natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spensers Silvers [ Spencer Silver ] 1968. gadā izgudroja īpašu atkārtoti izmantojamu līmi, kas pielipa, neatstājot pēdas.
In 1968 Spencer Silver developed a special kind of reusable adhesive that stuck without leaving marks.
Tieši šo īpašību dēļ produkts cieta neveiksmi.
Precisely because of those characteristics the product flopped.
Piecus gadus Silvers centās demonstrēt šā izgudrojuma priekšrocības, taču bez panākumiem.
For five years Silver attempted to demonstrate the advantages of his invention, but to no avail.
Tikai 1974. gadā Arts Frais [ Art Fry ], baznīcas korists, nolēma izmantot drauga „neveiksmīgo” līmi, jo viņam bija apnicis tas, ka ikreiz, kad viņš gribēja atvērt dziesmu grāmatas vajadzīgo lappusi, izkrita grāmatzīme.
It was only in 1974 that Art Fry, a member of a church choir, decided to start using his friend’s ‘dud’ adhesive because he was fed up with dropping his bookmarks whenever he wanted to open his hymn book on the desired page.
Spensera Silvera izgudrojums kā produkts netika sākts ražot līdz 1977. gadam, un gadu pēc tam tas iekļuva tirgū.
Spencer Silver’s invention was not launched as a product until 1977 and it penetrated the market just a year later.
Šodien mēs zinām, kas ir Post-it līmlapiņas un kāds ir to veiksmes stāsts.
Today we know what Post-it notes are and are aware of their success.
Taču tam bija nepieciešami desmit gadi.
But all this took ten years to happen.
No Post-it piemēra ir skaidri redzams, ka finansējumu nedrīkst uzskatīt par inovācijas vai projektu tūlītējas veiksmes garantiju.
It is plain to see from the Post-it example that funding must not be confined to innovations or projects offering a guarantee of immediate success.
Tādēļ ir tik ārkārtīgi svarīga spēja attiecībā uz atbalsta un projektu būtību skaidri izšķirt, vai atbalsts jāvirza uz tādiem tīklojumiem vai projektiem ar mērķi sekmēt infrastruktūru, kurai ir nepieciešama konsolidācija un kurai jau ir pieejamas atbalsta sistēmas, vai uz iespēju palielināšanu vai pētniecības projektiem.
That is why it is so vital to have the ability to draw clear distinctions in terms of the nature of support and projects, whether support is to be channelled towards networks or projects whose object is to strengthen infrastructure in need of consolidation, and for which established support systems are already in place, or towards capacity-building or research projects.
Šī izšķiršanas spēja ļauj mums apvienot atsevišķas daļas vienā stratēģiski saskanīgā kopumā.
The ability to make distinctions is what enables us to combine individual parts into a strategically coherent whole.
Iepriekš minētais piemērs pierāda, ka par mērķi jāizvirza kopīgi centieni, kas sniedzas tālāk par īstermiņu un vidējo termiņu.
The example above also demonstrates the need to conceive of a joint effort extending beyond the short and medium term.
Progress ceļā uz izcilību jebkurā šā vārda nozīmē — kritēriji ir atkarīgi no attiecīgajiem dalībniekiem — nebūs iespējams, ja netiks piešķirti nepieciešamie resursi (šā iemesla dēļ ir būtiski jāpalielina vajadzīgo ieguldījumu apjoms) un ja netiks veikti apņēmīgi pasākumi, lai vienkāršotu procedūras un samazinātu birokrātijas izmaksas un administratīvās pieskaitāmās izmaksas.
Progress towards excellence in every sense of the word – the criteria depend on the actors under consideration – will be impossible unless the necessary resources are earmarked (that is why the volume of investment needs to be increased substantially) and resolute steps are taken to simplify the procedures and cut the cost of red tape and administrative overheads.
Nepārtraukto problēmu dēļ bieži notiek tā, ka apbalvojumu piešķir par ierosinājumu izcilo formulējumu, nevis par pašiem ierosinājumiem.
Because of the continuing problems, it often happens that what is rewarded is the excellent wording of proposals rather than the excellence of the proposals per se.
Tādējādi ir jāizpilda iepriekš minētie divi nosacījumi, lai paplašinātu ģeogrāfisko daudzveidību un palielinātu dalībnieku skaitu Eiropas programmās.
The two conditions set out above consequently have to be fulfilled in order to widen the geographical diversity and the range of participants in European programmes.
