natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā 1989. gada Kopienas Hartu par strādājošo sociālajām pamattiesībām un 1996. gadā pārskatīto Eiropas Padomes Eiropas Sociālo hartu,
– having regard to the Community Charter of Fundamental Social Rights for Workers of 1989 and the Revised European Social Charter of the Council of Europe of 1996,
– ņemot vērā Eiropas sociālo partneru ieteikumus ziņojumā par Eiropas darba tirgus galvenajiem uzdevumiem — Eiropas sociālo partneru 2007. gada 18. oktobra kopīgo analīzes ziņojumu,
– having regard to the European social partners' recommendations in the report entitled, Key Challenges Facing European Labour Markets: A Joint Analysis of European Social Partners, of 18 October 2007,
– ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, un Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par romu stāvokli Eiropas Savienībā
– having regard to Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin and Parliament's resolution of 28 April 2005 on the situation of the Roma in the European Union
– ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju,
– having regard to Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation,
– ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par atklātās koordinācijas metodes piemērošanu
– having regard to its resolution of 5 June 2003 on the application of the open method of coordination
OV C 68 E, 18.3.2004., 604. lpp. ,
OJ C 68 E, 18.3.2004, p.604. ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Sociālās realitātes analīze – starpposma ziņojums 2007. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei” (
– having regard to the Commission Communication Social reality stocktaking - Interim report to the 2007 Spring European Council (
COM(2007)063 ) un Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par sociālās realitātes analīzi
COM(2007)063 ) and to Parliament's resolution of 15 November 2007 on Social Reality Stocktaking
Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0541 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0541 . ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” ( COM(2006)0367 ) un Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par šo paziņojumu
– having regard to the Commission Communication 'Towards an EU Strategy on the Rights of the Child' (COM (2006)0367) and to Parliament's resolution thereon of 16 January 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0012 . , jo īpaši tās 94.–117. punktu,
Texts Adopted, P6_TA(2008)0012 . , in particular paragraphs 94 to 117 thereof,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Atjaunotas saistības veidot sociālu Eiropu — stiprināt atklāto koordinācijas metodi sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai” ( COM(2008)0418 ),
– having regard to the Commission Communication 'A renewed commitment to social Europe: Reinforcing the Open Method of Coordination for Social Protection and social Inclusion' ( COM(2008)0418 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010) (COM(2007/0979) un 2008. gada 17. jūnijā pieņemto Parlamenta nostāju
–- having regard to the Commission's proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council on the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion (2010), ( COM(2007)0797 ), and to Parliament's position thereon, adopted on 17 June 2008
Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0286 . šajā jautājumā,
Texts adopted, P6_TA(2008)0286 . ,
– ņemot vērā tā 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumniecības uz ielām izbeigšanu
–- having regard to its declaration of 22 April 2008 on ending street homelessness
– ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 9. jūlija atzinumu par jaunu Eiropas sociālās rīcības programmu,
– having regard to the European Economic and Social Committee's opinion of 9 July 2008, entitled A new European social action Programme,
– ņemot vērā Reģionu komitejas 2008. gada 18. jūnija atzinumu par aktīvu integrāciju,
– having regard to the Committee of the Region's opinion of 18 June 2008 entitled Active Inclusion,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Virzība uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu” ( COM(2007)0386 ),
– having regard to the Commission Communication 'Towards a European Charter on the Rights of Energy Consumers' ( COM(2007)0386 ),
– ņemot vērā EK līguma 136. līdz 145. pantu,
– having regard to Articles 136 to 145 of the EC Treaty,
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu ( A6-0364/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (A6‑003642008),
A. tā kā Nicas 2000. gada 7.–9. decembra Eiropadome noteica mērķi līdz 2010. gadam sasniegt ievērojamu un izmērojamu nabadzības un sociālās atstumtības samazinājumu; tā kā jāuzlabo centieni, lai sasniegtu šo mērķi;
