natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ņemot vērā iepriekš aprakstīto situāciju, šobrīd ES ir īstais brīdis no jauna izskatīt un uzlabot Ēku energoefektivitātes direktīvu.
Given the context described above, it is now the right moment for the EU to revisit and improve the Energy Performance of Buildings Directive.
Progresa kavēkļi
Barriers to Progress
Piedāvātajā pārstrādātajā redakcijā Komisija norāda, ka tai ir divējādi nolūki:
The Commission's stated intention in proposing this recast is two-fold:
· izmantot pieredzi, kas gūta kopš sākotnējās direktīvas stāšanās spēkā 2002. gadā;
· To apply the experience obtained since the original Directive came into force in 2002;
· nodrošināt vienmērīgāku un stingrāku šo tiesību aktu noteikumu piemērošanu.
· To ensure a more uniform and rigorous application of the provisions of this legislation.
Pārstrādātās redakcijas principi visumā ir atzinīgi uzņemti celtniecības un enerģētikas nozarē.
The principle of the recast has been broadly welcomed within the construction and energy sectors.
Tomēr tas nenozīmē, ka nav nepieciešama pamatīga tā pārbaude un grozīšana.
But this does not mean however that it does not require close examination and amendment.
Īpašs izaicinājums pārstrādātajai redakcijai ir cerības neattaisnojošā pašreizējās direktīvas piemērošana.
In particular, the recast faces a challenge give the disappointing level of implementation of the current Directive.
22 dalībvalstis apgalvo, ka direktīva ir pilnībā transponēta, taču Komisija ir paudusi vilšanos attiecībā uz energoefektivitātes pasākumu īstenošanas līmeni daudzās dalībvalstīs, un (lai arī trūkst konkrētu datu) pastāv viedoklis, ka daudzās dalībvalstīs jauno un atjaunoto ēku skaits, kurām ir energoefektivitātes uzlabojumi, ir neliels.
22 Member States claim full transposition, but the Commission has expressed disappointment with the level of implementation of energy efficiency measures in many Member States; and (although there is no concrete data) the perception is that number of new buildings and renovations incorporating significant energy efficiency improvements are low in many Member States.
Daži no progresa škēršļiem ir šādi:
Some of the barriers to progress are:
Neapzināšanās, ka ir iespējams ietaupīt.
Lack of awareness about the possibility of financial savings.
Šis šķērslis ir jālikvidē ar informācijas kampaņu palīdzību.
This barrier must be removed by information campaigns.
Nedrošība un šaubas par iespējamo ietaupījumu līmeni.
Uncertainty and mistrust about the quantity of the savings that will be achieved.
Sertifikācija un kvalitātes pārvaldība var palīdzēt paaugstināt ticību energotaupības pasākumu rezultātiem.
Certification and quality management can help to increase the confidence in the results of energy saving measures.
Finanšu līdzekļu trūkums lielu ieguldījumu veikšanai energgotaupības pasākumos.
Lack of access to finance for large investments in energy saving measures.
Valdībām vajadzētu izstrādāt finansiālā atbalsta programmas un palīdzēt nodrošināt, ka bankas var piedāvāt finanšu līdzekļus.
Governments should set up financial support programs and help to ensure banks can offer finance.
Ieguldītās „pūles” — īpaši atjaunošanā un renovācijā.
The 'effort' involved - particularly for refurbishment and renovation.
Informācijas kampaņām un atbalsta programmām vajadzētu vērst uzmanību uz likumsakarīgām ieguldījumu iespējām, piemēram, uz nodarbošanās maiņu, kas apvienota ar rajona uzlabošanas programmām.
Information campaigns and support programs should focus on natural investment opportunities, e.g. when occupation changes, combined with district upgrading programs.
Direktīvai nepieciešamie uzlabojumi
Improvements needed to the Directive
Direktīvā ir jāatspoguļo adekvāta finansējuma nepieciešamība minimālajiem standartiem un prasībām, kas tiks ieviesti.