Turklāt šajā saistībā neko nevar panākt, ja neņem vērā zinātnes disciplīnu lielo skaitu, inovācijas daudzveidīgo būtību, oriģinalitāti un vajadzības gadījumā kļūdas iespējamību, zinātnes un inovācijas sociālo nozīmi un nepieciešamai konsolidācijai atvēlēto laiku atkarībā no attiecīgo projektu veida un mēroga.
Furthermore, no progress can be made in this direction without taking into account the great number of scientific disciplines, the varied nature of innovation, the scope for originality and, if need be, the possibility of failure, the social role of science and innovation, and the time to be allowed for the necessary consolidation, depending on the types and scale of the projects involved.
Visbeidzot ir būtiski nodrošināt līdzekļus, lai panāktu līdzsvaru starp projektiem, kuri attiecas uz lielajām sociālajām problēmām, un augšupējiem projektiem, atstājot vietu zinātkārei, kurai ir būtiska nozīme zinātniskās darbības konsolidācijā.
Finally, it is essential to provide the means of striking a balance between projects to meet great societal challenges and bottom-up projects so as to afford scope for curiosity, which has a crucial part to play in consolidating scientific activity.
Turklāt Post-it līmlapiņu piemērs kalpo mums par atgādinājumu, ka arī tad, ja tirgus nav zināšanu radīšanas maksimālais mērķis, izcilas tirgus iespējas dažreiz var rasties „no zila gaisa”.
The Post-it example also serves to remind us that even though the market might not be the ultimate goal of knowledge production, excellent market opportunities can sometimes arise out of the blue.
Mūsu Eiropa
The Europe that we have
Šā ziņojuma mērķis ir centieni pārkārtot esošās shēmas un programmas un piedāvāt jaunas shēmas, lai kopumā attīstītu stratēģiju ieinteresēto personu labā.
This report is attempting to reorganise the existing schemes and programmes and provide for new schemes with a view to producing a strategy to benefit stakeholders in overall terms.
Pētniecība un inovācijas būtu jāuzskata par sine qua non attiecībā uz jebkādas tādas izaugsmes stratēģijas konsolidāciju, kurai ir ilgtspējīgi un integrējoši centieni.
Research and innovation should be considered a sine qua non for consolidating any growth strategy seeking to be sustainable and inclusive.
Šajās rindās ietvertās saistības ir īpaši nozīmīgas, ņemot vērā esošo ekonomikas un sociālo krīzi.
A commitment along those lines is particularly important in view of the present economic and social crisis.
Konverģences stiprināšana un ES globālās konkurētspējas konsolidācija, kuras pamatā vajadzētu būt sadarbības modelim, ir viens no veidiem, kā panākt tautsaimniecības atlabšanu un radīt attīstības modeli, kura pamatā ir ilgtspējīga izaugsme un darbavietu radīšana.
Strengthening convergence and consolidating the EU’s global competitiveness – which should be based on a cooperation model – are among the ways to achieve economic recovery and bring about a development model based on sustainable growth and job creation.
Mūsu Eiropā pastāv daudz atšķirību zinātnes un tehnoloģiju iespēju un atsevišķu dalībvalstu rūpnieciskās struktūras ziņā.
Within the Europe that we have there are many differences in terms of scientific and technological capacity and the industrial fabric of individual countries.
Tomēr ir viens vienojošs elements: Eiropas rūpniecības lielāko daļu un to daļu, kas lielākoties sekmē nodarbinātību, veido mazie un vidējie uzņēmumi.
There is, however, one common element: the largest portion of European industry and the one that contributes most to employability consists of small and medium-sized enterprises.
Tāpēc pēdējo gadu laikā tika īstenots aizvien vairāk pasākumu, lai nodrošinātu plašāku līdzdalību.
More and more arrangements have accordingly been devised in recent years with a view to securing their wider involvement.
Tomēr šā cipara pieaugumam nav bijis vēlamā efekta, un tas ir viens no šā satvara trūkumiem.
However, the increase in number has not had the desired effect, and this is one of the weaknesses of the present framework.
Līdzdalības trūkums zināmā mērā ir saistīts ar faktu, ka pastāvošās shēmas ir labāk piemērotas akadēmiskajām iestādēm un lielajiem uzņēmumiem.
The lack of involvement is due to some extent to the fact that the existing schemes are better suited to academic institutions and large companies.
Tādēļ ir jānodrošina, lai esošās shēmas un programmas nepiemērotu vienādu attieksmi būtiski atšķirīgām lietām.
With that end in view I have proposed a triple-tiered model, illustrated in the diagram below.
Ņemot to vērā, esmu ierosinājusi trīskāršu modeli, ko attēlo turpmākā diagramma.
The object of the above model is, in short, to enable existing programmes and schemes to work more efficiently in conjunction with new schemes, and to remedy the present unevenness in terms of access and participation.
