natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vai Jūs atsauktu savu kandidatūru, ja Parlaments savā atzinumā neapstiprinātu Jūsu iecelšanu par Revīzijas palātas locekli?
Would you withdraw your candidacy if Parliament's opinion on your appointment as a Member of the Court were unfavourable?
Ja Parlaments savā atzinumā neapstiprinātu manu iecelšanu, es lūgtu Itālijas valdībai pārskatīt manu izvirzīšanu par kandidātu.
In the case that the opinion of the Parliament on my appointment were unfavourable, I would ask the Italian Government to reconsider my nomination.
par lauksaimniecības ražošanas resursu piegādes ķēdi — struktūra un sekas
on the farm input supply chain: structure and implications
Referents: José Bové
Rapporteur: José Bové
– ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
– having regard to its resolution of 23 June 2011 on the CAP towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0297 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0297 . ,
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0302 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0302 . ,
– ņemot vērā 2011. gada 18. janvāra rezolūciju par lauksaimniecības atzīšanu par stratēģiski svarīgu nozari pārtikas nodrošinātībā
– having regard to its resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0006 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0006 . ,
– ņemot vērā ESAO 2011. gada maija provizorisko ziņojumu „Zaļās izaugsmes stratēģija attiecībā uz pārtiku un lauksaimniecību”
– having regard to the OECD preliminary report of May 2011 on ‘A Green Growth Strategy for Food and Agriculture’
– ņemot vērā Eurostat datus par lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļu cenu indeksiem (ražošanas resursu izmaksas) un lauksaimniecības produktu cenu indeksiem (ražojumu cenas)
– having regard to Eurostat data on price indices of the means of agricultural production (input costs) and price indices of agricultural products (output prices)
– ņemot vērā LESD 349. pantu, kurā noteikts īpašs režīms visattālākajiem reģioniem,
– having regard to Article 349 TFEU, which establishes a specific regime for the most remote regions,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgās komitejas (LZPPK) 3. prognozi „Ilgtspējīgs pārtikas patēriņš un ražošana ierobežotu resursu apstākļos” (2011. gada februāris)
– having regard to the 3rd SCAR Foresight Exercise of the European Commission’s Standing Committee on Agricultural Research (SCAR) on ‘Sustainable food consumption and production in a resource-constrained world’ (February 2011)
– ņemot vērā „Globālo ziņojumu — lauksaimniecība krustcelēs”, kas sagatavots Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģiju starptautiskā novērtējuma attīstības jomā ( IAASTD ) ietvaros,
– having regard to the ‘Global Report - Agriculture at a crossroads’ by the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD),
– ņemot vērā Kopīgā pētniecības centra (KPC) 2008. gada ziņojumu „Zemu investīciju lauksaimniecības sistēmas: iespēja attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecību”
– having regard to the JRC report of 2008 on ‘Low input farming systems: an opportunity to develop sustainable agriculture’
– ņemot vērā KPC 2007. gada ziņojumu „Modernās biotehnoloģijas ietekme, iespējas un problēmas Eiropā”,
– having regard to the JRC report of 2007 on ‘Consequences, opportunities and challenges of modern biotechnology in Europe’,
– ņemot vērā KPC 2010. gada ziņojumu „ĢMO analīzes standartmetožu apkopojums”,
– having regard to the JRC report of 2010 on ‘Compendium of reference methods for GMO analysis’,
– ņemot vērā KPC 2010. gada ziņojumu „ES mērķa biodegvielas jomā ietekme uz lauksaimniecības tirgiem un zemes izmantojumu — salīdzinošs modelēšanas novērtējums”,