A. whereas the Nice European Council of 7 to 9 December 2000 set the EU objective of achieving a decisive and measurable reduction in poverty and social exclusion by the year 2010; whereas progress towards that objective should be improved,
B. tā kā Lisabonas Eiropadome 2000. gada 23.–24. martā vienojās līdz 2010. gadam Eiropā izskaust bērnu nabadzību;
B. whereas the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 agreed to eradicate child poverty in Europe by 2010,
C. tā kā Nicas Eiropadome 2000. gada 7.–9. decembrī aicināja dalībvalstis nodrošināt 1992. gada ieteikuma izpildes pārbaudi attiecībā uz minimālajiem garantētajiem līdzekļiem, kas jānodrošina sociālās aizsardzības sistēmām;
C. whereas the Nice European Council of 7 to 9 December 2000 called on the Member States to ensure a follow-up to the 1992 recommendation on minimum guaranteed resources to be provided by social protection systems,
D. tā kā Padomes Ieteikumā 92/441/EEK ir atzītas „cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”;
D. whereas Council Recommendation 92/441/EEC recognises 'the basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity',
E. tā kā 1989. gada Kopienas Hartā par strādājošo sociālajām pamattiesībām tiek atzītas darba ņēmēju tiesības uz taisnīgu atalgojumu; tā kā 1993. gadā Parlaments un Komisija risināja jautājumu par nepieciešamību izstrādāt koordinētu politiku attiecībā uz minimālo algu, lai īstenotu darba ņēmēju tiesības uz atalgojumu, kas ir „pietiekams pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanai”;
E. whereas the Community Charter of Fundamental Social Rights for Workers 1989 recognises a workers' right to 'an equitable wage'; whereas in 1993 Parliament and the Commission addressed the need for coordinated policies on minimum wages in order to implement this right of workers to a wage 'sufficient to enable them to have a decent standard of living',
F. tā kā 2001. gadā, kad Savienība uzsāka saistības nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanā, 55 miljoni cilvēku Savienībā dzīvoja uz nabadzības riska robežas zemo ienākumu dēļ (ES 15 dalībvalstīs aptuveni 15 % iedzīvotāju); tā kā 2005. gadā šis rādītājs ir pieaudzis līdz 78 miljoniem (16% ES 25 dalībvalstu iedzīvotāju);
F. whereas at the start of the Union's commitment to combat poverty and social exclusion in 2001, 55 million people in the Union lived at risk of income poverty (15% of the population of EU-15); whereas in 2005 that figure had risen to 78 million (16% of the population of EU-25),
G. tā kā pastāvīgā darba samaksas atšķirība starp dzimumiem liek sievietēm būt sliktākā situācijā attiecībā uz nabadzības novēršanu;
G. whereas the persistent gender pay gap puts women in a weaker position when it comes to escaping poverty,
H. tā kā, nesaņemot visus sociālos pabalstus, nabadzības risks Savienībā, jo īpaši sievietēm, palielinātos no 16 % līdz 40 % vai 25 %, atskaitot pensijas maksājumus;
H. whereas in the absence of all social transfers, the poverty risk in the Union, especially for women, would increase from 16% to 40%, or 25% excluding pension payments,
I. tā kā īsāka, lēnāka un sliktāk apmaksāta sieviešu profesionālā karjera ietekmē arī risku sievietēm nonākt nabadzībā, jo īpaši sievietēm pēc 65 gadiem (21 % jeb par 5 procentpunktiem vairāk nekā vīriešiem);
I. whereas the shorter, slower and less well paid careers of women also have an impact on their risk of falling into poverty, especially for the over-65s (21% or 5 points percentage more than men),
J. tā kā bērni un jaunieši ir gandrīz viena trešā daļa Savienības iedzīvotāju un 19 miljoni bērnu dzīvo uz nabadzības riska robežas, un no kuriem daudzi ir atšķirti no ģimenes tās nabadzības dēļ; tā kā ir sarežģīta saikne starp nabadzību, vecāku pienākumiem un bērnu labklājību atšķirīgos sociālos apstākļos, tostarp bērnu aizsardzībā pret visu veidu ļaunprātīgu izmantošanu;
J. whereas children and young people make up almost one third of the population of the Union and 19 million children are at risk of poverty, many of them being separated from their family because of the family’s poverty; whereas there is a complex relationship between poverty, parenting and children’s well-being in diverse social circumstances, including the protection of children from all types of abuse,
K. tā kā jo īpaši galēja nabadzība un sociāla atstumtība ir visu cilvēktiesību pārkāpums;
K. whereas in particular extreme poverty and social exclusion constitute a violation of all human rights,
