natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lex specialis derogat generali (īpaši noteikumi dominē pār vispārējiem noteikumiem) principa vienkārša piemērošana liek secināt, ka šī lēmuma pieņemšanā ir jāpiemēro īpašie 34. protokola noteikumi, nevis vispārīgais LESD 203. pants, kas tikai attiecas uz valstu un teritoriju vispārīgo asociāciju ar Savienību.
A simple application of the principle of lex specialis derogat generali leads to the conclusion that the more specific provisions of Protocol No 34 must be applied when adopting such a decision, rather than the more general Article 203 TFEU which merely deals with the overall association of the countries and territories with the Union.
Šī protokola vienīgā panta 2. punkts paredz, ka visus pasākumus par zivsaimniecības produktu importa režīmu pieņem saskaņā ar procedūru, kas paredzēta LESD 43. pantā.
The second paragraph of the Sole Article of this Protocol provides that all measures relating to the import arrangements for fishery products shall be adopted by the procedure laid down in Article 43 TFEU.
Tā kā LESD 43. panta 2. un 3. punktā paredzētas divas dažādas procedūras, par atbilstošo juridisko pamatu ir jāizvēlas viens no šiem punktiem.
Since two distinct procedures are provided for in points 2 and 3 of Article 43 TFEU, the appropriate legal basis has to be narrowed down to one of those paragraphs.
Panta 2. punkts nosaka procedūru, kas jāievēro, pieņemot pasākumus par kopējās zivsaimniecības politikas mērķu īstenošanu, savukārt 3. punkts nosaka procedūru cenu, maksājumu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanai, kā arī zvejas iespēju piešķiršanai.
Point 2 sets out the procedure for the adoption of provisions necessary for the pursuit of the objectives of the common fisheries policy, whereas point 3 lays down the procedure for the adoption of measures fixing prices, levies, aid, quantitative limitations and allocating fishing opportunities.
Ierosinātā lēmuma mērķis ir pieprasīt Grenlandei transponēt ES higiēnas prasības kā priekšnoteikumu, lai importētajiem zivsaimniecības produktiem no Grenlandes varētu piemērot ES iekšējā tirgus noteikumus zivsaimniecības jomā, jo īpaši raugoties, lai nolīguma noteikumi atbilstu attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem par dzīvnieku veselību, pārtikas nekaitīgumu un zivsaimniecības produktu tirgus kopīgo organizāciju, kā tas paredzēts priekšlikuma 3. pantā.
The purpose of the proposed decision is to require Greenland to transpose EU health rules as a condition for the application of the EU internal market rules as regards fisheries to the imports of fishery products originating from Greenland, in particular by making sure that the rules of the agreement are in line with the applicable rules laid down in Union legislation concerning animal health, food safety and the common organisation of the market in fishery products, as specified in Article 3 of the proposal.
Tādējādi lēmuma priekšlikums ir vērsts uz to, lai īstenotu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, nevis vienkārši pieņem kādu no LESD 43. panta 3. punktā minētajiem pasākumiem, līdz ar to par priekšlikuma juridisko pamatu ir jāizmanto attiecīgā panta 2. punkts.
The proposal therefore pursues the objectives of the common fisheries policy, rather than adopting any of the measures listed in point 3 of Article 43 TFEU, and therefore point 2 of that article must be used as the legal basis for the proposal.
Secinājums un ieteikums
Conclusion and recommendation
Juridiskā komiteja 2010. gada 28. oktobra sanāksmē vienbalsīgi
At its meeting of 28 October 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Galīgajā balsojumā piedalījās: Raffaele Baldassarre (priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs), Sebastian Valentin Bodu (priekšsēdētāja vietnieks), Eva Lichtenberger (referente), Françoise Castex , Marielle Gallo , Lidia Joanna Geringer de Oedenberg , Daniel Hannan , Kurt Lechner , Bernhard Rapkay , Diana Wallis , Cecilia Wikström un Tadeusz Zwiefka . nolēma Jums ieteikt — lēmuma priekšlikuma juridisko pamatu izmantot LESD 43. panta 2. punktu un 204. pantu, kā arī vienīgo pantu 34. protokolā par īpašo režīmu Grenlandei.
