natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jāmēģina izprast un izskaidrot, kādā mērā piedāvātā palīdzība un attīstības programmas ir saistītas ar galvenajiem konflikta un nabadzības cēloņiem.
Efforts should be made to understand and explain how proposed aid relationship and development programmes will relate to the root causes of conflict as well as the root causes of poverty.
Starptautisko institūciju loma (starptautiskās sabiedrības vienotība un konsekvence)
The role of international institutions (coherency and consistency of the International Community)
ANO Miera veidošanas komisija tika izveidota, lai uzlabotu starptautiskās palīdzības sniegšanu un palīdzētu valstīm atgūties pēc konfliktiem.
The UN Peace-building Commission was created with the aim to improve international assistance to help countries emerging from conflict.
Ir jānodrošina politisks atbalsts un atbilstoši resursi šai komisijai, lai tā varētu efektīvi funkcionēt un sasniegt noteiktos mērķus.
This Commission should be provided political support and adequate resources to function effectively and meet its objectives on the ground.
Daudzas starptautiskās struktūras atbalsta nepieciešamību pēc labākas koordinēšanas tādās pēckonflikta vidēs kā Kongo Demokrātiskā Republika, Sjerraleone un Libērija, tomēr, neskatoties uz atsevišķiem uzlabojumiem, to īstenotā prakse bieži vien veicina neatbilstību un konkurenci.
Many international actors promote the need for better coordination in post-conflict environments, such as the Democratic Republic of Congo, Sierra Leone and Liberia, on one hand, but despite some improvements, their practice often promotes incoherence and competition.
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/ DAC ) periodiski sagatavo pārskatus par tās dalībvalstu sniegtās attīstības palīdzības efektivitāti.
The OECD DAC conducts periodic reviews of the effectiveness of its members’ development assistance.
Šo pārskatu kritēriji būtu jāpaplašina, lai atspoguļotu valstu praksi pēckonflikta situācijās.
The criteria for these should be expanded to review their practice in post-conflict contexts.
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (*)
par miera nostiprināšanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijā
on Development perspectives on peace-building and nation-building in post-conflict situations
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women's Rights and Gender Equality calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions into its motion for a resolution:
9. uzsver nepieciešamību nodrošināt to, ka konfliktam beidzoties, sievietes papildina un atsāk izglītību un apmācību; uzskata, ka šajā sakarā nepieciešams valsts izveides laikā aktīvi veicināt izglītības atsākšanu;
Stresses the need for women to resume or further their education and training post-conflict; considers, in this connection, that the resumption of teaching should be actively promoted during nation-building processes;
12. uzsver, ka bērnu – kareivju izmantošanas un meiteņu iesaukšanas armijā, kur tās tiek seksuāli izmantotas, izskaušana saistīta ar cīņu par to sieviešu ikdienas dzīves uzlabošanu, kuras dzīvo reģionos, kur pēc konflikta tiek nostiprināts miers un veidota valsts;
Stresses that action to combat the use of child soldiers and the recruitment of girls into the armed forces and their subsequent subjection to sexual abuse ties in with action to improve the daily lives of women living in regions in which post-conflict peace-building and nation-building are in progress;
par miera nostiprināšanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijā
on development perspectives on peace-building and nation building in post-conflict situations
3. turklāt norāda, ka ir jāveic sociāli un ekonomiski pasākumi, lai mazinātu nabadzību un sekmētu ekonomisko un sociālo attīstību, kuri var radīt apstākļus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no konfliktu atjaunošanās;
Points out also the need to employ social and economic measures aimed at eliminating poverty and fostering economic and social development that can create the environment required to prevent the resurgence of conflict;
6. īpaši uzsver pārrobežu reģionālās sadarbības nozīmi transversālu jautājumu risināšanā un apgabalos, kas pārsniedz politiskās robežas; aicina Komisiju un Padomi izstrādāt reģionālu pieeju situācijas uzlabošanai atsevišķās valstīs;
Highlights the role of transregional cooperation in cross-cutting issues and in areas that transcend political borders; calls on the Commission and the Council to adopt a regional approach to tackling the situation in individual countries;