The Directive should reflect the need for adequate financing to accompany the minimum standards and requirements that will be established.
Direktīvas mērķis tiks sasniegts vienīgi tad, ja būs pieejami vairāki finanšu instrumenti, ideālā gadījumā paredzot tos vismazāk aizsargātām mājsaimniecībām.
The aim of the Directive will be achieved only if a mix of financial instruments is made available - ideally targeting the most vulnerable households.
Ir vairāki iespējamie instrumenti, ko dalībvalstis un/vai Komisija var un ko tām vajadzētu izmantot:
There are many potential instruments that Member States and/or the Commission can and should deploy:
· tieši valsts izmaksu projekti;
· Direct public expenditure projects.
· aizdevumu garantijas un subsīdijas (noderīgas, ja ir grūti iegūt kredītu);
· Loan guarantees and subsidies (useful when it is difficult to obtain credit).
· sociālās subsīdijas;
· Social grants.
· PVN likmju samazināšana tiem pakalpojumiem un precēm, kas ir saistītas ar ēku energoefektivitātes uzlabošanu;
· VAT reductions for services and products related to the improvement of energy efficiency of buildings
· īpašuma nodokļa samazināšana;
· Property tax reductions.
· novatoriski finanšu modeļi, piemēram, finansēšana ar atmaksām no ietaupījumiem par enerģijas rēķiniem.
· Innovative financing models - e.g. financing through repayments based on savings made on energy bills.
· Eiropas Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda izveide, lai atbalstītu šīs direktīvas īstenošanu.
· The creation of the European Energy Efficiency and Renewable Energy Fund to support the implementation of this Directive
Līdz šim izmantot struktūrfondus ierobežotā apmērā ēku energoefektivitātes uzlabošanai ir bijis iespējams tikai tām dalībvalstīm, kuras Eiropas Savienībai pievienojās no 2004. gada 1. maija.
Until now, the limited use of the structural funds for the energy efficiency of buildings has been allowed only for those Member States that acceded to the European Union on or after 1 May 2004.
Komisija ir ierosinājusi paplašināt šo iespēju, attiecinot to uz visām dalībvalstīm.
The Commission has proposed to extend this opportunity to all Member States.
Referente ierosina palielināt ERAF maksimālo finansējuma summu, kas var tikt piešķirta šādiem projektiem, no 3 % uz 15 %.
The Rapporteur proposes an increase from 3% to 15% in the maximum amount of ERDF funding which can be allocated to such projects.
Informētība un apzināšanās
Information and Awareness
Ir būtiski, ka visas iesaistītās puses tiek informētas par energoefektivitātes uzlabošanas priekšrocībām un ka tām ir pieejama attiecīga informācija par to, kā rīkoties.
It is vital that all relevant actors are made aware of the benefits of improving energy performance, and have access to relevant information on how to go about it.
Dalībvalstīm jābūt iespējai apmainīties ar informāciju par labāko praksi.
Member States should be able to exchange information related to best practice.
Ir jāizveido kopēji Eiropas resursi, proti, tīmekļa vietne un datubāze, kuros būtu atrodami visi piemērojamie tiesību akti un informācija par visām valsts programmām CO 2 emisijas samazināšanai un ēku energoefektivitātes veicināšanai un par piemērojamiem finanšu un nodokļu instrumentiem.
A common European resource - a website and a database - should be developed containing all applicable legislation, all public programs promoting low CO2 emission and energy-efficient buildings and the applicable financial and fiscal instruments.
Informācijas un izpratnes veicināšanas kampaņs jākoncentrē uz aspektiem, kuri neietilpst minimālajos standartos.
Information and awareness campaigns should focus on aspects not covered by the minimum standards.
Vietējās un reģionālās varas iestādes
Local and regional authorities
Dalībvalstīm ir liela nozīme ēku energoefektivitātes uzlabojumu īstenošanā.
Member States have an important role in the implementing improvements to energy performance of building
Ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm ir jāapspriežas par standartizētas metodoloģijas izstrādi attiecībā uz minimālo standartu aprēķināšanas metodēm.
