natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija lūdz tehniskās pārbaudes komitejas palīdzību 4. panta 3. punktā minēto vadlīniju sagatavošanā, norādot, kā kompetentās iestādes var efektīvi izmantot kritērijus atbilstoši labākajām pieejamajām metodēm.
The Commission shall seek the assistance of the technical review committee to produce the guidelines , provided for in Article 4(3), for competent authorities on effective use of the criteria according to best available techniques.
Kompetentajai iestādei ir jānosaka, kāda informācija ir vajadzīga katrā gadījumā, lai varētu saprast, kā vislabāk novērtēt noplūdes risku.
The competent authority must determine what information is needed in each case to make appropriate judgements to best assess the risk of leakage.
Daži kritēriji ir neskaidri un to svarīgums ir visai atšķirīgs, tāpēc ir ļoti svarīgi sagatavot vadlīnijas par labākajām pieejamajām metodēm.
Some of the criteria are unclear, and they vary greatly in importance, so the production of guidelines on best available techniques is essential.
I pielikums – 1. posms – ievaddaļa
Annex I – Step 1 – introductory part
Jāapkopo pietiekams datu daudzums, lai izveidotu volumetrisku un dinamisku trīsdimensiju (3D) zemes modeli uzglabāšanas vietai un uzglabāšanas kompleksam, tostarp pārsedzošā ieža slānim un apkārtējai teritorijai ar hidrauliski savienotajām vietām.
Sufficient data shall be accumulated to construct a volumetric and dynamic three-dimensional (3-D)-earth model f or the storage site and storage complex including the caprock, and the surrounding area including the hydraulically connected areas.
Šajos datos jāiekļauj vismaz šādi būtiski kompleksie raksturlielumi:
This data shall cover at least the following intrinsic complex characteristics:
Lai varētu noteikt noplūdes risku, jāapkopo pietiekams informācijas un datu daudzums, lai izveidotu volumetrisku un dinamisku trīsdimensiju (3D) zemes modeli uzglabāšanas vietai un uzglabāšanas kompleksam, tostarp pārsedzošā ieža slānim un apkārtējai teritorijai ar hidrauliski savienotajām vietām.
To establish the risk of leakage sufficient information and data shall be accumulated to construct a volumetric and dynamic three-dimensional (3-D)-earth model for the storage site and storage complex including the caprock, and the surrounding area including the hydraulically connected areas.
Šajos datos jāiekļauj vismaz šādi būtiski raksturlielumi par uzglabāšanas kompleksu :
This data shall cover at least the following intrinsic characteristics of the storage complex :
I pielikums – 1. posms – g) apakšpunkts
Annex I – Step 1 – point (g)
g) dabīgu un mākslīgu tukšumu, kuru dēļ varētu rasties noplūde, esība un stāvoklis;
(g) Presence and condition of natural and man-made pathways which could provide leakage pathways;
g) tādu dabīgu un mākslīgu izplatīšanās ceļu esamība un stāvoklis, kuru dēļ varētu rasties noplūde, to skaitā šahtas un urbumi ;
(g) Presence and condition of natural and man-made pathways including wells and boreholes which could provide leakage pathways;
I pielikums – 1. posms – k) apakšpunkts
Annex I – Step 1 – point (k)
k) iespējamā mijiedarbība ar citām darbībām (piemēram, ogļūdeņražu izpētes darbiem, to ieguvi un uzglabāšanu, ūdens nesējslāņu ģeotermisko izmantošanu);
(k) Possible interactions with other activities (e.g. exploration, production and storage of hydrocarbons, geothermal use of aquifers);
k) iespējamā mijiedarbība ar citām darbībām (piemēram, ogļūdeņražu izpētes darbiem, to ieguvi un uzglabāšanu), jo īpaši ar konkurējošām darbībām saistībā ar atjaunojamiem enerģijas avotiem (piemēram, ūdens nesējslāņu ģeotermisko izmantošanu ), kā arī ar pazemes ūdeņu krājumiem ;
(k) Possible interactions with other activities (e.g. exploration, production and storage of hydrocarbons), especially competition with renewable energy sources (e.g. geothermal use of aquifers ) and underground water reserves;
Veicot uzglabāšanas vietu novērtēšanu, īpaša uzmanība ir jāpievērš konkurencei starp CO 2 uzglabāšanu un atjaunojamiem enerģijas avotiem, piemēram, ūdens nesējslāņu ģeotermisko izmantošanu.