12. īpaši norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi arī turpmāk veidot EDAP militāro veiktspēju, lai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis varētu sekmīgāk veicināt stabilizācijas un attīstības procesus pēckonflikta sabiedrībās;
Stresses the essential need to continue to develop the military capacity of the ESDP in order for the European Union and its Member States to be better able to contribute to the stabilisation and development of post-conflict societies;
14. norāda, ka iedibināts tiesiskums ir ilgstošas stabilitātes un ekonomiskās attīstības būtisks priekšnoteikums; atbalsta to EDAP operāciju īstenošanu, kuru mērķis ir veicināt tiesiskumu pēckonflikta sabiedrībās (piem., EUPOL Afganistānā, EULEX Kosovā un EUJUST LEX Irākā); norāda, ka ir svarīgi izveidot neatkarīgus kara noziegumu tribunālus, lai novērstu iespēju kara noziedzniekiem palikt nesodītiem un lai veicinātu pēckonflikta samierināšanas procesu;
Points out that the establishment of the rule of law is an essential precondition for lasting stability and economic development; supports the deployment of ESDP operations focussed on fostering the rule of law in post-conflict societies (e.g. EUPOL Afghanistan, EULEX Kosovo and EUJUST LEX in Iraq); points to the importance of the establishment of independent war crimes tribunals to avoid impunity for war criminals and to further the post-conflict reconciliation process;
S113/08, 2008. gada 14. marts. secinājumus, kuros brīdināts, ka klimata pārmaiņas var kļūt par pārmērīgu slogu jau tāpat trauslām un konfliktu šķeltām valstīm un reģioniem, veidojot jaunas migrācijas plūsmas un palielinot drošības risku ES; mudina Komisiju, veicot miera nostiprināšanas pasākumus, ņemt vērā ar klimata pārmaiņām saistītus apsvērumus;
S113/08, 14 March 2008. , presented in March 2008 to the European Council by the High Representative of the EU and the European Commission, warning that climate change threatens to overburden states and regions of the world which are already fragile and conflict-prone, creating new immigration flows and intensifying security risks for the EU; urges the Commission to take climate change considerations into account in its peace-building efforts;
19. uzsver, ka, veidojot piemērotu samierināšanas stratēģiju, ir jāņem vērā sieviešu ieguldījums miera stiprināšanas procesos; sevišķu uzmanību pievērš tam, ka samierināšanas programmās ir jāiekļauj bruņotā konflikta skarto bērnu īpašie apstākļi;
Stresses that a suitable reconciliation strategy needs to take account of the role of women in peace consolidation processes; emphasises that reconciliation programmes must incorporate the specific circumstances of children affected by armed conflict;
par ziņojumu par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību
on the Misleading Directory Companies report
(lūgumraksti Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citi)
(Petitions 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 and others)
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS Error!
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 15
par ziņojumu par uzziņu sabiedrību maldinošo darbību (lūgumraksti Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citi)
on the Misleading Directory Companies report (Petitions 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 and others)
– ņemot vērā lūgumrakstus Nr. 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 un citus,
– having regard to Petitions 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 and others,
– ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas iepriekšējās apspriedes par lūgumrakstu 45/2006 un citiem,
– having regard to previous deliberations of the Committee on Petitions on Petition 45/2006 and others,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (kodificēta versija)
– having regard to Directive 2006/114/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 concerning misleading and comparative advertising (codified version)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 6. oktobra Direktīva 97/55/EK, ar ko groza Direktīvu 84/450/EEK par maldinošu reklāmu, lai tajā iekļautu salīdzinošo reklāmu (OV L 290, 23.10.1997., 18. lpp.). ,
Directive 97/55/EC of the European Parliament and of the Council of 6 October 1997 amending Directive 84/450/EEC concerning misleading advertising so as to include comparative advertising (OJ L 290, 23.10.1997, p.18). ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem („Negodīgas komercprakses direktīva”)
