natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2008. gadā Asambleja sanāca kopā divas reizes.
The Assembly met twice in 2008.
15. sesija notika no 25. līdz 28. jūnijam Ļubļanā (Slovēnijā) un 16. sesija notika no 26. līdz 29. novembrim Portmorsbi (Papua Jaungvinejā).
The 15th session was held in Ljubljana (Slovenia) from 25 to 28 June and the 16th session was held in Port Moresby (Papua New Guinea) from 26 to 29 November.
Tika pieņemtas deviņas rezolūcijas, kā arī Portmorsbi deklarācija par globālo pārtikas un finanšu krīzi.
Nine resolutions and the Port Moresby Declaration on the global food and financial crises were adopted.
2008. gadā apvienojās divas kopējas delegācijas.
Two joint delegation meetings were held during the year.
Asambleja savas darbības laikā uzņēma Attīstības un humānās palīdzības komitejas locekli, kā arī ĀKK un ES Padomes secīgu līdzprezidentūru pārstāvjus.
In the course of its proceedings, the assembly welcomed the Member of the Commission with responsibility for development and humanitarian aid and the successive Co-Presidents of the ACP-EU Council.
Asamblejas darbībā piedalījās Slovēnijas parlamenta priekšsēdētājs France Cukjati , Slovēnijas Ministru prezidents Janez Janša, Papua - Jaungvinejas Ministru prezidenta biedrs Puka Temu un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Hans-Gert Pöttering (ar video ziņu).
The following took part in the work of the Assembly: Mr France Cukjati, Speaker of the Slovene Parliament, Mr Puka Temu, Deputy Prime Minister of Papua New Guinea, and Mr Hans‑Gert Pöttering, President of the European Parliament (by video message).
Pastāvīgās komitejas sanāca kopā četras reizes: divas reizes ārpus sesiju ietvariem (Ļubļanā un Portmorsbi) un divas reizes to starplaikos (Briselē).
The standing committees met four times: twice alongside the sessions (in Ljubljana and Port Moresby) and twice (in Brussels) between sessions.
Komiteju galvenā darbība bija ziņojumu izstrādāšana, kuri pēc tam tika pieņemti plenārsesijās (kopumā seši ziņojumi gada laikā).
The committees' main role is to draw up reports which are subsequently adopted at the plenary sessions (a total of six reports per year).
Turklāt komitejas nodarbojas ar rezolūciju pārraudzību, uzklausot Komisijas attiecīgo jomu atbildīgās amatpersonas.
Moreover, the committees are responsible for following up resolutions by hearing the Commission officials with responsibility in the relevant areas.
Tā ir iespēja pietiekami ilgā laika posmā veidot padziļinātu dialogu par lietu iznākumiem.
This provides an opportunity – and sufficient time – for in-depth dialogue on the action taken.
Agrāk šī pārraudzība notika plenārsesiju laikā, un tas aprobežojās ar uzdevuma formālu veikšanu.
Previously, such follow-up was carried out in plenary and was a mere formality.
15. sesija Ļubļanā (Slovēnijā)
15th session in Ljubljana ( Slovenia )
Parlamentārās asamblejas 15. sesija notika 2008. gada 17.–20. martā Ļubļanā (Slovēnijā), ES Padomes prezidējošā valstī.
The 15th session of the Joint Parliamentary Assembly was held from 17 to 20 March 2008 in Ljubljana (Slovenia – the country holding the EU Council Presidency).
Bez pastāvīgo komiteju ziņojumiem sesijā tika pieņemta arī rezolūcija par situāciju Kenijā.
In addition to the reports by the standing committees, the session adopted a resolution on the situation in Kenya.
Notika ļoti konstruktīvas ārkārtas debates par situāciju Čadā, bet rezolūcija netika pieņemta.
There was a very constructive urgent debate on the situation in Chad, but no resolution was adopted.
Runājot par semināriem par personām ar īpašām vajadzībām, lauku tūrismu un minoritāšu tiesībām Slovēnijā, tie visi piesaistīja lielu dalībnieku skaitu un izraisīja patiesu interesi.
