natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā, nepārsniedzot tās atlīdzības augšējo robežu, kāda ir noteikta par ekspertu uzklausīšanu.
Travel and accommodation expenses of other persons who appear before a committee of inquiry shall be reimbursed by the European Parliament in accordance with the ceilings fixed for hearings of experts.
Ar šo atceļ Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK.
Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC is hereby repealed.
To piemēro…
It shall apply ...
* OV: lūdzu, ievietojiet datumu — divpadsmit mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā. *
* OJ: Please insert the date: twelve months after the entry into force of this Regulation. * .
Šī regula ir saistoša pilnībā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
„Patiesība ir bulta, un tie vārti ir šauri…kuriem iet cauri.”
"Truth is an arrow and the gate is narrow...that it passes through."
Izmeklēšanas tiesības ir viena no svarīgām Parlamenta izmeklēšanas uzraudzības pilnvarām.
The right of inquiry is an important feature of the Parliament's supervisory powers.
Faktiski tas nozīmē iespēju uzraudzīt pagātni — kā spēkā esošais tiesību aktu kopums ir bijis piemērots?
Indeed, it ultimately provides the opportunity to supervise the past: in which way was the existing body of law implemented?
Šīs tiesības demokrātiskie parlamenti izmanto daudzos dažādos visā pasaulē.
This right is exercised in many different ways by democratic parliaments throughout the world.
Lielākajā daļā ES dalībvalstu izmeklēšanas komiteju izveidi paredz un reglamentē konstitūcijā, likumā vai dekrētā.
In the majority of the EU Member States the setting up of committees of inquiry is envisaged and regulated by the constitution, by law or by decree.
Salīdzinot daudzās dalībvalstīs izveidotu izmeklēšanas komiteju dažādos veidus, var secināt ievērojamas atšķirības attiecībā uz to izveides mehānismiem, darbību un pilnvarām
A comparison of the different types of committee of inquiry existing within different Member States shows up fairly significant differences regarding their set up mechanisms, functioning and powers
Papildus tam vēl var konstatēt, ka atšķiras biežums, ar kādu izmeklēšanas komitejas tiek izveidotas.
In addition, differences can also be noted in relation to the frequency with which committees of inquiry are set up.
Eiropas Parlamenta tiesības izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu „pārkāpumus vai administratīvas kļūmes, kas pieļautas, īstenojot Kopienas tiesību aktus” tika noteiktas primāro tiesību aktu līmenī Māstrihtas līgumā.
The European Parliament's right to set up temporary committees of inquiry to investigate "alleged contraventions or maladministration in the implementation of Community law" was elevated to primary law by the Maastricht Treaty.
Līgumā netika minētas īpašas Eiropas Parlamenta komitejai paredzētas pilnvaras, tādējādi sīki izstrādātu noteikumu formulēšana bija atstāta turpmākā iestāžu nolīguma sagatavotāju ziņā.
The Treaty did not provide information on specific powers granted to EP committees of inquiry, leaving instead the definition of any detailed provision to a future inter-institutional agreement.
Parlaments uzreiz ķērās pie šāda nolīguma izstrādes, un tikai pēc tam, kad bija notikušas ilgas pārrunas un uzrakstīti divi ziņojumi
The Parliament immediately started to prepare such an agreement, and only after long negotiations and the production of two reports
A3-0302/92 un A4-0003/95 . , 1995. gadā tika pieņemts iestāžu lēmums par sīki izstrādātiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu
A3-0302/92 and A4-0003/95 . an inter-institutional decision on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry was adopted in 1995
Lēmums 95/167/EK, Euratom, EOTK. .
Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC. .
Parlaments savas tiesības ir izmantojis visai piesardzīgi.
The Parliament has used its right quite prudently.