– having regard to Directive 2005/29/EC of the European Parliament and of the Council of 11 May 2005 concerning unfair business-to-consumer commercial practices in the internal market (“Unfair Commercial Practices Directive”)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā („Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā”)
– having regard to Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws (the Regulation on consumer protection cooperation)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvu 98/27/EK par aizliegumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību
– having regard to Directive 98/27/EC of the European Parliament and of the Council of 19 May 1998 on injunctions for the protection of consumers’ interests
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto pētījumu „„Uzņēmumu uzziņu sabiedrību” maldinoša darbība kontekstā ar pašreizējiem un turpmākiem iekšējā tirgus tiesību aktiem, kuru mērķis ir patērētāju un MVU aizsardzība” (IP/A/IMCO/FWC/2006-058/LOT4/C1/SC6),
– having regard to the study entitled “Misleading practices of ‘directory companies’ in the context of current and future internal market legislation aimed at the protection of consumers and SMEs” (IP/A/IMCO/FWC/2006-058/LOT4/C1/SC6), commissioned by its Committee on the Internal Market and Consumer Protection,
– ņemot Lūgumrakstu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu ( A6-0446/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0446/2008 ),
A. tā kā Parlaments ir saņēmis vairāk nekā 400 lūgumrakstus no mazajiem uzņēmumiem (kas atspoguļo tikai nelielu daļu no to skaita), kuri uzskata, ka kļuvuši par uzņēmumu uzziņu sabiedrību veiktas maldinošas reklāmas upuriem un cietuši no psiholoģiskas spriedzes, vainas apziņas, sarežģījumiem un sarūgtinājuma, kā arī cietuši finansiālus zaudējumus;
A. whereas Parliament has received more than 400 petitions from small businesses (reflecting only a fraction of their number) who claim to have fallen victim to misleading advertising by business-directory companies and to have suffered, in consequence, psychological stress, feelings of guilt, embarrassment, frustration and financial loss,
B. tā kā šīs sūdzības atspoguļo plaši izplatīto un saskaņoto maldinošas uzņēmējdarbības praksi, ko izmanto dažas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, kas organizētas pāri robežām un tādējādi veic darbību divās vai vairākās dalībvalstīs, ietekmējot tūkstošiem uzņēmumu Eiropas Savienībā un aiz tās robežām un radot ievērojamu finansiālu ietekmi uzņēmumiem, un tā kā nav administratīva mehānisma vai juridiska instrumenta, kas valstu tiesībaizsardzības iestādēm ļautu veikt efektīvu un iedarbīgu pārrobežu sadarbību;
B. whereas these complaints reflect a widespread and concerted pattern of misleading business practices on the part of certain business-directory companies affecting thousands of businesses that are organised across frontiers and thus involve activity in two or more Member States within the European Union and beyond, with a significant financial impact on such businesses, and whereas there is no administrative mechanism or legal instrument enabling the national law-enforcement agencies to work together across borders efficiently and effectively,
C. tā kā šādu darbību maldinošais raksturs kļūst labāk pamanāms, ja tās notiek elektroniski un izplatīšanā tiek izmantots Internets (skatīt Lūgumrakstu Nr. 0079/2003);
C. whereas the misleading character of these practices becomes more obvious when they are of an electronic nature and are spread using the Internet (see Petition No 0079/2003),
D. tā kā uzņēmējdarbības prakse, par kuru saņemtas sūdzības, parasti sastāv no sazināšanās, ko uzņēmumu uzziņu sabiedrība parasti veic pa pastu, aicinot uzņēmumus aizpildīt vai atjaunot uzņēmuma nosaukumu un kontaktinformāciju, radot maldīgu iespaidu, ka viņu informācija uzziņu krājumā tiks iekļauta bez maksas; tā kā parakstītāji vēlāk atklāj, ka faktiski ir netīšām parakstījuši līgumu, kas parasti uzliek par pienākumu vismaz trīs gadus par iekļaušanu uzņēmumu uzziņu krājumā ik gadus maksāt aptuveni EUR 1000;
D. whereas the business practices complained of typically consist of an approach made, usually by mail, by a business-directory company to businesses inviting them to complete or update their business name and contact details and giving them the false impression that they will be listed in a business directory free of charge; whereas signatories later discover that they have, in fact, unintentionally signed up to a contract, normally binding them for a minimum of three years, to be listed in a business directory at a yearly charge of some EUR 1 000,