L. tā kā ievērojama Savienības iedzīvotāju daļa joprojām ir sociāli atstumta, jo viena no piecām personām dzīvo standartiem neatbilstošā mājoklī un katru dienu aptuveni 1,8 miljoni cilvēku meklē pajumti speciālās bezpajumtniekiem paredzētās patversmēs, 10% iedzīvotāju dzīvo mājsaimniecībās, kur nevienam nav darba, ilgtermiņa bezdarbs tuvojas 4%, 31 miljons jeb 15% darba ņēmēju saņem ārkārtīgi zemas algas, 8% jeb 17 miljoni darba ņēmēju, lai gan ir nodarbināti, saskaras ar zemu ienākumu radītu nabadzību, kā arī agri skolu pametušo īpatsvars ir vairāk nekā 15% un joprojām pastāv „digitālā plaisa” (44% ES iedzīvotāju nav nekādu datorprasmju vai interneta lietošanas prasmju);
L. whereas a sizable part of the Union's population remains socially excluded, since one in five lives in sub-standard housing and each day about 1,8 million people seek accommodation in specialist shelters for homeless, 10% live in households where nobody works, long-term unemployment approaching 4%, 31 million workers or 15% are earning extremely low wages, 8% of workers or 17 million experience income poverty despite employment, the proportion of early school leavers is over 15% and the digital divide still persists (44% of the EU population lack any internet or computer skills),
M. tā kā nabadzība un nevienlīdzība neproporcionāli skar sievietes; tā kā vidējie sieviešu ienākumi ir tikai 55% vīriešu ienākumu; tā kā nabadzība vecumā īpaši un nesamērīgāk skar sievietes; tā kā ir nepieņemami, ka kvalitatīvu pakalpojumu nepieejamība palielina nabadzības risku sievietēm;
M. whereas poverty and inequality disproportionately affect women; whereas the average income of women is just 55% that of men; whereas women are highly and disproportionately affected by poverty in old age; whereas inability to gain access to high quality services increases the risk of poverty for women unacceptably,
N. tā kā reģionālajām un vietējām varas iestādēm jau tagad ir ievērojama atbildība par vispārējo sabiedrisko pakalpojumu un pabalstu nodrošināšanu, taču vienlaikus tās izjūt ierobežota valsts budžeta spiedienu;
N. whereas regional and local authorities already have considerable responsibility for providing general public services and benefits, but are at the same time subject to the restrictive pressure of public budgets,
O. tā kā ieguldījumi bērnos un jauniešos palīdz vairot ekonomisko labklājību visiem un palīdz pārraut trūkuma loku un tā kā ir būtiski novērst problēmas un iejaukties, tiklīdz tās ir identificētas, lai saglabātu bērnu izredzes dzīvē;
O. whereas investing in children and young people helps raise economic prosperity for all and helps break the cycle of deprivation, and whereas it is essential to prevent problems and to intervene as soon as they are identified in order to preserve children's life chances,
P. tā kā nabadzība un bezdarbs ir saistīts ar sliktu veselības stāvokli un nepietiekamu veselības aprūpes pieejamību tādu faktoru dēļ kā nepilnvērtīgs uzturs, sliktāki dzīves apstākļi nabadzīgā vidē, nepiemērots mājoklis un stress;
P. whereas poverty and unemployment have been linked to poor health and poor access to health care, due to factors such as poor diet, inferior living conditions in disadvantaged areas, inadequate housing, and stress,
Q. tā kā nevienlīdzības, nabadzības un sociālās atstumtības sekas ir savstarpēji saistītas, un tāpēc dalībvalstu līmenī ir jāizstrādā saskaņota stratēģija, kurā tiktu pievērsta uzmanība ne tikai ienākumiem un bagātībai, bet arī tādiem jautājumiem kā, piemēram, nodarbinātība, izglītība, veselības aprūpes pakalpojumi, informācijas sabiedrība, kultūra un transports, kā arī nākamo paaudžu dzīves izredzes;
Q. whereas the effects of inequality, poverty, social exclusion and lack of opportunity are interlinked, requiring a coherent strategy at Member State level focusing not only on income and wealth, but also on issues such as access to employment, education, health services, the information society, culture, transport and the opportunities for future generations,
R. tā kā laikposmā no 2000. gada līdz 2005. gadam nevienlīdzība ienākumu sadalījumā Savienībā (S20/S80 rādītājs) ievērojami pieaugusi — no 4,5 līdz 4,9 saskaņā ar Eiropas Savienības statistikas par ienākumiem un dzīves apstākļiem datiem ( EU-SILC ) , kad 2005. gadā 20 % bagātāko Eiropas iedzīvotāju saņēma gandrīz 5 reizes augstākus ienākumus nekā pārējie 80 % iedzīvotāju;
R. whereas, in the period 2000 to 2005, income inequality in the Union (S80/S20 ratio) rose remarkably from 4,5 to 4,9 according to the European Union Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC) data, so that in 2005 the richest 20% of the Union's population had an income nearly 5 times higher than that of the remaining 80% of the population,
S. tā kā pēc ieslodzījuma, nenodrošinot pienācīgu rehabilitāciju un izglītību, bieži vien seko vienīgi turpmāka sociāla atstumtība un bezdarbs;