– having regard to the JRC report of 2010 on ‘Impacts of the EU biofuel target on agricultural markets and land use: a comparative modelling assessment’,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai,
– having regard to Directive 2009/128/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for Community action to achieve the sustainable use of pesticides,
– ņemot vērā 2011. gada 12. oktobrī iesniegtos Komisijas likumdošanas priekšlikumus par KLP reformu (COM(2011)625/3, COM(2011)627/3, COM(2011)628/3, COM(2011)629, COM(2011)630/3, COM(2011)631/3) un priekšlikumu par vienotas, kopīgas tirgus organizācijas regulu,
– having regard to the legislative proposals of the Commission on reform of the CAP presented on 12 October 2011 (COM(2011)625/3, COM(2011)627/3, COM(2011)628/3, COM(2011)629, COM(2011)630/3, COM(2011)631/3) and the proposal for a Single CMO Regulation,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu ( A7-0421/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0421/2011 ),
A. tā kā lauksaimniecības preču un lauku saimniecību ražošanas resursu cenu lielā nestabilitāte ir palielinājusi nedrošību par lauku saimniecību ieņēmumiem un lauksaimnieku ilgtermiņa ieguldījumiem, it īpaši izolētos reģionos, kalnu reģionos, salu reģionos un visattālākajos reģionos, kuriem attāluma un izolācijas faktors ir saistīts ar lielām papildu izmaksām, negatīvi ietekmējot šo reģionu lauksaimnieku ienākumus;
A. whereas high volatility in agricultural commodity and farm input prices has increased insecurity in farm incomes and in long-term investments by farmers, especially for isolated regions, mountain regions, island regions and the most remote regions, for which the factors of distance and isolation entail high additional costs, impacting negatively on the incomes of those regions’ farmers;
B. tā kā saskaņā ar Eurostat datiem ES lauksaimnieku kopējās ražošanas resursu izmaksas laika posmā no 2000. līdz 2010. gadam ir vidēji pieaugušas par gandrīz 40 %, savukārt saimniecību cenu vidējais pieaugums ir bijis mazāks par 25 %; tā kā ražošanas resursu izmaksu pieaugums minētajā desmitgadē sasniedza 60 % attiecībā uz enerģiju un smērvielām, gandrīz 80 % attiecībā uz sintētiskajiem mēslošanas līdzekļiem un augsnes ielabotājiem, vairāk nekā 30 % attiecībā uz lopbarību, aptuveni 36 % attiecībā uz tehniku un citu aprīkojumu, gandrīz 30 % attiecībā uz sēklām un stādāmo materiālu un gandrīz 13 % attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, uzsverot vajadzību vienkāršot lauksaimnieku piekļuvi lētākiem ražošanas resursiem, it īpaši pasaules tirgū;
B. whereas total input costs for EU farmers climbed on average by almost 40% between 2000 and 2010, while farm gate prices increased on average by less than 25%, according to Eurostat; whereas the increase in input costs within that decade reached 60% for energy and lubricants, almost 80% for synthetic fertilisers and soil improvers, over 30% for animal feed, around 36% for machinery and other equipment, almost 30% for seeds and planting stock and nearly 13% for plant protection products, highlighting the need to facilitate access to cheaper inputs for farmers, particularly from the world market;
C. tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus ienākumus lauku saimniecībām, galvenokārt ņemot vērā to, cik ātri palielinās lauksaimniecības resursu izmaksas, kā arī aizvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām;
C. whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices;
D. tā kā ir paaugstinājušās ražošanas izmaksas un tās ir grūti absorbēt pārtikas piegādes ķēdes posmos, un īstermiņā var tikt apdraudēta gan atsevišķu uzņēmumu dzīvotspēja, gan ražošanas struktūra atsevišķās dalībvalstīs, kas savukārt var pasliktināt tirdzniecības bilanci attiecībā uz importu un atkarību no nestabiliem ārējiem tirgiem;
