natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lielākajā daļā reģionu iedzīvotāji ir nepietiekami piedalījušies pašreizējā plānošanas perioda sagatavošanas fāzē.
In most regions, the public did not participate to a sufficient degree in the preparations for the current programming period.
Lai sasniegtu šo mērķi, ir jāizstrādā jaunas metodes.
With that aim in view, new methods need to be developed.
Daudzpakāpju pārvaldība paredz, ka katram politiskajam mērogam, t. i., Kopienas, valsts, reģionālam vai vietējam, ir kompetences un spējas, lai dotu savu ieguldījumu kohēzijas politikas īstenošanā.
Multi-level governance implies that each political level – Community, national, regional or local – should have the powers and capabilities to contribute to the implementation of cohesion policy.
Subsidiaritātes principa piemērošanai ir vajadzīga zināma kohēzijas politikas decentralizācijas pakāpe.
The application of the subsidiarity principle calls for cohesion policy to be decentralised to some degree.
Visiem dalībniekiem, kuri iesaistīti kohēzijas politikas īstenošanā, ir cieši jāsadarbojas administratīvo struktūru un atsevišķu iestāžu struktūru kontekstā.
All the bodies and individuals involved in implementing cohesion policy must cooperate closely in a broader context of separate administrative and institutional structures.
Ir svarīgi veikt vairāk pētījumu par veiksmes vai neveiksmes faktoriem neatkarīgi no dalībvalsts institucionālās struktūras.
What is needed is more detailed research into the factors behind those good or bad results, irrespective of the institutional structure of the Member State concerned.
Tādēļ Teritoriālās attīstības programmas īstenošanas rīcības programmā vai jaunajā programmā par Eiropas telpiskās plānošanas novērošanas tīkla izveidi būs jāiekļauj pārvaldības elementi.
In that connection, the Action Programme for the implementation of the Territorial Agenda and the new ESPON programme will have to incorporate aspects relating to governance.
Teritoriālā dimensija arvien vairāk ir kohēzijas politikas apsvērumu centrā.
The territorial dimension is increasingly central to cohesion policy.
Saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienības mērķis ir teritoriālā kohēzija, tāpat kā ekonomiskā un sociālā kohēzija.
The Lisbon Treaty makes territorial cohesion a European Union objective on the same basis as economic and social cohesion.
Eiropas Komisija šoruden publicēs Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju, un šādā perspektīvā īpaša uzmanība būs jāveltī pārvaldības jautājumam.
This coming autumn, the European Commission will publish its Green Paper on territorial cohesion and, in that connection, particular attention will have to be paid to the issue of governance.
Teritoriālās dimensijas integrācijai kohēzijas politikā ir nepieciešamas arī pārdomas par attiecīgo teritoriālo iesaistīšanās līmeni.
Integrating the territorial dimension into cohesion policy also entails considering the appropriate territorial level at which intervention should take place.
Ir jāveic jauno koncepciju, piemēram, dzīves un nodarbinātības telpas koncepcijas analīze.
Emerging concepts, such as those of population and labour catchment areas, merit study.
Eiropas teritoriālās sadarbības grupa ir lielisks rīks efektīvas pārrobežu un transnacionālas pārvaldības īstenošanai, bet pašreiz šo rīku izmanto nepietiekami, jo dalībvalstu tiesību aktu pielāgošanai pietrūkst pat reālas politiskās gribas.
The European Grouping for Territorial Cooperation is an excellent instrument for establishing effective cross-border and transnational governance, but as yet sufficient use is not being made of it, either as a result of a failure to make the necessary changes to the laws of the Member States or, possibly, a lack of genuine political will.
Kopienas iestādēm ir pašām jāpielāgo sava pašreizējā organizācija efektīvākai darbībai, piemērojot integrētās pieejas principus.
The Community institutions themselves must revise their current organisational arrangements with a view to implementing the principles underpinning the integrated approach more effectively.
Pašreizējā norobežošanās Eiropas Parlamentā ar specifiskām Parlamenta komitejām un Eiropas Komisijā ar ģenerāldirektorātiem neļauj rast labas atbildes uz daudziem visaptverošiem jautājumiem.
The current divisions in the European Parliament between specific parliamentary committees and in the European Commission between directorates-general makes the work of producing the right response to many horizontal issues very difficult.