Member States dalībvalstis
OPINION of the Committee on Budgets
MS Structural funds dalībvalstu struktūrfondi
for the Committee on Industry, Research and Energy
Project consolidation stage projekta konsolidācijas posms
on the Green Paper: From Challenges to Opportunities: Towards a Common Strategic Framework for EU Research and Innovation funding
EU instruments ES instrumenti
Rapporteur: Carl Haglund
7. atkārtoti pauž nostāju, ka attiecībā uz DFS pēc 2013. gada finanšu resursi, kas paredzēti tādiem lielapjoma projektiem kā ITER un Galileo , būtu jānosaka visam plānošanas periodam un jāierobežo, lai nodrošinātu to plānošanas nepārtrauktību un organizēšanas stabilitāti; uzskata, ka visas papildu izmaksas jāfinansē, izmantojot budžeta elastību, nevis pārvietojot līdzekļus, kas paredzēti citām programmām, piemēram, pētniecībai un jauninājumiem;
Reiterates its position that, with regard to the MFF post-2013, the financial resources dedicated to large-scale projects such as ITER and Galileo should be fixed for the whole programming period and ring-fenced, in order to ensure their planning continuity and organisation stability; believes that any cost overrun must be financed through employing budgetary flexibility, as opposed to the redeployment of funds at the expense of other programmes such as research and innovation;
10. aicina ES institūcijas un dalībvalstis nekavējoties vienoties par īpašu plānu, kā sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi par 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) piešķiršanu pētniecības un inovācijas izdevumiem; tāpēc aicina veikt ikgadēju novērtējumu par 3 % mērķa īstenošanu atbilstīgi ES pusgadam un norāda uz milzīgo ekonomisko apņemšanos, kas saistīta ar šā mērķa izpildi un kas sasniedz apmēram EUR 130 miljardus ik gadu gan ES, gan valstu budžetos un divreiz vairāk privātajā sektorā; šajā saistībā uzsver valsts un privātās partnerības nozīmīgumu Eiropas Pētniecības telpas un „Inovācijas savienības” veiksmīgā izveidošanā;
Calls on the EU institutions and the Member States to agree without further delay on a specific roadmap for achieving the Europe 2020 target of 3 % of gross domestic product (GDP) expenditure on R&D; calls, in this sense, for a yearly evaluation of the implementation of the 3 % target in the context of the European Semester and points to the massive economic commitment that this target would entail, amounting to around EUR 130 billion annually for both the EU and national budgets and twice as much for the private sector; emphasises, in this respect, the importance of public and private partnerships in achieving the successful creation of the European Research Area and an ‘Innovation Union’;
par zaļo grāmatu ”No problēmām uz iespējām — virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam”
on the Green Paper: From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding
Atzinumu sagatavoja: Lara Comi
Rapporteur: Lara Comi
4. uzsver, ka pētniecības un inovācijas veicināšanā liela nozīme var būt standartizācijai, kas var uzlabot konkurētspēju un piedāvāt lielāku drošību patērētājiem; tāpēc aicina standartizācijas aspektu noteikt par vienu no projektu vērtēšanas kritērijiem;
Underlines the role which standardisation might play in the promotion of research and innovation by contributing to competitiveness and offering consumers greater security; therefore calls for the importance given to standardisation to be one of the project assessment criteria;
6. uzsver, ka ir svarīgi izveidot izcilības tīklus un savstarpēji integrēt ES politikas nostādnes un dalībvalstu sāktās stratēģijas, nostiprinot reģionālo un vietējo varas iestāžu nozīmi; uzskata, ka to dalībvalstu finanšu resursu, kas piešķirti pētniecībai un inovācijai, apvienošana nodrošinātu lielāku pievienoto vērtību rezultātu ziņā, radot jaunas lielu stratēģisko projektu finansēšanas iespējas;
Stresses the importance of establishing networks of excellence and of integrating EU policies and the strategies launched by the Member States by strengthening the role of regional and local governments; takes the view that pooling of Member States’ financial resources allocated to research and innovation would bring more added value in terms of results, by opening new opportunities for financing large strategic projects;