The following were present for the final vote: Raffaele Baldassarre (acting Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Eva Lichtenberger (rapporteur), Françoise Castex, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Daniel Hannan, Kurt Lechner, Bernhard Rapkay, Diana Wallis, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka. , to recommend you as follows: Articles 43(2) and 204 TFEU and the Sole Article of the Protocol (No 34) on special arrangements for Greenland must form the legal basis for the proposed decision.
Zivsaimniecības produktu, dzīvu gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu un jūras gliemežu imports Eiropas Savienībā no Grenlandes
Imports from Greenland of fishery products, live bivalve molluscs, echinoderms, tunicates and marine gastropods
par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izstrādi
on general guidelines for the preparation of the 2012 budget
– ņemot vērā LESD 313. un 314. pantu,
– having regard to Articles 313 and 314 TFEU,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (IN) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
– having regard to the Interinstitutional Agreement (IIA) of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
– ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju „Eiropa 2020”
– having regard to its resolution of 17 February 2011 on Europe 2020
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0068 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 15. decembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu saistībā ar Komisijas darba programmu 2011. gadam
– having regard to its resolution of 15 December 2010 on the Communication from the Commission on the Commission Work Programme 2011
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0481 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0481 . ,
– ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)
– having regard to its resolution of 20 October 2010 on ‘the financial, economic and social crisis: recommendations concerning measures and initiatives to be taken (mid-term report)’
– ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību
– having regard to its resolution of 16 June 2010 on economic governance
– ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, kas iesniegts saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu,
– having regard to the Commission’s updated financial programming for 2007-2013, submitted in accordance with Point 46 of the aforementioned IIA of 17 May 2006,
– ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu,
– having regard to the European Union’s general budget for the 2011 financial year,
– ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra secinājumus par 2012. gada budžeta pamatnostādnēm,
– having regard to the Council conclusions of 15 February 2011 on the budget guidelines for 2012,
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0058/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0058/2011 ),
2. norāda, ka jānodrošina zināma konsekvence starp šo mērķu sasniegšanu un šiem mērķiem Eiropas un valstu līmenī piešķirto finansējumu; uzstāj, ka ES budžeta politikai jābūt saskaņotai ar šo principu; uzskata, ka Eiropas semestrī, kas ir jauns mehānisms Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, būtu jāparedz iespēja apsvērt, kā vislabāk izpildīt šos piecus galvenos mērķus;
Points out that some consistency must be ensured between achieving these objectives and the funding allocated to them at European and national level; insists that EU budgetary policy must be in line with this principle; takes the view that the European Semester, as a new mechanism for enhanced European economic governance, should afford an opportunity to consider how best to deliver on these five headline targets;
4. atzīst Padomes bažas par ekonomiskiem un budžeta ierobežojumiem valsts līmenī, taču atgādina ļoti nozīmīgu apsvērumu — saskaņā ar Līguma noteikumiem ES budžetā nav pieļaujams deficīts; atgādina, ka 2009. gadā uzkrātais budžeta deficīts ES kopumā sasniedza EUR 801 miljardu un ka ES budžets ir tikai 2 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem ES;
Acknowledges the Council’s concern about economic and budgetary constraints at national level, but recalls, first and foremost, that under Treaty provisions the EU budget can not run a public deficit; recalls that, in 2009, the accumulated public deficit in the EU as a whole amounted to EUR 801 billion, and that the EU budget represents a mere 2% of total public spending in the EU;