Kopš 1995. gada ir izveidotas tikai trīs izmeklēšanas komitejas:
Since 1995 only three committees of inquiry have been set up:
– TRANSIT — Kopienas tranzīta režīma izmeklēšana;
- TRANSIT - of Inquiry into the Community Transit Regime,
– ESB 1 — govju sūkļveida encefalopātijas izmeklēšana;
- ESB1 - of Inquiry into BSE (bovine spongiform encephalopathy),
– EQUI — Equitable life Assurance Society krīzes izmeklēšana.
- EQUI - of Inquiry into the crisis of the Equitable Life Assurance Society.
Savās sēdēs EQUI komiteja drīz vien atklāja izmeklēšanas komitejai piešķirto pilnvaru nepilnīgo raksturu, kas beigu beigās izrādījās neatbilstošs Eiropas Parlamenta politiskajam statusam, vajadzībām un kompetencei.
During its sessions, the EQUI committee soon discovered the limited powers granted to committees of inquiry, which ultimately appeared to be not in line with the political stature, needs and competences of the European Parliament.
Šajā sakarībā EQUI komiteja norādīja, ka:
In this regard the EQUI committee noted in its report that:
Komitejas pilnvaru apjoms ir mazs, izņemot attiecībā uz Komisiju — komiteja nav tiesīga uzaicināt lieciniekus, nav nekādu seku, zaudējumu vai soda, ja potenciālais liecinieks atsakās sadarboties ar izmeklēšanas veicējiem, un nav sankciju par viltus liecināšanu vai par atteikšanos ierasties vai sniegt liecību komitejā.
Except with regard to the European Commission, the committee has very little power: it cannot summon witnesses, there are no consequences, cost or penalty if a possible witness refuses to cooperate with the inquiry, and there are no sanctions for giving false testimony or for refusing to attend or to give evidence before the committee.
Komitejai nav nekādu izmeklēšanas pilnvaru, kādas ir tiesām, attiecībā uz valstu pārvaldes iestādēm vai gadījumos, kad pārvaldes vai privāta struktūra atsakās komitejai sniegt dokumentus.
The committee has no investigative powers similar to the Courts in connection with national administrations or when an administrative or private body refuses to deliver documentation to the committee.
Komitejai, veicot izmeklēšanu, nav arī tiesību vērsties valsts tiesā pēc palīdzības
Neither does it have the possibility to ask a national Court for assistance in the course of its investigation
Šīs EQUI komitejas konstatētās problēmas bija tās pašas, ko pirms tam atklāja 1995. gadā iestāžu sarunu laikā.
These problems, highlighted by the EQUI committee, were in fact the same controversial points previously emerged during the inter-institutional negotiations in 1995.
Pamatojoties uz to, Eiropas Parlaments 2007. gada 19. jūnijā
On this basis, the European Parliament produced in 19 June 2007
P6_TA(2007)0264 . pieņēma rekomendāciju, kurā Priekšsēdētāju konferencei tika izteikts aicinājums izpildīt ieteikumus, kas jau ir minēti EQUI komitejas ziņojumā — galvenokārt saistībā ar turpmāko izmeklēšanas komiteju reformu.
P6_TA(2007)0264 . a recommendation calling the Conference of Presidents to enact those recommendations already contained within the EQUI Committee's report, mainly related to the future reform of inquiry committees.
Kāpēc šī reforma ir jāsāk tagad?
Why start this reform now?
Lisabonas līgums izmainīja Savienības institucionālo līdzsvaru un nostiprināja Parlamenta politisko statusu.
The Treaty of Lisbon modified the institutional balance of the Union and strengthened the political stature of Parliament.
Līguma par Eiropas Savienību 14. pantā ir konkrēti noteikts, ka Parlaments veic politiskās kontroles funkciju.
Article 14 TEU expressly sets out that Parliament exercises political control.
Līgumā ir arī mainīta procedūra, ar kuru paredz noteikumus, ar kuriem reglamentē izmeklēšanas tiesību izmantošanu.
The Treaty also changed the procedure for determining the provisions governing the exercise of the right of inquiry.