Local and regional authorities should be consulted in the development of the Standardised Methodology for calculating minimum standards methodology.
Turklāt dalībvalstīm ir jānodrošina norāžu un apmācības pieejamība projektētājiem un būvinspektoriem, lai tie varētu pienācīgi apsvērt atjaunojamo enerģijas avotu, sevišķi efektīvu tehnoloģiju un centralizētas apkures un dzesēšanas optimālo kombināciju, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot rūpniecības un dzīvojamos rajonus.
In addition, Member States must ensure that guidance and training is made available to planners and building inspectors so that they are able properly to consider the optimal combination of renewable energy sources, of high-efficiency technologies and of district heating and cooling when planning, designing, building and renovating industrial or residential areas.
Energoefektivitātes sertifikāti
Energy Performance Certificates
„Energoefektivitāte”, kā tas ir formulēts direktīvā, var neatspoguļot pašreizējo enerģijas izmantošanu.
'Energy performance' as defined by the Directive may not reflect actual energy use.
Energoefektivitātes sertifikātos atspoguļotajai informācijai ēkā, kurā atrodas valsts iestādes, un citās bieži apmeklētās ēkās, ir jābūt pieejamai un viegli salīdzināmai.
Information contained in the display of Energy Performance Certificates in building occupied by public authorities and for other buildings frequented by the public must be accessible and easily comparable.
Komisijai ir jāizstrādā vienoti standarti šīs informācijas atspoguļojumam, tostarp arī šādu ēku vienots energomarķējums.
Common standards for display, including a common energy label for such buildings, should be developed by the Commission.
Ēkām, kurās atrodas valsts iestādes, ir jārāda piemērs, uzskatāmi parādot un veicinot energoefektivitāti, un tādēļ ir pamats pieprasīt, lai tās saprātīgā termiņā īsteno energoefektivitātes sertifikātā (EES) izklāstītos ieteikumus.
As buildings occupied by public authorities must play an exemplary role in demonstrating and promoting energy efficiency, it reasonable to require them to implement recommendations contained within the EPC in a reasonable timeframe.
Tomēr visiem ēku īpašniekiem ir jābūt tiesībām ierosināt vai pārskatīt EES jebkurā laikā, pieaicinot dažādus ekspertus, ja tie nav vienisprātis ar sniegtajiem ieteikumiem.
All building owners, however, should have the right to initiate or revise an EPC at any time, using different experts if they disagree with the recommendations provided.
Visbeidzot, ir būtiska gan EES, gan šos sertifikātus izstrādājošo ekspertu apmācības un akreditēšanas lielāka standartizācija un savstarpēja atzīšana dalībvalstīs.
Finally, it is vital that there is greater standardisation and mutual recognition both for EPCs and the training and accreditation of the experts that provide them, across Member States.
Komisijai vajadzētu izstrādāt kopējas pamatnostādnes, kas veicinātu šo mērķu īstenošanu.
The Commission should develop common guidelines for both, which should enable this.
Minimālie standarti
Minimum Standards
Referente atbalsta Komisijas pieeju dalībvalstu vidū nodrošināt konverģenci, pamatojoties uz to minimālajiem standartiem un piedāvātiem vispārējiem grafikiem.
Your Rapporteur supports the Commission's approach of ensuring convergence between Member States on the basis for their Minimum standards, and the broad timetables proposed.
Šī pieeja ļaus elastīgi ņemt vērā ģeogrāfiskās un klimata atšķirības, vienlaikus nodrošinot standartu stingrību un labu pamatojumu.
The approach will allow for flexibility reflecting geographical and climatic differences, whilst also ensuring standards are rigorous and well founded.
Tomēr ir nepieciešami daži nelieli uzlabojumi.
However, some small improvements are needed.
Ņemot vērā nemitīgus uzlabojumus tehnoloģiskajās un celtniecības prasmēs un dalībvalstu pieredzi praksē, ir loģiski, ka Komisijai regulāri vajadzētu pārskatīt un atjaunināt vienoto metodoloģiju izmaksu ziņā optimālas energoefektivitātes aprēķināšanai.