D. whereas higher production costs and difficulties in passing them down the food distribution chain are liable in the short term to jeopardise certain enterprises’ survival while undermining the productive structure in certain Member States, thus worsening the trade balance in terms of imports and dependence on volatile external markets;
E. tā kā arī patērētājs patlaban atrodas neizdevīgā situācijā, jo ražotāji nespēj panākt, lai ražošanas faktoru strauji pieaugošās izmaksas segtu lielie mazumtirgotāji, kuri savukārt liek šīs izmaksas segt patērētājam, paši gūstot ievērojamu peļņu;
E. whereas the consumer is currently also being disadvantaged in the sense that producers are unable to pass on the exponential rise in the cost of factors of production to the big retailers, who in their case pass that rise on to the consumer with their huge profit margins;
F. tā kā ir paredzams, ka ražošanas resursu cenas turpinās palielināties sakarā ar izejvielu nepietiekamību, jaunās tirgus ekonomikas valstu pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas un politiku, kuras dēļ ES lauksaimniekiem ir apgrūtināta piekļuve lētākai lopbarībai, kas pieejama pasaules tirgū;
F. whereas upward pressure on input prices is expected to rise further as a result of resource scarcity, growing demand for food in emerging economies and policies which make it harder for EU farmers to gain access to cheaper feed available on the global market;
G. tā kā pārtikas ražošanu var sistemātiski mazināt vairāki faktori, tostarp kaitēkļu un slimību ietekme, dabas resursu pieejamība un dabas katastrofas;
G. whereas food production can be regularly undermined by a range of factors including the impact of pests and diseases, availability of natural resources and natural disasters;
H. tā kā ES lauksaimniecība pašlaik ir lielā mērā atkarīga no ražošanas resursu importa — galvenokārt fosilā kurināmā, kā arī nepietiekami izplatītu lopbarības un augsnes uzlabošanas minerālvielu, piemēram, fosfāta, importa — un tāpēc ir neaizsargāta pret cenu paaugstināšanos; tā kā tas ir radījis nopietnas bažas par ES lauksaimnieku konkurētspēju, jo īpaši lopkopības nozarē;
H. whereas EU agriculture is currently highly dependent on input imports – mainly fossil fuels, but also animal feed and scarce soil-improving minerals such as phosphate – and is therefore vulnerable to price hikes; whereas this has raised major concerns about EU farmers’ competitiveness, especially in the livestock sector;
I. tā kā pašreizējās cenu svārstības notiek gan Eiropas, gan pasaules mērogā un ir jārod konkrēts Kopienas līmeņa risinājums attiecībā uz lauksaimniecības pārtikas ķēdi, ņemot vērā tās stratēģisko nozīmi Savienībā, un rīcība ir jāsaskaņo jau G-20 līmenī;
I. whereas the present price volatility has a European and world dimension, and it is therefore necessary to seek a specific solution at Community level for the agri-food chain, given its strategic role in the Union, while concerted action is already required at G-20 level;
J. tā kā ES kļūst arvien atkarīgāka no ražošanas faktoriem, kas vajadzīgi, lai Eiropā saglabātu lauksaimniecību; tā kā tādēļ ir jāaicina steidzami rīkoties, lai mazinātu šo atkarību ar ieguldījumu un politiska līmeņa lēmumu palīdzību, tādējādi nodrošinot lielāku pārtikas produktu pietiekamību Eiropas Savienībā;
J. whereas the EU is ever more dependent on the factors of production that are required if agriculture is to be preserved in Europe; whereas it is therefore necessary to call for rapid action to reduce that dependence, by means of investments and decisions at a purely political level, so as to ensure greater self-sufficiency in food for the EU;
K. tā kā ES lielā mērā ir atkarīga no fosilo degvielu importa; tā kā resursu efektivitātes palielināšana ir stratēģijas „Eiropa 2020” un Komisijas vadlīniju „Resursu ziņā efektīva Eiropa” prioritāte;