Līguma 226. pantā ir noteikts: “ Eiropas Parlaments, pieņemot regulas pēc savas iniciatīvas saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru un pēc tam, kad saņemta Padomes un Komisijas piekrišana, paredz noteikumus.. .”
Article 226 says that: " The detailed provisions.....shall be determined by the European Parliament, acting by means of regulations on its own initiative in accordance with a special legislative procedure, after obtaining the consent of the Council and the Commission".
Kaut arī pagātnē tas bija kopīgs trīs galveno Eiropas iestāžu pieņemts lēmums, Lisabonas līgumā ierosināšanas tiesības ir paredzētas tieši Parlamentam.
Whereas in the past it was a shared decision between the three main European institutions, the treaty of Lisbon explicitly gives the right of initiative to the Parliament.
Neskatoties uz to, Parlamentam ir jāsaņem oficiāla Padomes un Komisijas piekrišana.
Nevertheless, the Parliament still has to obtain formal consent from the Council and from the Commission.
Vēl viens iemesls šo pārskatīšanu sākt patlaban ir tas, ka Ombuda statūtu
Another reason to start this revision now is that the latest amendments to the Ombudsman's Statute
Nolūkā uzlabot turpmāko izmeklēšanas komiteju darbību un efektivitāti Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. jūnija rekomendācijā, ko pieņēma, pamatojoties uz EQUI komitejas ziņojumu, jau tika paredzēta šādu komitejas darbību reglamentējošu noteikumu grozīšana.
Aiming at improving the functioning and effectiveness of future committees of inquiry, the European Parliament's recommendation of 19 June 2007, based on the report of the EQUI Committee, already envisaged a reform of the rules governing such committees.
Saskaņā ar komitejas pētījumu par stāvokli 12 dalībvalstīs un Šveicē valstu parlamentiem ir daudz lielākas iespējas veikt izmeklēšanu nekā Eiropas Parlamentam.
According to the study made by the committee on the situation in 12 Member States and Switzerland, national parliaments are much better equipped for undertaking inquiries than the EP.
Pēc tam Politikas direktorāts pārskatu atjaunināja un iekļāva tajā arī valstis, kas netika ietvertas iepriekšējā pārskatā.
Subsequently, the Policy Department updated the survey and extended it to those Member States that were not included in the former survey.
Iegūtie rezultāti liecina, ka dalībvalstu lielākajai daļai ir konstitucionāla sistēma, kurās ir paredzētas izmeklēšanas komitejas.
The results show that the majority of Member States have a constitutional system that provides for inquiry committees.
Vairākumā dalībvalstu šo komiteju izmeklēšanas pilnvaru apjoms ir līdzīgs tam, kāds ir noteikts šo valstu tiesām, kaut arī tas ir mazāks.
In most of the Member States these committees have investigative powers similar to those of proper courts, even if to a lesser extent.
Lielākajā daļā dalībvalstu, kurās izmeklēšanas komiteju izveide ir paredzēta tiesību aktos, ir arī liecinieku uzaicinājuma iespēja liecību sniegšanas nolūkā.
In most Member States which have a legal basis for inquiry committees there is also the possibility for them to summon witnesses to give evidence.
Uzaicinājuma neievērošanas gadījumā soda mēri dažādās valstīs ir atšķirīgi.
In case of non-compliance, sanctions vary from country to country.
Salīdzinājumā ar šīm normām, Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejas pašlaik reglamentējošo noteikumu kopums ir daudz ierobežojošāks, it īpaši attiecībā uz liecinieku uzaicināšanu un to personu sodīšanu, kas atsakās sadarboties.
Compared to these provisions, the present set of rules concerning inquiry committees in the European Parliament are much more restrictive, in particular concerning the summoning of witnesses and sanctions for those refusing to cooperate.
Tā kā Līgumā Parlamentam ir paredzētas iniciatīvas tiesības, izmantotā procedūra ir noteikta Reglamenta 41. pantā „Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības”.