S. whereas imprisonment without adequate rehabilitation and education often only leads to further social exclusion and unemployment,
T. tā kā 16 % Savienības strādājošo iedzīvotāju kopskaita ir invalīdi (2002. gada Eurostat dati); tā kā invalīdu, tostarp cilvēku ar garīgās veselības traucējumiem, vecāka gadagājuma cilvēku un etnisko minoritāšu bezdarba līmenis visā Savienībā joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā 500 000 invalīdu joprojām dzīvo lielās slēgtās pastāvīgas uzturēšanās iestādēs,
T. whereas 16% of the Union's total working population is disabled (Eurostat 2002); whereas unemployment levels among disabled people, which includes people with mental health problems, some older people and ethnic minorities across the Union remain unacceptably high; whereas 500 000 disabled people still live in large closed residential institutions,
2. uzskata, ka ar aktīvas integrācijas politiku mērķtiecīgi jāietekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas process gan attiecībā uz nodarbinātajiem („strādājošie nabagi”), gan tiem, kuri nestrādā algotu darbu; atbalsta Komisijas viedokli, ka vēl aptverošākas pieejas pamatā, risinot aktīvas integrācijas mērķus, jābūt tādiem kopējiem principiem kā:
Considers that active social inclusion policies must make a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion, both for those in employment (the "working poor") and for those not in paid employment; agrees with the Commission that a more holistic approach to active social inclusion should be based on the following common principles:
a) pietiekams ienākumu atbalsts, lai novērstu sociālo atstumtību: dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ir jānosaka viegli pieejamas minimālo ienākumu shēmas, attiecīgi pabalsti un sociālā palīdzība, un šiem līdzekļiem jānodrošina pietiekami resursi, kurus papildina aktīvas integrācijas politikas stratēģisks plāns, lai cilvēkiem palīdzētu izkļūt no nabadzības un lai novērstu sociālo atstumtību (atzīmējot, ka aktīvas integrācijas politikai jāveicina taisnīgākas sociālās aizsardzības sistēmas un jānodrošina arī īpaši papildu atbalstoši pasākumi (piemēram, rehabilitācija, profesionālā apmācība, konsultēšana, bērnu aprūpe, mājokļi, valodas apmācība migrantiem, atbalsta pakalpojumi), lai dotu iedzīvotājiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi);
(a) income support sufficient to prevent social exclusion: Member States should, in accordance with the principles of subsidiarity and proportionality, define minimum income schemes, related benefits and social assistance which should be easily accessible and provide sufficient resources, and should accompany these with a strategic plan for active inclusion policies in order to lift people out of poverty and prevent social exclusion (noting that active inclusion policies comprise greater equity of social protection systems and also provide specific flanking measures (e.g. rehabilitation, training, counselling, childcare, housing, language training for immigrants and support services) to enable people to lead a dignified life);
b) saikne ar iekļaujošiem darba tirgiem: aktīvas integrācijas politiku būtu jāvērš uz stabilas un drošas kvalitatīvas nodarbinātības radīšanu, darbavietu pievilcības uzlabošanu, kvalitatīvu darbavietu izveidi, augsta līmeņa veselības aizsardzības un drošības sniegšanu, ražīguma paaugstināšanu un aktīvu atbalstu tiem, kuri ir nelabvēlīgākajās situācijās, — veicot īpašus atbalsta pasākumus un pakalpojumus, lai palielinātu nodarbinātības iespējas un palīdzot cilvēkiem saglabāt vietu darba tirgū, attīstot uzņēmējdarbību un nodrošinot palīdzību darba meklējumos, kā arī sniegt palīdzību attiecībā uz augstas kvalitātes izglītību, profesionālo apmācību, kvalifikācijas celšanu un mūžizglītību, individuālām konsultācijām, īpaša atbalsta un subsidētu nodarbinātību tādām mazāk aizsargātām grupām kā darba ņēmējiem invalīdiem;
(b) a link to inclusive labour markets: active inclusion policies should aim at fostering stable and secure highly skilled jobs, improving the attractiveness of jobs, creating quality jobs and promoting quality in employment, providing a high level of health and safety at work, increasing productivity and active support for the most disadvantaged, providing specific support measures and services to increase employability and helping to keep people in the job market, developing entrepreneurial activity and providing job search assistance, high-quality education, vocational training, further training and lifelong learning, personalised counselling, special assistance and subsidised employment where absolutely necessary for vulnerable groups such as workers with disabilities;