K. whereas the EU is heavily dependent on fossil fuel imports: whereas increasing resource efficiency is central to the Europe 2020 Strategy and the Commission’s Roadmap to a Resource Efficient Europe;
L. tā kā lauksaimnieciskā ražošana ES galvenokārt ir atkarīga no naftas cenas un pārtikas piegādes ķēde lielā mērā ir atkarīga no tā, vai naftas pārstrādes produkti ir pieejami un cenu ziņā izdevīgi; tā kā ir paredzams, ka naftas ieguve pasaulē sāks samazināties vidēji par 2–3 % gadā;
L. whereas agricultural production in the EU is in the main oil-dependent and the food supply chain relies heavily on the availability and affordability of that fuel; whereas global oil production is expected to start to decline by on average 2-3% per year;
M. tā kā jēlnaftas cenas paaugstināšanās ir cieši saistīta ar lauksaimnieciskās ražošanas resursu izmaksu palielināšanos, tādējādi veidojot enerģijas, barības un mēslojuma cenas palielinājumu, kas ietekmē pārtikas ražošanu pasaules mērogā;
M. whereas increases in crude oil prices are inextricably linked with increases in agricultural input costs, resulting in higher energy, feed and fertilizer prices, which impact on global food production;
N. tā kā lauksaimniecībā izmantojamā mēslojuma ražošana ir pilnībā atkarīga no fosfātiežu piedāvājuma; tā kā to preču cena 2007./2008. gadā palielinājās par 800 % un to krājumi varētu sasniegt maksimālo robežu 2033.–2035. gadā, kad tie sāks strauji sarukt;
N. whereas the manufacture of farm fertilizers is totally dependent on the ready supply of phosphate rock; whereas its commodity price increased by 800% in 2007/2008 and its supply could peak by 2033-2035, after which it will become increasingly scarce;
O. tā kā jo īpaši lopkopības nozarē cenu pieaugumu izraisa arī stingrākas fitosanitārās, dzīvnieku labturības, higiēnas un pārtikas nekaitīguma prasības, kā rezultātā turpina samazināties Eiropas ražotāju konkurētspēja salīdzinājumā ar trešo valstu ražotājiem, kuriem nav jāievēro šīs stingrās prasības;
O. whereas, especially in the livestock sector, costs are also rising due to increasing phytosanitary, animal welfare, environmental protection, hygiene and food safety requirements, as a result of which the competitiveness of European producers will further decrease in comparison with those in third countries, who do not have to comply with these strict requirements;
P. tā kā ES ir noteikusi augstus standartus attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un cilvēku veselības un vides aizsardzību, kas laika un izmaksu ziņā ietekmē jaunas prakses un instrumentu izstrādi gan pārtikas ķēdes sākuma, gan beigu posmā;
P. whereas the EU has set a high level of standards in food safety and human and environmental protection, which entails consequences for the time and cost of development of new practices and tools up- and downstream in the food chain;
Q. tā kā patērētāji, samazinoties viņu pirktspējai, aizvien vairāk izvēlas produktus, kuru kvalitātes un drošības standarti ir zemāki nekā ES ražotiem produktiem un kuri nav izsekojami, it īpaši attiecībā uz gaļu;
Q. whereas consumers, faced with a reduction in their purchasing power, are increasingly opting for products whose quality and safety standards are lower than those for products originating in the EU, and which are not traceable, especially in the case of meat;
R. tā kā vidēji 42 % no visas ūdensapgādes Eiropā tiek izmantoti lauksaimniecībā (Grieķijā — 88 %, Spānijā — 72 %, Portugālē — 59 %) un tā kā apūdeņošanas, ūdens novadīšanas mitrzemju reģionos un drenāžas izmaksas ir palielinājušās, lai padarītu apūdeņošanas tehnoloģijas efektīvākas, un tā kā daļa no lauksaimniecībā izmantotā ūdens nokļūst atpakaļ dabiskajā ūdens ciklā;
R. whereas on average 42% of total water supply in Europe is used by agriculture (Greece 88%, Spain 72%, Portugal 59%) and whereas costs of irrigation, channelling of water in wetland regions and drainage have increased in order to make irrigation technologies more efficient, and whereas some of the water used by agriculture returns to the natural water cycle;