Because the Treaty gives the Parliament the right of initiative, the procedure used is the one set out by Rule 41 of the Rules of Procedure "Rights of initiative conferred on Parliament by the Treaties".
Ņemot vērā to, ka procedūra ir mainījusies, Parlaments neveic tikai grozījumus iepriekšējā lēmumā, bet tā vietā var ierosināt jaunu noteikumu pieņemšanu, kā jau tas tika atgādināts iepriekš
Since the procedure has changed, the Parliament does not simply make amendments to the old decision, but can propose instead a new regulation as reminded above
Tehnisks sīkums, taču kuru ir vērts pieminēt — Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā 107.b pantu atcēla ar 2. protokolu, kas bija pievienots Lisabonas līgumam, ar kuru grozīja Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu; tomēr saskaņā ar EAKD līguma 106.a pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pants ir piemērojams arī Eiropas Atomenerģijas kopienai. .
A technical detail, but worth mentioning: Article 107b of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community was repealed by Protocol No 2 annexed to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community; however, by virtue of Article 106a of the EAEC Treaty, Article 226 of the Treaty on the Functioning of the EU is applicable to the European Atomic Energy Community. .
Kādi ir ierosinātie uzlabojumi?
What are the proposed improvements?
Izmeklēšanas komitejām ir jāpiešķir līdzekļi, kas nepieciešami izmeklēšanas uzdevumu veikšanai attiecībā uz Eiropas tiesību pārkāpumiem vai administratīvām kļūmēm.
Committees of inquiry must have the necessary means to carry out their tasks of examining alleged contraventions of Union law or maladministration.
Lai izstrādātu pilnīgi jaunu noteikumu projektu — pirmo reizi šā Parlamenta vēsturē — referents par paraugu ņēma vairākus avotus.
In order to draft a proposal for a new regulation from scratch ― for the first time in the history of this House ― your rapporteur drew inspiration from various sources.
Attiecīgi Eiropas Savienības Tiesas Statūti un Reglaments, it īpaši 24.–30. pants un 47.–53. un 75. pants bija vieni no visnozīmīgākajiem paraugiem.
The Statute and Rules of Procedure of the Court of Justice of the EU, especially Articles 24-30 and Articles 47-53, 75 respectively, was one of the most important sources of inspiration.
Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, un Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom par Ombuda pienākumu izpildi bija vērtīgi piemēri, lai noteiktu izmeklēšanas pilnvaras pārvalstiskā līmenī.
Regulation (EC) No 1073/1999 concerning investigations conducted by OLAF and Decision 94/262/ECSC, EC, Euratom on the Ombudsman's duties gave valuable examples on how to establish powers of inquiry on a supranational level.
Politikas direktorāta izstrādāts dokuments ( Parlamentārās izmeklēšanas komitejas — pārskats ) sniedz kopainu par dažādu valstu parlamentu izmeklēšanas komiteju pilnvarām un procedūrām.
The document by the Policy Department ( Parliamentary Committees of Inquiry: A Survey) gave an overview on the powers and procedures of committees of inquiry in various countries.
Protams, ka tika ņemti vērā arī agrāk saistībā ar Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejām radītie teksti
Naturally, previous texts produced in connection with EP's committees of inquiry were not ignored
Ziņojums par Equitable life Assurance Society krīzi ( A6-0203/2007 ); 1995. gada 21. jūlija ziņojums par Reglamenta 136. panta grozīšanu (A4-0187-95); 1995. gada 12. janvāra ziņojums par sīki izstrādātiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesības ( A4-0003/95 ); 1995. gada 3. janvāra darba dokuments par Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesībām (referents — Alexander Langer ); 1992. gada 14. oktobra ziņojums par parlamentārās izmeklēšanas komitejām ( A3-0302/92 ); 1992. gada 2. jūnija darba dokuments par parlamentārām izmeklēšanas komitejām (referents — François Musso ). .