During the evaluation of storage sites there should be special attention for competition between CO2 storage and renewable energy sources, such as geothermal use of aquifers.
I pielikums – 1. posms – l) apakšpunkts
Annex I – Step 1 – point (l)
l) attālums līdz potenciālajam CO 2 avotam vai avotiem (ieskaitot aplēses par kopējo potenciālo CO 2 masu, kas ekonomiski ir pieejama uzglabāšanai).
(l) Proximity to the potential CO 2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO 2 economically available for storage).
l) attālums līdz potenciālajam CO 2 avotam vai avotiem (ieskaitot aplēses par kopējo potenciālo CO 2 masu, kas ekonomiski ir pieejama uzglabāšanai , jo transportēšana lielos attālumos var kļūt nepieejami dārga), kā arī drošu un piemērotu transporta tīklu pieejamība .
(l) Proximity to the potential CO2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO2 economically available for storage, since transport over long distances can become prohibitively expensive ) , as well as availability of a safe and adequate transport network .
CO 2 transportēšana lielos attālumos var kļūt ļoti dārga, un tādēļ kompetentajām iestādēm ir jābūt informētām par to, vai noteiktā apgabalā ir pieejama pietiekama uzglabāšanas vietu ietilpība.
Long distance transport of CO2 can become very expensive and therefore competent authorities need to know if there is enough storage capacity available in a certain area.
I pielikums – 3. posms – 3.1.a) punkts
Annex I – Step 3 – point 3.1 (a)
a) iespējamie ievietošanas ātrumi un CO 2 īpašības;
(a) Possible injection rates and CO 2 properties;
a) iespējamie ievietošanas ātrumi , CO 2 īpašības un to izmaiņas temperatūras un spiediena ietekmē ;
(a) Possible injection rates , CO 2 properties and their change according to temperature and pressure ;
CO 2 fizisko un ķīmisko īpašību izmaiņas temperatūras un spiediena ietekmē var ietekmēt drošības rādītājus un modelēšanas rezultātus.
Change in physical and chemical properties of CO 2 with temperature and pressure may influence security characterization and modelling results
I pielikums – 3. posms – 3.1.e) punkts
Annex I – Step 3 – point 3.1 (e)
e) īstermiņa un ilgtermiņa simulācijas (lai uzzinātu CO 2 likteni un uzvedību vairāku desmitu un simtu gadu laikā, tostarp CO 2 izšķīšanas ātrumu ūdenī).
(e) Short and long-term simulations (to establish CO 2 fate and behaviour over decades and millennia including the solution velocity of CO 2 in water).
e) īstermiņa un ilgtermiņa simulācijas (lai noteiktu CO 2 stāvokli un virzību vairāku desmitu un simtu gadu laikā, tostarp pakāpi, līdz kādai CO 2 izšķīdis ūdenī).
(e) Short and long-term simulations (to establish CO 2 fate and behaviour over decades and millennia including the dissolution rate of CO 2 in water).
Tehnisks precizējums.
For technical clarification purposes.
I pielikums – 3. posms – 3.1.f) punkts
Annex I – Step 3 – point 3.1 (f)
f) spiediena tilpuma uzvedību pret uzglabāšanas veidojuma laiku ;
(f) Pressure volume behaviour vs. time of the storage formation;
f) norises saistībā ar uzglabāšanas veidojuma spiedienu un tilpumu laika gaitā ;
(f) Pressure and volume behaviour vs. time of the storage formation;
I pielikums – 3. posms – 3.1.o) punkts
Annex I – Step 3 – point 3.1 (o)
o) migrācijas ātrumu ( atvērtos rezervuāros);
(o) The rate of migration (in open-ended reservoirs);
o) migrācijas ātrumu (rezervuāros);
(o) The rate of migration (in reservoirs);
Uzglabāšanu atvērtos rezervuāros nedrīkst atļaut, jo tas var radīt apdraudējumu cilvēkam un videi.
Open-ended reservoirs should not be allowed because they can pose danger to the human and environment
I pielikums – 3. posms – 3.3.c) punkts
Annex I – Step 3 – point 3.3 (c)
c) kritiskajiem parametriem, kas ietekmē iespējamo noplūdi (piem., maksimālais rezervuāra spiediens, maksimālais ievietošanas ātrums, jutīgums pret dažādiem pieņēmumiem statiskajā ģeoloģiskajā zemes modelī(-os) utt.);
(c) Critical parameters affecting potential leakage ( e.g. maximum reservoir pressure, maximum injection rate, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s) etc.);
c) kritiskajiem parametriem, kas ietekmē iespējamo noplūdi (piem., maksimālais rezervuāra spiediens, maksimālais ievietošanas ātrums, temperatūra , jutīgums pret dažādiem pieņēmumiem statiskajā ģeoloģiskajā zemes modelī(-os) utt.);
(c) Critical parameters affecting potential leakage ( e.g. maximum reservoir pressure, maximum injection rate, temperature, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s) etc.);
I pielikums – 4. posms – a) apakšpunkts
Annex I – Step 4 – point (a)
a) saskares novērtējums — balstīts uz vides un cilvēku populācijas sadalījuma virs uzglabāšanas kompleksa raksturojumiem un uz potenciālās CO 2 uzvedības un likteņa , kas noplūdis no 3. posmā noteiktajiem iespējamajiem ceļiem;
(a) Exposure assessment – based on the characteristics of the environment and distribution of human population above the storage complex, and the potential behaviour and fate of leaking CO 2 from potential pathways identified under Step 3;
a) saskares novērtējums — izriet no vides raksturojuma, iedzīvotāju blīvuma un darbības virs uzglabāšanas kompleksa, kā arī saistīts ar tā CO 2 iespējamo stāvokli un virzību , kas noplūdis pa 3. posmā noteiktajiem iespējamajiem izplatīšanās ceļiem;
(a) Exposure assessment – based on the characteristics of the environment, and the distribution and activities of the human population above the storage complex , and the potential behaviour and fate of leaking CO2 from potential pathways identified under Step 3;
Novērtējums jāpamato ne tikai ar informāciju par vidi un iedzīvotājiem, bet arī ar informāciju par uzglabāšanas kompleksa tuvumā notiekošajām iedzīvotāju darbībām.
The assessment should not only be based on the environment and the population but also on the surrounding activities.
I pielikums – 4. posms – b) apakšpunkts
Annex I – Step 4 – point (b)
b) iedarbības novērtējums — balstīts uz konkrētu sugu, kopienu vai dzīvotņu jutīgumu saistībā ar potenciāliem noplūdes gadījumiem, kas tika noteikti 3. posmā.
(b) Effects assessment – based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.
Ja nepieciešams, tas iekļauj iedarbības rezultātus pēc saskares ar paaugstinātu CO 2 koncentrāciju biosfērā (iekļaujot augsni, jūras nogulsnes un dziļūdeņus (smakšana, hiperkapnija) un samazinātu pH šajā vidēs noplūduša CO 2 dēļ).
Where relevant it shall include effects of exposure to elevated CO 2 concentrations in the biosphere (including soils, marine sediments and benthic waters (asphyxiation; hypercapnia) and reduced pH in those environments as a consequence of leaking CO 2 ).
Iekļauj arī novērtējumu par iedarbības rezultātiem, ko izraisa citas vielas, kas var būt noplūdušās CO 2 plūsmās (netīrumi, kas bijuši jau ievadot, vai jaunas vielas, kas izveidojušās CO 2 uzglabāšanas laikā).
It shall also include an assessment of the effects of other substances that may be present in leaking CO 2 streams (either impurities present in the injection stream or new substances formed through storage of CO 2 ).
Šie iedarbības rezultāti tiek apskatīti pēc laika un telpas skalas un saistīti ar virkni atšķirīga lieluma noplūdes gadījumu;
These effects shall be considered at a range of temporal and spatial scales, and linked to a range of different magnitudes of leakage events.
b) iedarbības novērtējums — izriet no konkrētu sugu, kopienu vai dzīvotņu jutīguma saistībā ar potenciāliem noplūdes gadījumiem, kas tika noteikti 3. posmā.
(b) Effects assessment – based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.
Ja nepieciešams, tas iekļauj iedarbības rezultātus pēc saskares ar paaugstinātu CO 2 koncentrāciju biosfērā (iekļaujot augsni, jūras nogulsnes un dziļūdeņus (smakšana, hiperkapnija) un pazeminātu pH šajā vidēs noplūduša CO 2 dēļ).
