natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mēs noteikti nevaram ignorēt turpmākos noteikumus saistībā ar vieglajiem automobiļiem.
We must certainly not be indifferent to future regulations concerning cars.
Līdzās energoefektivitātes apsvērumiem attiecīgajiem tiesību aktiem ir arī būtiska nozīme saistībā ar klimata politikas centieniem.
In addition to energy efficiency considerations, the legislation in question is also of crucial importance for climate policy efforts.
Eiropas Komisijas plāni par energoefektivitātes tiesību aktiem attiecībā uz riepām ir vērtējami atzinīgi.
The European Commission’s plans for energy efficiency legislation on tyres are to be welcomed.
Tā kā palielinās vieglo automobiļu un nobraukto kilometru skaits, pastāv nepieciešamība pēc pasākumiem transporta jomā, kas pārsniedz pašlaik piemēroto pasākumu robežas.
Since the mileage and number of cars is increasing, there is a need for measures in the field of transport which go beyond those currently being applied.
To labi apliecina fakts, ka, lai gan laikā no 1995. līdz 2004. gadam degvielas energoefektivitāte palielinājās par 12,4 %, tas nebija pietekami, lai kompensētu satiksmes pieaugumu un transportlīdzekļu izmēru, un ceļu satiksmes radītā oglekļa dioksīda emisijas pieauga par 26 %.
This is well illustrated by the fact that, although there was a 12.4% increase in fuel efficiency between 1995 and 2004, this was not sufficient to compensate for the increase in traffic and vehicle size, and carbon dioxide emissions from road traffic rose by 26%.
Līdzās iepriekš minētajam mēs nevaram pārlieku lielu nozīmi piešķirt faktam, ka izpētes un attīstības veicināšana var nodrošināt ievērojumus enerģijas ietaupījumus.
In addition to the above, we cannot stress too highly the fact that promoting research and development can achieve considerable energy savings.
Ja, papildinot dalībvalstu centienus, tas tiek koordinēts arī Kopienas līmenī, iespējams sasniegt daudz ievērojamākus rezultātus.
If, to complement the efforts of Member States, this is also coordinated at Community level, far more spectacular results could be achieved.
Jāatzīmē, ka pēc 1970. gadu naftas krīzes ieviesto pasākumu rezultātā būtiski samazinājās Eiropas rūpniecības nozarēm raksturīgā energointensitāte.
It is worth emphasising that, as a consequence of measures introduced following the oil crisis of the 1970s, the sector‑specific energy intensity of European industry fell dramatically.
Lielākas uzmanības veltīšana izpētei un attīstībai varētu paātrināt energoefektīvu preču un pakalpojumu parādīšanos Eiropas tirgū.
Paying more attention to R&D might accelerate the appearance of energy‑efficient products and services on the European market.
Eiropas Komisijas uzdevumi
The European Commission’s tasks
Energoefektivitātes politika varētu vainagoties panākumiem, ja tiktu panākta ES likumdošanas procedūru un valstu rīcības plānu saskaņotība attiecībā uz darbības virzienu.
The energy efficiency policy might achieve success if the EU’s law‑making procedures and the National Action Plans agreed on the direction to be taken.
Eiropas Komisijai ir jāieņem galvenā loma, lai nodrošinātu šādu notikumu attīstību.
The European Commission must play a central role in ensuring that this happens.
Nepieciešams, lai Komisija veiktu pilnīgāku, zinātniski pamatotu valstu rīcības plānu analīzi.
It is vital that the Commission conduct a more thorough, scientifically based analysis of the National Action Plans.
Īpaša uzmanība jāvelta tam, lai pārbaudītu, vai dalībvalstīm ir pietiekamas institucionālās iespējas garantēto saistību izpildei.
Special attention must be paid to examining whether the Member States have sufficient institutional capacity to undertake the commitments made.
Varam uzskatīt, ka līdz šim detalizēta analīze nav veikta galvenokārt daudzu dalībvalstu novēlotas dokumentu iesniegšanas dēļ.