10. aicina Komisiju veikt finanšu revīziju attiecībā uz ES budžeta prioritātēm nākamajai finanšu shēmai un noteikt par prioritāriem Eiropas pievienotās vērtības projektus, kas var uzlabot ES konkurētspēju un integrāciju pētniecības, zināšanu un inovācijas jomā;
Urges the Commission to conduct a financial audit of the EU’s budget priorities for the next financial framework and to prioritise European added-value projects capable of enhancing EU competitiveness and integration in the areas of research, knowledge and innovation;
19. ņemot vērā to, ka ES ir lielākais tirgus pasaulē un ka pasaules ekonomika kļūst par ekonomiku, kas arvien vairāk balstās uz zināšanām, uzskata, ka dažādie ES pētniecības un inovācijas instrumenti pastāvīgi jāpielāgo un jāpiemēro tirgus tendencēm, ņemot vērā patērētāju perspektīvu;
Takes the view, bearing in mind the fact that the EU is the largest market in the world and that the world economy is becoming more and more knowledge-intensive, that the different EU instruments for research and innovation should constantly adapt and respond to market developments, taking into account the consumer perspective;
par Zaļo grāmatu „No problēmām uz iespējām — virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam”
on the Green Paper ‘From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding’
Atzinumu sagatavoja: Hermann Winkler
Rapporteur: Hermann Winkler
3 . norāda, ka laikā, kad resursi ir nepietiekami, „kritiskās masas” sasniegšanas nolūkā ir būtiski piešķirt finansējumu saprātīgi izraudzītām prioritātēm reģionos;
Points out that, at times when financial resources are scarce, it is crucial that funding is allocated to intelligently selected priorities in the regions so as to reach a critical mass;
11. uzsver, ka šādas sinerģiju radošas, integrētas stratēģijas pamatprasība attiecībā uz visām iesaistītajām iestādēm ir apzināt visas finansēšanas iespējas; norāda, ka informētības palielināšanai šajā sakarībā arī piešķir struktūrfondu finansējumu;
Stresses that a fundamental requirement for such a synergy-generating, integrated strategy is for all authorities involved to be aware of all the funding possibilities; points out that awareness-raising in this regard is also financed from the Structural Funds;
14. aicina izstrādāt rīcības plānu „Pakāpieni uz izcilību” pētniecības infrastruktūras īstenošanai, izmantojot Kohēzijas fondu un ERAF, lai minētajās valstīs veicinātu līdzdalību jaunajā Kopējā pētniecības un jauninājumu pamatprogrammā;
Calls for an action plan for the ‘stairway to excellence’ for the establishment of research infrastructure, under the Cohesion Fund and the ERDF, so as to boost participation in the countries concerned in the next Common Framework Programme on Research and Innovation;
16. uzsver, ka kohēzijas un Eiropas ekonomikas konkurētspējas vairošanas nolūkā jāveic pasākumi — cita starpā līdzdalības procedūru vienkāršošanai un informētības palielināšanai —, lai uzlabotu MVU piekļuvi pētniecībai un inovācijai, tostarp ekonomiski mazattīstītos, attālākos un lauku reģionos;
Stresses that, in the interests of cohesion and of making Europe’s economy more competitive, measures – inter alia to simplify participation procedures and raise awareness – should be taken to improve access to research and innovation for SMEs, including those located in underdeveloped, remote and rural regions;
18. atzinīgi vērtē Komisijas un EIB centienus turpināt izmantot tādus modernus finansēšanas instrumentus kā apgrozības fondi — papildus riska dalīšanas mehānismiem —, lai piesaistītu vairāk privāto ieguldītāju un efektīvāk izmantotu pieejamo valsts finansējumu; īpaši iesaka šīs iespējas izmantot reģionālajām ieinteresētajām pusēm;
Welcomes the Commission’s and the EIB’s ambitions to make further use of modern financing instruments such as revolving funds – in addition to risk-sharing facilities – with a view to attracting more private investors and using available public funding more efficiently; expressly recommends that regional stakeholders make use of these possibilities;
par Zaļo grāmatu „No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam”
on Green Paper: From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution.