6. uzskata, ka ES budžets sniedz valsts izdevumiem pievienoto vērtību, uzsākot, atbalstot un papildinot ieguldījumus tajās politikas jomās, kas ir stratēģijas „Eiropa 2020” pamatā; turklāt uzskata, ka ES budžetam ir būtiska nozīme, lai palīdzētu ES novērst pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi, izmantojot savas iespējas kā katalizatoru, lai veicinātu ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību Eiropā; uzskata, ka ES budžets varētu vismaz mazināt pašreizējās ierobežojošās valstu budžeta politikas ietekmi, vienlaikus atbalstot valstu valdību centienus; uzsver arī, ka, ņemot vērā tā pārdales raksturu, ES budžeta apjoma samazināšana varētu nodarīt kaitējumu Eiropas solidaritātei un negatīvi ietekmēt ekonomikas attīstības tempu daudzās dalībvalstīs; uzskata, ka pieeja, kurā ievēro tikai „neto maksātāju” / „neto saņēmēju” aspektu, nepienācīgi ņem vērā domino efektu starp ES valstīm un tādēļ traucē sasniegt ES politikas kopējos mērķus;
Is of the opinion that the EU budget brings added value to national public expenditure when initiating, supporting and complementing investments in those policy areas which are at the core of Europe 2020; believes, moreover, that the EU budget has an instrumental role to play in helping the EU to exit the current economic and financial crisis through its capacity as a catalyst to boost investment, growth and jobs in Europe; takes the view that the EU budget could at least mitigate the effects of current restrictive national budgetary policies while supporting the efforts of national governments; stresses also that, given its redistributive nature, lowering the level of the EU budget may harm European solidarity and have an adverse impact on the pace of economic development in many Member States; believes that a purely ‘net contributor’/’net beneficiary’ approach does not take due account of spill-over effects between EU countries and therefore undermines common EU policy goals;
10. turklāt uzskata, ka 2012. gada budžeta apropriācijas, tostarp jomās, kas nav tieši saistītas ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, ir jānotur atbilstošā līmenī, lai nodrošinātu ES politikas nostādņu turpināšanu un ES mērķu sasniegšanu arī ilgi pēc pašreizējās ekonomikas krīzes beigām;
Takes the view, moreover, that 2012 budget appropriations, including in those areas not directly linked to the achievement of the Europe 2020 strategy, need to be kept at an appropriate level to ensure the continuation of EU policies and the achievement of EU objectives well beyond the duration of the current economic crisis;
12. uzskata, ka ES ir jāuzņemas nozīmīga loma palīdzības un finansiāla atbalsta sniegšanā arābu valstīm šajā vēsturiskajā brīdī saistībā ar šo valstu demokrātiskajām pārmaiņām un ekonomisko un sociālo pārveidi; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” ( COM(2011)0200 );
Believes that the EU has an important role to play in assisting and financially supporting Arab countries at this historical point in their democratic development and economic and social transformation; welcomes, in this connection, the Commission communication entitled 'A partnership for democracy and shared prosperity with the southern Mediterranean' ( COM(2011)0200 ));
14. atzinīgi vērtē Ungārijas un Polijas prezidentūru publisko apņemšanos 2011. gadā iesaistīties atklātā un konstruktīvā dialogā ar Eiropas Parlamentu par budžeta jautājumiem; atkārtoti apstiprina gatavību cieši sadarboties ar Padomi un Komisiju pilnīgā saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem; sagaida, ka šīs vadlīnijas tiks pilnībā ņemtas vērā 2012. gada budžeta procedūras laikā;
Welcomes the Hungarian and Polish presidencies’ public commitments to enter into an open and constructive dialogue with the EP on budget matters in 2011; reaffirms its willingness to work in close cooperation with the Council and the Commission in full accordance with the provisions of the Lisbon Treaty; expects that the present guidelines will be taken into account fully during the 2012 budgetary procedure;
ES 2012. gada budžeta pamatā — ilgtspējība un atbildība
Sustainability and responsibility at the heart of the 2012 EU budget
16. uzsver, ka finanšu plānā, ko Komisija iesniedza 2011. gada 31. janvārī, ir sniegta indikatīva atsauces summa saistību apropriācijām attiecībā uz katru pašreizējo ES programmu un darbību; norāda, ka saistību apropriāciju kopsumma var būt EUR 147,88 miljardi;
Stresses that the financial programming presented by the Commission on 31 January 2011 represents an indicative reference envelope for commitment appropriations for each of the existing EU programmes and actions; takes note that the overall level of commitment appropriations may be set at EUR 147.88 billion;