E. tā kā šādā praksē lietotās veidlapas parasti ir neviennozīmīgas un grūti saprotamas, radot maldīgu iespaidu par bezmaksas iekļaušanu uzņēmumu uzziņu krājumā, bet faktiski ievilinot uzņēmumus negribētos līgumos par reklāmu uzņēmumu uzziņu krājumos;
E. whereas the forms used in such practices are usually ambiguous and difficult to understand, inducing the erroneous idea of a free listing in a business directory but in fact entrapping businesses into unwanted contracts for advertising in business directories,
F. tā kā ne ES, ne dalībvalstīs nav attiecīgu tiesību aktu par uzņēmumu uzziņu sabiedrībām attiecībās starp uzņēmumiem un tā kā dalībvalstīm ir tiesības ieviest plašākus un tālejošākus tiesību aktus;
F. whereas neither specific EU legislation nor national legislation exists in Member States concerning directory companies in business-to-business relationships, and whereas Member States have a discretion to introduce more comprehensive and far-reaching legislation,
G. tā kā Direktīva 2006/114/EK attiecas arī uz uzņēmumu tiešiem savstarpējiem darījumiem un definē, ka „maldinoša reklāma” nozīmē „jebkuru reklāmu, kas jebkādā veidā, ietverot tās noformējumu, maldina vai var maldināt personas, kurām tā ir adresēta vai kuras tā sasniedz, un kas tās maldinošā rakstura dēļ var ietekmēt šo personu saimniecisko rīcību vai kas šo iemeslu dēļ aizskar vai var aizskart konkurentu”; tā kā tomēr atšķirīgas interpretācijas par to, kas ir „maldinošs”, šķiet ir būtisks praktisks šķērslis, lai apkarotu uzņēmumu uzziņu sabiedrību šādu praksi attiecībās starp uzņēmumiem;
G. whereas Directive 2006/114/EC also applies to business-to-business transactions and defines “misleading advertising” as “any advertising which in any way, including its presentation, deceives or is likely to deceive the persons to whom it is addressed or whom it reaches and which, by reason of its deceptive nature, is likely to affect their economic behaviour or which, for those reasons, injures or is likely to injure a competitor”; whereas, however, different interpretations of what is “misleading” seem to be a major practical impediment in combating such practices of directory companies in business-to-business relationships,
H. tā kā Direktīva 2005/29/EK aizliedz šādu praksi: „Ja reklāmas materiālā iekļauj faktūrrēķinu vai līdzīgu dokumentu, kas prasa samaksu, radot patērētājam iespaidu, ka viņš jau ir pasūtījis reklamēto produktu, bet tā nav”; tā kā tomēr šī direktīva neattiecas uz maldinošu komercpraksi, uzņēmumiem veicot tiešus savstarpējus darījumus, un tāpēc minēto direktīvu tās pašreizējā redakcijā nevar izmantot, lai palīdzētu lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā tomēr šī direktīva neaizliedz ieviest pret negodīgu komercpraksi vērstu valsts tiesību normu sistēmu, kas ir vienādi piemērojama visos apstākļos patērētājiem un uzņēmumiem;
H. whereas Directive 2005/29/EC prohibits the practice of “including in marketing material an invoice or similar document seeking payment which gives the consumer the impression that he has already ordered the marketed product when he has not”; whereas, however, that Directive does not apply to business-to-business misleading practices and therefore, in its current form, cannot be relied upon to help the petitioners; whereas, however, that Directive does not preclude a system of national rules on unfair commercial practices that is equally applicable under all circumstances to consumers and enterprises,
I. tā kā Direktīva 2005/29/EK neaizliedz dalībvalstīm paplašināt tās piemērošanu valsts tiesību aktos, attiecinot arī uz uzņēmumiem; tā kā tas tomēr noved pie atšķirīga līmeņa aizsardzības uzņēmumiem, kas dažādās dalībvalstīs kļuvuši par uzņēmumu uzziņu sabiedrību maldinošas darbības upuriem;
I. whereas Directive 2005/29/EC does not preclude Member States from extending its application also to businesses through national law, whereas, however, this leads to differing levels of protection for businesses which are victims of misleading practices by business-directory companies in different Member States,
J. tā kā Regula (EK) Nr. 2006/2004 nosaka, ka „Kopienā izdarīts pārkāpums” ir „jebkura darbība vai bezdarbība, kas ir pretrunā patērētāju interešu aizsardzības aktiem .. un kas kaitē vai var kaitēt tādu patērētāju kopējām interesēm, kuri dzīvo dalībvalstī vai dalībvalstīs, kas nav tā pati dalībvalsts, kurā sākusies vai notikusi attiecīgā darbība vai bezdarbība, kurā uzņēmējdarbību veic atbildīgais pārdevējs vai piegādātājs vai kurā atrodas pierādījumi vai aktīvi, kas attiecas uz šādu darbību vai bezdarbību”; tā kā tomēr šī direktīva neattiecas uz maldinošu komercpraksi darījumos starp uzņēmumiem, tāpēc arī šo direktīvu pašreizējā redakcijā nevar izmantot, lai palīdzētu lūgumrakstu iesniedzējiem;