5. aicina dalībvalstis un Komisiju piesaistīt finanšu investīcijas neatkarīgiem pētījumiem biotehnikas un biotehnoloģijas jomā, lai risinātu pārtikas nodrošinātības problēmu pasaulē;
Calls on the Member States and the Commission to step up financial investments in independent biotechnical and biotechnological research in order to meet the challenge of global food security;
9. uzskata, ka ir ļoti svarīgi vienlaikus veikt ieguldījumus zinātnē un cilvēku prasmēs, lai veicinātu mūsdienīgo lauksaimniecību un lauksaimniecības darbības dažādošanu; izglītībai, apmācībai un konsultatīviem dienestiem ir būtiska nozīme, lai veicinātu uz zināšanām balstītas lauku uzņēmējdarbības attīstību; tādēļ konsultācijām un apmācībai jābūt vērstai uz inovācijas veicināšanu visos līmeņos (inovācijas produktu, procesu un pārvaldības jomā); pirmām kārtām uzsver nepieciešamību atbalstīt jaunos lauksaimniekus attīstīt vajadzīgās prasmes lauksaimniecības uzņēmumu administrācijā un vadīšanā;
Considers it crucial that the investment in science should be coupled with investment in the skills of people, with a view to promoting modern farming and the diversification of rural activities; education, training and advisory services are essential components driving knowledge-based growth of rural businesses; it is therefore necessary to focus advisory and training services on the drive for innovation at every level (product innovation, process innovation and management innovation); stresses, above all, the need to support young farmers in developing the skills needed for the administration and management of agricultural enterprises;
11. lauksaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošanas nolūkā iesaka apzināt un novērst šķēršļus pētījumu rezultātu nodošanai no laboratorijas līdz lauksaimniecības pārtikas un agrorūpniecības ķēdes attīstības, komercializēšanas un ieviešanas posmam;
Recommends, in order to improve agri-sector competitiveness, identifying and removing obstacles to transferring research outcomes from the laboratory through to the development, commercialisation and application phases in agri-food and agro-industrial chains;
Jāpieņem drosmīgāka pieeja, liekot uzsvaru uz izšķirošiem mērķiem un ievērojamu pārvaldības vienkāršošanu.
Recalls that existing and prospective public policies should contribute to innovation.
Iespējamām pārmaiņām administratīvajā un finanšu sistēmā jāatbalsta daudzdisciplīnu politikas jomas un inovācijas finansēšana ar fondu starpniecību;
Possible changes in the administrative and financial system should support multidisciplinary cross-policy and fund financing of innovation;
Zivsaimniecības komitejas ATZINUMS
OPINION of the Committee on Fisheries
par Zaļo grāmatu „No problēmām uz iespējām — virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam”
on the Green Paper : From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding
Atzinumu sagatavoja: Jarosław Leszek Wałęsa
Rapporteur: Jarosław Leszek Wałęsa
Zivsaimniecības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. šajā sakarā cer, ka ar Zaļo grāmatu tiks ieviestas izmaiņas pašreizējā zinātnes politikā attiecībā uz zivsaimniecību, jo šajā nozarē, tiecoties vienīgi pēc izcilības, novārtā atstātas tādas būtiskas jomas kā zināšanas par sugām un to uzvedību, raugoties uz to izmantošanu no zvejas flotu skatu punkta, un to saistība ar pārvaldības pasākumiem, un tādējādi daudzi zinātnieki pametuši lietišķo pētniecību zivsaimniecības jomā, un jaunie pētnieki atteikušies no šīs jomas, tā radīdami nopietnu speciālistu trūkumu tad, kad tie visvairāk vajadzīgi, ņemot vērā zivju krājumu stāvokli;
Hopes, in this context, that the Green Paper will mark a change in current scientific policy in relation to fisheries, since the pure pursuit of excellence in this sector has resulted in the abandonment of key chapters such as knowledge of species and their behaviour from the perspective of their utilisation by fleets and their relationship with management measures, and has led many scientists to move away from applied fisheries research and young researchers to reject this field, causing serious shortages of specialised staff at a time when they were most needed, given the state of stocks;
7. uzskata, ka pētniecības pamatprogrammas un Eiropas Zivsaimniecības fonda instrumenti efektīvāk jākoordinē ar citām Eiropas programmām;
Considers that there is a need for more effective coordination between the research framework programmes and the European Fisheries Fund instruments and with other European programmes;
10. norāda, ka kopējās zivsaimniecības politikas reformas nolūks ir nodrošināt zvejniecības prakses ilgtspēju, un tāpēc ir jāfinansē tādu jaunu tehnoloģiju izpēte, kuras, piemēram, padara zvejas kuģus selektīvākus un samazina degvielas patēriņu to dzinējos;
Points out that the purpose of reforming the Common Fisheries Policy is to ensure the sustainability of fishing practices, so there is a need to fund research into the development of new technologies aimed, for example, at making fishing vessels more selective or reducing fuel consumption by their engines;
13. norāda, ka struktūrfondu finansējuma ieguldīšana pētniecības infrastruktūrā palīdz novērst atšķirības zinātnes attīstībā starp dalībvalstīm un uzlabo dažu dalībvalstu un reģionu iesaisti Kopienas pētniecības programmās;
Notes that the use of structural funds to invest in research infrastructures contributes to bridging the scientific capacity gap between Member States and improving the participation of some Member States and regions in Community research programmes;
par Zaļo grāmatu „No problēmām uz iespējām — virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”
on the Green Paper: ‘From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding’