natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- 13. apsvērumā teksta daļai starp pirmo un otro teikumu, kura ir iezīmēta ar dubultu svītrojumu, proti, „Laba prakse šajā sakarā būtu saistāma ar to elementu optimālu izmantojumu, kuri attiecas uz energoefektivitātes palielināšanu” , kā arī teksta daļai aiz otrā teikuma, kura arī ir iezīmēta ar dubultu svītrojumu ( „tā varētu būt vienreizēja pārbaude, ko veic dalībvalsts, veicot pētījumu, kurā tiek izveidots saraksts, kur uzskaitīti enerģijas taupības pasākumi caurmēra vietējiem tirgus apstākļiem, kas atbilst rentabilitātes kritērijiem.
- in recital 13, the part of text having been marked with double strikethrough between the first and second sentences and reading " Best practice should in this respect be geared to the optimum use of factors relevant to enhancing energy performance ", as well as the part of text following the second sentence and also having been marked with double strikethrough (" this can be carried out once, by the Member State, through a study which produces a list of energy conservation measures, for average local market conditions, meeting cost-effectiveness criteria.
Pirms celtniecības sākšanas var tikt pieprasīti īpaši pētījumi, ja šo pasākumu vai pasākumus uzskata par īstenojamiem” );
Before construction starts, specific studies may be requested if the measure, or measures, are deemed feasible ");
- 18. apsvērumā teksta daļai pirms pirmā teikuma, kura ir izcelta ar dubultu svītrojumu, proti, „Sertificēšanas procesu var atbalstīt ar programmām, kas paredzētas tam, lai veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi energoefektivitātes uzlabošanai; to var pamatot ar nolīgumiem, ko savā starpā noslēgušas organizācijas, kas pārstāv ieinteresētās personas, un dalībvalstu izraudzīta struktūra; to var īstenot energopakalpojumu uzņēmumi, kas uzņēmušies saistības īstenot norādītos ieguldījumus.
- in recital 18, the part of text marked with double strikethrough preceding the first sentence and reading " The certification process may be supported by programmes to facilitate equal access to improved energy performance; based upon agreements between organisations of stakeholders and a body appointed by the Member States; carried out by energy service companies which agree to commit themselves to undertake the identified investments.
Dalībvalstīm jāpārrauga un jāvada pieņemtās shēmas, kā arī jāsekmē stimulējošu sistēmu izmantošana.
The schemes adopted should be supervised and followed up by Member States, which should also facilitate the use of incentive systems.
Ciktāl tas ir iespējams, sertifikātā jābūt ēkas faktiskās energoefektivitātes situācijas aprakstam, un ir jābūt iespējai tajā izdarīt attiecīgus labojumus” ;
To the extent possible, the certificate should describe the actual energy-performance situation of the building and may be revised accordingly ";
- teksta daļai aiz 11. panta 5. punkta, kura ir iezīmēta ar dubultu svītrojumu, proti, „Šo sertifikātu vienīgais mērķis ir informēt, un to, kāda nozīme tiem varētu būt tiesu vai citos procesos, nosaka saskaņā ar valsts tiesību normām” ;
- the part of text marked with double strikethrough following Article 11(5) and reading " The objective of the certificates shall be limited to the provision of information, and any effects of these certificates in terms of legal proceedings shall be decided in accordance with national rules ";
- teksta daļai aiz 12. panta 2. punkta, kura ir iezīmēta ar dubultu svītrojumu, proti, „Tāpat redzamā veidā var novietot arī norādi uz ieteikto un ierasto iekštelpas temperatūru diapazonu un, vajadzības gadījumā, citiem būtiskiem klimatiskiem faktoriem” ;
- the part of text marked with double strikethrough following Article 12(2) and reading " The range of recommended and current indoor temperatures and, when appropriate, other relevant climatic factors may also be clearly displayed ";
- 13. panta 1. punktā vārdiem „katlu apkures sistēmas” , ar ko aizstāts vārds „boilerus” ;
- in Article 13(1), the words " heating systems with ", having been inserted before the word " boilers ";
- I pielikumā frāzei „Šiem rādītājiem var pieskaitīt arī hermētiskumu” , kas atrodas starp 3. punkta a) un b) apakšpunktu un ir iezīmēta ar dubultu svītrojumu.
- in Annex I, the wording " These characteristics may also include air-tightness ", appearing between the texts of points 3(a) and (b) and having been marked with double strikethrough.
