natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raugoties no tāda viedokļa, pašlaik vairāk nekā jebkad agrāk veikt padziļinātu ietekmes novērtējumu, kurā pilnībā analizētas dažādas eiro obligāciju iespējas.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Eiro obligāciju ideja ir saistīta arī ar svarīgu ES projektu un infrastruktūras finansēšanu.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Tā ir papildu iespēja, ko varam vērtēt atzinīgi un prasīt, lai tā tiktu iekļauta iepriekš minētajā piemērojamības priekšizpētē.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Tā kā eiroobligācijām ir dažāds piemērojums, būtu vērtīgi pilnībā novērtēt arī iespējas izveidot pastāvīgu ES iestādi, kas būtu atbildīga par eiroobligāciju izlaišanu un pārvaldību.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Nodokļu piemērošana enerģētikas nozarē
Taxation of the energy sector
Tādas tautsaimniecības daļas kā strādājošie pašlaik maksā lielāko daļu nodokļu, kamēr nozares ar negatīvu ietekmi uz ekonomiku neuzņemas savas daļas segšanu.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
Tas attiecas ne vien uz finanšu nozari, bet arī darbībām, kas piesārņo vidi.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Lai novirzītu nodokļu slogu no strādājošajiem uz piesārņojošām darbībām, mums ir jāievieš „piesārņotājs maksā” princips.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
Pašlaik ES Emisiju tirdzniecības sistēma attiecas tikai uz specifiskām Eiropas tautsaimniecības nozarēm, galvenokārt uz ražošanas nozarēm.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
Direktīva par nodokļu piemērošanu enerģētikas nozarei neparedz diferenciāciju starp pakalpojumiem, kas rada zemas un augstas CO 2 emisijas, arī tādi kritēriji kā enerģētiskā vērtība un energoefektivitāte tajā netiek ņemti vērā.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.
Šī neitrālā pieeja nostāda neizdevīgākā situācijā energoefektīvus degvielas veidus, darbības un produktus, kas nerada oglekļa emisijas, un nekādā gadījumā neatbilst galvenajiem ES mērķiem klimata pārmaiņu jomā.
This neutral approach constitutes a disadvantage regarding energy efficient fuels, carbon free activities and products and is completely inconsistent with the main EU climate change goals.
Dažas dalībvalstis jau šo neatbilstību ir novērsušas, ieviešot oglekļa nodokli.
Some Member States have already dealt with this inconsistency at national level by introducing a carbon tax.
Šādi pasākumi ir apsveicami, taču mums ir vajadzīga saskaņota ES pieeja, lai iekšējais tirgus varētu darboties pareizi.
Although we should welcome such initiatives, the need for a coordinated EU approach is substantial for the functioning of the internal market.
Mums ir jāpārskata Direktīva par nodokļiem enerģētikas nozarē, lai iekļautu tajā tādus kritērijus kā CO 2 emisijas un enerģētiskā vērtība.
We need to revise the current Energy Taxation Directive in order to include the criteria of CO2 emissions and energy content.
Turklāt, lai nosargātu ES iekšējā tirgus konkurētspēju, jāparedz dažādas iespējas attiecībā uz ārvalstu produktiem, kas nokļūst iekšējā tirgū un neatbilst šiem kritērijiem.
Moreover in order to safeguard the competitiveness of the EU internal market, different options should be fully envisaged regarding non EU products entering internal market that do not comply with those criteria.
Viena no iespējām ir PTO apspriest muitas nodokļu pielāgošanu.
Negotiating a Border Taxation Adjustment in the framework of WTO can be an option.
Tomēr vislabākais veids ir ieviest kopēju ES oglekļa pievienotās vērtības nodokli, ar ko apliek ikvienu produktu, kas tiek tirgots Eiropas tirgū.
However the most comprehensive way out would be to put in place a common EU Carbon Added Tax levied on every product in the European market.
Jāraugās, lai neviena no šīm darbībām nekaitētu mazturīgiem patērētājiem un neradītu jaunus enerģētiskās nabadzības veidus.
However what should be fully taken into account is that neither option should be to the detriment of vulnerable consumers neither lead to new forms of energy poverty.
Nesen Francijas Konstitucionālā tiesa noraidīja priekšlikumu par oglekļa nodokļa ieviešanu, jo tas radītu pārlieku lielu slogu mājsaimniecībām, un tas ir skaidrs signāls, ka ikvienam priekšlikumam ir jābūt izsvērtam un jānosaka pienācīgs pārejas periods.