We can assume that no detailed analysis has taken place so far principally as a result of late submission on the part of many Member States.
Komisijai arī jāpārbauda, vai atbalsta shēmas ir saskaņotas ar energoefektivitātes mērķiem.
The Commission must also examine whether the support schemes are coordinated with the energy efficiency objectives.
Tas nepieciešams gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī.
This is needed at both Community and Member State level.
Komisijai jāiepazīstas ar Kopienas līdzekļiem, kas paredzēti izpētei un attīstībai, lai nākamajā septiņu gadu finanšu plānā energoefektivitātei varētu piešķirt lielāku lomu.
The Commission must study the Community funds intended for research and development in order for energy efficiency to be afforded a more extensive role in the forthcoming seven‑year financial perspective.
Tāpat nepieciešams, lai Komisija noskaidrotu iemeslus, kāpēc rīcības plāni tiek iesniegti ar nokavēšanos, un veikt stingrus pasākumus turpmāku nolaidību novēršanai.
There is also a need for the Commission to find out the reasons for the delays in submitting the action plans and take strong action to prevent further omissions.
par valstu energoefektivitātes rīcības plānu īstenošanas uzraudzību — pirmais novērtējums
on the follow-up of the energy efficiency national action plans : a first assessment
2. uzsver, ka energoefektivitātes jautājumi jārisina kā Eiropas un pasaules mēroga prioritāte, ņemot vērā enerģētisko resursu pieprasījuma kāpumu visā pasaulē, augošās naftas un gāzes cenas, kā arī klimata pārmaiņu ietekmi;
Underlines the fact that energy efficiency needs to be treated as an European and global priority, taking into consideration the increases in the global demand for energy, the rising prices of oil and gas and the impact of climate change;
4. aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un citām attiecīgajām iesaistītajām pusēm saskaņā ar valstu energoefektivitātes plāniem, lai, izklāstot pasākumus par lielākas energoefektivitātes nodrošināšanu, pienācīgu uzmanību veltītu tam, ka ir ņemtas vērā konkrētās īpatnības un problēmas visos reģionos, tostarp salās, kalnainajos un attālākajos reģionos, kā arī jauno dalībvalstu reģionos;
Calls on the Commission to work together with the Member States and other relevant actors in the framework of the energy efficiency national plans in order to ensure that, when presenting measures that should ensure greater energy efficiency, adequate attention is paid to responding to the specific characteristics and challenges of all regions, including island, mountainous and outermost regions and the regions of the new Member States;
5. ar nožēlu atzīmē, ka lielākajā daļā dalībvalstu aizvien vēl nepietiekams ir finansējums, kas piešķirts ar enerģētiku saistītiem, it īpaši energoefektivitātes, projektiem, un, to piešķirot, nav atbilstīgi ņemtas vērā reģionālās atšķirības; tā kā kohēzijas politikā ir paredzēti pamatnoteikumi to projektu finansēšanai, kuri attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu un arī enerģētikas infrastruktūru, aicina dalībvalstis un reģionus pievērst uzmanību tam, kā tiek īstenotas valsts attiecīgās darbības programmas par novatoriskiem pasākumiem, kuru mērķis ir pilnveidot izmaksu ziņā lietderīgus energoefektivitātes risinājumus; uzsver, ka vairāk jāiesaistās ar valsts pasākumiem atbalstītam privātajam sektoram, investējot līdzekļus jaunās, ilgtspējīgās energotehnoloģijās un pilnveidojot tās, tajā pašā laikā īstenojot inovatīvus pasākumus, lai sekmētu vairāk uz energoefektivitāti vērstu pieeju; uzskata, ka tas var tikai labvēlīgi ietekmēt abu pušu — gan sabiedrības, gan privātā sektora — situāciju;
5 Notes with regret that in most Member States the funding allocated to energy-related projects, in particular energy efficiency projects, is still insufficient and fails to adequately account for regional variances; given that cohesion policy offers a framework for financing projects relating to energy efficiency, the use of renewable energy and also energy infrastructure, calls on Member States and regions to focus in the implementation of their respective operational programmes on innovative measures in order to develop cost-effective energy efficiency solutions; stresses that the private sector, supported by national measures, should play a more prominent role in investing in and developing new, sustainable energy technologies, while also taking innovative actions to adopt an approach more focussed on energy efficiency; believes that this can only bring about a win-win situation for both the public and the private sector;