The workshops on disabled persons, rural tourism and minority rights in Slovenia all attracted a large number of participants and great interest.
16. sesija Portmorsbi (Papua Jaungvinejā)
16th session in Port Moresby ( Papua New Guinea )
Parlamentārās asamblejas 16. sesija notika 2008. gada 26.–29. novembrī Portmorsbi (Papua Jaungvinejā).
The 16th session of the Joint Parliamentary Assembly was held from 26 to 29 November 2008 in Port Moresby (Papua New Guinea).
Asambleja tās laikā pieņēma trīs rezolūcijas, kuras bija pastāvīgo komiteju ziņojumos, kā arī divas ārkārtas rezolūcijas par situāciju Zimbabvē un par situāciju Mauritānijā.
The Assembly adopted the three resolutions contained in the reports by the standing committees and two urgent resolutions on the situation in Zimbabwe and the situation in Mauritania.
Turklāt pēc 2002. gada Keiptaunas deklarācijas par EPN un pēc Kigali deklarācijas par attīstībai draudzīgiem EPN kā turpinājumu APA pieņēma deklarāciju par pasaules finanšu un pārtikas krīzi.
Further to the 2002 Cape Town Declaration on EPAs and the Kigali Declaration on development-friendly EPAs, the JPA also adopted a declaration on the global food and financial crises.
Semināri deva iespēju diskutēt par dažādām tēmām, piemēram, par zivsaimniecības industriju, par situāciju Bougainville un par slimībām.
The workshops provided an opportunity to hold discussions on a variety of subjects, such as the fishing industry, the situation in Bougainville and disease.
Neskatoties uz vietējo iestāžu pūlēm, dalība semināros sagādāja vilšanos, un APA Prezidijam vajadzētu ieviest normas par semināru norisi nākotnē.
Despite the efforts made by the local authorities, attendance at the workshops was disappointing; the JPA Bureau should lay down rules on the holding of workshops with a view to ensuring that they are a greater success in future.
2008. gadā APA bija divās faktu vākšanas un izpētes misijās.
The JPA undertook two fact-finding and study missions in 2008.
Pirmā misija notika 24.–27. aprīlī Seišelu salās, lai novērtētu zivsaimniecības industriju un tās nozīmi ĀKK valstīs.
The first, between 24 and 27 April, was to the Seychelles, to look into the fishing industry and its importance to the ACP countries.
Otrā misija notika no 29. maija līdz 3. jūnijam Surinamā, Sentvinsentā un Sentlūsijā, lai novērtu cukura un banānu industrijas.
The second, between 29 May and 3 June, was to Surinam, Saint Vincent and Saint Lucia, to look into the sugar and banana sectors.
Apvienotajai parlamentārajai asamblejai ar sava darba kvalitāti ir izdevies kļūt par Ziemeļu un Dienvidu sadarbības vērā ņemamu dalībnieku.
Through the quality of its work, the JPA has succeeded in establishing itself as a key player in North-South cooperation.
Sadarbībā ir būtiski nostiprināt parlamentāro dimensiju, lai labi izlietotu līdzekļus un nodrošinātu, ka tos izlieto atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām un tūkstošgades mērķu veselības un izglītības jomā sasniegšanai.
Strengthening the parliamentary dimension of cooperation work is essential if funding is to be put to good use in meeting people’s needs and achieving the Millennium Development Goals for health and education.
Šobrīd valstu un reģionālos stratēģiskos dokumentus Eiropas Komisija ir iesniegusi parlamentiem kontrolei: gan Eiropas Parlamentam, gan ĀKK valstu parlamentiem.
The Commission now subjects Country and Regional Strategy Papers to parliamentary scrutiny by both the European Parliament and the ACP countries' national parliaments.
Ir svarīgi, ka Attīstības komiteja un APA veic pārraudzību, lai nodrošinātu šī parlamentārās kontroles instrumenta veiksmīgu darbību.
It is important for the Committee on Development and the JPA to monitor the situation and ensure that effective use if made of this means of parliamentary scrutiny.
