natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā pieejamos statistikas instrumentus, kas attiecas uz dažām Eiropas sociālā progresa, labklājības un ilgtspējīgas attīstības dimensijām, piemēram, EU-SILC , darbaspēka apsekojumu ( LFS ), Eirobarometru, Eiropas vērtību pārskatu un Eiropas sociālo pārskatu ( ESS ),
– having regard to existing statistical instruments covering some dimensions of social progress, well-being and sustainable development in Europe such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
EQLS attiecas uz šādām galvenajām dzīves kvalitātes jēdziena jomām: saimnieciskie resursi un trūcīgums; veselība un veselības aprūpes pieejamība; nodarbinātība un tās kvalitāte; darba un privātās dzīves līdzsvars; ģimenes attiecības un atbalsts; sociālā integrācija/atstumtība (dzīve kopienā un sociālā līdzdalība); izglītība un mācības; mājokļu kvalitāte un vietējā vide; sociālais kapitāls un sabiedrības kvalitāte; sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte; personīgā labklājība (tostarp laimes izjūta, apmierinātība ar dzīvi, optimistisks nākotnes redzējums). ,
EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future). ,
– ņemot vērā J. Stiglitz ziņojumu (Saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanas komisijas ziņojumu
– having regard to the Stiglitz Report (Report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress
http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/rapport_anglais.pdf ), kurā sniegts pārskats par septiņām dimensijām, kas jāņem vērā, izstrādājot jaunus rādītājus,
http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/rapport_anglais.pdf ), which provides an overview of the seven dimensions to be taken into account when developing new indicators,
A. tā kā IKP ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes rādītājs, tomēr tas nav piemērots kā vienīgais instruments, lai noteiktu politisko virzību 21. gadsimta problēmu risināšanā, tādēļ ir vajadzīgi papildu rādītāji tostarp tie, kas paredzēti ekonomiskās un sociālās kohēzijas līmeņa noteikšanai, kā arī ar vidi saistīti rādītāji;
A. whereas GDP, while an important indicator of economic growth, is inadequate as a single instrument for guiding policy to meet the challenges of the 21st century, and requires additional indices including those that measure economic and social cohesion and environmental indicators,
B. tā kā finanšu, ekonomikas un sociālā krīze ir apliecinājusi, ka ekonomikas stratēģija, kas balstīta tikai uz IKP, neļauj izstrādāt ilgtspējīgu modeli, tādēļ ir ļoti nepieciešama pieeja atbilstīgai un visaptverošai informācijai par izmaiņām mājsaimniecību faktiskajos ienākumos;
B. whereas the financial, economic and social crisis demonstrates that an economic strategy based purely on GDP does not make it possible to develop a sustainable model, therefore making it very necessary to have access to relevant and comprehensive information concerning the development of real household incomes,
C. tā kā, ņemot vērā, ka nabadzība un sociālā atstumtība ir cilvēka cieņas aizskārums, pašreizējā Eiropas Savienības sociālās attīstības posmā progress galvenokārt nozīmē visu personu individuāli un kolektīvi īstenotas politiskas un sociālas demokrātiskās līdzdalības veicināšanu, novēršot sociālo segregāciju un nabadzību;
C. whereas, given that poverty and social exclusion are affronts to human dignity, progress at the present stage of social development in the European Union primarily means facilitating individual and collective political, social and democratic participation for all by eliminating social divisions and poverty,
D. tā kā ekonomiskā labklājība ne vienmēr ir saistīta ar sociālo attīstību un tādēļ saskaņotas politikas veidošanai ir vajadzīgs datu resurss ar pilnīgākiem rādītājiem, kuri iekļauj ieguvumus un zaudējumus sociālajā un vides jomā, kā arī ar rādītājiem, lai noteiktu attīstības ilgtspējību un dzīves kvalitāti,
D. whereas economic wealth is not always related to social development, and therefore coherent policy-making needs a data framework that includes more inclusive indicators that incorporate social and environmental gains and losses alongside indices to measure sustainable development and quality of life,
Pamatojoties uz Eurofound iegūtajiem datiem, laikposmā no 2007. gada pēdējā ceturkšņa līdz 2009. gada septembrim vidējais līmenis attiecībā uz apmierinātību ar dzīvi visā ES kopumā samazinājās par aptuveni 4 %.
According to Eurofound’s findings, between the last quarter of 2007 and September 2009 the average level of satisfaction with life in general across the EU fell by about 4%.
Dzīves apmierinātības līmeņa izmaiņas atspoguļo IKP izmaiņas tādās valstīs kā Baltijas valstis, bet neatbilst salīdzinoši nelielajam IKP samazinājumam, piemēram, Maltā vai Francijā.
The pattern of change in life satisfaction reflects changes in GDP in countries such as the Baltic States but does not correspond to the relatively small declines in GDP of countries such as Malta or France.
(Informācijas avots: Trends in quality of life in the EU: 2003-2009, Eurofound , 2010. gads).
(Source: Trends in quality of life in the EU: 2003-2009, Eurofound, 2010).
Ienākumu atšķirības, kā arī vērojamā korupcija valstīs būtiski ietekmē uzticamību politiskajām institūcijām.
Within countries, income differences and perceived corruption have a considerable impact on trust in political institutions.
2. uzsver, ka rādītāju izvēles procesā ir jāiesaista sabiedrība, tostarp sociālie partneri un pārstāvju organizācijas, un — kombinēti izmantojot alternatīvus rādītājus, lai noteiktu vides stāvokli un ilgtspējību, sociālās integrācijas līmeni, sociālās labklājības un taisnīguma līmeni — jāsekmē konsenss, kas ir nepieciešams, lai izstrādātu vienotu priekšstatu par sabiedrības mērķiem;
Stresses the need to engage society, including the social partners and representative organisations, in the selection of indicators and, through the combined use of alternative indicators concerning the condition and sustainability of the natural environment, the levels of social inclusion, social well-being, social integration and fairness, to help build the consensus which is necessary in order to develop a shared view of societal goals;
5. aicina Komisiju pilnīgākam priekšstatam par labklājību un kohēziju prioritārā kārtā un steidzami papildus IKP ieviest rādītājus attiecībā uz vides un sociālajiem jautājumiem, jo IKP attiecas tikai uz attīstības ekonomiskajiem aspektiem;
Calls on the Commission as a matter of priority and urgency to introduce indicators for social and environmental issues in addition to GDP, as GDP only relates to economic aspects of development, with a view to establishing a more comprehensive picture of well-being and cohesion;
7. uzskata, ka Komisijai, lai novērtētu virzību uz stratēģijā „Eiropa 2020” formulēto mērķu sasniegšanu, ierastajiem instrumentiem būtu jāpievieno papildu rādītāji;
Considers that the Commission should add alternative indicators to the conventional instruments for assessing progress towards the attainment of the objectives formulated in the EU 2020 Strategy;
13. norāda uz atbilstīgu rādītāju pieejamību un aicina Komisiju un dalībvalstis, ieviešot, plānojot un novērtējot sociālo politiku, papildus IKP datiem ņemt vērā novērtējumus un rezultātus, kas iegūti, pamatojoties uz minētajiem rādītājiem;
Points out that the relevant indicators exist, and calls on the Commission and Member States to take account of measurements and results on the basis of these indicators in conjunction with GDP data for the introduction, planning and evaluation of social policies;
– ņemot vērā ESAO 2007. gada 30. jūnija Stambulas deklarāciju par to, kā novērtēt un veicināt sabiedrību progresu,
– having regard to the OECD Istanbul Declaration of 30 June 2007 on ‘Measuring and Fostering the progress of societies’,
– ņemot vērā stratēģijas „Eiropa 2020” integrētās pamatnostādnes Eiropas ekonomikas un nodarbinātības politikai, kas ietvertas Eiropas Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumā,
– having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the European Commission on 27 April 2010,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. aprīļa priekšlikumu regulai par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem ( COM(2010)0132 ),
– having regard to the Commission proposal of 9 April 2010 for a regulation on European environmental economic accounts ( COM(2010)0132 ),
– ņemot vērā 2009. gada 14. septembrī publiskoto Saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanas komisijas ziņojumu ( J. Stiglitz , A. Sen un J.P. Fitoussi ziņojums, 2008. gads),
– having regard to the report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz, Sen and Fitoussi report 2008), presented on 14 September 2009,
– ņemot vērā globālo iniciatīvu „Ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomika” ( TEEB ), ko 2007. gada jūnijā atbalstīja G8+5 valstu vadītāji, un tās publicētos 2009. un 2010. gada rezultātus,
– having regard to the global Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) initiative, endorsed by the G8+5 leaders in June 2007, and to its results, published in 2009 and 2010,
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu par ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plānu ( COM(2008)0397 ),
– having regard to the Commission communication of 25 June 2008 on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan ( COM(2008)0397 ),
A. tā kā no diskusijas par to, kādas priekšrocības un ierobežojumus rada IKP izmantošana par sociālā un ekonomiskā snieguma un ar to saistītā sociālā progresa mērīšanas kritēriju, ir jāatvasina pamatnostādnes;
A. whereas there is a need to translate into guidelines the debate on the benefits and limitations of GDP as a yardstick for measuring and evaluating the social and economic performance and, by association, social progress,
B. tā kā IKP joprojām ir makroekonomiskās darbības mērīšanas galvenais rādītājs, taču tas nepietiekami atspoguļo ārpustirgus aspektus, un tādēļ ir jāpapildina ar citiem, veidojot lakonisku un praktisku rādītāju kompleksu, kurš būtu labāk izmantojams, piemēram, sociālās integrācijas vai vides mērķu mērīšanai;
B. whereas GDP remains the key indicator for measuring macroeconomic activity, but does not, however, take sufficient account of non-market aspects, and therefore needs to be supplemented with a concise and actionable set of other indicators more suitable for measuring, for example, social inclusion or environmental objectives,
C. tā kā rādītāji, kuru pamatā ir statistiski vidējie parametri, nespēj atspoguļot pieaugošās sociālās un ekonomiskās atšķirības;
C. whereas indicators based on statistical averages are not able to reflect increased social and economic disparities,
D. tā kā ir jānošķir pašreizējā un turpmākā labklājība; tā kā jāuzsver, ka arī ilgtspējība ir jānovērtē gan no ekonomiskā, gan vides aspekta,
D. whereas a distinction between current and future well-being should be made; whereas it should be underlined that sustainability also needs to be assessed in both its economic and environmental dimensions,
5. atgādina stratēģijā „Eiropa 2020” ietverto pamatiniciatīvu „Resursu ziņā efektīva Eiropa” un norāda uz vajadzību izstrādāt un izmantot piemērotus rādītājus šo mērķu sasniegšanas mērīšanai;
Recalls the Flagship Initiative ‘Resource Efficient Europe’ contained in the EU 2020 strategy and points to the need to develop and use appropriate indicators for measuring the attainment of its objectives;
9. aicina Komisiju, reģionālajā politikā lemjot par atbilstību kritērijiem, kā izšķirošo rādītāju saglabāt IKP; pauž bažas, ka jebkādu citu rādītāju izmantošana traucēs sasniegt kohēzijas politikas galvenos mērķus, kaitējot vistrūcīgākajiem un ģeogrāfiskā ziņā visneizdevīgāk izvietotajiem reģioniem; tomēr uzskata, ka valstu iestādes attiecīgā lēmumu pieņemšanas līmenī var turpināt piemērot citus sociālos, vides un ar infrastruktūru saistītos rādītājus, kuros tiek ņemtas vērā reģionu un pilsētu īpatnības stratēģijā „ES 2020”;
Calls on the Commission to continue to retain GDP as the decisive indicator for eligibility in regional policy; fears that the use of any other indicators will jeopardise the main objectives of the cohesion policy to the detriment of the poorest and most geographically disadvantaged regions; believes, however, that national authorities can continue to apply other social, environmental and infrastructure-related indicators at the appropriate level of decision-making, which take into account the specific attributes of regions and cities within the EU 2020 Strategy;
3. norāda, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
Points out that Annex II to Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund
4. uzskata, ka IKP ir būtisks rādītājs un efektīvs līdzeklis ekonomikas izaugsmes mērīšanai reģionos; pauž viedokli, ka 2010. gada 7. oktobra rezolūcija par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada
Considers that GDP is an essential reference and an effective tool for measuring the economic growth of regions; takes the view that its resolution of 7 October 2010 on EU cohesion and regional policy after 2013
P7_TA(2010)0356 . nodrošina pienācīgu pamatu debatēm par atbilstību ES reģionālo fondu izmantošanai; turklāt uzskata, ka attiecīgajā lēmumu pieņemšanas līmenī, izstrādājot un īstenojot ES politiku, varētu izmantot arī papildinstrumentus, kas ietver ar vidi saistītus un sociālus kritērijus, kā arī citus faktorus, lai veicinātu pilnīgu reģionālās attīstības novērtējumu un mērķtiecīgi īstenotu kohēzijas politiku, kuras galvenais mērķis ir panākt visu ES reģionu, tostarp perifēru, attālāko un pierobežas reģionu, līdzsvarotu attīstību, ņemot vērā to īpatnības;