2) Turpmāk minētās pārstrādātā teksta daļas atbilst patlaban piemērojamā Direktīvas 2002/91/EK teksta daļām, attiecībā uz kurām acīmredzot netiek ierosināti grozījumi, tādēļ tās nevajadzēja iezīmēt pelēkā krāsā:
2) The following parts of the recast text correspond to parts of the currently applicable text of Directive 2002/91/EC in respect of which no change is apparently being proposed, and which therefore should have not been marked with grey-shaded type:
- 4. panta 1. punkta otrā daļa;
- Article 4(1), second subparagraph;
- 4. panta 2. punkta d) apakšpunkts;
- Article 4(2)(d);
- 10. panta 5. punkts;
- Article 10(5);
- 10. panta 7. punkts;
- Article 10(7);
3) 20. panta otrajā daļā pievienotais ievadvārds „Pasākumus” ir pielāgojums Direktīvas 2002/91/EK 13. panta otrās daļas tekstam, un to būtu vajadzējis izcelt, izmantojot atbilstošas pielāgojuma norādes.
3) In Article 20, second paragraph, the adding of the initial words " Those measures " constitutes an adaptation made to the existing text of Article 13, second paragraph, of Directive 2002/91/EC which should have been identified by using the appropriate adaptation markers.
Izskatījusi priekšlikumu, Konsultatīvā darba grupa vienprātīgi secināja, ka priekšlikumā nav citu būtisku grozījumu, kā vien tie, kas norādīti priekšlikumā vai šajā atzinumā.
In consequence, examination of the proposal has enabled the Consultative Working Party to conclude, without dissent, that the proposal does not comprise any substantive amendments other than those identified as such therein or in the present opinion.
Attiecībā uz iepriekšējā tiesību akta nemainīto noteikumu kodifikāciju ar šiem būtiskajiem grozījumiem darba grupa arī secināja, ka priekšlikums paredz tikai tiešu esošā teksta kodifikāciju, būtiski to nemainot.
The Working Party also concluded, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier act with those substantive amendments, that the proposal contains a straightforward codification of the existing text, without any change in its substance.
C. PENNERA J.-C. Piris C.-F. Durand
C. PENNERA J.-C. PIRIS C.-F.DURAND
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................21
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................23
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. jūnija paziņojumu „Nanomateriālus reglamentējošie aspekti” ( COM(2008)0366 ) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2008)2036 ),
– having regard to the Commission Communication of 17 June 2008 entitled "Regulatory aspects of nanomaterials" ( COM(2008)0366 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2008)2036 ),
– ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu „Ceļā uz Eiropas nanotehnoloģiju stratēģiju” ( COM(2004)0338 ),
– having regard to the Commission Communication of 12 May 2004 entitled "Towards a European strategy for nanotechnology" ( COM(2004)0338 ),
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 7. jūnija paziņojumu „Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: Rīcības plāns Eiropai 2005.–2009. gadam” ( COM(2005)0243 ) („rīcības plāns”) un 2006. gada 28. septembra rezolūciju
– having regard to the Commission Communication of 7 June 2005 entitled "Nanosciences and nanotechnologies: An action plan for Europe 2005-2009" ( COM(2005)0243 ) ("the action plan") and to its resolution of 28 September 2006
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Nanozinātnes un nanotehnoloģijas: rīcības plāns Eiropai 2005.–2009. gadā.
– having regard to the Commission Communication "Nanosciences and nanotechnologies: An action plan for Europe 2005-2009.