The recent example of the French constitutional court rejecting the proposal for a carbon tax on the basis it was placing overwhelming burden on households, is a clear sign that any proposal should be well balanced and safeguard a fair transition period.
Nodokļi attīstībai
Taxation for Development
Novatoriskos finansēšanas instrumentus var izmantot, lai radītu budžeta ieņēmumus tādiem attīstības palīdzības veidiem kā Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai.
Development aid policies such as Millennium Development Goals can use the abovementioned innovative tools as revenue raising sources.
Tajā pašā laikā ir iespējas izveidot arī specializētus novatoriskus finansēšanas instrumentus, kas saistīti tikai un vienīgi ar attīstības politiku, kā ierosināts nesenajā Komisijas priekšlikumā par globālo klimata pārmaiņu finansēšanas mehānismu, lai palīdzētu visneaizsargātākajām un nabadzīgākajām jaunattīstības valstīm, vai kādi ir paredzētie nodokļi, kas tiks piemēroti aviobiļetēm.
At the same time there are possibilities for specialised innovative financing tools linked only to development policies such as the recent Commission's proposal for a Global Climate Change Financing Mechanism in favour of the most vulnerable and poorest developing countries and the air tickets levies.
Ikvienā no šiem gadījumiem ir svarīgi, lai procesā aktīvi iesaistītos palīdzības saņēmējvalstis un pasākumi būtu izveidoti atbilstīgi katras valsts prioritātēm.
In either case what is important is to safeguard strong country ownership and full alignment to each country’s priorities.
par novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē
on innovative financing at a global and European level
2. uzsver, ka novatorisku finansēšanas sistēmu publiska pārraudzība un pārredzamība ir sine qua non nosacījums to ieviešanai, ņemot vērā nesenajās finanšu un pārtikas krīzēs gūto pieredzi;
Stresses that public supervision and transparency of innovative financing systems are a sine qua non condition for their introduction, incorporating the lessons of the recent financial and food crises;
5. norāda, ka pamatmērķis tādiem NFM kā starptautiskais finanšu darījumu nodoklis vai daļa no oglekļa emisijas kvotu izsolēs gūtajiem ieņēmumiem ir piešķirt papildu finanšu resursus, kuri palielina sniegto attīstības palīdzību, lai risinātu svarīgas pasaules mēroga problēmas klimata pārmaiņu un attīstības politikas jomā, tādējādi palīdzot mums sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un tikt galā ar klimata pārmaiņām; norāda, ka šie mehānismi ļauj mums paļauties uz stabilākiem resursiem, kas ir paredzamāki nekā attīstības palīdzība, un tie ir īpaši labi piemēroti tādu attīstības jomai būtisku ar finansēm nesaistītu pakalpojumu finansēšanai kā veselības aprūpe un izglītība;
Notes that the fundamental objective of IFMs, such as an international tax on financial transactions or a share of the revenues generated from carbon emission auctions, is the allocation of additional financial resources, over and above development aid to meet the major global challenges in the areas of climate change and development policy, thereby enabling us to achieve the objectives set out in the Millennium Development Goals and cope with climate change; notes that these mechanisms enable us to rely on more stable resources which are more predictable than development aid and are particularly suited to financing non-financial services essential for development such as health and education;
13. uzskata, ka ar OAP neizdosies apkarot nabadzību, ja G20 valstis, ES un finanšu iestādes neieņems striktu nostāju pret saņēmējvalstu korumpētajām administrācijām; tāpēc uzsver, ka ir jāmodernizē ES palīdzība attiecībā uz nodokļu iestāžu, tiesu iestāžu un korupcijas novēršanas aģentūru nostiprināšanu jaunattīstības valstīs; mudina ES dalībvalstis apkarot kukuļdošanu uzņēmumos, kuri ir dalībvalstu jurisdikcijā, taču darbojas jaunattīstības valstīs;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance regarding the strengthening of tax authorities, the judiciary and anticorruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies domiciled in their jurisdictions but which have operations in developing countries;
15. atgādina, ka G20 valstīm ir kolektīvas saistības mazināt krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kuras smagi skāra krīzes netiešās sekas; turklāt atgādina — lai gan 2008. gada finanšu krīzi izraisīja nepietiekams finanšu nozares regulējums un pārmērības tajā, finanšu pakalpojumi ir atbrīvoti no PVN; līdz ar to atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada darba programmā ietverto priekšlikumu apsvērt iespēju noteikt finanšu darījumu nodokli (FDN), lai risinātu pasaulē un Eiropā radušās problēmas;