9. aicina Komisiju nākamajā struktūrfondu plānošanas laikposmā atbalstīt energoefektivitātes mērķus, pastiprināt ar šiem mērķiem saistītos prioritāšu kritērijus un atbalstīt konkrētu enerģijas taupīšanas un efektīvas izmantošanas pasākumu un tehnoloģiju īstenošanu, tostarp veicinot partnerību tādos projektos kā ēku atjaunošana, ielu apgaismojuma modernizēšana un videi labvēlīgs transports, pilsētu siltumapgādes, siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtu modernizēšana;
Asks the Commission for the next programming period of the Structural Funds to support energy-efficiency objectives, to reinforce priority criteria related to them and to support the implementation of concrete measures and technologies for saving energy and fostering its efficient use, including through the promotion of partnerships, in projects such as renovating buildings, modernising street illumination and ecological transport, modernising installations for urban heating and producing heating and electricity;
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Petru Filip, Gerardo Galeote, Eugenijus Gentvilas, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Wojciech Roszkowski, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Petru Filip, Gerardo Galeote, Eugenijus Gentvilas, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Wojciech Roszkowski, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
PE 414.151v02-00
PE 414.151v04-00
– ņemot vērā pirmo rīcības programmu Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai („Pirmo rīcības programmu”), ko pieņēma neformālajā Ministru padomē par telpisko plānošanu un attīstību, kas notika 2007. gada 23. un 24. novembrī Pontadelgadā, Azoru salās,
– having regard to the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union('the First Action Programme'), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007,
– ņemot vērā ES Teritoriālo attīstības plānu („Teritoriālais attīstības plāns”) un Leipcigas hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību („Leipcigas harta”), ko pieņēma neformālajā Ministru padomē par telpisko plānošanu un attīstību, kas notika 2007. gada 24. un 25. maijā Leipcigā,
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– ņemot vērā Bristoles vienošanos, ko pieņēma 2005. gada 6. un 7. decembrī Bristolē notikušajā neformālajā Ministru padomes sanāksmē par ilgtspējīgām kopienām,
– having regard to the “Bristol Accord” adopted at the Informal Council of Ministers on sustainable communities held in Bristol on 6-7 December 2005,
– ņemot vērā „pilsētu acquis ”, ko pieņēma 2004. gada 29. novembrī Roterdamā notikušajā neformālajā Ministru padomē par teritoriālo kohēziju,
– having regard to the “Urban acquis” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for territorial cohesion, held in Rotterdam on 29 November 2004,
– ņemot vērā 2003. gada Atēnu jauno hartu, ko izsludināja Lisabonā 2003. gada 20. novembrī Eiropas Pilsētu plānošanas padomes laikā un tajā ietverto Eiropas pilsētu nākotnes redzējumu,
– having regard to the New Charter of Athens 2003, proclaimed at the European Council of Town Planners in Lisbon on 20 November 2003 and its vision for the future of European cities,
– ņemot vērā Lilles rīcības plānu, kuru pieņēma neformālajā Ministru padomē par pilsētu lietām, kas notika 2000. gada 3. novembrī Lillē,
– having regard to the “Lille Action Programme” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for urban affairs held in Lille on 3 November 2000,
– ņemot vērā Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvu ( ESDP ), ko pieņēma neformālajā Ministru padomē par telpisko plānošanu, kas notika 1999. gada 11. maijā Potsdamā,
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– ņemot vērā Eiropas Ilgtspējīgas attīstības pilsētu hartu, kuru pieņēma Eiropas konferencē par ilgtspējīgām pilsētām, kas notika 1994. gada 27. maijā Dānijas pilsētā Ālborgā,