Tā, piemēram, sabiedriskā transporta jautājumi ietekmē piesārņojumu, teritoriju sociālo atvērtību, pilsētu attīstību u. tml., kas attiecas uz vairāku Parlamenta komiteju un vairāku ģenerāldirektorātu kompetenci.
For example, public transport issues have an impact on pollution, the full integration of territories into society, urban planning, etc., so that they fall into the areas of responsibility of several parliamentary committees and several directorates-general.
Turklāt struktūrfondiem paredzētā budžeta nozīmība (36 % no ES budžeta) prasa īpašu uzraudzību Padomes līmenī.
Moreover, the size of the budgets earmarked for the Structural Funds (36% of the EU budget) warrants close monitoring at Council level.
Veiksmīgas pārvaldības veicināšanas rīki
Tools to promote successful governance
Tas ir rīks, lai organizētu sadarbību starp dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem un kurš ļauj padarīt operatīvu integrēto pieeju.
It is a tool which can be used to structure the interaction between the various actors involved in a process, i.e. to put the integrated approach into practice.
Turklāt ir jāveicina un jāizplata jaunas pārvaldības metodes, piemēram, projektu vadība.
In addition, new governance methods, such as project management, must be promoted and disseminated.
Tātad ir jāuzsāk nepārtrauktas apmācības process, kas būtu paredzēts daudziem iesaistītiem dalībniekiem, jo īpaši valsts, reģionālo un vietējo administrāciju vēlētajām amatpersonām un ierēdņiem.
A process of continuous learning must therefore be started, aimed at all the individuals involved, in particular elected representatives and national, regional and local civil servants.
Turklāt vietējo vēlēto amatpersonu ERASMUS izveide ir jauns veids, kā veicināt apmaiņu ar paraugpraksi pārvaldības jomā.
In addition, the creation of an ERASMUS programme for local elected representatives represents one possible way of contributing to exchanges of good practice in the area of governance.
Visbeidzot, Eiropas tematiskajiem tīkliem vajadzētu izvērst darbību pārvaldības jomā un padarīt šo darbību operatīvāku.
Finally, the European thematic networks should broaden the scope of their work in the area of governance with a view to making it more effective.
Pārvaldību un tieši partnerības principu pašreiz uzskata par svarīgu faktoru, kas nosaka struktūrfondu izmantošanas efektivitāti.
Governance, and in particular the partnership principle, is now acknowledged as a vital factor in determining the effectiveness of the Structural Funds.
Par šo tematu ir izstrādātas daudzas koncepcijas, kas bieži bijušas neoperatīvas un nav tikušas konkrēti piemērotas.
Many governance concepts have been developed, but too often they are unworkable and overly theoretical.
Eiropas Savienība jau ir pierādījusi, ka tā ir lielisks spēks pārvaldības pārveidošanai.
The European Union has already shown that it can be a major force in transforming governance.
Ieviešot praksē šos priekšlikumus, Eiropas Savienība var izmantot savas pārveidotājas spējas attiecībā uz subsidiaritātes principu un tādējādi veicināt teritoriju ilgtspējīgu attīstību.
By putting these proposals into practice, it can use its transforming power in a manner consistent with the subsidiarity principle and move the process of securing sustainable development for territories forward.
