natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Izmantojot šo izdevību, atzinuma autors vēlas uzsvērt, cik liela ir ESF nozīme reģionālās ekonomikas atlabšanā, jo šis fonds nodrošina vairāk nekā 20 % no visiem pieejamajiem resursiem.
Your rapporteur would take this opportunity of stressing the importance of the ESF in the context of regional economic recovery representing as it does more than 20% of available resources.
Šim fondam, tāpat kā patlaban, arī turpmāk ir jābūt galvenajam instrumentam, ko gan uzņēmēji, gan vietējās un reģionālās varas iestādes izmanto, lai vadītu mūsdienu tautsaimniecībai raksturīgās ekonomiskās aktivitātes dinamiskās pārmaiņas.
The fund is and must remain a central tool to be used by both business and local and regional authorities to manage the dynamic changes to economic activity inherent in a modern economy.
Tādējādi tas jāizmanto, lai panāktu taisnīgu līdzsvaru starp uzņēmējdarbībai nepieciešamo elastīgumu un nodarbināto personu vajadzībām pēc drošas darbavietas, profesionālās izaugsmes un apmācības.
Thus it must be used to establish a fair balance between the need for flexibility for the business community and the need for job security and career development and training of the employee.
Pēc atzinuma autora domām, tā ir ikvienas vietēja līmeņa ekonomiskās stratēģijas neatņemama sastāvdaļa.
It is, in your rapporteur's view, and indispensible element in all place based economic strategies.
Eiropas ekonomikas atveseļošana un tīrākas, ilgtspējīgākas ekonomikas izveidē panāktais progress
European Economic recovery and progress towards a cleaner more sustainable economy :
Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns nav panikā pieņemtu pasākumu kopums, kuri tiek īstenoti vēl nebijuša mēroga globālas finanšu krīzes apstākļos.
The European economic recovery plan is not a string of panic measures taken in face of an unprecedented global financial crisis.
Šis plāns ir cieši saistīts ar Savienības ierosināto jauno ekonomikas stratēģiju un tās apstiprinātajiem mērķiem — gudras, ilgtspējīgas un integrējošas ekonomikas izveidi, kurai jānodrošina augsts nodarbinātības, ražīguma un sociālās kohēzijas līmenis.
It is closely related to the Union's proposed new economic strategy with its avowed aims of building a smart, sustainable and inclusive economy delivering high levels of employment, productivity and social cohesion.
Par to liecina finansējums EUR 1 miljarda apmērā enerģētikas projektu īstenošanai konkrētos reģionos oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas, jūras vēja enerģijas un enerģētikas infrastruktūru jomā, par ko notika vienošanās 2009. un 2010. gadā, kā arī finansējums EUR 500 miljonu apmērā IT platjoslas projektu īstenošanai lauku apvidos.
This we can see € 1billion to finance on the ground implementation of energy projects agreed in 2009 and 2010 in the area of carbon capture and storage, offshore wind energy and energy infrastructure as well as € 500 million to fund IT broadband projects in rural areas.
Nesamaksāto saistību jomā panāktais progress
Progress on RAL
Saskaņā ar Eiropas Komisijas sniegto informāciju laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam nesamaksāto saistību apmērs ir palielinājies par 16,8 %, sasniedzot EUR 14,2 miljardus.
The European Commission tells us that over the year 2009-10 RAL increased by 16.8% to reach € 14.2 billion.
Visbūtiskākais pieaugums vērojams ERAF gadījumā — nesamaksāto saistību apjoms palielinājies līdz EUR 9,8 miljardiem, vislielākajam relatīvajam pieaugumam skarot pārrobežu sadarbības jomu (67,6 %).
The most significant increase was for the ERDF which saw RAL increase to € 9.8billion and the highest relative increase to Cross border cooperation (67.6%).
Daudzgadu finanšu plānojumā nesamaksātas saistības, kas ir jāsamaksā tad, kad ir izpildīti maksājuma veikšanai nepieciešamie nosacījumi, ir ierasta parādība.