S. tā kā lauksaimniecības zemes cena un zemes nomas maksa tieši ietekmē lauksaimniecības dzīvotspēju un jaunu saimniecību spēju sākt lauksaimniecisko darbību;
S. whereas the price of farmland and the cost of land rental directly impacts on the viability of farming and on the ability of young entrants to get established in farming;
T. tā kā lauku saimniecību ražošanas resursu piegādātāju tirgus koncentrācija ir ļoti augsta, proti, seši uzņēmumi kontrolē gandrīz 75 % no agroķīmijas tirgus un trīs uzņēmumi kontrolē vairāk nekā 45 % no sēklu tirgus; tā kā šī koncentrācija veicina augsto cenu saglabāšanos sēklām un tai ir būtiska negatīva ietekme uz kultūraugu dažādību, un tā kā lauksaimnieku līdzdalība cenu tendenču noteikšanā ir ierobežota; tā kā tirgus koncentrācija ir liela ne vien iepriekšējā posma tirgū, bet arī pārtikas tirgū (mazumtirdzniecībā), tādējādi radot lauksaimniecībai papildu izmaksu slogu;
T. whereas the market concentration of farm input suppliers is very high, with six companies controlling nearly 75% of the agrochemicals market and three companies controlling over 45% of the seeds market; whereas this concentration contributes to maintaining high seed prices and has a substantial negative impact on crop diversity, and whereas the involvement of farmers in the development of price trends is limited; whereas there is high market concentration not only upstream but also in the food (retail) trade, which places farming under additional cost pressure;
U. tā kā tiesiskā regulējuma un strukturālas izmaiņas izejvielu nozarēs nesamērīgi ietekmē maza mēroga (mazāk nozīmīgu kultūraugu) ražošanas dzīvotspēju un konkurētspēju un tā kā precīzāk būtu jānoskaidro, kāda ir šo izmaiņu ietekme;
U. whereas the viability and competitiveness of small-scale production (minor crops) are disproportionately affected by legislative and structural changes in the input industries, and whereas more needs to be known about the impact of these changes;
V. tā kā lauksaimnieku izmaksu pieaugums galvenokārt ir saistīts ar paaugstinātām degvielas, mēslojuma un lopbarības cenām;
V. whereas increased fuel, fertilizer and feed prices represent the main increase in costs for farmers;
W. tā kā, ņemot vērā lauksaimniecības ārkārtīgās cenu svārstības visā pārtikas ķēdē un ar to saistītās finanšu spekulācijas, tirgus pārredzamība pārtikas ķēdes iepriekšējos posmos ir būtiska arī, lai uzlabotu konkurenci un pretestību pret cenu svārstībām;
W. whereas, in the light of extreme fluctuations in agricultural prices throughout the food chain and related financial speculation, market transparency upstream of the food chain is also essential to improve competition and resilience to price volatility;
X. tā kā ražošanas un citu resursu, tostarp enerģijas, augsnes un barības vielu, ūdens taupīšanas tehnoloģiju, sēklu un lauksaimniecības ķīmijas pārvaldībā ir vajadzīgi ilgtermiņa ieguldījumi, lai, ņemot vērā arī stratēģijas „Eiropa 2020” kontekstu, risinātu jaunās problēmas ekonomikas un vides jomā; tā kā ražošanas resursu izmantošanu ietekmē paplašināšanās pakalpojumi un institucionāli uzlabojumi un jauninājumi, lauksaimnieku attieksmei un prasmēm ir būtiska nozīme attiecībā uz resursu ziņā efektīvāku, ilgtspējīgu un novatorisku lauksaimniecības sistēmu pieņemšanu;
X. whereas long-term investments in more efficient input and resource management, including energy, soil and nutrients, water technology, seeds and agrochemicals, is needed to respond to the new economic and environmental challenges, including within the context of the Europe 2020 Strategy; whereas extension services and institutional improvements and innovations affecting the use of inputs, farmers’ attitudes and skills are critically important for adopting more resource-efficient, sustainable and innovative farming systems;