BudŽeta KONTROLES komitejaS ATZINUMS
OPINION OF THE COMMITTEE ON BUDGETARY CONTROL
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Reģionālās attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgetary Control calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. uzsver, ka 2000.–2006. gada plānošanas periodā struktūrpolitikas pasākumi veidoja ES budžeta otro lielāko daļu, savukārt 2007.–2013. gada plānošanas periodā struktūrpolitika ir svarīgākā ES politikas joma;
1. underlines that structural policies were the second largest part of the EU budget in the programming period 2000-2006 and are the major policies of the EU in the 2007-2013 period;
2. atgādina, ka Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumā par 2006. finanšu gadu ir secināts, ka vismaz 12 % no kopējās summas, kas tika atmaksāta saistībā ar struktūrpolitikas projektiem, nevajadzēja atmaksāt, ka izvēlētajos projektos 44 % atmaksājumu bija kļūdaini un ka ievērojama daļa projektu neatbilda noteikumiem;
2. recalls that in its Annual Report concerning the financial year 2006, the European Court of Auditors found that at least 12% of the total amount reimbursed to Structural Policies projects should not have been reimbursed, that 44% of the reimbursements in the sample were affected by errors and that a significant percentage projects were subject to compliance errors;
3. uzsver, ka Eiropas Revīzijas palāta minētajā ziņojumā raksturo dalībvalstu kontroles sistēmas kā kopumā neefektīvas vai tikai daļēji efektīvas;
3. stresses that in the same report, the European Court of Auditors described the control systems in the Member States as generally ineffective or only moderately effective;
4. tāpēc atzinīgi vērtē centienus pašreizējā 2007.–2013. gada plānošanas periodā sasniegt struktūrfondu un Kohēzijas fonda mērķus saistībā ar pārvaldības un partnerības principu
4. welcomes therefore the effort to pursue the objectives of the structural and cohesion funds during the current 2007-2013 programming period in the framework of governance and the partnership principle
Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 11. pantā, OV L 210, 31.07.2006., 25. lpp. ;
As defined in Article 11, Council Regulation (EC) 1083/2006, OJ L 210, 31.07.2006, p.25. ;
5. prasa dalībvalstu revīzijas palātām spēcīgāk iesaistīties kontroles sistēmās, lai nodrošinātu fondu līdzekļu atbilstīgu izmantojumu, kā arī uzņemties sev piekrītošo atbildību un ieņemt aktīvāku nostāju;
5. calls for the national courts of auditors both to play a stronger role in the control mechanisms, to ensure that funds are appropriately spent, and to accept their responsibilities and play a more active part;
6. aicina dalībvalstis paredzēt projektu virzītājiem, vadošajām iestādēm un maksātājiestādēm, kā arī revīzijas struktūrām konsultācijas un apmācību, lai nodrošinātu, ka visi iesaistītie dalībnieki ir informēti par Kopienas reglamentējošiem noteikumiem un tos attiecīgi piemēro;
6. calls for the provision of guidance and training by the Member States for the project promoters and the managing and paying authorities as well as for the audit bodies to ensure that all actors are well aware of and properly implement Community regulation requirements;
7. atzinīgi vērtē dalībvalstu gada kopsavilkumus kā pirmo soli ceļā uz valstu pārvaldības deklarācijām; tomēr mudina Komisiju ierosināt, lai attiecībā uz struktūrpolitiku tiktu pieņemtas tādas pašas prasības, pamatnostādnes un vadošie norādījumi kā attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku;
7. welcomes the annual summaries of Member States as a first step towards National Management Declarations; urges however the Commission to propose the adoption of the same requirements, guidelines and guidance notes for Structural Policies as for the Common Agricultural Policy;
8. pauž nožēlu, ka projektu īstenošanas noteikumi atkal tika pieņemti visai novēloti, un aicina atbildīgās vadošās iestādes, maksātājiestādes un kontroles iestādes paredzēt un ieviest noteikumus, kas vienkāršotu administratīvo vadību (piemēram, vairāk izmantojot vienotas likmes maksājumus).
8. regrets the fact that the implementing provisions for the projects were once again adopted very late and calls on the responsible managing authorities, and payment and control authorities to provide for and implement rules designed to simplify administration (e.g. by making more use of flat-rate payments).