In multi-annual financial programming, the existence of outstanding commitments which remain to be paid once the conditions for payments have been fulfilled is a normal occurrence.
Tomēr nesamaksāto saistību pieaugums pārrobežu sadarbības jomā par 67,6 % rada bažas, un tādēļ atzinuma autors lūdz Komisiju precizēt šā ievērojamā pieauguma iemeslus.
However the 67.6% increase in RAL related to Cross border cooperation raises concern and consequently your rapporteur asks the Commission to clarify the reasons for this large increase.
Galvenie politiskās darbības rezultāti 2011. gadam
Main policy out puts for 2011:
Eiropas Komisijas publicētajā iecerēto politiskās darbības rezultātu sarakstā īpaši nozīmīga ir politikas pielāgošana stratēģijas „Eiropa 2020” redzējumam, proti, gudras, tīrākas un konkurētspējīgas reģionālo ekonomiku izaugsmes veicināšana.
In the list of expected policy outputs published by the European Commission of particular importance is the alignment of the policy with the Europe 2020 vision in terms of promoting smart, cleaner and competitive growth of regional economies.
Šajā sakarībā īpaši būtisks ir Komisijas mērķis vairot izpratni par „ES 2020” mērķiem un veicināt valstu un reģionālo varas iestāžu vēlmi līdzdarboties to īstenošanā.
In this respect the Commission's aim to raise awareness and ownership of the EU 2020 objectives by national and regional authorities is particularly significant.
Tikpat liela nozīme ir Komisijas liktajam uzsvaram uz mūsu politikas svarīgo lomu Savienības krīzes pārvarēšanas stratēģijā.
Of equal importance is the accent the Commission puts on our policy's central role in the Union's crisis exit strategy.
2009. –2010. gadā Komisija, saņemot enerģisku Parlamenta atbalstu, izstrādāja makroreģionu koncepciju.
Over the 2009-2010 period, the Commission with Parliament's enthusiastic support has developed the concept of macro-regions.
2011. gadā sevišķa nozīme tiks piešķirta šo makroreģionu attīstībai, īpaši pievēršoties visiem Baltijas jūras stratēģijas aspektiem, tostarp izmēģinājuma projektam, kura mērķis ir veicināt saikni ar Krieviju, un pienācīgai Donavas stratēģijas īstenošanai.
Of particular importance in 2011 will be the development of these macro-regions emphasis being put on the Baltic Sea strategy in all its aspects including the pilot project to facilitate association with Russia and the proper implementation of the Danube strategy.
Izmēģinājuma projekti
Pilot projects:
Šogad komitejas locekļi ir iesnieguši daudz iespējamu izmēģinājuma projektu (iesniegti 16 projekti, no kuriem vairāki ir saistīti ar Donavas makroreģiona īpašajām vajadzībām, tostarp viens projekts, kura būtība izklāstīta šajā atzinumā, un es ceru, ka komiteja to atbalstīs).
This year committee Members have tabled a large number of potential pilot projects (16 a number of which deal with specific needs of the Danube Macro-region including one which I am presenting in this opinion. and which I hope the committee will support.
Izmēģinājuma projektam, kuru vēlos iesniegt, ir šāds nosaukums:
The title of the pilot project I wish to submit is:
„Virzība uz kopīgu reģionālo identitāti un etnisko samierināšanu Donavas makroreģionā” , un tajā ir ierosināts organizēt mācību programmas un seminārus jauniešiem ar mērķi uzsvērt Donavas makroreģionā mītošo etnisko grupu kopīgo reģionālo identitāti.
Towards a common regional identity and reconciliation of nations in the Danube macro-region and it proposes that :
Šīs programmas, izglītojot sabiedrību un sniedzot kultūras apmaiņas iespējas, veicinās progresīvu, ilgtspējīgu, uz eiropeisku nākotni vērstu līdzāspastāvēšanas modeli.
Training programs, seminars for youth shall be organized with the aim of emphasizing the common regional identity of the nations living in the Danube macro-region that programs via civic education and opportunities of cultural exchange will contribute to a progressive, sustainable European future oriented dimension of coexistence.
Tādējādi šis izmēģinājuma projekts attiecīgajos reģionos sekmēs sociālo un ekonomisko stabilitāti, tostarp jo īpaši pasākumus kohēzijas veicināšanai starp kopienām, un akcentēs starptautiskās sadarbības pievienoto vērtību.
The pilot project thus shall promote social and economic stability in the regions concerned, including notably actions to promote cohesion between communities and highlight the added value of transnational cooperation.
Projektā varēs piedalīties Donavas makroreģions un tā kaimiņvalstis atbilstīgi Eiropas kaimiņattiecību politikai.
The eligible area shall be the Danube macro-region and the neighbouring countries in line with the European neighbourhood policy.
Finansējumam varēs pieteikt programmas, kurās piedalīsies vismaz triju šā reģiona dalībvalstu pārstāvji.
The programs eligible for funds shall involve participants from at least 3 Member States from the region.
Pašreizējos ne ar ko nesalīdzināmajos globālās ekonomikas apstākļos resursiem, kas būs pieejami politikas jomā, kura sniedz vislielāko ieguldījumu reālajā ekonomikā, būs izšķiroša nozīme gan attiecībā uz tās efektivitāti, gan spēju rosināt inovāciju un atbalstīt kā valstu, tā arī reģionālo tautsaimniecību centienus sekmīgi īstenot pāreju uz tīru, ilgtspējīgu, uz zināšanām balstītu un integrējošu ekonomiku.
In the present unparalleled global economic conditions the resources made available to the policy area which contributes the most to the real economy will be decisive as to its efficacy and its ability to stimulate innovation and assist both national and local economies to succeed in their transformation into clean sustainable knowledge based inclusive economies.
Šādos apstākļos ir normāli, ka mēs vēlamies ietekmēt progresu, nākot klajā ar virkni jaunu ideju, kuras ir visu ierosināto izmēģinājuma projektu pamatā.
In these conditions it is normal that we should wish to influence progress with a number of new ideas which are the subject of all the proposed Pilot projects.
Tādēļ atzinuma autors prasa, lai Komisija īstenotu visus izmēģinājuma projektus, kurus komiteja nolēmusi atbalstīt.
Your rapporteur therefore request that the Commission implement all the pilot projects the committee decides to support.
2. pieņem zināšanai izmaiņas finanšu plānā attiecībā uz laikposmu no 2011. līdz 2013. gadam, kuras ir izdarītas, lai ievērotu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
Takes note of the modification of the financial programming carried out for the years 2011 to 2013 in order to take account of point 17 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management
5. uzsver, ka ir jāuzlabo saziņas kanāli starp iestādēm attiecībā uz budžeta procedūru; ir neapmierināts, ka Padome nesniedz pietiekamu informāciju par tās ierosinātajiem 2011. gada budžeta projekta grozījumiem; pauž nožēlu, ka Eiropas Parlamenta deputāti sākotnējo informāciju par šiem ierosinātajiem grozījumiem saņēma no preses; aicina nodrošināt efektīvāku saziņas sistēmu attiecībā uz turpmākajām budžeta procedūrām.
Stresses the need for improved channels of communication between the institutions with regard to the budget procedure; expresses disappointment at the lack of sufficient communication from the Council with regard to its proposed amendments to the 2011 Draft budget; regrets the fact that Members of the European Parliament first learned of those proposed amendments from the press; calls for a more effective system of communication in future budget procedures.
par Parlamenta nostāju attiecībā uz 2011. gada budžeta projektu ar Padomes grozījumiem, III iedaļa — Komisija
on Parliament's position on the 2011 draft budget as modified by the Council - Section III - Commission
2011. gadā galvenā uzmanība Eiropas Parlamenta darbā būs veltīta tam, lai apspriestu gaidāmos priekšlikumus par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu; tostarp par Eiropas Zivsaimniecības fonda reformu.
In 2011, Parliament's work will focus on discussing the forthcoming proposals for reform of the common fisheries policy (CFP), including reform of the European Fisheries Fund (EFF).
Šķiet pamatoti, ka līdzekļi tiek piešķirti saskaņā ar reformas gaitā iespējamo prioritāšu maiņu, un tas ir jāņem vērā arī apspriedēs par nākamo daudzgadu finanšu shēmu.
Bringing funding allocation into line with the likely shifts in emphasis as a result of the reform seems appropriate; it must also be factored in to discussions on the next multiannual financial framework.
Pabeidzot jūrniecības politikas sagatavošanas darbus, ir jāizveido jauns juridiskais pamats šīs jaunās politikas finansēšanai.
Expiry of the preparatory action on maritime policy means that a fresh legal basis must be found in order to fund this new policy.
Vienlaikus nedrīkst pieļaut, ka tas notiek uz kopējās zivsaimniecības politikas rēķina.
At the same time, action must be taken to prevent the CFP from suffering as a result.
2011. gada budžeta projektam ir raksturīga nepārtrauktība un ierobežojumi saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu.
The 2011 budget is characterised by continuity and by the constraints arising under the multiannual financial framework.
Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF) ir paredzētas saistību apropriācijas EUR 658 miljonu apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 488 miljonu apmērā (attiecīgi par 2,2 % un 1,5 % vairāk nekā 2010. gadā).
For the EFF, commitment and payment appropriations of EUR 658 million and EUR 488 million respectively are earmarked (2.2% and 1.5% more, respectively, than for 2010).
Kopējai zivsaimniecības politikai paredzētie līdzekļi samazināti par aptuveni EUR 15 miljoniem (t. i., par 5,5 %).
Appropriations earmarked for the CFP have been cut by some EUR 15 million (i.e. 5.5%).
Galvenais iemesls tam ir apropriāciju samazināšana starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem.
This is primarily accounted for by the lower appropriation in connection with international fisheries agreements.
Ļoti pozitīvi vērtējama ir līdzekļu palielināšana Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai (KZKA).
The higher appropriation for the Community Fisheries Control Agency (CFCA) is most welcome.
Par Eiropas Komisijas budžeta projektu
On the European Commission draft budget
7. konstatē ka ievērojami samazinātas maksājumu apropriācijas starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par to, ka turpmāk attiecībā uz līdzekļu izmantošanu tā pārredzami nošķirs maksājumus zvejas tiesību iegūšanai no maksājumiem attiecīgās trešās valsts attīstības atbalstam;
Notes the markedly reduced payment appropriations for international fisheries agreements; regards as positive, in this connection, the announcement by the Commission that in future, with regard to the use of appropriations, it will make a transparent distinction between payments to obtain fishing rights and payments intended to assist the development of the third country concerned;
11. pauž nožēlu arī par Padomes ierosinājumu (atšķirībā no Komisijas ierosinājuma) samazināt apropriācijas Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai Vigo; norāda, ka šī aģentūra rada ievērojamu pievienoto vērtību, palīdzot koordinēt zvejas kontroli ES mērogā;
Deplores also the Council proposal to cut the appropriations for the Community Fisheries Control Agency in Vigo in comparison with the Commission's proposal; points out that this Agency provides significant value added in that it helps coordinate EU-wide fisheries control;
Atzinumu sagatavoja: Morten Løkkegaard
Rapporteur: Morten Løkkegaard
6. pauž dziļu izbrīnu un bažas par Padomes priekšlikumiem būtiski samazināt maksājumu apropriācijas vairākās budžeta pozīcijās, jo tas neļaus laikus izmaksāt jau piešķirto finansējumu, līdz ar to samazinājumu dēļ tiks novēloti maksājumi un būs papildus jāmaksā procenti, tādējādi palielinot izmaksas 2012. gadā;
Expresses deep surprise and concern at the Council's proposals to cut payment appropriations substantially against a number of budget headings, given that this will prevent funding which has already been pledged from being paid out in good time, with the result that these cuts will lead to late payments and result in additional payments of interest rates and thereby in higher costs in 2012;
10. uzskata, ka ir stratēģiski svarīgi uzņemties lielākas finanšu saistības, lai veicinātu Savienības kultūras mantojumu (gan materiālo, gan nemateriālo), tostarp sinerģiju ar Savienības jauniegūto kompetenci tūrisma jomā.
Considers it strategically important to make a greater financial commitment to promoting the Union’s cultural heritage (both tangible and intangible), including in synergy with the Union’s newly acquired competence for tourism.
4. uzskata, ka gaidāmā Frontex pilnvaru pārskatīšana ietvers lēmumus, kas prasīs rūpīgi izvērtēt jautājumu finansiālo pusi, piemēram, par aģentūras tiesībām pirkt vai nomāt savu īpašumu un aprīkojumu, un tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt šai aģentūrai pietiekamus finanšu resursus, lai tā spētu pildīt savu uzdevumu;
Considers that the imminent review of the mandate of the Frontex agency will include decisions which in due course will involve significant financial considerations, such as those concerning the ability of the agency to purchase or hire its own assets and equipment, and as a result emphasises the need to ensure that the agency has sufficient financial resources to be able to perform its mandate;
8. prasa pārskatīt vispārējās programmas „Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” finansējumu, lai labāk ņemtu vērā situāciju tajās dalībvalstīs, kuras vairāk skar migrācijas radītās problēmas.
Calls for a review of the Funds of the 'Solidarity and Management of Migration Flows' General Programme so as to better take into account the situation of Member States that suffer greater migratory pressure.
Atzinumu sagatavoja: Algirdas Saudargas
Rapporteur: Algirdas Saudargas
A. tā kā pašreizējā ekonomikas un euro valūtas krīze, ar ko saskaras Eiropas Savienība, ir parādījusi ne tikai nepieciešamību pēc vienotākas Eiropas un ciešākas dalībvalstu sadarbības, kas prasa Eiropas pilsoņu patiesu atbalstu un uzticēšanos Eiropas institūcijām, bet arī tādas saskaņotas Eiropas līmeņa rīcības zināmu pievienoto vērtību, kura neaprobežojas tikai ar dalībvalstu budžetu summēšanu;
A. whereas the current economic and Euro crisis facing the European Union has not only highlighted the need for a more united Europe and greater cooperation between Member States, which requires deep support and trust in the European institutions from the European citizens, but has also made clear the added value of concerted European action amounting to more than a totalling of national budgets,
B. tā kā, lai sekmētu Eiropas Savienības demokratizāciju, līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī ir notikušas tādas institucionālas izmaiņas kā Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu pilnvaru paplašināšana un pilsoņu iniciatīvas izveide, kuras īstenošanai būs vajadzīga plaša saziņa ar pilsoņiem, kā arī optimāli apstākļi, lai viņi varētu pienācīgi izmantot šīs jaunās pilnvaras;
B. whereas the entry into force of the Lisbon Treaty on 1 December 2009 has brought about institutional changes favouring a more democratic Union, such as strengthened powers for the European Parliament and national parliaments and the creation of the citizens' initiative, which will require a comprehensive communication policy towards the citizens , as well as optimal operating conditions, so that they can make proper use of this new power,
C. tā kā Parlaments savā 2010. gada 15. jūnija rezolūcijā par pilnvarojumu trialogam par 2011. finanšu gada budžeta projektu
C. whereas Parliament, in its resolution of 15 June 2010 on the Mandate for the trilogue on the 2011 draft budget
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0205 . „pauž bažas par Eiropas pilsonības, komunikācijas un plašsaziņas līdzekļiem sniedzamās informācijas programmām paredzēto apropriāciju mazo apjomu, kas dažos gadījumos salīdzinājumā ar 2010. gadu ir pat samazinājies” un „uzskata, ka šīm programmām ir liela nozīme Eiropas identitātes izveidē un ES pilsoņu informēšanā par Eiropas projektu”;
Texts Adopted, P7_TA(2010)0205 . , was "concerned by the low level of appropriations – which have even decreased in some cases compared to 2010 – dedicated to programmes promoting European citizenship, communication and information for the media" and "believe[d] these programmes to constitute an essential element in the shaping of a European identity and in communicating the European project to EU citizens",