Report on the Crisis of the Equitable life Assurance Society ( A6-0203/2007 ); Report of 21 July 1995 on amendment of Rule 136 of the Rules of Procedure (A4-0187-95); Report of 12 January 1995 on the detailed provisions governing the EP's right of inquiry ( A4-0003/95 ); Working Document of 3 January 1995 on EP's right of inquiry (Rapporteur: Alexander Langer); Report of 14 October 1992 on parliamentary committees of inquiry ( A3-0302/92 ); Working document of 2 June 1992 on parliamentary committees of inquiry (Rapporteur: François Musso). .
Mūsu Juridiskā dienesta izcilie dokumenti, piezīmes un palīdzība arī veicināja pārdomu procesu.
Excellent documents, notes and contributions from our Legal Service also helped to move forward the reflection.
Visbeidzot, bez šaubām, ka daži vecā lēmuma neapstrīdami un lietderīgi noteikumi tiks iestrādāti arī jaunajā tiesību instrumentā.
Finally, some uncontested and useful provisions contained in the old decision will no doubt survive in the new legal instrument.
Šajā regulas priekšlikumā ir piedāvāta saprotamāka un loģiskāka struktūra salīdzinājumā ar vecajā lēmumā noteikto struktūru.
This proposal for a regulation offers a clearer and more logical structure compared to the one provided by the old decision.
Visnozīmīgākie uzlabojumi ir veikti 3. iedaļā (izmeklēšana).
The most important improvements can be found in Section 3 (Investigation).
Mūsu pārdomu izejas punkts bija uzskats, ka visiem izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem ir jābalstās tikai uz līdzekļiem, kam ir pierādījuma vērtība.
The starting point of our reflection was the belief that all conclusions of an inquiry should be based solely on elements which have evidential value.
Šim nolūkam izmeklēšanas komitejai saskaņā ar savām pilnvarām būtu jāvar veikt visu veidu izmeklēšana, kas ir nepieciešama tās uzdevuma veikšanai, proti, atklāt patiesību par dažiem pagātnes notikumiem, izmantojot pierādījumus par faktiem.
To this end, a committee of inquiry should be able to carry out, within the limits of its mandate, any investigation considered necessary in order to fulfil its task, namely to find out the truth about certain elements of the past with the help of factual evidence.
Tāpēc saskaņā ar noteikumu ierosināto projektu komiteja varētu veikt visas izmeklēšanas darbības, sīki izstrādājot noteikumus par vissvarīgākajām izmeklēšanas darbībām, proti, izmeklēšanu uz vietas, dokumentu pieprasīšanu, Savienības un dalībvalstu ierēdņu un pārējo darbinieku noklausīšanos, liecinieku uzaicināšanu un ekspertīzes pieprasījumu.
Therefore, according to the draft regulation proposed, the committee could carry out any type of investigation, with detailed provisions for the most important ones, i.e. to conduct on-the-spot investigations, to request documents, to hear officials and other servants of the Union and Member States, to summon witnesses and to request an expert's report.
Izmeklēšanas komitejām vajadzētu būt nodrošinātām iespējām iepazīties ar visiem dokumentiem — administratīviem un citiem — un ar visu veidu informāciju, kas varētu veicināt to darbu.
Committees of inquiry should have access to all documents ― administrative or otherwise ― and to any information which may facilitate their work.
Tām vajadzētu būt tiesībām šādu informāciju iegūt gan no Savienības un dalībvalstu struktūrām, gan no fiziskām vai juridiskām personām.
They should be able to obtain such information both from Union and national bodies and from natural or legal persons.
Tomēr šīs pilnvaras būtu jāizmanto tikai tajos gadījumos, kad pieprasītā informācija vai dokuments ir saistīti ar attiecīgās izmeklēšanas komitejas uzdevumu.
Nevertheless, this power should be used only in those cases where there is a link between the piece of information or document requested and the task of the committee of inquiry in question.