Given continual improvements in technological and construction know-how, and in the light of the experience of Member States in application, it is logical that the Commission should regularly review and update the standardised methodology for calculating cost optimal energy efficiency.
Pēc 2014. gada dalībvalstīm vairs nevajadzētu stimulēt tādu jaunu ēku celtniecību, kuru energoefektivitāte neatbilst izmaksu ziņā optimālam līmenim, kas aprēķināts, izmantojot vienoto metodoloģiju.
Member States should not be incentivising new buildings that do not meet the cost optimal levels of energy performance implied by the standardised methodology after 2014.
Tomēr referente ir norūpējusies, ka šā termiņa attiecināšana uz atjaunošanas projektiem varētu radīt problēmas, jo liela mēroga atjaunošanas projektu plānošana un izpilde ir ilga, tāpēc termiņa noteikšana 2014. gadā varētu nozīmēt, ka daudzās valstīs svarīgi liela mēroga projekti tiks atlikti un pārtraukti.
However, your Rapporteur is concerned that applying this timescale to refurbishments is problematic - planning and executing large-scale refurbishment projects is lengthy, so a date of 2014 may mean that important large-scale projects in many countries are delayed and disrupted.
Saistībā ar izņēmumiem, referente neredz iemeslu, kāpēc otrie mājokļi būtu jāatbrīvo no minimālo standartu piemērošanas.
On Exemptions, your Rapporteur sees no reason why secondary residences should be exempted from minimum standards.
Tomēr referente uzskata, ka divi gadi ir pārāk īss laika posms, definējot pagaidu izmantošanai paredzētu ēku, jo, piemēram, lieliem uzņēmumiem, kuru galvenās mītnes tiek atjaunotas, pagaidu ēkās vajadzēs atrasties ilgāku laika posmu.
However, your Rapporteur considers that two years is too short a period for defining a building under temporary use - for example, large companies will need to take up temporary residence in buildings for longer periods whilst their main headquarters are refurbished.
Referente piekrīt Komisijas priekšlikumam attiecināt minimālos standartus uz visiem lieliem atjaunošanas darbiem.
The Rappoerteur agrees with the Commission's proposal to extend minimum standards are applied to all large refurbishments.
Tomēr tiek piemērots izņēmums, pamatojoties uz tehniskām un ekonomiskām iespējām.
But an exemption based on technical and economic feasibility applies.
Iespējams, ka dažādas dalībvalstis un pat dažādas vietējās tiesībsargājošās iestādes iespējamību formulēs atšķirīgi, tāpēc šajā jomā ir nepieciešamas skaidras norādes.
It is probable that different Member States and even different local enforcement agencies will define feasibility in different ways, so clear guidance is needed in this area.
Zema vai nulles oglekļa emisijas līmeņa ēkas
Low and zero carbon buildings.
Komisijas priekšlikumus šajā jomā var pastiprināt.
The Commission's proposals here can be strengthened.
Nav iemesla, kāpēc visām jaunajām ēkām nebūtu jāsasniedz šis standarts līdz 2020. gadam.
There is no reason why all new buildings should not meet this standard by 2020.
Sabiedriskajām ēkām to vajadzētu sasniegt ātrāk.
Public buildings should meet it earlier.
Komisijai līdz 2013. gadam vajadzētu izstrādāt priekšlikumu zema vai nulles emisijas līmeņa ēku vienotai definīcijai un salīdzinošai metodoloģijai, ko dalībvalstis izmantotu, lai uzlabotu savus plānus un definīcijas.
The Commission should come forward, by 2013 with a proposal for a common definition of low or zero carbon buildings and a comparative methodology to be used by Member States in refining their national plans and definitions.
Lai nodrošinātu, ka tie ir stingri, efektīvi un atbilstoši pārbaudīti, ir jāpiemēro koplēmuma, nevis komitoloģijas procedūra.