Where relevant it shall include effects of exposure to elevated CO 2 concentrations in the biosphere (including soils, marine sediments and benthic waters (asphyxiation; hypercapnia) and decreased pH in those environments as a consequence of leaking CO 2 ).
Profesionālajā literatūrā vārdam „samazināts” ir cita nozīme (ķīmiska reakcija, kuras laikā ķīmiskas vielas uzņem elektronus).
“Reduced” has another meaning in professional literature (a chemical reaction where a chemical species accept electrons).
II pielikums – 1. daļa – 1.1. punkts – 3. daļa - ievaddaļa
Annex II – paragraph 1 – point 1.1 – subparagraph 3 - introductory part
Monitoringa tehnoloģijas izvēle balstās uz labāko pieejamo praksi tās izveides brīdī.
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design.
Tiek izvērtētas un pienācīgi izmantotas šādas iespējas:
The following options shall be considered and used as appropriate:
Monitoringa tehnoloģijas izvēle balstās uz labāko pieejamo praksi tās izveides brīdī, un to atjaunina, pamatojoties uz labākās pieejamās prakses attīstību .
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design , and will be updated according to development of the best practices available .
Tehnoloģijas attīstās ļoti strauji, tādēļ ir būtiski izmantot labāko pieejamo praksi.
Technological developments are fast, it is important to use the best practices available.
II pielikums – 1. daļa – 1.1.k) punkts
Annex II – paragraph 1 – point 1.1 (k)
k) tehnoloģijas, ar kurām iespējams iegūt informāciju par spiediena tilpuma uzvedību un CO 2 grīstes telpiskā/vertikālā piesātinājuma izvietojumu, pielietojot skaitlisku 3D simulāciju uzglabāšanas formāciju 3D ģeoloģiskajos modeļos, kas izveidoti saskaņā ar 4. pantu un I pielikumu;
(k) technologies that provide information about pressure volume behaviour and areal/vertical saturation distribution of CO 2 -plume by applying numerical 3-D-simulation to the 3-D-geological models of the storage formation established pursuant to Article 4 and Annex I;
k) tehnoloģijas, ar kurām iespējams iegūt informāciju par spiediena — tilpuma stāvokli un CO 2 grīstes telpiskā/vertikālā piesātinājuma izvietojumu, pielietojot skaitlisku 3D simulāciju uzglabāšanas formāciju 3D ģeoloģiskajos modeļos, kas izveidoti saskaņā ar 4. pantu un I pielikumu;
(k) technologies that provide information about pressure - volume behaviour and areal/vertical saturation distribution of CO 2 -plume by applying numerical 3-D-simulation to the 3-D-geological models of the storage formation established pursuant to Article 4 and Annex I;
Vēl daudzas nākamās desmitgades pasaule izmantos ogles, lai saražotu ievērojamu daļu elektrības.
For many decades to come the world will rely upon the use of coal to generate a significant proportion of its electricity.
Neizmantojot oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) tehnoloģijas, lai novērstu CO 2 izplūdi atmosfērā, nebūs iespējams sasniegt emisiju samazinājumu pasaules mērogā, kas nepieciešams, lai novērstu smagas klimata pārmaiņu sekas.
Without the use of Carbon Capture and Storage technology to prevent the release into the atmosphere of CO2 it will be impossible to achieve the global reduction in emissions necessary to prevent very severe consequences of climate change.
Direktīvā iekļauti pamatnoteikumi un nosacījumi CCS tehnoloģiju izmantošanai Eiropā.
The Directive sets the framework and conditions for use of CCS technology in Europe.
Tā ievieš prasības CO 2 atdalīšanai, uztveršanai un transportēšanai pa cauruļvadiem.
It introduces requirements for the separation and capture of CO2, and for its transport by pipeline.
Tajā paskaidrota kārtība, kādā tiek izvēlētas un droši izmantotas uzglabāšanas vietas dziļi pazemē.
It explains the procedure for the identification and safe use of storage sites in rock deep underground.
Tiesību akts nosaka, ka privāts operators nodod atbildību par CO 2 ilgtermiņa uzglabāšanu dalībvalstij, taču tikai pēc tam, kad ir gandrīz absolūta pārliecība, ka noplūdes iespēja ir samazināta līdz minimumam.