Pirmais īstenošanas ziņojums (2005.–2007. gads)” ( COM(2007)0505 ),
First Implementation Report 2005-2007" ( COM(2007)0505 ),
– ņemot vērā Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) atzinumus par nanomateriālu definīcijām un riska novērtējumu
– having regard to the opinions of the Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (SCENIHR) on definitions and risk assessment of nanomaterials
2007. gada 29. novembra atzinums par nanozinātnes produktu un nanotehnoloģiju pašreizējo un ierosināto definīciju zinātniskajiem aspektiem:
Opinion on "The scientific aspects of the existing and proposed definitions relating to products of nanoscience and nanotechnologies; 29 November 2007";
Komisijas dienestu sniegtā papildu informācija saistībā ar SCENIHR atzinumu par nanozinātnes produktu un nanotehnoloģiju pašreizējo un ierosināto definīciju zinātniskajiem aspektiem:
And accompanying Information by Commission services concerning the SCENIHR Opinion on Scientific Aspects of Existing and Proposed Definitions relating to Products of Nanoscience and Nanotechnologies;
2009. gada 19. janvāra atzinums par nanotehnoloģiju produktu riska novērtējumu:
Opinion on Risk Assessment of Products of Nanotechnologies; 19 January 2009;
– ņemot vērā Patēriņa preču zinātniskās komitejas ( SCCP ) atzinumu par nanomateriālu nekaitīgumu kosmētikas līdzekļos
– having regard to the opinion of the Scientific Committee on Consumer Products (SCCP) on the safety of nanomaterials in cosmetics
2007. gada 18. decembra atzinums par nanomateriālu nekaitīgumu kosmētikas līdzekļos:
Opinion on Safety of nanomaterials in cosmetic products; 18 December 2007;
– ņemot vērā Komisijas Ieteikumu par Rīcības kodeksu attiecībā uz atbildīgu pētniecību nanozinātņu un nanotehnoloģiju jomā ( COM(2008)0424 ) („rīcības kodekss”),
– having regard to the Commission Recommendation on a code of conduct for responsible nanosciences and nanotechnologies research ( COM(2008)0424 ) ("Code of Conduct"),
– ņemot vērā atzinumu, ko Eiropas Komisijai par nanomedicīnas ētikas aspektiem sniegusi Eiropas grupa par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām
– having regard to the opinion from the European Group on Ethics in Science and New Technologies to the European Commission on the ethical aspects of nanomedicine
2007. gada 17. janvāra Atzinums Nr. 21. ,
Opinion No 21, 17 January 2007. ,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006 par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu ( REACH)
– having regard to Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū
– having regard to Directive 98/8/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 concerning the placing of biocidal products on the market
– ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumu ieviešanu, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā
– having regard to Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību
– having regard to Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006
– having regard to Regulation (EC) No 1272/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on classification, labelling and packaging of substances and mixtures, amending and repealing Directives 67/548/EEC and 1999/45/EC, and amending Regulation (EC) No 1907/2006
– ņemot vērā Kopienas tiesību aktus vides jomā, it īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Direktīvu 2008/1/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli
– having regard to Community environmental legislation, in particular Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu
– having regard to Directive 2006/114/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 concerning misleading and comparative advertising
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A6-0255/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6-0255/2009 ),
A. tā kā nanomateriālu un nanotehnoloģiju (turpmāk „nanomateriāli”) izmantošanā tiek prognozēti nozīmīgi sasniegumi, kas sniegs daudz ieguvumu daudzējādos lietojumu veidos patērētāju un slimnieku vajadzībām un vides jomā, jo nanomateriāli var sniegt atšķirīgas vai jaunas īpašības salīdzinājumā ar to pašu vielu vai materiālu parastajiem veidiem;
A. whereas the use of nanomaterials and nanotechnologies (hereinafter referred to as "nanomaterials") promises important advances with multiple benefits in innumerable applications for consumers, patients and the environment, as nanomaterials can provide different or new properties compared to the same substance or material in normal form;
B. tā kā gaidāms, ka sasniegumi nanomateriālu jomā ievērojami ietekmēs politikas lēmumus tādās jomās kā sabiedrības veselība, nodarbinātība, darba drošība un arodveselība, informācijas sabiedrība, enerģētika, transports, drošība un kosmoss;
B. whereas the advances in nanomaterials are expected to have significant influence on policy decisions in the fields of public health, employment, occupational safety and health, information society, energy, transport, security and space,
