natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ε. tā kā cilvēki, kas ir atstumti no darba tirgus, bieži ir personas ar dažādām un sarežģītām vajadzībām, grūtībām vai trūkumiem — piemēram, ilgtermiņa atkarība no zemiem vai neatbilstīgiem ienākumiem, ilgtermiņa bezdarbs, zems izglītības līmenis un anafalbētisms, augšana sociāli neaizsargātā ģimenē, invaliditāte, slikta veselība, dzīvošana vidē ar daudziem nelabvēlīgiem faktoriem, nedroši dzīves apstākļi un bezpajumtniecība, rasisms un diskriminācija — un tā kā tādēļ integrācijas stratēģijām ir jāatspoguļo šo atstumto cilvēku dažādība;
Ε. whereas those furthest from the labour market are often people with multiple and complex needs, difficulties or disadvantages such as long-term dependence on low or inadequate income, long-term unemployment, low level of education and illiteracy, growing up in a vulnerable family, disability, poor health, living in areas of multiple disadvantages, precarious housing conditions and homelessness, and racism and discrimination and therefore strategies for inclusion need to reflect the diversity of those excluded,
F. tā kā sociālā atstumtība un atstumtība no darba tirgus nopietni ietekmē attiecīgo cilvēku garīgo veselību un ilgstoši nenodarbinātiem cilvēkiem draud lielāks risks iegrimt depresijā un iegūt citus garīgās veselības traucējumus;
F. whereas social exclusion and exclusion from the labour market have a serious impact on the mental health of people affected, and whereas long-term unemployed people have a greater risk of experiencing depression and other mental health disorders,
G. tā kā cilvēkiem, kas ir atstumti no darba tirgus, ir ļoti nepieciešama profesionālā izglītība gan tāpēc, ka viņiem nav pietiekamas skolas izglītības, gan tāpēc, ka viņi ilgstošās atstumtības no darba tirgus dēļ nav efektīvi izmantojoši savu izglītību;
G. whereas those distant from the labour market have a great need for vocational training either because their schooling was inadequate or because, having spent a long time away from the labour market, they are no longer able to make effective use of their education,
H. tā kā nosacītība politikas aktivizēšanā bieži ietekmē visneaizsargātākās personas un tā kā ir jāuzrauga tās sekas un jānovērš negatīvā ietekme uz neaizsargātām grupām;
H. whereas the most vulnerable are often affected by conditionality in activation policies and whereas those effects need to be monitored and negative impacts on vulnerable groups need to be avoided,
I. tā kā aktīvas integrācijas pasākumiem ir jābūt saskaņotiem ar ES mērķiem, kas attiecas uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;
I. whereas active inclusion measures must also work in conjunction with the development of EU and national targets concerning the fight against poverty and social exclusion,
J. tā kā lielāko daļu mājsaimniecību vada sievietes un lielākā daļa vientuļo vecāku un aprūpētāju ir sievietes; tā kā aktīvas integrācijas politika prasa īstenot visaptverošu pasākumu kompleksu, lai iedrošinātu sievietes, kas ir atstumtas no darba tirgus, gūt patiesu labumu no aktīvas integrācijas stratēģijām; tā kā sieviešu situācija darba tirgū ir tiešā veidā saistīta ar nabadzību, kuras iemesls ir vecums un kura galvenokārt skar sievietes;
J. whereas most heads of households are women, most single parents are women and most carers are women; whereas, therefore, active inclusion policies require an encompassing set of measures to enable women furthest from the labour market in fact to benefit from active inclusion strategies; whereas the labour market situation for women has direct links to age-related poverty which mainly affects women,
K. tā kā ekonomikas lejupslīdes un bezdarba pieauguma laikā pastāv risks, ka var ievērojami pieaugt atlaisto cilvēku skaits, tādējādi vēl vairāk palielinot to cilvēku daudzumu, kuri jau cieš no nabadzības un tiek atstumti no darba tirgus, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātākajām sabiedrības grupām, piemēram, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem; tā kā tādēļ ir būtiski, ka sociālo integrāciju un ar to saistīto darba tirgus politiku īsteno saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu, izmantojot integrētu un saskaņotu pieeju; tā kā daļa valsts līdzekļu būtu jāizmanto, lai uzturētu un uzlabotu sociālās, veselības un izglītības investīcijas un citus būtiskus sociālos un vispārējas intereses pakalpojumus;