J. whereas Regulation (EC) No 2006/2004 defines “intra-Community infringement” as “any act or omission contrary to the laws that protect consumers’ interests … that harms, or is likely to harm, the collective interests of consumers residing in a Member State or Member States other than the Member State where the act or omission originated or took place; or where the responsible seller or supplier is established; or where evidence or assets pertaining to the act or omission are to be found”; whereas, however, that Directive does not apply to business-to-business misleading practices and therefore, in its current form, cannot be relied upon either to help the petitioners,
K. tā kā lielākā daļa lūgumrakstu iesniedzēju nosauc uzņēmumu uzziņu krājumu, kas pazīstams kā „ European City Guide ” (tā darbība ir izskatīta gan tiesā, gan administratīvā kārtībā), bet ir minētas arī citas uzņēmumu uzziņu sabiedrības, piemēram, „ Construct Data Verlag ”, „ Deutscher Adressdienst GmbH ” un „ NovaChannel ”; tā kā citu uzņēmumu uzziņu sabiedrību uzņēmējdarbības prakse tomēr ir leģitīma;
K. whereas most petitioners name the business directory known as “European City Guide” (the activities of which directory have been the subject of legal and administrative action), but other business-directory companies such as “Construct Data Verlag”, “Deutscher Adressdienst GmbH” and “NovaChannel” are also mentioned; whereas, however, other business-directory companies engage in legitimate business practices,
L. tā kā šīs maldinošās uzņēmējdarbības prakses mērķauditorija pārsvarā ir mazie uzņēmumi, bet tā attiecas arī uz pašnodarbinātajiem un pat bezpeļņas struktūrām, tādām kā nevalstiskās organizācijas, labdarības organizācijas, skolas, bibliotēkas un vietējie sabiedriskie klubi, piemēram, grupu klubi;
L. whereas the targets of these misleading business practices are, in the main, small businesses but also include professionals and even non-profit making entities such as non-governmental organisations, charities, schools and libraries and local social clubs such as band clubs,
M. tā kā uzņēmumu uzziņu sabiedrības bieži vien ir dibinātas vienā dalībvalstī, bet cietušie atrodas citā, apgrūtinot cietušajiem iespējas lūgt aizsardzību no valsts iestādēm, jo dalībvalstīs ir atšķirīgas interpretācijas par to, kas jāuzskata par maldinošu; tā kā cietušie bieži vien nesaņem palīdzību no valsts tiesību sistēmām un patērētāju aizsardzības iestādēm, jo viņiem paskaidro, ka likuma mērķis ir aizsargāt patērētājus, nevis uzņēmumus; tā kā mazajiem uzņēmumiem, kas ir lielākā daļa cietušo, bieži trūkst resursu, lai meklētu efektīvu aizsardzību tiesās, un tā kā uzņēmumu uzziņu krājumu pašregulācijas mehānismi nerada būtisku ietekmi, jo tos neievēro tie, kas nodarbojas ar maldinošu reklāmu;
M. whereas the business-directory companies are often established in a Member State other than the victim's, making it difficult for victims to turn to national authorities for protection due to the existence of different interpretations in Member States of what is considered misleading; whereas victims also often find no redress from national legislative frameworks and consumer protection authorities because they are told that the law is intended to protect consumers and not businesses; whereas, being small businesses, most victims often lack the resources to pursue an effective remedy through litigation, and whereas self-regulatory mechanisms for directories are of little relevance as they are disregarded by those that engage in misleading advertising,
N. tā kā šādas prakses upurus uzņēmumu uzziņu sabiedrības vai pat to piesaistītās parādu piedziņas aģentūras stingri piespiež maksāt; tā kā cietušie sūdzas, ka šādas pieejas rezultātā jūtas satraukti un apdraudēti, un galu galā daudzi negribīgi samaksā, lai izvairītos no turpmākas uzmācības;
N. whereas victims of these practices are rigorously pursued to pay up by the business-directory companies themselves or even by debt-collection agencies engaged by them; whereas victims complain that they feel distressed and threatened by these approaches and many of them often end up paying unwillingly in order to avoid further harassment,
O. tā kā cietušie, kuri atsakās maksāt, reti tiek iesūdzēti tiesā, lai gan ir daži izņēmumi;
O. whereas victims who refuse to pay have – with a few exceptions – seldom been pursued in court,