The legislation provides for a private operator to pass responsibility to a Member State for the very long term storage of CO2, but only after there is near absolute certainty that the possibility of leakage has been reduced to zero.
Komisija arī ierosina, ka visas jaunās spēkstacijas jābūvē tā, lai tās būtu „gatavas uztveršanai”, un lai to darbības laikā varētu uzstādīt CCS iekārtas.
The Commission also proposes that all new power plants be built as ‘capture-ready’, capable of being equipped with CCS facilities during their operational lifetimes.
Ne visi apkārtējās vides aizstāvji labvēlīgi izturēsies pret CCS , jo CO 2 uzglabāšanas zemes dzīlēs nepavisam nav ideāli ekoloģiski labvēlīgs risinājums.
CCS will not be viewed favourably by every environmentalist; burying CO2 is hardly an ideal 'green' solution.
Tomēr tā var būt pārejas posma tehnoloģija, kas palīdz mūsu industrializētajai civilizācijai iegūt papildu laiku, lai radītu tāda mēroga alternatīvas, kas ļautu īstenot liela mēroga pāreju no fosilās degvielas uz tādiem enerģijas ražošanas veidiem, kas nerada oglekļa dioksīda emisiju.
But it may act as a bridging technology, helping our industrial civilisation buy time to develop alternatives on the scale necessary to permit a wholesale shift from fossil fuels to zero carbon means of power production.
CCS var izmantot ar gāzi darbināmās spēkstacijās, un ar šo tehnoloģiju var samazināt emisijas lielos rūpnieciskos kompleksos.
It can be applied to gas-fired power stations and can help to avoid emissions from major industrial complexes.
Ar CCS un biomasas izmantošanu spēkstacijās ir iespējams panākt negatīvu emisiju rādītāju, tādējādi papildinot centienus atjaunojamās enerģijas jomā.
Combined with the use of biomass in power stations it can help achieve net negative emissions, complementing renewable energy.
Tomēr prioritātei jābūt to problēmu risināšanai, kas saistītas ar ogļu izmantošanu.
But the priority must be to use it to deal with the problem of coal.
No ogļu izmantošanas rodas 24 % CO 2 emisiju Eiropā, tomēr šis daudzums ir niecīgs, salīdzinājumā ar citur saražoto CO 2 daudzumu.
Coal is responsible for 24% of Europe's CO2 emissions, yet these fade into insignificance compared with the quantities generated elsewhere.
ASV izmanto ogles, lai saražotu 50 % no tai vajadzīgās elektrības, Indijā šis rādītājs ir 70 %, bet Ķīnā — 80 %.
The USA uses coal to generate 50% of its electricity, in India the figure is 70% and in China it is 80%.
Tikai šajās trijās valstīs vien tiek projektēts ap 850 jaunu un modernizētu spēkstaciju.
Some 850 new and replacement coal fired power stations are planned in these three countries alone.
Ātri pieaugot pieprasījumam, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra paredz ogļu izmantošanas pieaugumu visā pasaulē par 70 % laikā līdz 2030. gadam, turklāt pat ņemot vērā paredzētos pasākumus, lai veicinātu elektrības ražošanu no atjaunojamiem resursiem un samazinātu enerģijas izmantošanu.
With demand growing fast the International Energy Agency predicts a 70% increase in the world-wide use of coal by 2030, and this is in addition to all that will be done to promote electricity generation from renewable sources and to cut energy use.
CCS izmantošanas ieviešanas nozīmi Eiropā nedrīkst novērtēt par zemu.
The importance of developing the use of CCS in Europe cannot be underestimated.
Pilnīgi izmantojot šīs tehnoloģijas potenciālu, varētu nodrošināt CO 2 emisiju samazināšanos par 50 % laikā līdz 2050. gadam.
Deployed to its full potential it could secure a 50% reduction in our CO2 emissions by 2050.
Izšķiroša nozīme CO 2 emisiju samazinājuma nodrošināšanā būs maksimālajai robežai, kuru enerģētikas nozarei uzliek emisiju tirdzniecības sistēma, jo kvotu cenas atturēs no tādu elektrostaciju celtniecības, kas darbināmas ar oglēm un kurām nav CCS iekārtu, tomēr svarīgi ir panākt šīs pārmaiņas visas pasaules mērogā.