Transporta un tūrisma komitejaS ATZINUMS....................................................11
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................10
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................15
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................14
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Parlamentam par sekām pašnodarbināto autovadītāju izslēgšanai no jomas, kurā darbojas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi ( COM(2007)0266 ),
– having regard to the report from the Commission to the Council and the European Parliament on the consequences of the exclusion of self-employed drivers from the scope of Directive 2002/15/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities ( COM(2007)0266 ),
– ņemot vērā Komisijas 23. ziņojumu par to, kā 2003.–2004. gadā īstenota Regula (EEK) Nr. 3820/85 par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu ( COM(2007)0622 ),
- having regard to the 23rd report of the Commission on the implementation in 2003-2004 of Regulation (EEC) No 3820/85 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport ( COM(2007)0622 ),
- ņemot vērā Padomes 1985. gada 20. decembra Regulu (EEK) Nr. 3820/85 par dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz autotransportu
- having regard to Council Regulation (EEC) No 3820/85 of 20 December 1985 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvu 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi
- having regard to Directive 2002/15/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities
OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp. ,
OJ L 80, 23.3.2002, p.35. ,
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85
- having regard to Regulation (EC) No 561/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport and amending Council Regulations (EEC) No 3821/85 and (EC) No 2135/98 and repealing Council Regulation (EEC) No 3820/85
- ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu Nr. 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu
- having regard to Directive 2006/22/EC of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on minimum conditions for the implementation of Council Regulations (EEC) No 3820/85 and (EEC) No 3821/85 concerning social legislation relating to road transport activities and repealing Council Directive 88/599/EEC
- ņemot vērā Eiropas Kopienu tiesas 2004. gada 24. septembra spriedumu apvienotajās lietās C-184/02 un C-223/02 Spānijas Karaliste un Somijas Republika pret Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi
- having regard to the judgment of 24 September 2004 in Joined Cases C-184/02 and C-223/02 K ingdom of Spain and Republic of Finland v European Parliament and Council of the European Union
- ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Padomē un Parlamentā „Eiropu kustībā – mūsu kontinenta ilglaicīga mobilitāte - Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Baltās grāmatas par transporta politiku vidusposma pārskats”
- having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament entitled Keep Europe moving – sustainable mobility for our continent – mid-term review of the European Commission’s 2001 transport White Paper
- ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2007. gada 21. un 29. jūnija vēstules Komisijas loceklim Vladimir Spidla un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot , kā arī Jacques Barrot 2007. gada 3. oktobra atbildes vēstuli,
- having regard to the letters of 21 June 2007 and 29 June 2007 from the Chairman of the Committee on Employment and Social Affairs to Commissioner Vladimir Spidla and Vice-President Jacques Barrot and the reply from Vice-President Barrot of 3 October 2007,
- ņemot vērā Eiropas Fonda dzīves un darba apstākļu uzlabošanai ziņojumu „Direktīvas par darba laiku ietekme uz kolektīvām sarunām autotransporta nozarē”
- having regard to the report of the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions entitled Impact of the working time directive on collective bargaining in the road transport sector
- ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu ( A6-0357/2008 ),
- having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A6-0357/2008 ),
A. tā kā dažas dalībvalstis informāciju, kas atbilstoši Regulai (EEK) Nr. 3820/85 tiek prasīta par kontroles un īstenošanas darbību 2003.–2004. gadā, neiesniedza noteiktajā termiņā un tādēļ Komisijas ziņojums ( COM(2007)0622 ) par to, kā šajā laikā īstenota minētā regula, tika iesniegts ar pusotra gada nokavēšanos;
A. whereas some Member States failed to supply within the time limits the information on inspection and enforcement activities in 2003-2004 required under Council Regulation (EEC) No 3820/85, with the result that the Commission’s report on the implementation of that Regulation during the period in question ( COM(2007)0622 )) was submitted one and a half years late,
B. tā kā vidējais reģistrēto pārkāpumu skaits saglabājas stabils, tomēr dažās dalībvalstīs reģistrēto pārkāpumu kopskaits ir ievērojami pieaudzis, turklāt pārkāpumu skaits attiecībā uz pārtraukuma un atpūtas laikposmiem kopumā ir palielinājies, bet attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku — samazinājies;
B. whereas the average number of contraventions detected has remained stable, although the total number of contraventions reported in some Member States rose considerably, with breaches of the rules on breaks and rest periods tending to increase while breaches of the rules on driving times fell,
C. tā kā nākamajā divgadu ziņojumā pirmoreiz jābūt datiem par to, kā tiek īstenota Direktīva 2002/15/EK;
C. whereas the next biennial report will have to include, for the first time, information on the implementation of Directive 2002/15/EC,
D. tā kā vispārēju interešu labā ir pareizi jāpiemēro noteikumi par darba laiku un transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laikposmiem gan autotransporta apkalpes locekļiem, gan pašnodarbinātiem autovadītājiem;
D. whereas it is in the general interest that the rules on working time, driving times and rest periods for both mobile workers and self-employed drivers should be properly applied,
E. tā kā Direktīvas 2002/15/EK mērķis ir noteikt obligāto prasību minimumu attiecībā uz darba laika organizēšanu, lai labāk aizsargātu to personu drošību un veselību, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, uzlabot drošību uz autoceļiem un tuvināt konkurences nosacījumus;
E. whereas the aim of Directive 2002/15/EC is to establish minimum requirements in relation to the organisation of working time in order to improve the health and safety protection of persons performing mobile road transport activities, to improve road safety and to align conditions of competition,
F. tā kā Direktīva 2002/15/EK stājās spēkā 2002. gada 23. martā un dalībvalstu rīcībā bija trīs gadi līdz 2005. gada 23. martam, lai ieviestu šīs direktīvas nosacījumus, un tā kā vairākumam dalībvalstu vēl nav izdevies transponēt direktīvu paredzētajā trīs gadu pārejas periodā;
F. whereas Directive 2002/15/EC came into force on 23 March 2002 and gave Member States three years, until 23 March 2005, to implement its provisions, and yet most Member States failed to transpose the Directive during that three-year transitional period,
G. tā kā divus gadus pēc perioda, kas bija noteikts kā pārejas periods Direktīvas 2002/15/EK transponēšanai, vēl arvien ir dalībvalstis, kuras nav transponējušas visus šīs direktīvas nosacījumus;
G. whereas, two years after the end of the transitional period for the transposition of Directive 2002/15/EC, some Member States still have not transposed all of its provisions,
H. tā kā pašnodarbināti autovadītāji vismaz līdz 2009. gada 23. martam ir izslēgti no Direktīvas 2002/15/EK darbības jomas;
H. whereas self-employed drivers are excluded from the scope of Directive 2002/15/EC until at least 23 March 2009,
I. tā kā Komisija savā ziņojumā par sekām pašnodarbināto autovadītāju izslēgšanai no jomas, kurā darbojas 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK, izklāsta gan pašnodarbinātu autovadītāju iekļaušanas, gan izslēgšanas priekšrocības un trūkumus, neizdarot gala secinājumus;
I. whereas the Commission report on the consequences of excluding self-employed drivers from the scope of Directive 2002/15/EC sets out the advantages and disadvantages of both including and excluding self-employed drivers, but without reaching any final conclusions,
J. tā kā Parlaments ir vairākkārt paudis savu nostāju, nosakot, ka ir nepieciešams novērst pretlikumīgu praksi šajā nozarē, ka daudzus darba ņēmējus kļūdaini pieskaita pašnodarbināto autovadītāju kategorijai;
J. whereas Parliament has on various occasions pointed to the importance of addressing the industry malpractice of classifying many employees falsely as self-employed drivers,
K. tā kā ir nepieciešams izvairīties no atšķirībām starp dalībvalstīm un veicināt lojālu konkurenci autotransporta jomā, iekļaujot tajā pašnodarbinātus autovadītājus;
K. whereas it is important to eliminate disparities between the Member States and to help to ensure fair competition in the road transport sector by including self-employed drivers,
L. tā kā attiecībā uz Regulas (EEK) Nr. 3820/1985 darbības jomu ir svarīgi saglabāt konsekvenci transportlīdzekļu vadīšanas un atpūtas laikposmu noteikumos, neradot atšķirības starp autovadītājiem;
L. whereas it is important for the scope of Regulation (EEC) No 3820/85 to remain consistent with regard to the length of driving time and rest periods, with no distinction between drivers,
M. tā kā darbalaika ierobežošanai autotransporta jomā ir daudz plašāka pozitīva ietekme uz satiksmes drošību, ja tajā tiek iekļauti pašnodarbināti autovadītāji;
M. whereas restricting working time in the road transport sector will have much greater benefits in terms of road safety if self-employed drivers are included,
N. tā kā pašnodarbinātu autovadītāju iekļaušana nekādā ziņā nesamazina viņu spējas un nepieciešamību veikt administratīvus pienākumus vai vadīt uzņēmumu, jo saskaņā ar Direktīvas 2002/15/EK mērķiem darba laiks ir ierobežots vienīgi attiecībā tieši uz darbībām autotransporta jomā;
N. whereas the inclusion of self-employed drivers will not detract from their capacity or the need to perform administrative or managerial duties for their company, since, for the purposes of Directive 2002/15/EC, working time is confined to activities related directly to road transport,