21. šajā sakarā uzsver, ka stingras kontroles saglabāšanai pār saistību apropriācijām būtu nepieciešama ne tikai ievērojama pārdale un prioritāšu maiņa, bet iestādēm būtu arī kopīgi jāidentificē iespējamās negatīvās prioritātes un ietaupījumi; apņēmīgi mudina attiecīgās Parlamenta atbildīgās komitejas nopietni iesaistīties skaidru politisko prioritāšu noteikšanas procesā visām ES politikas jomām; tomēr uzsver, ka šajā nolūkā ir vajadzīga lielāka budžeta elastība un ka DFS pārskatīšana (piemēram, pārvietojot līdzekļus starp pašreizējās DFS izdevumu kategorijām) var būt nepieciešama, lai nodrošinātu Savienības spēju darboties, ne vien risinot jaunas problēmas, bet arī sekmējot lēmumu pieņemšanas procesu iestādēs, lai budžeta resursus pielāgotu mainīgajiem apstākļiem un prioritātēm; uzsver, ka šim procesam jābūt pilnībā pārredzamam;
Stresses, in this connection, that keeping commitment appropriations under strict control would require not only significant redeployments and reprioritisation, but also the joint identification of possible negative priorities and savings by the institutions; strongly urges its specialised committees seriously to embark on the process of determining clear political priorities in all EU policy fields; highlights, however, the fact that, to this end, greater budgetary flexibility is needed, and that a revision of the MFF (for example, offsetting between headings of the current MFF) may be a necessity for the Union’s ability to function, not only in terms of facing the new challenges but also with a view to facilitating the decision-making process within the institutions in order to align budgetary resources with evolving circumstances and priorities; emphasises that this process must be fully transparent;
23. uzskata, ka Komisijas pieeja noteikt ES budžeta subsīdijas ES decentralizētajām aģentūrām ir uzticama un sniedz vajadzīgos stimulus; uzsver, ka budžeta līdzekļu piešķiršana ES aģentūrām nebūt neaprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem vien, bet gan palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus un ES mērķus kopumā, kā to nolēmusi likumdevēja iestāde; atkārtoti apstiprina nepieciešamību uzmanīgi izskatīt pieprasījumus par jaunām amatvietām saistībā ar jauniem uzdevumiem; tomēr uzsver — lai nekavētu to aģentūru darbību, kurām uzticēts vairāk pienākumu, ir svarīgi tām nodrošināt atbilstošu finansējumu; prasa īpašu pieeju attiecībā uz specializēta zinātniskā personāla ar profesionālo pieredzi pieņemšanu darbā, jo īpaši ja šīs amatvietas tiek finansētas tikai no maksām un tādējādi ir budžeta ziņā neitrālas attiecībā uz ES budžetu; atbalsta darbu, ko veic starpiestāžu darba grupa par aģentūru nākotni, kas tika izveidota 2009. gada sākumā, un ar nepacietību gaida tās secinājumus, jo īpaši attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem;
Considers the Commission’s approach to determining EU decentralised agencies’ subsidies from the EU budget to be reliable and to provide the right incentives; stresses that EU agencies’ budget allocations are far from being confined to administrative expenditure alone, but instead contribute to achieving the Europe 2020 goals and EU objectives in general, as decided by the legislative authority; reaffirms the need to examine requests for new posts carefully in relation to newly assigned tasks; underlines, however, the importance of adequate funding for those agencies whose tasks have been increased, so as not to hinder their performance; calls for a specific approach in respect of the recruitment of specialised scientific staff with professional experience, especially when these posts are financed exclusively by fees and are thus budget-neutral for the EU budget; supports the work carried out by the interinstitutional working group on the future of agencies, which was set up in early 2009, and looks forward to its conclusions, notably on the above mentioned points;
Maksājumu līmenis, nesamaksātās saistības un ES budžeta finansēšana
Level of payments, RAL and financing of the EU budget
26. uzsver, ka noteiktu RAL līmeni nav iespējams novērst daudzgadu programmu īstenošanas gaitā un ka neizpildīto saistību pastāvēšana pēc definīcijas prasa veikt atbilstošus maksājumus; tāpēc prasa saglabāt stabilu attiecību starp saistībām un maksājumiem un visā budžeta procedūras laikā darīs visu iespējamo, lai samazinātu neatbilstību starp saistību un maksājumu apropriācijām;
Emphasises that a certain level of RAL is unavoidable when multiannual programmes are implemented, and that the existence of outstanding commitments by definition requires corresponding payments to be made; requests, therefore, that an orderly relationship between commitments and payments be maintained, and will do its utmost throughout the budgetary procedure to reduce the discrepancy between commitment and payment appropriations;
