks in Flexible Economies’,
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa ( COM(2010)0193 /3),
– having regard to the proposal for a Council decision on ‘guidelines for the employment policies of the Member States – Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines’ ( COM(2010)0193 /3),
– ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumus „Elastdrošība krīzes laikā”,
– having regard to the Council Conclusions of 8 June 2009 on ‘Flexicurity in times of crisis’,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām
– having regard to Directive 2008/104/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on temporary agency work
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija)
– having regard to Directive 2006/54/EC of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation (recast)
– ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija Direktīvu 1999/70/EK par UNICE , CEEP un EAK noslēgto pamatlīgumu par darbu uz noteiktu laiku
– having regard to Council Directive 1999/70/EC of 28 June 1999 concerning the framework agreement on fixed-term work concluded by ETUC, UNICE and CEEP
– ņemot vērā Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 1997/81/EK par UNICE , CEEP un EAK noslēgto pamatlīgumu par nepilna darba laika darbu
– having regard to Council Directive 1997/81/EC of 15 December 1997 concerning the Framework Agreement on part-time work concluded by UNICE, CEEP and the ETUC
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada informatīvo dokumentu „Ļoti netipisks darbs”,
– having regard to the 2010 background paper by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Very atypical work’,
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2008. gada ziņojumu „Pasākumi nedeklarēta darba novēršanai Eiropas Savienībā”,
– having regard to the 2008 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Measures to tackle undeclared work in the European Union’,
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2007. gada ziņojumu „Darba apstākļi Eiropas Savienībā — dzimumu līdztiesības perspektīva”,
– having regard to the 2007 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Working conditions in the European Union: The gender perspective’,
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 1998. gada ziņojumu „Nestabili nodarbinātības un darba apstākļi Eiropā”,
– having regard to the 1998 report by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled ‘Precarious Employment and Working Conditions in Europe’,
– ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada oktobra ziņojumu „Nedeklarēts darbs Eiropas Savienībā”,
– having regard to the October 2007 Eurobarometer report entitled ‘Undeclared Work in the European Union’,
– ņemot vērā 2009. gada ziņojumu „Dzimumu segregācija darba tirgū”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības un nodarbinātības jautājumos,
– having regard to the 2009 report by the European Commission’s Expert Group on Gender and Employment (EGGE) entitled ‘Gender segregation in the labour market’,
– ņemot vērā 2006. gada ziņojumu „Dzimumu nevienlīdzība saistībā ar maznodrošinātu grupu nabadzības risku un sociālo atstumtību trīsdesmit Eiropas valstīs”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības, sociālās integrācijas un nodarbinātības jautājumos,
– having regard to the 2006 report by the European Commission’s Expert Group on Gender, Social Inclusion and Employment entitled ‘Gender inequalities in the risks of poverty and social exclusion for disadvantaged groups in thirty European countries’,
– ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja ziņojumu „Pienācīgs darbs mājsaimniecībās nodarbinātām personām”, ko izstrādāja Starptautiskās darba konferences 99. sesijā 2010. gada jūnijā,
– having regard to the International Labour Office (ILO) report entitled ‘Decent work for domestic workers’, drawn up for the 99th session of the International Labour Conference in June 2010,
– ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja 2009. gada ziņojumu „Dzimumu līdztiesības dimensija mājsaimniecības darbā Rietumeiropā”,
– having regard to the 2009 International Labour Office (ILO) report entitled The Gender Dimension of Domestic Work in Western Europe’,
– ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on gender aspects of the economic downturn and financial crisis
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0231 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0231 ,
– ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm
– having regard to its resolution of 18 November 2008 with recommendations to the Commission on the application of the principle of equal pay for men and women
– ņemot vērā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on the future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective
– ņemot vērā 1998. gada 18. septembra rezolūciju par kooperatīvu nozīmi sieviešu nodarbinātības palielināšanā
– having regard to its resolution of 18 September 1998 on the role of cooperatives in the growth of women’s employment
– ņemot vērā 1998. gada 17. februāra rezolūciju par cilvēktiesību ievērošanu Eiropas Savienībā (1996. g.)