Recalls the collective responsibility of the G20 to mitigate the impact of the crisis on developing countries, which have been hard hit by indirect effects of the crisis; recalls, furthermore, that, although the 2008 financial crisis was triggered by a lack of regulation and excesses in the financial sector, financial services are exempted from VAT; welcomes, accordingly, the proposal of the Commission to consider in its 2011 work programme a financial activities tax (FAT) to respond to global and European challenges;
18. norāda, ka ekonomikas un finanšu krīze daudzas jaunattīstības valstis iedzīs jaunā parādu krīzē, un aicina Komisiju un dalībvalstis no jauna censties atvieglināt jaunattīstības valstu parādu slogu;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
3. norāda, ka klimata pārmaiņas jo īpaši ietekmēs jaunattīstības valstis, un uzskata, ka, finansējot pasākumus klimata pārmaiņu seku un energoresursu trūkuma mazināšanai, tiks sekmēta Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana;
Points out that climate change will affect developing countries in particular and takes the view that funding measures to alleviate the effects of climate change and reduce energy poverty will contribute to achieving the Millennium Development Goals;
10. norāda, cik svarīga ir energoefektivitāte, un attiecīgi mudina Komisiju un dalībvalstis efektīvi izmantot struktūrfondus, lai palielinātu ēku un jo īpaši dzīvojamo ēku energoefektivitāti; aicina efektīvi izmantot EIB un citu publiskā finansējuma iestāžu piešķirto finansējumu, kā arī nodrošināt koordinēšanu starp ES un valstu fondiem un citām palīdzības struktūrām, kas ieguldījumus varētu novirzīt energoefektivitātes jomā nolūkā sasniegt ES mērķus;
Notes the importance of energy efficiency and urges accordingly the Commission and Member States to make effective use of the structural funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
12. uzskata, ka ikviena ES iniciatīva attiecībā uz finanšu darbību aplikšanu ar nodokli ir pienācīgi jāizvērtē, ņemot vērā tās ietekmi uz reālo ekonomiku no izmaksu un finanšu pieejamības viedokļa; norāda uz bažām, ka vienpusēji klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi var ietekmēt Eiropas nozaru konkurētspēju; turklāt uzskata, ka resursu ekonomisks izlietojums un inovācija ekoloģisko tehnoloģiju jomā ir ļoti svarīga no konkurētspējas viedokļa;
12 Is of the opinion that any EU initiative in the field of financial activity taxation should be properly assessed on its implications for the real economy in terms of passing through of costs and access to finance; takes note of concerns that unilateral measures to combat climate change may affect the competitiveness of European industries; considers also that an economic use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
par ES nostāju attiecībā uz Irānu
on the EU's approach towards Iran
par ES nostāju attiecībā uz Irānu
on The EU's approach towards Iran
– ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, tostarp 2010. gada 8. septembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Irānā, jo īpaši saistībā ar Sakineh Mohammadi Ashtiani un Zahra Bahrami lietu
– having regard to its previous resolutions on Iran, including its resolution of 8 September 2010 on the human rights situation in Iran, in particular the cases of Sakineh Mohammadi Ashtiani and Zahra Bahrami
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0310 . , 2010. gada 10. februāra rezolūciju par situāciju Irānā
Texts adopted, P7_TA(2010)0310 . , of 10 February 2010 on the situation in Iran
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0016 . un 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par Irānu
Texts adopted, P7_TA(2010)0016 . , and of 22 October 2009 on Iran
Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0060 . ,
Texts adopted, P7_TA(2009)0060 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Pasaules dienu pret nāvessodu
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the World Day against the Death Penalty
Pieņemtie teksti, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
– ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām ( ICCPR ), Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām ( ICESCR ), Konvenciju par jebkuras diskriminācijas izskaušanu un Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī to, ka Irāna ir parakstījusi visus šos dokumentus,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR), the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR), the Covenant on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination and the Covenant on the Rights of the Child, to all of which Iran is a party,
– ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) un Amerikas Savienoto Valstu (ASV) 2010. gada 8. februāra kopīgo paziņojumu, kurā pausts aicinājums Irānas valdībai pildīt saistības cilvēktiesību jomā,
– having regard to the joint statement by the European Union (EU) and the United States of America (USA) of 8 February 2010 calling on the Iranian Government to fulfil its human rights obligations,
– ņemot vērā ES augstās pārstāves Catherine Ashton (turpmāk „augstā pārstāve”) 2010. gada 24. septembra paziņojumu par Irānas prezidenta Mahmoud Ahmadinejad „cietsirdīgām un nepieņemamām” piezīmēm ANO Ģenerālajā asamblejā,
– having regard to the statement of EU High Representative Catherine Ashton (hereafter referred to as the High Representative) of 24 September 2010 on ‘outrageous and unacceptable’ remarks made by the Iranian President Mahmoud Ahmadinejad at the UN General Assembly,
– ņemot vērā ES Deklarāciju par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu, ko pieņēma Saloniku Eiropadome, kura notika 2003. gada 19. un 20. jūnijā, un 2003. gada 10. decembra ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,
– having regard to the EU Declaration on Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction adopted during the Thessaloniki European Council of 19 and 20 June 2003 and the EU Strategy against Proliferation of Weapons of Mass Destruction of 10 December 2003,
– ņemot vērā augstās pārstāves preses pārstāvja 2010. gada 23. septembra paziņojumu, kurā ir nosodīta spridzināšana Mahābādā Irānā,
– having regard to the statement of 23 September 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the bombing in Mahabad, Iran,
– ņemot vērā 2008. gada 12. decembrī Eiropadomes pieņemto ziņojumu par Eiropas drošības stratēģijas (EDS) īstenošanu „Sniegt drošību mainīgā pasaulē”,
– having regard to the report on the implementation of the European Security Strategy (ESS) entitled ‘Providing Security in a Changing World’, adopted by the European Council on 12 December 2008,
– ņemot vērā augstās pārstāves 2010. gada 22. septembra paziņojumu E3+3 vārdā par ātri panākto risinājumu Irānas kodolenerģijas jautājumā,
– having regard to the High Representative’s statement of 22 September 2010 on behalf of the E3+3 on an early negotiated solution to the Iranian nuclear issue,
– ņemot vērā augstās pārstāves 2010. gada 12. augusta deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par septiņu bahajiešu priekšstāvju tiesāšanu,
– having regard to the High Representative’s declaration of 12 August 2010 on behalf of the European Union on the sentencing of 7 Baha'i leaders,
– ņemot vērā augstās pārstāves preses pārstāvja 2010. gada 16. jūlija paziņojumu, kurā ir nosodīti uzbrukumi Irānā,
– having regard to the statement of 16 July 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the attacks in Iran,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 22. marta secinājumus par brīvu piekļuvi informācijai Irānā,
– having regard to the Council conclusions of 22 March 2010 on free access to information in Iran,
– ņemot vērā augstās pārstāves 2010. gada 6. jūlija paziņojumu par gaidāmajiem nāvessodiem Irānā,
– having regard to the High Representative’s statement of 6 July 2010 on imminent executions in Iran,
– ņemot vērā augstās pārstāves 2010. gada 12. jūnija deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par „būtiski pasliktinātajiem apstākļiem cilvēktiesību jomā Irānā pēc prezidenta vēlēšanām 2009. gada jūnijā”,
– having regard to the High Representative’s declaration of 12 June 2010 on behalf of the European Union on ‘the gravely deteriorated human rights situation in Iran since the Presidential elections of June 2009’,
– ņemot vērā Irānas Statistikas centra 2010. gada pavasara datus par Irānas bezdarba līmeņa pieaugumu līdz 14,6 %, kas nozīmē, ka valstī ir vairāk nekā 3,5 miljonus bezdarbnieku,
– having regard to data from the Statistical Centre of Iran on the increase in Iran's unemployment rate in the spring of 2010 to 14.6%, with the number of unemployed estimated at over 3.5 million,
– ņemot vērā to, ka Irāna ir parakstījusi Līgumu par kodolieroču neizplatīšanu (LKN) un līdz ar to ir apņēmusies atteikties no kodolieroču iegādes, un tai ir juridiskas saistības deklarēt visas kodolenerģētikas darbības, tostarp ar kodolmateriāliem, un atļaut Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) veikt drošības kontroli saistībā ar minētajām darbībām,