K. whereas in times of economic downturn and growing unemployment, there is a risk of large numbers of new people made redundant swelling those already suffering from poverty and exclusion from the labour market especially for the most vulnerable social groups, such as women, elderly people, people with disabilities; whereas it is essential that social inclusion and related labour market policy must be pursued by way of an integrated and coherent approach within the European Economic Recovery Plan; whereas part of public funds should be used to maintain and improve social, health and education investments and other essential social services and services of general interest,
L. tā kā viedoklis, ka labākais veids, kā netikt atstumtam, ir sākt strādāt, var būt efektīvs tikai tad, ja darbs ir pastāvīgs, augstas kvalitātes un ar atbilstošu atlīdzību; tā kā princips par vienlīdzīgu samaksu vienlīdzīga darba gadījumā joprojām tiek īstenots nepietiekami;
L. whereas the view that the best way out of exclusion is to be in work can only be truly effective if that work is sustainable, high-quality work, which is adequately remunerated; whereas the principle of equal pay for equal work also remains poorly implemented,
1. atzinīgi vērtē to, ka Komisijas Ieteikuma 2008/867/EK pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzīst cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi, un kurā nosaka kopējus principus šādu tiesību ieviešanai; atbalsta vispārējos principus un praktiskās pamatnostādnes, kas ietvertas Ieteikumā 2008/867/EK par aktīvas integrācijas stratēģiju, kuras pamatā ir trīs pīlāri, proti, atbilstošs ienākumu atbalsts, integrēts darba tirgus un pieeja kvalitatīviem pakalpojumiem; īpaši norāda, ka jebkura aktīvas integrācijas stratēģija ir jāveido, pamatojoties uz šādiem principiem — personas tiesībām, cieņu pret cilvēka cienīgu dzīvi un nediskriminācijas, vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības principiem; darba tirgus integrācijas veicināšanu, apvienotu ar pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē; kvalitātes, atbilstības un pieejamības principu īstenošanu visos trijos pīlāros;
Welcomes the fact that the Commission based its Recommendation 2008/867/EC on Recommendation 92/441/EEC which recognises the individual’s fundamental right to sufficient resources and assistance to live in human dignity and defines common principles for implementing that right; endorses the common principles and practical guidelines presented in Recommendation 2008/867/EC on the active inclusion strategy based on three pillars, namely adequate income support, inclusive labour markets and access to quality services; and in particular points out that any active inclusion strategy has to be built on the following principles: individual rights, respect for human dignity and the principles of non-discrimination, equality of opportunities and gender equality; the promotion of labour market integration combined with full participation in society; and the realisation of the principles of quality, adequacy and accessibility across all three pillars;
8. norāda uz to, ka ir svarīgi noteikt labklājības pabalstus neaizsargātām personām, kas ir spējīgas strādāt; tomēr norāda, ka šādi pabalsti saskaņā ar subsidiaritātes principu ir dalībvalstu pārziņā;
Points to the importance of laying down welfare benefits for vulnerable persons in a position to work; points out, however, that, by virtue of the subsidiarity principle, such benefits are a matter for the Member States;
11. uzskata — lai panāktu aktīvu integrāciju, ir jāmazina Kopienas reģionu un teritoriju nevienlīdzība, veicot paātrinātu to teritoriju rehabilitāciju, kuras skārusi ekonomiskā krīze, un attīstot lauku reģionus;
Believes that active inclusion necessitates the reduction of inequalities between regions and areas within the Community, through accelerated rehabilitation of the areas affected by the economic crisis and development of rural regions;
‑ saskaņota ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālās un nodarbinātības politikai;
- be consistent with a lifecycle approach to education, life-long learning, social and employment policies;
‑ īpaši sagatavota, mērķtiecīga un atbilstīga vajadzībām;
- be tailor made, targeted and needs-oriented;
‑ balstīta uz integrētu pieeju un orientēta uz līdzdalību un
- be based on an integrated approach and participative; and
‑ tāda, kurā tiek ievēroti priekšnosacījumi, kas ir būtiski, lai pieļautu līdzdalību, neradot nosacījumus, kas apdraud minimālos iztikas ienākumus;
- respect pre-conditions which are essential to allow participation without creating conditions that endanger a minimum living income;
17. uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot šādus pasākumus, jāņem vērā to personu viedoklis, kurām šie pasākumi ir paredzēti; aicina dalībvalstis atbalstīt sociālo NVO pilnvaru paplašināšanu, lai atvieglotu šo organizāciju dalību integrācijas politikas noteikšanā un īstenošanā;
Considers that in designing and implementing such measures, the views of those at whom these measures are aimed should be taken into account; calls on the Member States to support the empowerment of social NGOs in order to facilitate their participation in the formulation and implementation of inclusion policies;
19. aicina neizslēgt cilvēkus ar garīgās veselības vai mācīšanās traucējumiem no sabiedrības, veicināt garīgo veselību un labsajūtu, novērst garīgos traucējums, kā arī palielināt līdzekļus ārstēšanai un aprūpei;
Calls for the de-stigmatisation of people with mental health problems and learning disabilities, the promotion of mental health and well-being, the prevention of mental disorders as well as for increased resources for treatment and care;
22. aicina dalībvalstis aktīvāk risināt aprūpētāju problēmas, tostarp attiecībā uz tiesībām brīvi izvēlēties, vai viņi vēlas kļūt par aprūpētāju, un attiecībā uz nodrošinātās aprūpes apjomu, iespēju apvienot aprūpi ar algotu darbu, kā arī pieeju sociālā nodrošinājuma shēmām un pensijām, lai izvairītos no nabadzības, ko var radīt aprūpes uzņemšanās;
Calls on the Member States to do more to address issues faced by carers, including the right to choose freely whether they want to be a carer and the extent of the care that they provide, the possibility of combining caring with paid work and employment as well as access to social security schemes and pensions, in order to avoid impoverishment as a consequence of caring;
36. iesaka uzlabot izglītības kvalitāti un integrēt darba tirgus un sociālās līdzdalības kritērijus izglītības sistēmās, kā arī mazināt nevienlīdzību attiecībā uz pieeju visu veidu izglītībai un piedāvātās izglītības kvalitāti;
Recommends improving the quality of education and integrating education systems with the labour market and social participation criteria, as well as reducing inequalities in access to all forms of education and in the quality of the education offered;
39. atzīmē, ka demogrāfiskajā situācijā notiekošo izmaiņu dēļ ir aprēķināts, ka 2030. gadā aktīvo un neaktīvo cilvēku attiecība būs 2:1; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt aktīvas integrācijas politiku, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji, no kuriem daudzi būs spiesti pamest darba tirgu aprūpes pienākumu dēļ, neciestu vēlākos gados;
Notes that as a result of changing demographics, it is estimated that by 2030 the ratio of active to inactive people will be 2:1; calls on the Commission and the Member States to develop active inclusion policies to ensure that carers many of whom will be obliged to withdraw from the labour market due to caring responsibilities are not adversely affected in later years;
46. atzīst, ka cilvēku tirdzniecība rada milzīgas ciešanas un sociālo atstumtību, un aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai ieviestu pret cilvēku tirdzniecību un diskrimināciju vērstus tiesību aktus, reintegrētu tirdzniecības upurus sabiedrībā un jo īpaši parakstītu, ratificētu un īstenotu Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;
Recognises that human trafficking results in immense suffering and social exclusion and calls on the Member States to do more to enforce anti-trafficking and anti-discrimination legislation, reintegrate the victims of trafficking into society and, in particular, to sign, ratify and implement the Convention on Action against Trafficking in Human Beings;
49. pauž stingru pārliecību, ka obligātā pensionēšanās vecuma saglabāšana ir šķērslis aktīvai integrācijai un piespiež daudzus cilvēkus, kas varbūt vēlas turpināt strādāt, bez iemesla atstāt darba tirgu;
Believes strongly that the retention of a mandatory retirement age acts as a barrier to active inclusion and forces many people, who may want to choose to continue to work, out of the labour market unnecessarily;
52. prasa izstrādāt konkrētu rīcības plānu aktīvas integrācijas stratēģiju īstenošanai, kuru pamatā būtu sabiedrības un citu ieinteresēto personu, tostarp no nabadzības cietušo personu, līdzdalība; uzskata, ka rīcības plānam jānosaka termiņi un reālistiski kvalitatīvi un kvantitatīvi mērķi, kuru pamatā būtu īpaši rādītāji un īpašs dialogs starp ieinteresētajām personām; uzskata arī, ka rīcības plānā ir jānosaka, kā ieviest aktīvu integrāciju un uzraudzīt to ar atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, jo īpaši vietējā, reģionālā un valsts līmenī; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesaistīt vietējās iestādes aktīvas integrācijas stratēģiju ieviešanas uzraudzībā, finansējot vietējo iestāžu aktīvas integrācijas novērošanas punktu tīklu, izmantojot Progress programmu; prasa Komisijai un dalībvalstīm piešķirt svarīgu nozīmi šiem novērošanas punktiem turpmākās politikas procesā un integrēt aktīvas integrācijas programmas, izmantojot pārskatītās Lisabonas stratēģijas valstu reformu programmas un jo īpaši Eiropas nodarbinātības stratēģiju;
Calls for a concrete roadmap for the implementation of active inclusion strategies based on the participation of civil society and other stakeholders, including people experiencing poverty; considers that the roadmap should specify time lines and realistic qualitative and quantitative targets based on specific indicators and on detailed dialogue between the interested parties; considers also that the roadmap should set out how active inclusion is to be implemented and monitored through the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion, particularly at local, regional and national level; therefore welcomes the initiative of the Commission to involve local authorities in monitoring the implementation of active inclusion strategies through financing a network of local authorities’ observatories on active inclusion by the Progress programme; asks the Commission and the Member States to give these observatories a strong role in the future policy process and mainstream active inclusion programmes through the national reform programmes of the revised Lisbon Strategy and in particularly the European Employment Strategy;
Komisijas ieteikuma sākuma atskaites punkts ir 1992. gada Padomes ieteikums par pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmā, un tas saglabājas kā kritērijs attiecībā uz nabadzības apkarošanas politiku.
The Commission Recommendation takes as its starting point the 1992 Council Recommendation concerning sufficient resources and social assistance in social protection systems and it remains a touchstone in terms of policy on combating poverty.
Nodarbinātība ir sen tikusi uzskatīta par veidu, kā plaši veicināt integrāciju — bieži dzirdam sakām, ka labākais veids integrācijai ir darbs, bet tas rada vairākus jautājumus.
Employment has long been seen as a way to increase inclusion generally: we often hear " The best way to inclusion is through a job" but this raises a number of questions.
Vai darbs atmaksāsies?
Will work pay?
Gan runājot par faktisko darba algu kā iztikas minimumu un pašu darba kvalitāti, gan par to, kā alga un darba apstākļi atbilst pašreizējai sociālai palīdzībai.
Both in terms of the actual salary as a living wage and the quality of the work itself but also in terms of how the wage and working conditions sit alongside current social assistance.
Referentam ir skaidrs, ka daži no tā sauktajiem motivējošajiem pasākumiem, lai veicinātu cilvēkus sākt strādāt, proti, zaudēt pabalstus, nekādi neveicina nabadzības jautājumu risināšanu.
For your Rapporteur it is clear that some of the so-called incentive measures to encourage people in to work, particularly loss of benefit, do nothing to address questions of poverty.
Tāpat tiek atzītas pārejas problēmas, kad cilvēki var zaudēt visas tiesības uz palīdzību, sākot strādāt — tas ir īpaši problemātiski, ja darbs ir īstermiņa, gadījuma rakstura vai nepilnas slodzes; mēs vēlamies elastīgu darba tirgu, bet nespējam atbildēt ar elastīgu palīdzību.
There is also a recognised transition problem, when people may lose all rights to assistance when taking on work: this is especially problematic if that work may be short-term, casual or part-time: we want a flexible labour market but cannot respond with flexible assistance.
Padomei ir taisnība, vēloties to pārbaudīt dziļāk un redzēt, kuri pasākumi darbojas.
Council is right in wanting to examine this further and see what works.
Atbilstošs ienākumu atbalsts ir svarīgs — pienācīgam atalgojumam, vienlīdzīgai samaksai un atbilstošas pensijas pieejamībai ir būtiska nozīme.
Adequate income support is an essential pillar: a decent wage, equal pay and access to adequate pensions are essential.
Ziņojumā ir iekļauts priekšlikums jauniem tiesību aktiem šajā jomā.
The report contains a proposal for new legislation in this field.
No darba tirgus atstumtajiem cilvēkiem ir vajadzīgi pasākumi pirms nodarbinātības, un šādu cilvēku skaits palielinās.
For those furthest from the labour market, pre-employment measures are necessary and are increasingly at risk.
Tāpat ir skaidrs, ka ir svarīgi uzticami un pieejami pakalpojumi, lai palīdzētu cilvēkiem iekļūt darba tirgū un saglabāt savu vietu tajā.
It is equally clear that reliable, affordable and accessible services are essential in helping people access the labour market and remain there.
Komisijas atzinums par šo svarīgo jautājumu ir apsveicams, un tas ir jāattīsta.
The Commission's recognition of this essential element is to be welcomed and developed.
Mērķis ir izveidot integrētu darba tirgu un novērst diskrimināciju un citus sociālus un fiziskus šķēršļus darba tirgus pieejamībai.
Inclusive labour markets are the goal, so we have to tackle discrimination and other social and physical barriers to accessing the labour market.
Pašreiz piedzīvojam spēcīgu ekonomikas lejupslīdi, un būs sīva konkurence uz darbu.
We are currently facing a severe economic downturn and competition for jobs will be fierce.
Pastāv risks, ka no darba tirgus jau atstumtās personas sastapsies ar lielāku spiedienu un arī turpmāk paliks bez darba.
There is a risk that those already excluded will face greater pressure and will be left further behind.
Tāpēc rodas vajadzība attīstīt integrējošu darba tirgu un, ievērojot cilvēktiesības un cilvēka cienīgas dzīves principus, nodrošināt cilvēkiem atbilstošus ienākumus, lai viņi varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi neatkarīgi no tā, vai strādā vai ne.
Hence the need to develop an inclusive labour market, and to ensure that people have an adequate income to enable them to live in dignity, whether working or not, based on the concept of human rights and dignity.
par 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jautājumā
on the Annual Report on Human Rights in the World 2008 and the European Union’s policy on the matter
I PIELIKUMS...........................................................................................................................37
ANNEX I..................................................................................................................................41
II PIELIKUMS..........................................................................................................................55
ANNEX II.................................................................................................................................59
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................57
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................61
Par 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jautājumā
on the Annual Report on Human Rights in the World 2008 and the European Union’s policy on the matter
– ņemot vērā desmito Eiropas Savienības ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām (2008)
– having regard to the tenth European Union Annual Report on Human Rights (2008)
Padomes dokuments 14146/1/08. ,
Council document 14146/1/08. ,
– ņemot vērā Eiropas Savienības līguma 3., 6., 11., 13. un 19. pantu un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177. un 300. pantu,
– having regard to Articles 3, 6, 11, 13 and 19 of the Treaty on European Union and Articles 177 and 300 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus saistītos starptautiskos cilvēktiesību instrumentus
– having regard to the Universal Declaration of Human Rights and to all relevant international human rights instruments
Lai atrastu visus pamata dokumentus, skatīt Ārlietu komitejas ziņojuma A6-0128/2007 , Pielikuma III tabulu. ,
For all relevant basic texts, please consult the table in Annex III to report A6-0128/2007 of the Committee on Foreign Affairs. ,
– ņemot vērā visas Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas par cilvēktiesībām un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,
– having regard to all United Nations human rights conventions and the optional protocols thereto,
– ņemot vērā reģionālos cilvēktiesību instrumentus, tostarp jo īpaši Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, Fakultatīvo protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā, Amerikas Konvenciju par cilvēktiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu,
– having regard to regional human rights instruments, including in particular the African Charter on Human and Peoples’ Rights, the Optional Protocol on the Rights of Women in Africa, the American Convention on Human Rights and the Arab Charter on Human Rights,
– ņemot vērā 2009. gada 15. janvāra deklarāciju par situāciju Gazas joslā
– having regard to its resolution of 15 January 2009 on the situation in the Gaza Strip
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0025 . un 2009. gada 27. janvāra Vispārējo lietu un ārlietu padomes secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,
Texts adopted, P6_TA(2009)0025 . and the conclusions of the General Affairs and External Relations Council of 27 January 2009 on the Middle East Peace Process,
– ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par pasākumiem pret cilvēku tirdzniecību un Eiropas Savienības 2005. gada plānu par paraugpraksi, standartiem un procedūrām cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai
– having regard to the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings and the 2005 European Union plan on best practices, standards and procedures for combating and preventing trafficking in human beings
– ņemot vērā Eiropas Konvencijas cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzībai (ECHR) 13. protokolu par nāvessoda atcelšanu visos gadījumos,
– having regard to Protocol No 13 to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), concerning the abolition of the death penalty in all circumstances,
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu (Konvencija pret spīdzināšanu),
– having regard to the United Nations Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment (the Convention against Torture),
– ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvenciju par bērnu tiesībām,
– having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child,