D. tā kā, no otras puses, nanomateriāli varētu radīt jaunus ievērojamus draudus to niecīgā lieluma dēļ, piemēram, paaugstinātu reaktivitāti un mobilitāti, iespējams, izraisot paaugstinātu toksicitāti, ja to piekļuve cilvēka organismam ir neierobežota, kā arī tie potenciāli varētu ietvert gluži atšķirīgus mehānismus, kas ietekmē cilvēku un vidē sastopamo sugu fizioloģiju;
D. whereas nanomaterials on the other hand potentially present significant new risks due to their minute size, such as increased reactivity and mobility, possibly leading to increased toxicity in combination with unrestricted access to the human body, and possibly involving quite different mechanisms of interference with the physiology of human and environmental species,
E. tā kā nanomateriālu droša izstrāde var ievērojami veicināt Eiropas Savienības ekonomikas konkurētspēju un Lisabonas stratēģijas izpildi;
E. whereas the safe development of nanomaterials can make an important contribution to the competitiveness of the European Union’s economy and to the achievement of the Lisbon strategy,
F. tā kā pašreizējām diskusijām par nanomateriāliem ir raksturīgs ievērojams zināšanu un informācijas trūkums, kas izraisa nevienprātību un politiskas cīņas, kuras sākas jau definīciju līmenī:
F. whereas the current discussion about nanomaterials is characterised by a significant lack of knowledge and information, leading to disagreement and political struggles, starting at the level of definitions:
a) attiecībā uz izmēru — aptuvena norāde par izmēru („kārta ir 100 nm vai mazāk”) vai konkrēts izmēra diapazons („no 1 līdz 100 nm”),
a) concerning the size: approximate indication of the size ("in the order of 100 nm or less") versus a specific size range ("between 1 and 100 nm"),
b) attiecībā uz atšķirīgām/jaunām īpašībām — atšķirīgas/jaunas īpašības izmēra radītā efekta dēļ kā neatkarīgs kritērijs vai šādu īpašību izmantošana par papildu kritēriju nanomateriālu definēšanā,
b) concerning different/new properties: different/new properties due to size effects as an independent criterion versus using such properties as an additional criterion for the definition of nanomaterials,
c) attiecībā uz problemātiskām īpašībām — nanomateriālu definīcijas ierobežošana ar noteiktām īpašībām (piem., nešķīstošs vai noturīgs) vai šādu ierobežojumu neparedzēšana;
c) concerning problematic properties: limitation of the definition of nanomaterials to certain properties (e.g. insoluble or persistent), or not making such limitations,
G. tā kā, lai gan pašlaik nav pieejams pilnībā saskaņotu definīciju kopums, tomēr ir vai nu pieejami, vai tiek izstrādāti vairāki starptautiskie standarti, ar kuriem „nanomērogs” tiek definēts kā „vienas vai vairāku dimensiju kārta ir 100 nm vai mazāk” un kuri nereti paredz atšķirību starp:
G. whereas a fully developed set of harmonised definitions is not currently available although a number of international standards are either available or in progress, defining “nanoscale” as "having one or more dimensions of the order of 100 nm or less", and often distinguishing between:
– nanoobjektiem, kas definēti kā „diskrēti materiālu gabali ar vienu, divām vai trijām ārējām nanomēroga dimensijām”, tas ir, kā materiāli, ko veido izolēti objekti ar ļoti niecīgām dimensijām,
– nano-objects, defined as “discrete pieces of materials with one, two or three external dimensions at the nanoscale”, i.e. as materials constituted by isolated objects with very small dimensions,
– nanostruktūras materiāliem, kas definēti kā materiāli „ar iekšējo vai virsmas nanomēroga struktūru”, piemēram, materiāli, kam ir ļoti mazu dimensiju dobumi;
– nano-structured materials, defined as materials “having an internal or surface structure at the nanoscale”, e.g. exhibiting cavities of small dimensions,
H. tā kā tāpēc, ka nanotehnoloģijas var gandrīz neierobežoti daudzos veidos izmantot tik dažādās nozarēs kā elektronika, tekstilizstrādājumi, biomedicīna, personīgās higiēnas līdzekļi, tīrīšanas līdzekļi, pārtika vai enerģētika, nav iespējams ieviest vienotu Kopienas līmeņa tiesisko regulējumu;
H. whereas the almost infinite application of nanotechnologies to such diverse sectors as electronics, textiles, biomedicals, personal care products, cleaning products, food or energy makes it impossible to introduce a single regulatory framework at Community level,
I. tā kā nav precīzas informācijas par nanomateriālu faktisko izmantošanu patēriņa precēs, piemēram:
I. whereas there is no clear information about the actual use of nanomaterials in consumer products, for instance:
– lai gan plaši pazīstamu institūciju sarakstos par preču krājumiem ietvertas vairāk nekā 800 ražotāju identificētas patēriņa preces, kas balstītas uz nanotehnoloģijām un ir pieejamas tirgū, šo pašu ražotāju arodapvienības apšauba šos skaitļus, pamatojoties uz to, ka tie ir pārvērtēti, taču pašas nesniedz nekādus citus konkrētus skaitļus,