– having regard to the fact that Iran is a party to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons (NPT) and as such has foresworn the acquisition of nuclear weapons and is legally bound to declare all its nuclear activities, including nuclear material, and place them under International Atomic Energy Agency (IAEA) safeguards,
– ņemot vērā SAEA 2005. gada 27. septembra deklarāciju, ka Irāna neievēro LKN saistības,
– having regard to the IAEA declaration of 27 September 2005 to the effect that Iran was failing to comply with its obligations under the NPT,
– ņemot vērā to, ka sešās secīgās ANO Drošības padomes rezolūcijās (Nr. 1696, Nr. 1737, Nr. 1747, Nr. 1803, Nr. 1835 un Nr. 1929) ir apstiprinātas bagātināšanas pārtraukšanas un citas prasības kā priekšnoteikumi, lai Irānai atjaunotu LKN piešķirtās tiesības,
– having regard to the fact that enrichment suspension and other requirements have been successively affirmed in six United Nations Security Council resolutions (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 and 1929) as preconditions for Iran’s rights under the NPT to be restored,
– ņemot vērā SAEA ģenerāldirektora Yuki Amano 2010. gada 18. februāra ceturkšņa ziņojumā valdei apstiprinājumu, ka „Irāna nepilda prasības, kas iekļautas atbilstošajās valdes un Drošības padomes rezolūcijās”,
– having regard to IAEA Director General Yukiya Amano's statement in his quarterly report to the Board of Governors on 18 February 2010 that ‘Iran is not implementing the requirements contained in the relevant resolutions of the Board of Governors and the Security Council’,
– ņemot vērā SAEA vienošanās priekšlikumu par kodoldegvielas piegādi Teherānas pētniecības reaktoram apmaiņā pret mazbagātinātu urānu no Irānas krājumiem un kompromisa priekšlikumu, ko atbalsta Turcijas un Brazīlijas valdības, mēģinot radīt uzticību un veicināt sarunas starp Irānu un E3+3, kā arī starp Irānu un Vīnes grupu,
– having regard to the IAEA's proposal for an agreement to provide nuclear fuel to the Tehran Research Reactor in exchange for low-enriched uranium from Iran's stocks, and to the bridging proposal sponsored by the governments of Turkey and Brazil in an attempt to build confidence and facilitate negotiations between Iran and the E3+3, as well as Iran and the Vienna Group,
– ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1929(2010), ar ko tiek ieviesti jauni ierobežojoši pasākumi pret Irānu un noteikts ceturtais sankciju posms attiecībā uz Irānas kodolprogrammu,
– having regard to UN Security Council (UNSC) Resolution 1929 (2010) introducing new restrictive measures against Iran imposing a fourth round of sanctions on Iran over its nuclear programme,
– ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija secinājumus par Irānu un pieņemto ierobežojošo pasākumu kopumu, kas jāvērš pret Irānu tirdzniecības, finanšu pakalpojumu, enerģētikas un transporta jomā, un arī regulu, ar ko paplašina tādu organizāciju un personu sarakstu, kam piemēro līdzekļu iesaldēšanu,
– having regard to the Council conclusions on Iran of 26 July 2010 and to the Council's adoption of a set of restrictive measures to be imposed on Iran in the areas of trade, financial services, energy and transport, and of a regulation extending the list of entities and individuals subject to an assets freeze,
– ņemot vērā papildu sankcijas Irānai, ko pasludinājušas ASV, Japāna, Kanāda un Austrālija,
– having regard to the additional sanctions on Iran announced by the US, Japan, Canada and Australia,
– ņemot vērā Eiropas Savienības ilgtermiņa apņemšanos strādāt pie Irānas kodolenerģijas jautājuma diplomātiska risinājuma,
– having regard to the European Union's long-standing commitment to work for a diplomatic solution to the Iranian nuclear issue,
– ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu ( A7–0037/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7‑0037/2011 ),
A. tā kā Irānas Islāma Republikai (turpmāk Irāna) ir jārisina virkne ar pārvaldību saistītu problēmu — sākot no cīņas par varu starp konkurējošiem spēkiem valsts valdošajā elitē līdz valsti kropļojošām sociālām un ekonomiskām problēmām, problemātiskai reģionālās drošības videi un pieaugošai plašai tautas neapmierinātībai —, daudzas no kurām ir paša Irānas režīma augļi;
A. whereas the Islamic Republic of Iran (hereafter referred to as Iran) is facing an array of governance challenges – from power struggles between competing factions within the country’s ruling elites to a crippling social and economic malaise, a problematic regional security environment and rising popular discontent at home – many of which are products of the Iranian regime’s own making,