To ensure that these are rigorous, effective and properly considered, they should be a matter for Co-decision, not Comitology.
Apkures un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspekcijas
Inspection of heating and air conditioning systems .
Komisija paredz atkāpi no regulārajām apkures sistēmu inspekcijām, ja dalībvalstis veic citus „līdzvērtīgus”pasākumus.
The Commission provides a derogation from regular inspections of heating systems if Member States take other measures which are ‘equivalent’.
Tāds pats noteikums ir jāpiemēro arī gaisa kondicionēšanas sistēmām.
The same rule should apply to air conditioning systems.
Tomēr šķiet, ka Komisija nav paredzējusi līdzekļus atkāpes atcelšanai, ja, pēc tās domām, pasākumi patiesībā nav līdzvērtīgi.
But the Commission appear to have no means to block the derogation if, in its opinion, the measures are not, in fact, equivalent.
Šī nepilnība ir jālabo.
This must be rectified.
PIELIKUMS: JURIDISKĀS KOMITEJAS VĒSTULE
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS
Angelika NIEBLER kundzei
Ms Angelika NIEBLER
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājai
Chair of the Committee on Industry, Research and Energy
Temats: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas par ēku energoefektivitāti pārstrādātai redakcijai
Subject : Proposal for a recast: D irective of the European Parliament and of the Council on the energy performance of buildings
Juridiskā komiteja, ko man ir gods vadīt, ir izskatījusi minēto priekšlikumu saskaņā ar Reglamenta 80.a pantu par pārstrādāšanu, kurš Reglamentā iekļauts ar Parlamenta 2007. gada 10. maija lēmumu.
The Committee on Legal Affairs, which I am honoured to chair, has examined the proposal referred to above, pursuant to Rule 80a on Recasting, as introduced into the Parliament's Rules of Procedure by its Decision of 10 May 2007.
Šā panta 3. punktā ir teikts:
Paragraph 3 of that Rule reads as follows:
Ņemot vērā atzinumu, ko sniedza Juridiskais dienests, kura pārstāvji piedalījās konsultatīvās darba grupas sanāksmēs, izskatot pārstrādāšanas priekšlikumu, un ievērojot atzinuma sagatavotāja ieteikumus, Juridiskā komiteja uzskata, ka aplūkotajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kas norādīti priekšlikumā vai darba grupas atzinumā, un ka attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu kodifikāciju ar šiem grozījumiem priekšlikumā ir iekļauta tieša esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību.
Following the opinion of the Legal Service, whose representatives participated in the meetings of the Consultative Working Party examining the recast proposal, and in keeping with the recommendations of the draftsperson, the Committee on Legal Affairs considers that the proposal in question does not include any substantive changes other than those identified as such in the proposal or in the opinion of the Consultative Working Party and that, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier acts with those changes, the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance.
Turklāt, ņemot vērā 80.a panta 2. punktu un 80. panta 3. punktu, Juridiskā komiteja uzskatīja, ka, lai panāktu priekšlikuma atbilstību pārstrādāšanas noteikumiem, ir nepieciešami augstāk minētās darba grupas atzinumā ierosinātie tehniskie pielāgojumi.
Furthermore, pursuant to Rules 80a(2) and 80(3), the Committee on Legal Affairs considered that the technical adaptations suggested in the opinion of the abovementioned Working Party were necessary in order to ensure that the proposal complied with the recasting rules.
Noslēgumā pēc jautājuma izskatīšanas 2009. gada 9. marta sanāksmē Juridiskā komiteja ar 16 balsīm ,,par”
In conclusion, after discussing it at its meeting of 9 March 2009, the Committee on Legal Affairs by 16 votes in favour
Piedalījās šādi komitejas locekļi: Giuseppe Gargani (priekšsēdētājs ), Klaus-Heiner Lehne, Eva-Riitta Siitonen, Tadeusz Zwiefka, Neena Gill, Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Francesco Enrico Speroni, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès, Kurt Lechner, Georgios Papastamkos, Gabriele Stauner, Ieke van den Burg, Vicente Miguel Garcés Ramón un Bill Newton Dunn . un nevienam neatturoties pieņēma ieteikumu, lai Jūsu vadītā komiteja, kas ir atbildīga par šo jautājumu, turpina izskatīt iepriekš minēto priekšlikumu, ievērojot sniegtos ierosinājumus un saskaņā ar 80.a pantu.