29. apzinās, ka ik gadu beidzot īstenoto maksājumu līmenis dažkārt rada ievērojamu tā saukto „pārpalikumu” salīdzinājumā ar budžeta lēmējinstitūcijas sākotnēji noteikto maksājumu līmeni, tāpēc dalībvalstu iemaksas ES budžetā tiek attiecīgi samazinātas un to fiskālā situācija uzlabojas; neuzskata, ka Padomes bažas attiecībā uz šīs līdzekļu atdošanas līmeni un laiku būtu ņemamas vērā, risinot politiski sensitīvo jautājumu par ES budžeta finansēšanu; drīzāk uzskata, ka neiztērētās maksājumu apropriācijas no „n” gada būtu jāpārnes uz nākamo budžeta gadu („n+1”), nevis jāatņem no dalībvalstij aprēķinātajām iemaksām; tāpēc apņēmīgi mudina Komisiju iesniegt vērienīgus priekšlikumus par jaunu un īstu pašu resursu izveidi, lai pilnībā nodrošinātu Eiropas Savienībai reālus un autonomus finanšu resursus; turklāt uzstāj, ka jebkādiem jauniem pašu resursiem būtu jābalstās uz vispusīgu ietekmes novērtējumu un to mērķim jābūt attīstīt veidus, kā stiprināt ES konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi; prasa Padomes konstruktīvu sadarbību diskusijās par taisnīgiem un jauniem ES pašu resursiem;
Is aware that the level of payments finally implemented every year sometimes entails a significant so-called ‘surplus’ compared with the level of payments originally agreed by the budget authority, meaning that Member States’ national contributions to the EU budget are therefore decreased accordingly, and their fiscal positions improved; does not consider the Council’s concerns as to the level and timing of this ‘return’ relevant in addressing the sensitive underlying political issue of the financing of the EU budget; is, rather, of the opinion that unspent payments from year ‘n’ should be carried over to the following budget year (‘n+1’) rather than being deducted from the calculation of Member States’ national contributions; strongly urges the Commission, therefore, to make ambitious proposals for the establishment of new and genuine own resources, so as fully to provide the EU with real and autonomous financial resources; insists, moreover, that any new own resources should be based on a comprehensive impact assessment, and aimed at developing ways to strengthen the EU’s competitiveness and economic growth; asks the Council to cooperate constructively in the debate on fair and new own resources for the EU;
Administratīvie izdevumi ES budžeta III iedaļā
Administrative expenditure under S ection III of the EU budget
32. uzsver, ka daudzgadu programmu gadījumā dažas specifiskas administratīvās izmaksas (tostarp saistībā ar izpildaģentūrām) ir iekļautas programmu vispārējā finansējuma apjomā līdz ar tā sauktajiem „darbības izdevumiem”; norāda, ka Padomes ieradums samazināt šīs budžeta pozīcijas horizontāli, lai samazinātu administratīvos izdevumus, galu galā neizbēgami izraisīs visa šīm programmām kopīgi piešķirtā apjoma izmainīšanu un risku, kas ietekmē programmu īstenošanas ātrumu un kvalitāti;
Highlights the fact that, in the case of multi-annual programmes, some specific administrative expenditure (including that of executive agencies) is included in the programmes’ overall financial envelope along with so-called ‘operational expenditure’; points out that the Council’s habit of cutting these budget lines horizontally with the aim of reducing administrative expenditure would inevitably end up modifying the entire co-decided envelope for these programmes, and risk affecting the swiftness and quality of their implementation;
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Polijas pieteikums EGF/2010/013 PL/ Podkarpackie , mašīnbūve)
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund, in accordance with point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (application EGF/2010/013 PL/Podkarpackie machinery from Poland)
NODARBINĀTĪBAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS VĒSTULE............10
ANNEX: LETTER OF THE COMMITTEE OF EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS..10
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2011)0062 – C7-0056/2011 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2011)0062 – C7‑0056/2011 ),
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A7-0059/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A7-0059/2011 ),
A. tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu negatīvās sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;
A. whereas the European Union has set up the appropriate legislative and budgetary instruments to provide additional support to workers who are suffering from the consequences of major structural changes in world trade patterns and to assist their reintegration into the labour market,
B. tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma uz laiku tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;
B. whereas the scope of the EGF was temporarily broadened for applications submitted from 1 May 2009 to include support for workers made redundant as a direct result of the global financial and economic crisis,