Līdzīgā veidā — izmeklēšanas komitejai vajadzētu būt tiesībām pie sevis uzaicināt ikvienu (Savienības vai dalībvalsts ierēdni, tehnisko ekspertu, informācijas sniedzēju par juridisko personu u. c.), kuru liecības vai zināšanas tiek uzskatītas par vajadzīgām konkrētā gadījuma labākas izmeklēšanas nodrošināšanai.
On the same basis, committees of inquiry should be able to summon before them any person (Union or national officials, technical experts, spokespersons for legal persons, etc.) whose evidence or expertise is deemed necessary to better investigate the case in question.
Lai sasniegtu minētos mērķus, noteikumu projektā ir paredzēts nepārprotams pienākums komitejai ļaut iepazīties ar visiem tās pieprasītajiem dokumentiem un ierasties kā lieciniekam liecību sniegšanai.
In order to achieve the above aims, the draft regulation establishes a direct obligation to make available the documents requested by the committee and to appear and to testify as a witness.
Tomēr sākotnējā lēmumā paredzēto procedūru varētu saglabāt — augstākstāvošas ES vai dalībvalstu amatpersonas var iecelt ierēdņus un pārējos darbiniekus, kas piedalās izmeklēšanas procesā.
However, a procedure contained in the original decision could be maintained: officials and other servants of the EU or Member States can be designated by their hierarchy to take part in the proceedings.
Šajā gadījumā nav grūti iedomāties, ka viņi praktiski darbosies saskaņā ar rīkojumiem.
In that case it is not unrealistic to imagine that they would practically act under instructions.
Tomēr, ja komiteju neapmierina saskaņā ar šo procedūru iesniegtie dokumenti vai dotie paskaidrojumi, tā var izmantot savas jaunās un spēcīgākās pilnvaras, proti, šīs personas kā lieciniekus uzaicināt ierasties personiski.
However, if not satisfied with the documents or statements submitted according to this procedure, the committee could use its new, stronger powers ― namely to summon those persons directly as witnesses.
Tādējādi agrākā kārtība (pamatojās uz labo gribu un ES iestāžu un dalībvalstu lojālo sadarbību) nav atcelta, taču iespējamība, ka komiteja var izmantot savas jaunās, papildu pilnvaras varētu likt „būt saprātīgām” tām ES iestādēm vai dalībvalstīm, attiecībā uz kurām izmeklēšana tiek veikta.
Thus the old modality (which is based on the good will and loyal cooperation of EU institutions and Member States) is not abolished, but the threat by the committee of using its new enhanced powers could mean the "beginning of wisdom" for those EU institutions or Member States under investigation.
Ļoti svarīgs šajā jaunajā tiesiskajā kartībā paredzēts uzlabojums ir pienākums tiesiski uzaicinātiem lieciniekiem labprātīgi, pilnībā un godīgi atbildēt uz jautājumiem, kurus viņiem uzdod komitejas locekļi.
A very important improvement of this new legal modality would be that duly summoned witnesses will have the obligation to willingly, fully and truthfully answer the questions presented to them by members of the committee.
Tas attieksies arī uz Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.
This would also apply to officials and other servants of the Union.
Viņiem saskaņā ar noteikumiem ir jāpilda izmeklēšanas komitejas uzaicinājumi un jāsniedz liecības.
They are authorised, by virtue of the regulation, to obey the summons by a committee of inquiry and to testify.
Šāds tiesiskais mehānisms, šķiet, ir gana atbilstošs, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlamenta — vienīgās tiešā veidā ievēlētās Savienības iestādes — politiskā kontrole pamatos ir stingra, iedarbīga un saskanīga ar Eiropas iedzīvotāju priekšstatiem par demokrātisko pārskatatbildību un labu pārvaldību.
This legal setting appears appropriate enough to ensure that the political control exercised by the European Parliament ― the only directly elected Union institution ― is ultimately serious, efficient and in line with the European citizens' expectations of democratic accountability and good governance.
Citiem vārdiem — par šo pienākumu neievērošanu būtu jāpiemēro atbilstošs sods.
On the same note, non compliance with these obligations should entail appropriate penalties.