Y. tā kā šķidro kūtsmēslu fermentācija ir vēlama saistībā ar augkopību un vidi un vienlaikus tā ir nepieciešama, lai veicinātu enerģijas ražošanu no biomasas — tas ir pasākums, kas turklāt sekmēs ilgtspējīgu lauksaimniecību;
Y. whereas fermentation of slurry is desirable in terms of plant cultivation and the environment, while it is also necessary to create incentives for generating energy from biomass, a measure which will, besides, contribute to sustainable farming;
Z. tā kā lauksaimniecībā ir ievērojams potenciāls enerģijas un izmaksu taupīšanai, izmantojot uzlabotu energoefektivitāti, kuru varētu uzlabot arī turpmāk, izmantojot tādu vietējo atjaunojamās enerģijas ražošanas veidu, kurā pilnībā tiek izmantots atjaunojamo enerģijas avotu potenciāls (it īpaši vēja un saules enerģija, biomasa, biogāze, biodegviela, atkritumu izmantošana utt.);
Z. whereas there is considerable potential in farming for saving energy and costs through improved energy efficiency which could be further improved through local renewable energy production that fully exploits the potential of renewables (especially wind and solar energy, biomass, biogas, biofuels, use of waste products, etc.);
AA. tā kā kultūraugu dažādošana un augseka var veicināt klimata pārmaiņu mazināšanu un nodrošina sintētisko mēslošanas līdzekļu un pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu;
AA. whereas crop diversification and crop rotation can contribute to climate change mitigation and provide for the sustainable use of synthetic fertilisers and pesticides;
AB. tā kā pākšu proteīnaugi ES, kā arī uzlabotas zaļbarības ražošanas sistēmas samazinātu ES olbaltumvielu deficītu un atkarību no lopbarības importa un varētu sniegt būtiskus ekonomiskos ieguvumus lauksaimniekiem, tomēr tie nebūs „vienas mērauklas” risinājums daudzajām pastāvošajām neatbilstībām lauku saimniecību ražošanas resursu piegādes ķēdē un var samazināt arī citu, resursu ziņā efektīvāku kultūraugu ražošanu;
AB. whereas production of leguminous protein crops in the EU as well as improved grass-fed production systems would reduce the EU’s protein deficit and its dependence on feed imports and could have major economic benefits for farmers, but will not be a one-size-fits-all solution to the existing multiple imbalances in the farm input supply chain and would also lead to a reduction in the production of other, more resource-efficient arable crops;
AC. tā kā lauku saimniecībā glabātās sēklas noteiktos gadījumos un attiecībā uz konkrētām sugām var sniegt alternatīvu komercsēklām;
AC. whereas farm-saved seeds can offer, in certain circumstances and for specific varieties, an alternative to commercial seeds;
AD. tā kā nepiemērotu uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļu dēļ tiek sabojāts ievērojams daudzums lauksaimniecības preču un tās jālikvidē, lai tās vairs nebūtu izmantojamas kā pārtika vai barība (ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2011. gada publikācija „Pasaules mēroga pārtikas zudumi un pārtikas atkritumi”),
AD. whereas unsuitable storage and transport conditions cause significant quantities of agricultural commodities to be spoilt and hence disposed of, so that they are no longer available as food or feed (FAO, Global Food Losses and Food Waste, 2011);
1. aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pārredzamību attiecībā uz lauku saimniecību ražošanas resursu cenām un nodrošināt, ka konkurences noteikumi tiek piemēroti un ieviesti pārtikas tirgus ķēdes sākuma un beigu posmā;
Calls on the Commission and Member States to improve the transparency of farm input prices and guarantee that competition rules apply and be enforced throughout the upstream and downstream food market chain;