P7_TA(2010)0356 . offers the right framework for the debate on eligibility for EU regional funds; believes also that additional instruments with environmental and social criteria and other factors could be added at the appropriate level of decision-making when designing and implementing EU policies, in order to facilitate an overarching assessment of regional development as well as to guide cohesion policy, whose primary objective is to achieve a balanced development of every region of the EU, taking into account their specific attributes, including peripheral, outermost and border regions;
7. atgādina, ka veselība, izglītība, pilsoņu aizsardzība, transporta līdzekļi un infrastruktūra, vides ilgtspējība, taisnīgums un sociālā integrācija papildus ekonomikas jautājumiem ir pilnībā integrēti Eiropas attīstības pamatmodelī; turklāt norāda — lai sasniegtu stratēģijas „ES 2020” mērķus un izveidotu līdzsvarotu sociālo tirgus ekonomiku to projektu novērtēšanā, kas tiek finansēti, izmantojot kohēzijas politikas finansējumu, būtu jāizvērtē dzīves kvalitāte reģionos un reģionu neaizsargātība ekonomikas, sociālajā, ģeogrāfiskajā un vides jomā;
Recalls that health, education, protection of citizens, means of transport and infrastructure, environmental sustainability, equity and social integration are fully part of the constitutive model of European development, in addition to the economic issues; adds that the quality of living and the economic, social, geographical, demographical and environmental vulnerability of the regions should be considered when it comes to the evaluation of projects that gain funding from the cohesion policy, in order to achieve the objectives of the EU 2020 strategy and to develop a balanced social market economy;
9. uzskata — ja dalībvalstīm ir zinātniski dati, kas liecina par tādu sekmīgu un ilgstošu pieredzi valsts sadales politikā saistībā ar struktūrfondu un kohēzijas fondu izmantošanu, kas gūta, piemērojot visaptverošus ekonomiskos, vides un sociālos rādītājus, ar kuriem ņem vērā katra reģiona īpatnības, būs jāveic papildu pārbaudes, lai varētu pārbaudīt šo rādītāju uzticamību, ilgtspējību un iespējamo piemērojamību, risinot visai Eiropai raksturīgas problēmas;
Takes the view that, if Member States have scientific evidence that confirms successful and long-lasting experience in applying comprehensive economic, environmental and social indicators that take account of the attributes specific to each region in their national distribution policy when absorbing structural and cohesion funds, further investigations will be required on the reliability, suitability and possible application of those indicators in order to meet common European challenges;
par priekšlikumu par grozījumu veikšanu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās
on a proposal for a modification of the Act concerning the election of the Members of the European Parliament by direct universal suffrage of 20 September 1976
I PIELIKUMS – Akta par Asamblejas pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās konsolidētā versija, kas pievienota Padomes 1976.gada 20.septembra lēmumam un tā sekojošiem grozījumiem 9
ANNEX I - Consolidated version of the Act concerning the election of the representatives of the Assembly by direct universal suffrage annexed to the Council decision of 20 September 1976, and of the subsequent amendments thereto 9
II PIELIKUMS — PRIEKŠLIKUMS PAMATLĪGUMU GROZĪŠANAI.................................14
ANNEX II ‑ Proposal for the amendment of the Treaties............................................................15
III PIELIKUMS — Padomes lēmuma projekts, ar kuru pieņem noteikumus, ar ko groza 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 17
ANNEX III - Draft proposal for a Council decision adopting the provisions amending the Act concerning the election of the Members of the European Parliament by direct universal suffrage of 20 September 1976 19
Pielikums Padomes Lēmuma projektam, ar ko pieņem noteikumus, ar kuriem tiek grozīts 1976. gada 20. septembra Akts par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (1976. gada Vēlēšanu Akts) 18
Annex to the draft proposal for a Council Decision adopting the provisions amending the Act concerning the election of the Members of the European Parliament by direct universal suffrage of 20 September 1976 20
I PIELIKUMS PASKAIDROJUMAM: Rezolūcija par vēlēšanu procedūras projektu, kas ietver kopējus principus Eiropas Parlamenta locekļu ievēlēšanai ( Anastassopoulos ziņojums) 49
ANNEX I TO THE EXPLANATORY STATEMENT: Resolution on a draft electoral procedure incorporating common principles for the election of Members of the European Parliament (Anastassopoulos Report) 52