Asamblejai ir bijusi un joprojām ir ievērojama loma ekonomikas partnerattiecību nolīgumu (EPN) sarunu pārraudzībā.
The Assembly has played, and continues to play, a key role in monitoring the negotiations on Economic Partnership Agreements (EPAs).
Abu pušu sarunu vadītāju uzklausīšana, tikšanās ar ekonomikas dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību — gan oficiālās sanāksmēs, gan paralēli rīkotajos pasākumos — un Eiropas valstu un dienvidu valstu parlamentu deputātu mijiedarbība ir veicinājušas procesa caurredzamību un to, ka tiek vairāk ņemti vērā konkrētie apstākļi.
Hearings of the head negotiators on both sides, meetings with economic and social players (both at formal meetings and at events held alongside them) and interaction between European and southern parliamentarians have helped to make the process more transparent and have made it easier to take local issues into account.
Neatkarīgi no šo sarunu rezultāta nav šaubu, ka Asamblejas darbība ir ietekmējusi procesu.
Whatever the outcome of the negotiations, there can be no doubt that the Assembly’s work has had a bearing on the process.
Āfrikas Savienības izveide un Panāfrikas parlamenta nozīmes palielināšanās bez šaubām ir izaicinājums ĀKK un ES sadarbībai un tādējādi arī ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.
The establishment of the African Union and the growing power of the PAP are without a doubt a challenge to ACP-EU cooperation and, consequently, to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
Eiropas Savienības un PĀP sadarbība sākās 2007. gadā, un ir svarīgi, lai šīs attiecības tiktu ņemtas vērā APA darbā.
Cooperation between the European Parliament and the PAP began in 2007, and it is important for these relations to be taken into account in the JPA’s work.
Visbeidzot, trešā reģionālā APA sanāksme notiks 2009. gada februārī Gajānā, tajā piedalīsies Cariforum valstu APA locekļi.
Lastly, the third regional meeting of the JPA will be held in French Guiana in February 2009 with the Cariforum members of the JPA.
Reģionālu parlamentāro asambleju iespējama izveidošana EPN kontekstā būs atkarīga no šīs sanāksmes panākumiem.
The success of this meeting will be important in terms of the potential for setting up regional parliamentary assemblies in an EPA context.
Ir vēlams, ka šīs asamblejas paliktu APA uzraudzībā.
Such assemblies will need to come under the authority of the JPA.
APA ir uzmanīgi jāuzrauga to attīstība.
The JPA must monitor developments in this area extremely closely.
par Spānijā notiekošās ekstensīvās urbanizācijas ietekmi uz Eiropas Savienības pilsoņu individuālajām tiesībām, vidi un ES tiesību aktu piemērošanu, pamatojoties uz saņemtajiem lūgumrakstiem
on the impact of extensive urbanisation in Spain on individual rights of European citizens, on the environment and on the application of EU law, based upon petitions received
JURIDISKĀS KOMITEJAS ATZINUMS PAR JURIDISKO PAMATU.................................31
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS ON THE LEGAL BASE..............31
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................33
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................34
– ņemot vērā pielikumā pievienotos lūgumrakstus, it īpaši Lūgumrakstu Nr. 0609/03,
– having regard to the petitions contained in the annex hereto, notably Petition 0609/03,
– ņemot vērā lūgumrakstu iesniegšanas tiesības, kas paredzētas EK līguma 194. pantā,
– having regard to the right of petition enshrined in Article 194 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu ( A6‑0082/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions and the opinion of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0082/2009 ),
A. tā kā lūgumrakstu iesniegšanas process dod Eiropas pilsoņiem un iedzīvotājiem iespēju panākt sūdzību ārpustiesas izskatīšanu, ja šīs sūdzības attiecas uz jautājumiem, kas ir saistīti ar Eiropas Savienības darbības jomām;