– having regard to its resolution of 17 February 1998 on ‘respect for human rights in the European Union (1996)’
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētās nodaļas 2010. gada 12. maija atzinumu „Profesionālu darba vietu izveide mājsaimniecības pakalpojumu jomā” (SOC/372 – CESE 336/2010 galīgā redakcija),
– having regard to the opinion of the Section for Employment, Social Affairs and Citizenship of the European Economic and Social Committee of 12 May 2010 on ‘The professionalisation of domestic work’ (SOC/372 – CESE 336/2010 fin),
– ņemot vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas ziņu izdevumu Nr. 12/2010 „ES 27 dalībvalstu darba tirgū joprojām krīze”,
– having regard to Eurostat Statistics in focus No 12/2010, entitled ‘Labour markets in the EU-27 still in crisis’,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7–0264/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7‑0264/2010 ),
A. tā kā darba tirgus individualizācija un aizvien lielāks elastīgums, kā rezultātā samazinās iespēja veikt pārrunas par darba koplīguma slēgšanu, padara neaizsargātākus darba ņēmējus un jo īpaši sievietes, kurām bieži vien jārod līdzsvars starp darba un ģimenes pienākumiem, un tas var radīt nestabilus darba apstākļus, jo darba devējiem ir vieglāk pasliktināt nodarbinātības nosacījumus;
A. whereas the individualisation and increasing flexibility of the labour market – resulting in a reduction in collective bargaining – puts employees, and in particular women, who often have to balance family obligations, in a more vulnerable position which can lead to precarious jobs, since it makes it easier for employers to worsen employment conditions,
B. tā kā nestabilās darba attiecībās strādā galvenokārt sievietes, tā kā noteikti nestabila darba veidi, ko veic sievietes, piemēram, apmaksāti mājsaimniecības darbi un aprūpes pakalpojumi, darba tirgū neparādās un tā kā Eiropas Savienībā, neraugoties uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sieviešu nodarbinātības iespējām, darba kvalitāti, iztikas ienākumiem un vienādu atalgojumu par vienādu un līdzvērtīgu darbu;
B. whereas women are over-represented in precarious employment on the labour market, whereas certain forms of precarious work performed by women, such as paid domestic work and care work, are invisible on the labour market, and whereas, despite the existing legislative framework, there continue to be major differences in the EU for women with regard to employment opportunities, quality of work, living income and equal pay for equal work and work of equal value,
C. tā kā nestabilās darba attiecībās strādājošo sieviešu pārsvars būtiski veicina joprojām lielās atalgojuma atšķirības starp dzimumiem; tā kā tādēļ, uzlabojot nodarbinātības kvalitāti sievietēm, tiks mazinātas atalgojuma atšķirības starp dzimumiem;
C. whereas the over-representation of women in precarious work is a key contributing factor to the gender pay gap, which remains at a persistent high level; whereas therefore improving job quality for women will reduce the gender pay gap,
D. tā kā pakalpojumu nozarē, jo īpaši viesnīcu un restorānu nozarē, izglītībā, veselības aprūpē un sociālajā darbā un citu sabiedrisko, sociālo un personu aprūpes pakalpojumu jomā, kurā vairākums darba ņēmēju ir sievietes, plaši izplatīta tendence ir nepilnas slodzes darbs ne pēc darba ņēmēja izvēles;
D. whereas involuntary part-time work is widespread in the services sector, in particular the hotel and restaurant industry, education, health and social work and other community, social and personal care services, where the majority of employees are women,
E. tā kā sieviešu līdzdalība darba tirgū atspoguļo viņu lomu mājsaimniecībā, un sievietēm ir tendence vairāk uzņemties darbu, kas viņām ļauj apvienot apmaksātu un neapmaksātu darbu;
E. whereas women's participation in the labour market reflects their role in the household, and women tend to take up jobs that enable them to combine paid and unpaid work,
F. tā kā ekonomikas un finanšu krīze nestabilu nodarbinātību ir ietekmējusi divkārši, jo daudzu uzņēmumu pirmā reakcija bija atlaist pagaidu darbiniekus, un tā kā turklāt valda bažas, ka daudzas no ekonomikas lejupslīdes laikā zaudētajām pastāvīgajām darbavietām netiks atjaunotas, bet gan aizstātas ar netipiskiem, ja ne nestabiliem, nodarbinātības veidiem;
F. whereas the economic and financial crisis has had a dual effect on precarious employment, since many companies’ first reaction was to cut down on temporary employment, and whereas, furthermore, it is feared that many of the permanent jobs lost during the recession will not be re-established, but replaced by atypical – if not precarious – employment schemes,
G. tā kā nestabils darbs ir nestandarta nodarbinātības veids, ko raksturo kāda no turpmāk minētajām iezīmēm:
G. whereas precarious work refers to ‘non-standard’ forms of employment with any of the following characteristics:
· neliela darba drošība vai darba drošības neesamība saistībā ar darba nepastāvīgumu un biežo gadījuma raksturu, līgumos paredzot sliktus nosacījumus vai neslēdzot rakstiskus līgumus, piemēram, gadījumos, kad pretēji darba ņēmēja vēlmēm tiek slēgti pagaidu darba līgumi par nepilnas slodzes darbu, paredzot tajos neskaidru darba laiku un pienākumus, kas mainās atkarībā no darba devēja vēlmēm;