The following Members were present: Giuseppe Gargani (Chairman), Klaus-Heiner Lehne, Eva-Riitta Siitonen, Tadeusz Zwiefka, Neena Gill, Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Francesco Enrico Speroni, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès, Kurt Lechner, Georgios Papastamkos, Gabriele Stauner, Ieke van den Burg, Vicente Miguel Garcés Ramón, Bill Newton Dunn. , and no abstention, recommends that your Committee, as the committee responsible, proceed to examine the above proposal in keeping with its suggestions and in accordance with Rule 80a.
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the energy performance of buildings
COM(2008)780 galīgā redakcija (13.11.2008.) – 2008/0223(COD)
COM(2008) 780 final of 13.11.2008 - 2008/0223 (COD)
Ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, jo īpaši tā 9. punktu, Konsultatīvā darba grupa, ko veido Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas attiecīgie juridiskie dienesti, tikās 2008. gada 26. novembrī un 4. decembrī, lai cita starpā izskatītu minēto Komisijas priekšlikumu.
Having regard to the Inter-institutional Agreement of 28 November 2001 on a more structured use of the recasting technique for legal acts, and in particular to point 9 thereof, the Consultative Working Party consisting of the respective legal services of the European Parliament, the Council and the Commission met on 26 November and 4 December 2008 for the purpose of examining, among others, the aforementioned proposal submitted by the Commission.
Konsultatīvās darba grupas rīcībā bija priekšlikuma angļu valodas versija, kas ir izskatāmā teksta oriģinālvalodas versija. , izskatot priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti, Konsultatīvā darba grupa, savstarpēji vienojoties, lēma šādi.
The Consultative Working Party had at its disposal the English language version of the proposal, being the master-copy language version of the text under discussion. , an examination of the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council recasting Directive 2002/91/EC the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings resulted in the Consultative Working Party’s establishing, by common accord, as follows.
1) Pārstrādāšanas priekšlikuma tekstā turpmāk minētajām daļām bija jābūt iezīmētām pelēkā krāsā, ko parasti izmanto, lai norādītu uz būtiskām izmaiņām:
1) The following parts of the text of the recast proposal should have been identified by using the grey-shaded type generally used for marking substantive changes:
- 6. apsvērumā vārdiem „vairāk nekā” (tie ir iezīmēti ar dubultu svītrojumu) un vārdam „aptuveni” (norādīts starp pielāgojumu bultām);
- in recital 6, the words " more than " (having been marked with double strikethrough) and the word " approximately " (having been presented between adaptation arrows);
- 9. apsvēruma pēdējam teikumam „Energoefektivitātes aprēķināšanas metodes pamatā nav jābūt tikai apkures sezonai, bet tajā jāiekļauj ēkas gada kopējā energoefektivitāte” (norādīts starp pielāgojumu bultām);
- in recital 9, the final sentence " The methodology for calculating energy performance should not only be based on the season where heating is required, but should cover the annual energy performance of a building " (presented between adaptation arrows);
- 10. apsvēruma pirmajam teikumam „Dalībvalstīm jānosaka minimālās ēku energoefektivitātes prasības.
- in recital 10, the first sentence " Member States should set minimum requirements for the energy performance of buildings.
Prasības jānosaka tādēļ, lai panāktu izmaksu ziņā optimālu līdzsvaru starp iesaistītajiem ieguldījumiem un ēkas aprites cikla laikā ietaupītajām enerģijas izmaksām” (norādīts starp pielāgojumu bultām);
The requirements should be set with a view to achieving the cost-optimal balance between the investments involved and the energy costs saved throughout the life-cycle of the building " (presented between adaptation arrows);