– having regard to the Charter of European Cities and Towns towards Sustainability as approved at the European Conference on Sustainable Cities and Towns in Aalborg, Denmark on 27 May 1994,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 6. oktobra paziņojumu ,,Zaļā grāmata par teritoriālo kohēziju — teritoriālās daudzveidības priekšrocību izmantošana” ( COM(2008)0616 ),
– having regard to the Commission Communication of 6 October 2008 entitled "Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength” ( COM(2008)0616 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnija paziņojumu ,,Piektais progresa ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju: reģionu izaugsme — Eiropas izaugsme” ( COM(2008)0371 ),
– having regard to the Commission Communication of 19 June 2008 entitled "Fifth progress report on economic and social cohesion: Growing regions, growing Europe" ( COM(2008)0371 ),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam ( COM(2008)0301 ),
– having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 entitled "The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013" ( COM(2008)0301 ),
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. maija paziņojumu „Ceturtais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju” ( COM(2007)0273 ),
– having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled “Fourth Report on Economic and Social Cohesion” ( COM(2007)0273 ),
– ņemot vērā Komisijas rokasgrāmatu „Par pilsētu dimensiju Kopienas politikā 2007.–2013. gadam”, ko pieņēma 2007. gada 24. maijā,
– having regard to the Guide from the Commission on “The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013” adopted on 24 May 2007,
– ņemot vērā 2007. gada maija Komisijas darba dokumentu par teritoriālo un pilsētas aspektu valsts stratēģisko pamatprincipu kopumos un darbības programmās laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam — pirmais novērtējums,
– having regard to the Working Paper of the Commission on “The territorial and urban dimension in the national strategic reference frameworks and operational programmes (2007 – 2013): A first assessment” from May 2007,
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 13. jūlija paziņojumu „Kohēzijas politika un pilsētas: pilsētu un aglomerāciju nozīme reģionu ekonomiskajā izaugsmē un darba vietu radīšanā” ( COM(2006)0385 ),
– having regard to the Commission Communication of 13 July 2006 entitled "Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions" ( COM(2006)0385 ),
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra lēmumu 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm
– having regard to the Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community Strategic Guidelines on Cohesion
OV L 291, 21.10.2006.
OJ L 291, 21.10.2006, p.
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. jūlija paziņojumu ,,Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā — Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam ( COM(2005)0299 ),
– having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled "Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013” ( COM(2005)0299 ),
– ņemot vērā Komisijas 2002. gada 14. jūnija paziņojumu „Struktūrfondu programmu plānošanas periods no 2000. līdz 2006. gadam: Pilsētu iniciatīvas sākotnējais izvērtējums” (
– having regard to the Commission Communication of 14 June 2002 entitled "The programming of the Structural Funds 2000-2006: an initial assessment of the Urban Initiative" (
– ņemot vērā Komisijas 1997. gada 6. maija paziņojumu „Pilsētvides attīstības plāns Eiropas Savienībā”( COM(1997)0197 ),
– having regard to the Commission Communication of 6 May 1997 entitled “Towards an urban agenda in the European Union” ( COM(1997)0197 ),
– ņemot vērā Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla ( ESPON ) 2006. gada programmu un pieņemto ESPON 2013. gada programmu,
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme and the adopted ESPON 2013 Programme,
– ņemot vērā informāciju no Eiropas pilsētu revīzijas datu bāzes, kurā aptverti 330 rādītāji par 358 Eiropas pilsētām,