A. whereas the petitions process provides European citizens and residents with a means of obtaining non-judicial redress for their grievances when these concern issues arising from the fields of activity of the European Union,
B. tā kā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punkts nosaka, ka „Savienība ir dibināta, ievērojot dalībvalstu kopīgos principus — brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību respektēšanas principu un tiesiskuma principu”;
B. whereas Article 6(1) of the Treaty on European Union states that “the Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and the rule of law, principles which are common to the Member States”,
C. tā kā ES līguma 6. panta 2. punkts nosaka, ka Savienība apņemas ievērot pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija (ECPAK);
C. whereas in Article 6(2) of the EU Treaty the Union commits itself to respect fundamental rights as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (the ECHR),
D. tā kā ECPAK parakstījušo valstu pilsoņiem un iedzīvotājiem, kuri uzskata, ka ir cietuši no cilvēktiesību pārkāpumiem, ir jāvēršas Eiropas Cilvēktiesību tiesā Strasbūrā, paturot prātā, ka saskaņā ar ECPAK 35. pantu pirms prasības iesniegšanas šajā tiesā ir jāizmanto visas prasību izskatīšanas iespējas attiecīgajā valstī;
D. whereas any citizen or resident of a state signatory to the ECHR who considers that his/her human rights have been violated should approach the European Court of Human Rights in Strasbourg, bearing in mind that before bringing any proceedings before that Court he/she must exhaust all domestic remedies, as is laid down in Article 35 of the ECHR ,
E. tā kā ES līguma 7. pants nosaka procedūras, ko Savienība var īstenot 6. panta 1. punktā minēto principu pārkāpuma gadījumā un lai meklētu risinājumus;
E. whereas Article 7 of the EU Treaty provides for procedures whereby the Union can respond to breaches of the principles mentioned in Article 6(1) and seek solutions,
F. tā kā 7. pants arī dod Parlamentam tiesības iesniegt Padomei pamatotu priekšlikumu, lai tā izvērtētu, vai ir skaidrs risks, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt vērtības, kas ir Savienības pamatā;
F. whereas Article 7 also gives Parliament the right to make a reasoned proposal to the Council for determination of the question whether there is a clear risk of a serious breach by a Member State of the values on which the Union is founded,
G. tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. pants garantē privātās un ģimenes dzīves, tostarp dzīvokļa, neaizskaramību un tā kā ECPAK 8. pants piešķir tādas pašas tiesības un precizē, ka „valsts institūcijas nedrīkst traucēt nevienam baudīt šīs tiesības, izņemot gadījumos, kas paredzēti likumā un ir nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā, lai aizstāvētu valsts un sabiedriskās drošības vai valsts ekonomiskās labklājības intereses, lai nepieļautu nekārtības vai noziegumus, lai aizsargātu veselību vai tikumību, vai lai aizstāvētu citu tiesības un brīvības”; tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmušies ievērot Pamattiesību hartu visā savā darbībā;
G. whereas Article 7 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union guarantees the protection of privacy and family life, including the private home of citizens, and whereas Article 8 of the ECHR confers the same rights and clarifies that “there shall be no interference by a public authority with the exercise of this right except such as is in accordance with the law and is necessary in a democratic society in the interests of national security, public safety or the economic well-being of the country, for the prevention of disorder or crime, for the protection of health or morals, or for the protection of the rights and freedoms of others”; whereas Parliament, the Council and the Commission have committed themselves to respecting the Charter in all their activities,