The cap imposed on the power sector by the emissions trading system will play the major role in ensuring that CO2 reductions take place, with the price of allowances discouraging the construction of coal-fired power plants not CCS equipped, but it is the global picture that is so important.
CCS tehnoloģijas ne tikai prasa sarežģītu infrastruktūru, bet arī samazina kopējo elektrības ražošanas procesa efektivitāti par teju 25 %.
CCS techniques not only require an extensive infrastructure but reduce the overall efficiency of the electricity generation process by as much as 25 per cent.
Tās nenovēršami palielina ar oglēm ražotās elektrības cenu ilglaicīga ekonomiskā labuma vārdā.
They inevitably increase the price of electricity generated by coal for no short term economic benefit.
Šīs tehnoloģijas izmantošanas vienīgais mērķis ir novērst CO 2 emisiju izplūdi atmosfērā, lai palīdzētu cīnīties pret globālo sasilšanu.
Their sole purpose is to prevent the release of CO2 emissions into the atmosphere to help the fight against global warming.
Ja Eiropas Savienība nerādīs piemēru, atbalstot strauju tehnoloģiju attīstību, nebūs cerību pārliecināt Indiju un Ķīnu sākt to izmantošanu, kā arī pārliecināt šīs valstis, ka šāda prasība būs iekļauta nākotnē paredzētajā starptautiskajā līgumā par cīņu ar klimata pārmaiņām.
If the European Union does not set an example by encouraging rapid development of the technology there will be no hope of persuading India and China to adopt its use or to persuade these countries that it should be a requirement of a future international agreement on tackling climate change.
Ar katru nokavēto gadu pieaugs CO 2 milzu apjoma izplūde no spēkstacijām, kuras darbina ar oglēm, un šī gāze paliks atmosfērā vēl daudzus gadu desmitus.
The enormous output of CO2 from the growing number of coal-fired power stations will increase with every year of delay, and the gas will remain in the atmosphere for many, many decades to come.
Sabiedrības pamatotais satraukums par CCS tehnoloģiju izmantošanu jāņem vērā, bet arī jāskata kontekstā.
Legitimate public concerns about the use of CCS technology must be addressed but must also be placed in context.
Ir paustas bažas, ka inertā CO 2 transportēšana un uzglabāšana rada briesmas, taču tā nav pielīdzināma metāna transportēšanai un uzglabāšanai, kas ikdienā notiek visā Eiropā.
Fears have been expressed that the transport and storage of inert CO2 presents a danger, but it hardly compares to the transport and storage of methane that takes place across Europe as a matter of routine.
Šo toksisko, viegli uzliesmojošo un eksplozīvo, siltumnīcefektu izraisošo gāzi ne tikai uzglabā pazemes krātuvēs, bet arī iesūknē miljonos māju — kur to turklāt aizdedzina!
This toxic, inflammable and explosive greenhouse gas is not only stored in scores of underground locations but is even piped into millions of homes - where it is set alight!
CO 2 uztveršanas tehnoloģijas vēl ir relatīvi jaunas.
CO2 capture technology is still relatively immature.
Jārada jauni paņēmieni un jāpielāgo esošie, lai tie atbilstu lielo sadedzināšanas iekārtu prasībām.
New techniques must be developed and existing ones scaled up to meet the demands of a large combustion plant.
Tomēr ir pierādījumi, ka šos šķēršļus var ātri pārvarēt, un pozitīvi jāvērtē fakts, ka 2008. gada maijā uzņēmums Alstom kļuva par pirmo lielo ražotāju, kas apgalvoja, ka ar CSS iekārtām nodrošinātas ražotnes būs komerciāli pieejamas no 2015. gada, ja vien jau tuvākajā laikā tiks uzsākts darbs pie ierosinātajiem demonstrējumu projektiem, kas palīdzēs mācīties no prakses, pārbaudīt tehnoloģijas un samazināt izmaksas.
Yet the indications are that these obstacles can quickly be overcome and it is encouraging that Alstom, in May 2008, became the first major manufacturer to state that CCS-equipped generating plants would be commercially available from 2015 so long as work commences shortly on the proposed demonstration projects that will help us learn-by-doing, testing technologies and reducing costs.