– having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Teritoriālās programmas un Leipcigas hartas īstenošanu — Eiropas telpiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas rīcības programmas izstrāde
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter : Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0069 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . ,
– ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par mājokļu un reģionālo politiku
– having regard to its resolution of 10 May 2007 on housing and regional policy
OV C 76 E, 27.3.2008., 124. lpp. ,
OJ C 76 E, 27.3.2008, p 124. ,
– ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu ( A6-0031/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0031/2009 ),
A. tā kā ir atzīts, ka, kaut gan pilsētu jautājumi ir valstu, reģionālo un vietējo iestāžu kompetencē, pilsētu teritorijām ir nozīmīga loma Lisabonas un Gēteborgas stratēģiju efektīvā īstenošanā, un tās uzskata par svarīgu prioritāti kohēzijas politikā, par kuru ir atbildīgas ES iestādes;
A. whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
B. tā kā Leipcigas hartā izklāstītie ES mērķi ir nodrošināt integrētu pieeju pilsētu attīstības politikas īstenošanai, lai izveidotu kvalitatīvu pilsētas telpu, modernizēt transporta, enerģijas, komunālos pakalpojumu un informācijas tīklus, un veicinātu mūžizglītību, izglītību un jauninājumus īpaši nomaļos rajonos un teritorijās pilsētas iekšienē;
B. whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
C. uzskata, ka gan Francijas prezidentūras jau uzsāktā Leipcigas hartas īstenošanas pārbaudes protokola sagatavošana, kas būtu elastīgs, pielāgojams un dinamisks, kā arī ir galvenais priekšnoteikums dažādu Eiropas pilsētu ļoti atšķirīgo vajadzību ievērošanai, gan turpmākā pilsētu integrētu attīstības plānu izstrāde katrā dalībvalstī var izrādīties ļoti lietderīga, lai sniegtu informāciju par dažādām situācijām un pēc tam īstenotu iniciatīvas ar skaidru mērķi;
C. whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
D. tā kā ir jāizšķir pilsētas un pilsētu teritorijas;
D. whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
E. tā kā 80 % no 492 miljoniem ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās, Eiropas Savienībai ir raksturīga policentriska attīstība, tomēr dalībvalstu starpā ir ievērojamas atšķirības iedzīvotāju sadalījumā starp pilsētu, piepilsētu un lauku teritorijām un pastāv problēmas, ko rada pilsētu iedzīvotāju interešu un vajadzību nepietiekams atspoguļojums struktūrfondu darbības programmās;
E. whereas although 80 % of the 492 million EU inhabitants live in cities, the European Union being characterised by its polycentric development, there are however some significant differences between Member States regarding the population distribution in urban, suburban and rural areas and also problems related to the rather scarce representation of the urban population's interests and needs in the Structural Funds' operational programmes,
F. tā kā pilsētu teritorijās tiek radīti 70 līdz 80 % no ES IKP, un tās ir atzītas par jauninājumu centriem un reģionu, valstu un ES attīstības dzinējspēku;
F. whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and motors of regional, national and EU development,
G. tā kā pilsētas ir arī atbildīgas par vairāk nekā 75 % pasaules enerģijas patēriņa un tās enerģijas ražošanas, satiksmes, rūpniecības un apkures rezultātā rada 80 % siltumnīcefekta gāzu;
G. whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
H. tā kā urbanizācijas tendenci pastiprina iekšēja migrācija uz galvaspilsētām un lielpilsētām; tā kā šā procesa izraisītais iedzīvotāju skaita pieaugums ir ļoti smaga nasta pilsētām, kuras kļūst arvien lielākas un kurām ir jārēķinās ar arvien lielāku atkritumu pārstrādes, mājokļu, izglītības un darba vietu pieprasījumu, un tā kā šī augošā urbanizācijas tendence rada milzīgas problēmas lauku teritorijām cilvēku kapitāla, darba spēka, patērētāju un studentu zaudējuma dēļ;
H. whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
I. tā kā nesen īstenotā ES nebijuša mēroga paplašināšanās palielināja reģionālo nevienādību un pievienoja lielu skaitu pilsētu ar degradējušos pilsētvidi;
I. whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,