· little or no job security owing to the non-permanent, often casual nature of the work, with contracts containing poor conditions or without any written contract, for instance in the case of temporary, involuntary part-time contracts, unclear working hours and duties that change according to the employer’s will;
· zems atalgojums, kas pat var būt neoficiāls un neskaidri noteikts;
· a low level of remuneration, which may even be unofficial and unclear;
· nav sociālās aizsardzības tiesību vai tiesību uz pabalstiem, kas saistīti ar nodarbinātību;
· no social protection rights or employment-related benefits;
· netiek nodrošināta aizsardzība pret diskrimināciju;
· no protection against discrimination;
· attīstības iespējas darba tirgū ir ierobežotas vai tādu nav;
· limited or no prospects for advancement in the labour market;
· nav darba ņēmēju kolektīvas pārstāvības;
· no collective representation of workers;
· darba vidē netiek ievēroti obligātie veselības un drošības standarti;
· a working environment that fails to meet minimum health and safety standards,
H. tā kā nestabili darba apstākļi, piemēram, rakstiski nenoslēgti līgumi, ne pēc darba ņēmēja izvēles noteikts nepilnas slodzes darbs un nemainīgās atalgojuma atšķirības ilgtermiņā ietekmē sociālās drošības aizsardzību un pensijas un rada darba ņēmējiem lielāku risku nonākt nabadzībā;
H. whereas precarious employment conditions, such as non-written contracts, involuntary part-time work and the persistent pay gap, have a long-term effect on social security protection and pensions and place workers at greater risk of poverty,
I. tā kā pastāv risks, ka sievietes noteiktos gadījumos var nonākt cilvēka necienīgos darba apstākļos, un tieši tādēļ viņām, jo īpaši grūtniecēm un sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, ir jāvelta īpaša uzmanība;
I. whereas in some contexts women are at risk of being subjected to working conditions which are not decent, and whereas they therefore deserve special attention in this regard, in particular pregnant women and women that are breastfeeding,
J. tā kā globalizācija un pašreizējā ekonomiskā situācija, kā arī attīstība tehnoloģijas jomā maina darba attiecības un darba ņēmēju uzdevumu būtību;
J. whereas globalisation and the current economic background, as well as technological progress, are changing employment relationships and the content of workers’ tasks,
K. tā kā ļoti iespējams, ka nestabilās darba attiecībās strādājošas sievietes nav informētas par savām tiesībām un viņām ir lielāks risks nesaņemt tiesisku aizsardzību un/vai tikt nelikumīgi atlaistām no darba;
K. whereas women in precarious employment are less likely to know their rights and are exposed to a greater risk of exclusion from legal protection and/or of wrongful dismissal,
L. tā kā ir svarīgi, ka visiem darba ņēmējiem, tai skaitā sievietēm nestabilās darba attiecībās, ir tiesības uz profesionālo izglītību un apmācību;
L. whereas the importance should be emphasised of the right of all workers, including women in precarious employment, to vocational education and training,
M. tā kā pieņēmums, ka sievietes nav galvenās pelnītājas ģimenē, sniedz nepareizu priekšstatu par lielu daļu strādājošo sieviešu, kuras ir vienīgās pelnītājas;
M. whereas defining women as second earners in the family is a wrongful misrepresentation of a large part of the female workforce who are sole earners,
N. tā kā īpaši mājsaimniecības pakalpojumu jomā pieaug nedeklarēto darba ņēmēju sieviešu skaits;
N. whereas the number of female undeclared workers has been increasing, especially in the domestic sector,
O. tā kā vairākums darba ņēmēju mājsaimniecības jomā, kas veic tādus pienākumus kā aprūpe mājās, tīrīšanas darbi un ēdienu gatavošana, ir sievietes; tā kā mājsaimniecības darbs rūpnieciski attīstītajās valstīs veido 5–9 % no visas nodarbinātības, tā kā šāds darbs lielākoties ir nestabils, zemu novērtēts un neoficiāls un tā kā mājsaimniecības darbu veicēju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu viņu diskriminācijai un rada lielākas iespējas pret šīm personām izturēties nevienlīdzīgi, netaisnīgi vai vardarbīgi;
O. whereas most domestic workers performing duties such as domestic care, cleaning and catering are women; whereas in industrialised countries domestic work accounts for between 5 and 9% of all employment, whereas such work is mostly precarious, undervalued and informal, and whereas domestic workers’ vulnerability means they are often discriminated against and can easily be subjected to unequal, unfair or abusive treatment,
P. tā kā augsti kvalificētu darba ņēmēju kvalifikācijas kritums ir parasta problēma saistībā ar nestabilu darbu, jo īpaši gadījumos, kad darba ņēmēji tiek atlaisti vai kad migrējoši darba ņēmēji izvēlas zemi kvalificētus darbus, lai paliktu darba tirgū, un tā kā šī situācija, kas jo īpaši skar sievietes, negatīvi ietekmē karjeras veidošanu un tāda algas līmeņa panākšanu, kurš atbilst iegūtajām prasmēm;
P. whereas the de-skilling of high-skilled workers is a common problem in the context of precarious jobs, in particular in the case of workers who are dismissed or migrant workers taking low-skilled jobs in order to stay on the labour market, and whereas this situation, which affects women in particular, is jeopardising career development and the attainment of salary levels corresponding to the skills acquired and possessed,