II PIELIKUMS PASKAIDROJUMAM: Vietu sadalījums (2009–2014).....................................51
ANNEX II TO THE EXPLANATORY STATEMENT: Distribution of Seats (2009 - 2014)......54
III PIELIKUMS PASKAIDROJUMAM: Vēlētāju aktivitāte Eiropas Parlamenta vēlēšanās (1979–2009) 53
ANNEX III TO THE EXPLANATORY STATEMENT: European Parliament Voter Turnout (1979 - 2009) 56
IV PIELIKUMS PASKAIDROJUMAM: dzimumu nelīdzsvarotība.............................................54
ANNEX IV TO THE EXPLANATORY STATEMENT: Gender Imbalance..............................57
V PIELIKUMS PASKAIDROJUMAM : Eiropas Parlaments: dalībvalstīs spēkā esošā vēlēšanu prakse 55
ANNEX V TO THE EXPLANATORY STATEMENT: European Parliament: Current Electoral Practice in Member States 58
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................63
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................64
– ņemot vērā grozīto Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kas pievienots 1976. gada 20.septembra Padomes Lēmumam
– having regard to the Act concerning the election of the members of the European Parliament by direct universal suffrage annexed to the Council decision of 20 September 1976, as amended
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Parlamenta vēlēšanu procedūru, jo īpaši 1998.gada 15. jūlija rezolūciju
– having regard to its previous resolutions on the electoral procedure of the Parliament, in particular its resolution of 15 July 1998
OV C 292, 21.9.1998, lp.
OJ C 292, 21.9.1998, p.
– ņemot vērā 2007.gada 11.oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu
– having regard to its resolution of 11 October 2007 on the composition of the European Parliament
– ņemot vērā 2007.gada 14.decembra Eiropadomes Prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency Conclusions of the European Council held on 14 December 2007,
– ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par projektu protokolam, ar ko groza Protokolu Nr. 36 par pārejas noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu līdz 2009.–2014. gada sasaukuma beigām — Eiropas Parlamenta atzinums (ES līguma 48. panta 3. punkts)
– having regard to its resolution of 6 May 2010 on the draft protocol amending Protocol (No 36) on transitional provisions concerning the composition of the European Parliament for the rest of the 2009-2014 parliamentary term: the European Parliament's opinion (Article 48(3) of the EU Treaty)
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0148 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0148 . ,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 39.pantu,
– having regard to Article 39 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 9. un 10. pantu, 14. panta 2. punktu un 48. panta 2., 3. un 4. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 22., 223. un 225. pantu un Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 3. pantu,
– having regard to Articles 9, 10, 14(2) and 48(2), (3) and (4) of the Treaty on European Union (TEU) and to Articles 22, 223 and 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), and to Article 3 of Protocol (No 2) on the application of the principles of subsidiarity and proportionality,
– ņemot vērā Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā,
– having regard to Protocol (No 7) on the Privileges and Immunities of the European Union,
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ( COM(2006)0791 ), ar kuru groza 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav,
– having regard to the proposal of the Commission of 12 December 2006 ( COM(2006)0791 ) for amending Directive 93/109/EC of 6 December 1993 as regards certain detailed arrangements for the exercise of the right to vote and stand as a candidate in elections to the European Parliament for citizens of the Union residing in a Member State of which they are not nationals,
– ņemot vērā Reglamenta 41. pantu, kā arī 48. panta 3. punktu un 74.a pantu,
– having regard to Rules 41, 48(3) and 74a of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A7-0176/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A7-0176/2011 ),
A. Parlamentam ir tiesības ierosināt savas vēlēšanu procedūras reformu un dot savu piekrišanu tai;
A. Parliament has the right to initiate the reform of its own electoral procedure, and to give its consent thereto,
B. Parlamentam ir tiesības ierosināt izmaiņas savā sastāvā un dot savu piekrišanu tām;
B. Parliament has the right to initiate a change in its own composition, and to give its consent thereto,
C. Parlamentam ir tiesības ierosināt Līgumu pārskatīšanu;
C. Parliament has the right to initiate a revision of the Treaties,