H. tā kā tiesības uz privātīpašumu Pamattiesību hartas 17. pantā ir atzītas par Eiropas pilsoņu pamattiesībām, nosakot, ka „Ikvienai personai ir tiesības uz īpašumu, kas iegūts likumīgi, tiesības to lietot un atsavināt, kā arī tiesības attiecībā uz to dot rīkojumu savas nāves gadījumam” un ka „Nevienam nedrīkst atņemt īpašumu, ja vien tas nav jādara sabiedrības interesēs, kā arī gadījumos un apstākļos, kuri ir paredzēti tiesību aktos, ar noteikumu, ka par zaudējumiem laikus izmaksā taisnīgu kompensāciju”, un ka „īpašuma izmantošanu var noteikt ar tiesību aktiem, ciktāl tas nepieciešams vispārējās interesēs”;
H. whereas the right to private property is recognised as a fundamental right of European citizens in Article 17 of the Charter of Fundamental Rights, which provides that “everyone has the right to own, use, dispose of and bequeath his or her lawfully acquired possessions”, that “no one may be deprived of his or her possessions, except in the public interest and in the cases and under the conditions provided for by law, subject to fair compensation being paid in good time for their loss”, and that “the use of property may be regulated by law in so far as is necessary for the general interest”,
I. tā kā EK līguma 18. pants nosaka, ka „Ikvienam Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs, ievērojot šajā Līgumā noteiktos ierobežojumus un nosacījumus, kā arī to īstenošanai paredzētos pasākumus”;
I. whereas Article 18 of the EC Treaty provides that “every citizen of the Union shall have the right to move and reside freely within the territory of the Member States, subject to the limitations and conditions laid down in this Treaty and the measures adopted to give it effect”,
L. tā kā neatkarīgi no judikatūras Tiesa ir konsekventi atzinusi, ka gadījumā, ja valsts tiesību akti neietilpst Kopienas tiesību aktu darbības jomā, Kopienas jurisdikcijā nav novērtēt šo noteikumu atbilstību pamattiesībām, kuru ievērošanu nodrošina Tiesa (skat., piemēram, 2005. gada 6. oktobra rīkojumu lietā C-328/04, Vajnai , 2005, ECR I-8577, 12. un 13. punkts),
L. whereas, notwithstanding that case-law, the Court of Justice has consistently held that, where national provisions fall outside the scope of Community law, there is no Community jurisdiction to assess the compatibility of those provisions with the fundamental rights whose observance the Court ensures (see, for instance, the order of 6 October 2005 in Case C-328/04 Vajnai [2005] ECR I-8577, paragraphs 12 and 13),
Šo tiesību sociālā funkcija nosaka robežas to saturam saskaņā ar likumu.
The social function of these rights shall determine the limits of their content in accordance with the law.
Nevienam nevar atņemt viņa īpašumu un tiesības, izņemot gadījumus, kad to attaisno sabiedriski pakalpojumi vai sociālas intereses un tas tiek pienācīgi kompensēts saskaņā ar likumu”;
No one may be deprived of his or her property and rights, except on justified grounds of public utility or social interest and with a proper compensation in accordance with the law.”,
N. tā kā Parlaments uzskata, ka pienākums cedēt likumīgi iegūtu privātīpašumu bez atbilstošas procedūras un pienācīgas kompensācijas un pienākumu segt patvaļīgi noteiktas izmaksas par nepieprasītu un bieži vien nevajadzīgu infrastruktūras attīstību ir personas pamattiesību pārkāpums saskaņā ar ECPAK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru (skat., piemēram, Aka pret Turciju
N. whereas Parliament considers that the obligation to cede legitimately acquired private property without due process and proper compensation and the obligation to pay arbitrary costs for unrequested and often unnecessary infrastructure development constitute a violation of an individual's fundamental rights under the ECHR and in the light of the case-law of the European Court of Human Rights (see, for instance, Aka v. Turkey
1998. gada 23. septembra spriedums; skat. arī Parlamenta 2007. gada 21. jūnija rezolūciju par faktu vākšanas misiju Andalūzijā, Valensijā un Madridē Lūgumrakstu komitejas vārdā (OV C 146 E, 12.06.2008., 340. lpp.). );
Judgment of 23 September 1998; see also Parliament's resolution of 21 June 2007 on the results of the fact-finding mission to the regions of Andalucía, Valencia and Madrid conducted on behalf of the Committee on Petitions (OJ C 146 E, 12.6.2008, p.
