natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisijas dienestu darba dokuments „Darbības Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas 2010.–2015. gadam īstenošanai” ( SEC(2010)1079 /2). ;
Commission staff working document on ‘Actions to implement the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015’ ( SEC(2010)1079 /2). ;
I. tā kā Komisija Sieviešu hartas ietvaros ir apņēmusies savu pilnvaru laikā nostiprināt dzimumu līdztiesības aspektu visās tās politikas jomās
I. whereas the Commission has committed itself, within the framework of its Women’s Charter
Paziņojums „Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību: Sieviešu harta” ( COM(2010)0078 ). ;
Communication on ‘A Strengthened Commitment to Equality Between Women and Men: a Women’s Charter’ ( COM(2010)0078 ). , to strengthening the gender perspective in all its policies throughout its term of office;
J. tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta uzdevums ir izstrādāt, analizēt, novērtēt un izplatīt metodoloģiskos instrumentus, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās Kopienas politikas jomās un izrietošajās valstu politikas jomās, kā arī atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās Kopienas iestādēs un struktūrvienībās
J. whereas the European Institute for Gender Equality (EIGE) is tasked with developing, analysing, evaluating and disseminating methodological tools in order to support the integration of gender equality into all Community policies and the resulting national policies and to support gender mainstreaming in all Community institutions and bodies
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi, OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp. ;
Regulation (EC) No 1922/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing a European Institute for Gender Equality, OJ L 403, 30.12.2006, p.
L. tā kā Komisija tiecas īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai kā tās politikas veidošanas neatņemamu sastāvdaļu, tostarp izmantojot ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus un novērtēšanas procesus, un šajā nolūkā ir izstrādājusi norādījumus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtēšanai
L. whereas the Commission aims to implement gender mainstreaming as an integral part of its policymaking, including through gender impact assessments and evaluation processes, and has developed a ‘Guide to gender impact assessment’ for this purpose
N. tā kā diskriminācija dzimuma dēļ nelabvēlīgi ietekmē transpersonas un tā kā Eiropas Parlamenta, Komisijas un vairāku dalībvalstu politikās un darbībās dzimumu līdztiesības jomā arvien biežāk tiek ietverta dzimumidentitāte;
N. whereas discrimination on the grounds of sex or gender adversely affects transgender people, and whereas the policies and activities of the European Parliament, the Commission and several Member States in the field of gender equality increasingly encompass gender identity;
O. tā kā parlamentāro komiteju vairākums parasti piešķir nozīmi integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai (piemēram, saistībā ar likumdošanas darbu, iestāžu sadarbību ar Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju vai rīcības plāna izstrādi dzimumu līdztiesības jomā), turpretī neliela daļa komiteju par to interesējas reti vai neinteresējas nemaz,
O. whereas the majority of parliamentary committees generally attach importance to gender mainstreaming (for example in the context of their legislative work, their institutional relations with the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, the drawing-up of equality action programmes, etc.), although a minority of committees rarely or never take an interest in the matter;
a) nepārtrauktas saistības Parlamenta Prezidija līmenī, darbojoties augsta līmeņa grupai dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos;
a) a continued commitment at the level of Parliament's Bureau, through the work of the High-Level Group on Gender Equality and Diversity;
b) duāla pieeja — integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Parlamenta darbībās, veicot efektīvu darbu kompetentajā komitejā, no vienas puses, un integrējot dzimumu līdztiesības aspektu citu komiteju un delegāciju darbā, no otras puses;
b) a dual approach – mainstreaming gender in Parliament’s activities through, on the one hand, effective work by the committee responsible, and, on the other, integration of the gender perspective into the work of the other committees and delegations;
c) izpratne par nepieciešamību panākt dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanas procesos, ko iespējams sasniegt, palielinot sieviešu pārstāvību Parlamenta pārvaldības struktūrvienībās, politisku grupu birojos, komiteju un delegāciju birojos, delegāciju un citu misiju, piemēram, vēlēšanu novērošanas misiju, sastāvā, kā arī nodrošinot vīriešu pārstāvību tajās jomās, kurās viņi ir nepietiekami pārstāvēti;
c) awareness of the need for a gender balance in decision-making processes, to be achieved by increasing the representation of women on Parliament’s governing bodies, on the bureaux of political groups, on the bureaux of committees and delegations, in the composition of delegations and in other missions, such as election observation, and by increasing the representation of men in areas where they are under-represented;
d) dzimumu līdztiesības analīzes iekļaušana visos budžeta izstrādes procesa posmos, lai nodrošinātu to, ka sieviešu un vīriešu vajadzības un prioritātes tiek uzlūkotas līdzvērtīgi un tiek novērtēta ES resursu ietekme uz sievietēm un vīriešiem;
d) incorporation of gender analysis into all stages of the budgetary process to ensure that equal consideration is given to women’s and men’s needs and priorities and that the impact of the provision of EU resources on women and men is assessed;
e) efektīva preses un informācijas politika, kurā sistemātiski tiek ņemta vērā dzimumu līdztiesība un dzimumu stereotipu izskaušana;
e) an effective press and information policy which systematically takes gender equality into account and avoids gender stereotypes;
f) turpmāka regulāru ziņojumu iesniegšana plenārsesijai par sasniegumiem attiecībā uz dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu Parlamenta komiteju un delegāciju darbā;
f) continued submission of regular reports to plenary on the progress achieved in gender mainstreaming in the work of Parliament’s committees and delegations;
g) galvenās uzmanības pievēršana nepieciešamībai nodrošināt atbilstošus finanšu resursus un cilvēkresursus tā, lai Parlamenta struktūrvienībām tiktu sniegti nepieciešamie instrumenti, tostarp dzimumu līdztiesības analīzes un novērtēšanas instrumenti, piemērotas zināšanas par dzimumu līdztiesību (pētniecība un dokumentācija, apmācīts personāls, eksperti) un ar dzimumu saistīti dati un statistika; aicina sekretariātu organizēt regulāru paraugprakses apmaiņu un sadarbības tīklu veidošanu, kā arī Parlamenta personāla apmācību par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā;
g) a focus on the need for adequate financial and human resources, so that Parliament’s bodies are provided with the necessary tools, including gender analysis and assessment tools, with appropriate gender expertise (research and documentation, trained staff, experts) and with gender-specific data and statistics; calls on the Secretariat to arrange regular exchanges of best practice and networking as well as gender mainstreaming and gender-budgeting training for Parliament staff;
h) Parlamenta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīkla nepārtraukta pilnveide, tajā piedaloties katras komitejas ieceltajai atbildīgajai personai par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu komitejas darbā;
h) continued development of Parliament’s Gender Mainstreaming Network, to which each committee has appointed a member responsible for implementing gender mainstreaming in its work;
i) uzmanības pievēršana nozīmīgumam, kāds ir tādas specifiskas terminoloģijas un definīciju izmantošanai, kas atbilst starptautiskajiem standartiem, kad tiek lietoti termini saistībā ar dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu;
i) attention to the importance of employing specific terminology and definitions which comply with international standards when terms are used in relation to gender mainstreaming;
3. prasa, lai atbildīgā komiteja izpētītu, kā labāk varētu iekļaut Reglamentā procedūru, kādā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja pieņem grozījumus konkrētā ziņojumā, kuri izceļ kādas politikas jomas ietekmi uz dzimumu līdztiesību, saskaņā ar attiecīgās komitejas noteiktajiem termiņiem un procedūrām;
Calls for its committee responsible to examine how the procedure whereby the Committee on Women’s Rights and Gender Equality adopts amendments to a specific report which highlight the gender implications of a policy area, in accordance with the deadlines and procedures laid down by the committee concerned, can be best incorporated into the Rules of Procedure;
7. atzinīgi vērtē atbilstīgas vairākas Parlamenta komiteju iniciatīvas šajā jomā, tostarp Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas patstāvīgā ziņojuma izstrādi par sieviešu lomu lauksaimniecībā un lauku apvidos, kā arī Zivsaimniecības komitejas organizētu atklātu uzklausīšanu par sieviešu lomu zivsaimniecības jomas ilgtspējīgā attīstībā;
Welcomes the specific initiatives in this area taken by a number of parliamentary committees, including the own-initiative report on the role of women in agriculture and rural areas drawn up by the Committee on Agriculture and Rural Development and the public hearing on the role of women in the sustainable development of fisheries areas organised by the Committee on Fisheries;
12. uzskata, ka Parlamenta darbā saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir jāietver arī dzimumidentitāte un jānovērtē, kāda ir politiku un darbību ietekme uz transpersonām; aicina Komisiju ņemt vērā dzimumidentitāti visās darbībās un politikās dzimumu līdztiesības jomā;
Takes the view that Parliament’s gender mainstreaming work should also encompass gender identity and assess what impact policies and activities have on transgender people; calls on the Commission to consider gender identity in all activities and policies in the field of gender equality;
Ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai būtu jāsasniedz mērķis mainīt vispārējās pieejas būtību un iestāžu darbu, lai tiktu ņemtas vērā visas sabiedrības — gan sieviešu, gan vīriešu — vajadzības, centieni un pieredze.
The ultimate goal of gender mainstreaming is to change the nature and institutions of the mainstream to be more reflective of the needs, aspirations and experiences of all society, both women and men.
Var uzskatīt, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai apšauba dzimumu neitralitāti iestādēs, jo tās var vairot un pastiprināt dzimumu nelīdztiesību iekšējo pienākumu, darba procedūru un darbību rezultātā.
Gender mainstreaming can be said to question the gender neutrality of institutions since they may reproduce and contribute to gender inequality through their internal assumptions, working procedures and activities.
Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas koncepcija tika ieviesta starptautiskajā sabiedriskajā politikā 1995. gada septembrī, kad tā tika iekļauta rīcības platformā Pekinā rīkotajā Ceturtajā pasaules konferencē par sievietēm, kuras laikā tika plaši definēts šis termins un ANO sistēmas iestādēm tika uzticēts politikas veidošanā sistemātiski iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu.
The concept of gender mainstreaming effectively entered the mainstream of international public policy in September of 1995, when it featured in the Platform for Action of the Fourth World Conference on Women in Beijing, which defined the term broadly and committed the institutions of the UN system to the systematic incorporation of a gender perspective into policymaking
Apvienoto Nāciju Organizācija 1997. gadā definēja integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai kā:
In 1997, the United Nations defined gender mainstreaming as:
Apvienoto Nāciju Organizācija, 1997. gads, Ekonomikas un sociālo lietu padomes ziņojums.
United Nations, 1997, Report of the Economic and Social Council
Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Lisabonas līgumā
Gender mainstreaming in the Lisbon treaty
Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ir skaidri noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā:
Gender mainstreaming is firmly established in Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union;
„Veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību.”
"In all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women."
Dzimumu līdztiesības princips noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā:
The principle of gender equality is found in Article 2 of the Treaty on the European Union;
„Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības.
"The Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities.
Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.”
These values are common to the Member States in a society in which pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail."
Termins „integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai” pirmo reizi Eiropas Kopienā tika lietots 1991. gadā, kad tas parādījās kā salīdzinoši mazs, bet novatorisks elements Komisijas Trešajā darbības programmā vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai (1991.–1996.)
The term "gender mainstreaming" was first used in the European Community in 1991, when it appeared as a relatively small but innovative element in the Commission's Third Action Programme on Equal Opportunities (1991-1996)
Šajā laikposmā Komisija uzsāka specifiskas nozaru iniciatīvas sieviešu interešu aizstāvībai un aktīvi piedalījās Pekinas konferences sagatavošanā, kur tā ES vārdā atbalstīja principu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai.
During this period, the Commission undertook specific sectoral initiatives on behalf of women, and participated actively in the preparation for the Beijing Conference, where it endorsed the principle of gender mainstreaming on behalf of the EU.
Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamentā
Gender mainstreaming in the European Parliament
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja (FEMM) ir tā Eiropas Parlamenta struktūrvienība, kura ir atbildīga par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanu un turpmāku attīstību visās politikas jomās.
The Committee on Women's Rights and Gender Equality (FEMM) is the body of the European Parliament which is responsible for the implementation and further development of gender mainstreaming in all policy sectors.
Tas galvenokārt tiek panākts ar procedūru, kādā veic grozījumus attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai.
This is achieved primarily through the procedure of gender mainstreaming amendments.
Pirmais solis, ieviešot dzimumu līdztiesības aspektu ar šī instrumenta starpniecību, ir FEMM koordinatoru lēmums, ka citas komitejas izstrādātais ziņojuma projekts neatbilst atzinumam, bet to varētu uzlabot ar dažiem grozījumiem, kas tajā iekļautu dzimumu līdztiesības aspektu.
The first step taken on the path in introducing a gender perspective with this tool is that the coordinators of FEMM decide that a draft report of another committee would not be fitting for an opinion but could be improved with the help of a few amendments adding a gender perspective.
Grozījumu izstrādāšanai tiek iecelts komitejas loceklis.
A Member of the Committee is appointed the task of drafting the amendments.
Pēc tam par grozījumiem notiek balsošana komitejā, bet vēlāk tie tiek iesniegti atbildīgajai komitejai, ievērojot ziņojuma projekta grozījumiem noteikto termiņu.
The amendments are then put to the vote in the Committee and subsequently tabled to the lead committee within the deadline set for amendments to the draft report.
Grozījumus attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai paraksta FEMM priekšsēdētāja un citi komitejas locekļi.
The gender mainstreaming amendments are signed by the FEMM Chair and other Members.
Papildu iespēja FEMM veicināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu ir resursu sniegšana dzimumu līdztiesības nodrošināšanas tīklam, kura darbam katra komiteja ir izvirzījusi vienu pārstāvi, kurš ir atbildīgs par dzimuma līdztiesības aspekta integrēšanu savas komitejas darbā (pilnu locekļu sarakstu skatīt pielikumā).
An additional way for FEMM to promote the development of gender mainstreaming is through providing resources for the Gender Mainstreaming Network of Members to which each committee has appointed a member responsible for implementing gender mainstreaming in the work of their committee (see full list of Members in Annex).
Jaunākais dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas piemērs politikas un tiesību aktu jomā
Recent example of gender sensitive policies and legislation
Eiropas Savienība vairākos nesen pieņemtajos lēmumos ir atzinusi nozīmi, kāda jāpiešķir dzimumu jautājumam, tostarp direktīvā par cilvēku tirdzniecību, kas ievieš noteikumu minimumu attiecībā uz noziedzīgo nodarījumu un sankciju definēšanu cilvēku tirdzniecības jomā un kuras pirmajā pantā minēts, ka dzimumu perspektīva tiek piemērota, lai pastiprinātu šā nozieguma novēršanu un no tā cietušo aizsardzību
The European Union has recognised the importance that needs to be accorded to gender in a number of recent decisions including the trafficking directive which establishes minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions in the area of trafficking in human beings and which mentions in its first article that a gender perspective is applied in order to strengthen the prevention of the crime and the protection of the victims.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI. .
Directive 2011/36/EU of the European Parliament and of the Council on preventing and combating trafficking in human beings and protecting its victims, and replacing Council Framework Decision 2002/629/JHA
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu un ar kuru aizstāj Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK
on a proposal for a regulation of the European Parliament on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry and repealing Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC of the European Parliament, the Council and the Commission
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS.................................................3
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................3
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. panta trešo daļu,
– having regard to the third paragraph of Article 226 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– ņemot vērā Reglamenta 41. un 48. pantu,
– having regard to Rules 41 and 48 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu ( A7-0352/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A7-0352/2011 ),
4. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un regulas priekšlikumu tās pielikumā Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.
Instructs its President to forward this resolution and the proposal for a Regulation hereunto annexed to the Council, the Commission and the national parliaments.
EIROPAS PARLAMENTA REGFULAS PRIEKŠLIKUMS
PROPOSAL FOR A REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT
par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu un ar kuru aizstāj Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmumu 95/167/EK , Euratom , EOTK
on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry and repealing Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC of the European Parliament, the Council and the Commission
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 226. panta trešo daļu,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the third paragraph of Article 226 thereof,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 106.a pantu,
Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 106a thereof,
ņemot vērā Padomes piekrišanu
Having regard to the consent of the Council
ņemot vērā Komisijas piekrišanu
Having regard to the consent of the Commission
saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
Acting in accordance with a special legislative procedure,
(1) Lisabonas līgums radīja nosacījumus atjaunotam un uzlabotam institucionālajam līdzsvaram Savienībā, veicinot efektīvāku, atklātāku un demokrātiskāku iestāžu darbību; saistībā ar to tika pastiprinātas un paplašinātas Eiropas Parlamenta funkcijas attiecībā uz politisko kontroli.
(1) The Treaty of Lisbon created conditions for a renewed and enhanced institutional balance within the Union, allowing its institutions to function more efficiently, openly and democratically; in this context the European Parliament's functions in relation to political control were reinforced and extended.
Tādēļ saskaņā gan ar dalībvalstu parlamentu praksi, gan ar prasībām, kuras noteiktas Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (turpmāk „līgumi”), Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejas būtu jānostiprina un tām jāpiešķir īpašas, reālas un skaidri norobežotas pilnvaras, kuras ir atbilstīgākas Eiropas Parlamenta politiskajai ietekmei un kompetencei, vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu.
Therefore, in accordance with both national parliamentary practice and the requirements under the Treaty on European Union, the Treaty on the Functioning of the European Union and the Treaty establishing the European Atomic Energy Community (hereinafter ‘the treaties’), the European Parliament's committees of inquiry should be reinforced and should be granted specific, genuine and clearly delimited powers which are more in line with its political stature and competences, while respecting the principle of proportionality as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Tādu izmeklēšanas komiteju pilnvaras, kas ir īpaši politiskās kontroles instrumenti, nedrīkst skart citu iestāžu kompetenci.
The powers of the committees of inquiry, which are exceptional instruments of political control, should be without prejudice to the responsibilities of other institutions.
(2) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 1995. gada 19. aprīlī pieņēma Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK
(2) On 19 April 1995 the European Parliament, the Council and the Commission adopted Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC
Minētais lēmums norāda uz iespēju noteikumus pārskatīt, ņemot vērā gūto pieredzi.
That decision alluded to the possibility that its provisions might be revised in the light of experience.
(3) Lai atjaunotu institucionālo līdzsvaru, kā noteikts Lisabonas līgumā, un ievērojot pieredzi, kas gūta Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komiteju darbā, Lēmums 95/167/EK, Euratom, EOTK būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.
(3) With a view to the renewed institutional balance created by the Treaty of Lisbon and to the experience gained from the work of the European Parliament's committees of inquiry, Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC should be repealed and replaced by a new regulation.
(4) Saskaņā ar lietderības principu, kā atzīts Tiesas praksē
(4) In line with the principle of utility as recognised by the case-law of the Court of Justice