D. tā kā Konstitucionālo jautājumu komiteja savā 2009. gada 2. septembra atzinumā par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, III iedaļa — Komisija
D. whereas the Committee on Constitutional Affairs, in its opinion of 2 September 2009 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2010, Section III - Commission
1. norāda, ka Eiropas ekonomikas pārvaldības izveide un visi pasākumi, ko dalībvalstis nesen uzsāka, reaģējot uz euro valūtas krīzi, ir jāveic, vienlaikus īstenojot pienācīgu saziņas politiku, lai gūtu pilsoņu atbalstu, jo pilsoņi ir jāinformē par vienotākas Eiropas priekšrocībām;
Points out that the emergence of European economic governance and all the recent steps taken by the Member states in response to the Euro crisis have to be accompanied by a proper communication policy so as to gain the support of the citizens, who have to be shown the advantages that lie in a more collective Europe;
4. no otras puses, atzinīgi vērtē Parlamenta 2011. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmē paredzēto Eiropas politisko partiju un fondu finansējuma palielinājumu; atgādina, ka Eiropas politiskajām partijām un fondiem ir svarīga nozīme pilsoņu informēšanā par Eiropas īstenoto politiku un Eiropas integrāciju.
Welcomes, on the other hand, the level of increase foreseen in the Estimates of revenue and expenditure for 2011 for the Parliament in the funding of European political parties and foundations; recalls the importance of European political parties and foundations for the awareness of citizens on European policies and European integration.
par Eiropas Ombuda 2011. finanšu gada budžeta tāmi
on the estimates of the European Ombudsman’s budget for the financial year 2011
Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi Eiropas Ombudam 2011. finanšu gadā nepieciešamā budžeta tāmi, ko iestāde saskaņā ar Finanšu regulas 31. pantu ir iesniegusi budžeta lēmējinstitūcijai.
The Committee on Petitions has taken note of the European Ombudsman’s estimates concerning his budgetary requirements for the financial year 2011, which he submitted to the budgetary authority in accordance with Article 31 of the Financial Regulation.
Eiropas ombuda uzdevums ir censties panākt taisnīgu risinājumu sūdzībās par Eiropas Savienības iestādēm.
The European Ombudsman’s mission is to seek fair outcomes to complaints against European Union institutions.
Viņš arī veicina pārredzamību un pakalpojumu sniegšanas administratīvo kultūru.
He also encourages transparency and promotes an administrative culture of service.
Ombuds cieši sadarbojas ar citām ES iestādēm un struktūrām, kā arī ar valsts un reģionālo ombudu Eiropas tīklu.
The Ombudsman works closely together with other EU institutions and bodies and with the European network of national and regional ombudsmen.
Ombuda budžetam ir trīs pamatdaļas: ar personālu saistītie izdevumi, izdevumi par ēkām, mēbelēm, aprīkojumu u. c. un izdevumi, kas saistīti ar iestādes vispārīgajiem uzdevumiem.
The Ombudsman’s budget is made up of three main parts: expenditure relating to personnel, expenditure on buildings, furniture, equipment, etc., and expenditure resulting from general functions carried out by the institution.
Lai varētu veikt visus savus pienākumus, Eiropas Ombuds 2011. finanšu gada budžeta tāmē prasa kopumā EUR 9 395 100.
In order to be able to perform all his tasks the European Ombudsman in his budget estimates for the financial year 2011 requests a total amount of EUR 9 395 100.
Šī summa par 0,67 % (EUR 62 825) pārsniedz 2010. gada budžetu.
This represents an increase of 0.67% (EUR 62 825) compared to his budget for 2010.
Iepriekšējos gados budžeta palielinājums bija ievērojami lielāks, proti, +5,95 % 2009. gadā un +7,14 % 2010. gadā.
In the preceding years the budget increases were markedly higher with + 5.95% in 2009 and + 7.14% in 2010.