– while inventories by renowned institutions list more than 800 manufacturer-identified nanotechnology-based consumer products currently on the market, trade associations of the same manufacturers question these figures, on the basis that they are overestimations, without providing any concrete figures themselves,
– lai gan uzņēmumi labprāt izmanto „nano” nosaukumu, jo terminam „nano”, šķiet, piemīt pozitīva marketinga ietekme, tomēr tie stingri iebilst pret objektīvām marķēšanas prasībām;
– while companies happily use "nano-claims", as the term “nano” seems to have a positive marketing effect, they are strictly opposed to objective labelling requirements,
J. tā kā skaidrības trūkums par nanomateriālu faktisko izmantošanu patēriņa precēs diez vai tiks novērsts, ja nebūs skaidru prasību attiecībā uz norādēm par nanomateriālu izmantošanu, kā arī ja netiks pilnībā piemērota Direktīva 2006/114/EK;
J. whereas the lack of clarity about the actual use of nanomaterials in consumer products is unlikely to change, unless there are clear notification requirements on the use of nanomaterials, as well as full enforcement of Directive 2006/114/EC,
K. tā kā izklāstos par nanotehnoloģiju iespējamiem ieguvumiem prognozēta gandrīz bezgalīga nanomateriālu turpmākā pielietojuma daudzveidība, bet netiek sniegta ticama informācija par pašreizējo izmantojumu;
K. whereas presentations about the potential benefits of nanotechnologies predict an almost infinite diversity of future applications of nanomaterials , but fail to provide reliable information about current uses,
L. tā kā ir nopietnas diskusijas par iespēju novērtēt nanomateriālu nekaitīgumu; tā kā Eiropas Savienības zinātniskās komitejas un aģentūras norāda uz galvenajām nepilnībām ne tikai būtiskajos datos, bet pat šādu datu iegūšanas metodēs; tā kā Eiropas Savienībai tādēļ ir jāpalielina ieguldījumi nanomateriālu pienācīgā novērtēšanā, lai iegūtu trūkstošās zināšanas un sadarbībā ar tās aģentūrām un starptautiskajiem partneriem izstrādātu un pēc iespējas drīzāk ieviestu novērtēšanas metodes un atbilstošu un saskaņotu metroloģiju un nomenklatūru;
L. whereas there is a major debate about the possibility of assessing the safety of nanomaterials; whereas the scientific committees and Agencies of the European Union point to major deficiencies not only in key data, but even in methods of obtaining such data; whereas the European Union thus needs to invest more into adequate assessment of nanomaterials to close the knowledge gaps and to develop and implement as fast as possible, and, in collaboration with its agencies and international partners, methods of evaluation and an appropriate and harmonised metrology and nomenclature,
M. tā kā SCENIHR dažiem nanomateriāliem ir konstatējusi konkrētu apdraudējumu veselībai, kā arī toksisku ietekmi uz vides organismiem un uzskata, ka šie novērojumi liecina par iespējamo apdraudējumu, kas jāņem vērā;
M. whereas SCENIHR identified some specific health hazards as well as toxic effects on environmental organisms for some nanomaterials, and considered that these observations indicate potential hazards which should be taken into consideration,
N. tā kā SCENIHR ir arī konstatējusi, ka vispārēji trūkst augstas kvalitātes datu par iedarbību gan uz cilvēkiem, gan vidi, un paredz, ka riska novērtēšanas procedūru izstrādāšana turpināsies, līdz būs pieejama pietiekama zinātniskā informācija, kas raksturos iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēkiem un vidi, tādējādi secinot, ka ir jāturpina izstrādāt, pārbaudīt un standartizēt zināšanas par metodiku gan iedarbības novērtējumiem, gan apdraudējuma identifikācijai;
N. whereas SCENIHR furthermore found a general lack of high quality exposure data both for humans and the environment and expects risk assessment procedures to remain under development until there is sufficient scientific information available to characterise the possible harmful effects on humans and the environment, thus concluding that the knowledge on the methodology for both exposure estimates and hazard identification needs to be further developed, validated and standardised,
O. tā kā viens no iemesliem bažām ir pierādījumi par dažu nanomateriālu kaitīgumu, ko papildina vispārējs tādu metožu trūkums, ar kurām var atbilstoši novērtēt nanomateriālu radīto risku;
O. whereas the combination of evidence of hazards for certain nanomaterials and the overall lack of methods to properly assess the risks of nanomaterials is a reason for concern,
Q. tā kā zināšanas par iespējamo ietekmi uz veselību un vidi ievērojami atpaliek no tirgus attīstības, tādējādi radot būtiskus jautājumus par pašreizējā pārvaldības modeļa spēju ar jaunākajām tehnoloģijām saistītās problēmas risināt „reālā laikā”;
Q. whereas the knowledge about potential health and environmental impacts lags significantly behind the pace of market developments, thus raising fundamental questions about the ability of the current governance model to deal with emerging technologies in "real time",