P. tā kā, ņemot vērā faktisko robežlīniju izvietojumu, iesaistītajām personām ir radies spēcīgs iespaids, ka tas noteikts patvaļīgi, uz ārvalstu īpašnieku rēķina, piemēram, Formentera salā;
P. whereas, in view of the actual course of the demarcation line, those affected have formed the strong impression that it has been defined arbitrarily at the expense of foreign owners, for example on the island of Formentera,
Q. tā kā Piekrastes likums nesamērīgi ietekmē individuālā īpašuma īpašniekus, kuru tiesības būtu pilnībā jāievēro, un vienlaikus nepietiekami skat reālos piekrastes izpostītājus, kas daudzos gadījumos ir bijuši atbildīgi par pārmērīgu pilsētu attīstību piekrastē, tostarp par brīvdienu kūrortiem, un kuriem bija pamatots iemesls uzskatīt, ka viņi aizvien rīkojas pretrunā attiecīgā likuma noteikumiem;
Q. whereas the Coastal Law impacts disproportionately on individual property owners who should have their rights fully respected, and at the same time insufficiently on the real perpetrators of coastal destruction, who have in many instances been responsible for excessive urban developments along the coasts, including holiday resorts, and who had good grounds for knowing that they were invariably acting contrary to the provisions of the law in question,
R. tā kā pašreizējā parlamenta pilnvaru laikā Lūgumrakstu komiteja, pamatojoties uz ļoti daudzajiem saņemtajiem lūgumrakstiem, ir veikusi rūpīgu vairāku gadījumu izmeklēšanu, trīs reizes ir ziņojusi par ES pilsoņu leģitīmo tiesību uz likumīgi iegūtu īpašumu Spānijā pārkāpumu apmēru un ir arī paudusi bažas par apdraudējumu ilgtspējīgai attīstībai, vides aizsardzībai, ūdens kvalitātei un nodrošināšanai un valsts iepirkuma procedūrām saistībā ar urbanizācijas līgumiem un nepietiekamu urbanizācijas procedūru kontroli, ko veic daudzas vietējās un reģionālās iestādes Spānijā
R. whereas in the course of the current parliamentary term the Committee on Petitions, acting in response to the very large number of petitions received, has conducted detailed investigations, has reported three times on the extent of the abuse of the legitimate rights of EU citizens to their legally acquired property in Spain, and has also detailed its concerns in relation to the undermining of sustainable development, environmental protection, water quality and provision, procedures concerning public procurement with regard to urbanisation contracts and insufficient control of urbanisation procedures by many local and regional authorities in Spain
Skat. iepriekminēto 2007. gada 21. jūnija rezolūciju un 2005. gada 13. decembra rezolūciju par Valensijas zemes īpašuma likuma vai Ley Reguladora de la Actividad Urbanística ( LRAU — Pilsētplānošanas darbības reglamentēšanas likums) iespējamu nepareizu piemērošanu un tās ietekmi uz Eiropas pilsoņiem (lūgumraksti Nr. 609/2003, Nr. 732/2003, Nr. 985/2002, Nr. 1112/2002, Nr. 107/2004 u. c.)
See the above-mentioned resolution of 21 June 2007 and the resolution of 13 December 2005 on the alleged abuse of the Valencian Land Law or Ley Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU – law on development activities) and its effect on European citizens (Petitions 609/2003, 732/2003, 985/2002, 111272002.
(OV C 286 E, 23.11.2006., 225. lpp.). , un saistībā ar šiem jautājumiem pašlaik tiek izskatītas lietas gan Spānijas tiesās, gan Eiropas Kopienu Tiesā;
107/2004 and others) (OJ C 286 E, 23.11.2006, p.225). ,which matters are currently the subject of legal proceedings both in Spain and before the Court of Justice,
S. tā kā ir daudz piemēru, kur visu līmeņu iestādes — centrālās, autonomo reģionu un municipālās — ir atbildīgas par to, ka tika īstenots neilgtspējīgas attīstības modelis, kas izraisīja ļoti nopietnu ietekmi uz vidi, kā arī sociālās un ekonomiskās sekas;
S. whereas there are many examples of cases where every level of authority, from central to autonomous and local, has been responsible for setting in motion a model for unsustainable development that has had extremely serious environmental consequences, as well as economic and social repercussions,