c) saikne ar labāku piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem: būtisku pakalpojumu — (sociālo pakalpojumu, vispārējas (tautsaimnieciskas) nozīmes pakalpojumu) — piekļuves iespējas, pieejamība, atklātība, pārredzamība, vispusība un kvalitāte ir jāpaaugstina, lai veicinātu sociālo un teritoriālo kohēziju, nodrošinātu pamattiesības un pienācīgas kvalitātes eksistenci, it īpaši tādām sabiedrības neaizsargātām un nelabvēlīgos apstākļos esošām iedzīvotāju grupām kā invalīdi, vecāka gadagājuma cilvēki, vienvecāka ģimenes un lielas [daudzbērnu] ģimenes, un pakalpojumu plānošanā ņemt vērā dažādu iedzīvotāju grupu vajadzības; jāizvairās no turpmākas sabiedrisko un sociālo pakalpojumu privatizācijas, ja ar to nenodrošina visiem iedzīvotājiem pakalpojumu pieejamību, kvalitāti un piekļuves iespējas;
(c) a link to better access to quality services: the accessibility, affordability, openness, transparency, universality, and quality of essential services (social services, services of general (economic) interest) must be strengthened in order to promote social and territorial cohesion, guarantee fundamental rights and ensure a decent existence, especially for vulnerable and disadvantaged groups in society, such as disabled people, elderly people, single-parent families and large families, and services should be designed in ways which take into account the needs of different groups; the further privatisation of public and social services must be avoided unless affordability, quality and accessibility to all citizens are ensured;
d) dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana, diskriminācijas novēršana un aktīva līdzdalība: aktīvas integrācijas politikai ir jānodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesības veicināšana un jāsekmē visu veidu diskriminācijas izskaušana visos iepriekš minētajos aktīvas sociālās integrācijas aspektos; aktīva līdzdalība: būtu jāsekmē laba pārvaldība, visu attiecīgo dalībnieku līdzdalība un integrācija, tieši iesaistot stratēģiju izstrādē, vadībā, īstenošanā un novērtēšanā trūkuma un nevienlīdzības skartos un sociāli atstumtos iedzīvotājus kā valsts, tā Eiropas līmenī, — jo īpaši tos cilvēkus, kuri dzīvo galējas nabadzības apstākļos — , kā arī sociālos partnerus, nevalstiskās organizācijas un plašsaziņas līdzekļus;
(d) gender mainstreaming, anti-discrimination and active participation: active inclusion policies must ensure the promotion of equality between men and women and contribute to the elimination of all forms of discrimination in all the aspects of active social inclusion mentioned above; active participation: good governance, participation and integration of all relevant actors should be promoted by directly involving those affected by poverty, social exclusion and inequality at both national and European levels – and particularly people living in situations of extreme poverty – as well as the social partners, non-governmental organisations and the media in the development, management, implementation and evaluation of strategies;
6. pauž dziļu nožēlu, ka dažās dalībvalstīs netiek ievērots Padomes Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzītas „cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”;
Deeply regrets that some Member States appear not to have regard to Council Recommendation 92/441/EEC, which recognises the 'basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity';
9. iesaka Komisijai apsvērt vienotas metodes izveidi, lai aprēķinātu iztikas minimuma apjomu un dzīves dārdzību (preču un pakalpojumu grozs), lai nodrošinātu nabadzības robežas salīdzināmu noteikšanu un definētu nepieciešamās sociālās intervences kritērijus;
Suggests that the Commission should consider establishing a common method of calculating the minimum subsistence amount and the cost of living (a basket of goods and services) in order to ensure comparable measurements of the poverty line and define the criterion for necessary social intervention;
11. norāda, ka adekvātas minimālo ienākumu shēmas ir būtisks priekšnosacījums tādai Eiropas Savienībai, kuras pamatā ir sociālais taisnīgums un vienlīdzīgas iespējas visiem; aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgus minimālos ienākumus bezdarba laikā un darbavietu maiņas laikā, īpašu uzmanību pievēršot tām sieviešu grupām, kurām ir papildu pienākumi;
States that adequate minimum income schemes are a fundamental prerequisite for a European Union based on social justice and equal opportunities for all; calls on the Member States to ensure that an adequate minimum income is provided for periods out of work or in between jobs, with particular attention being paid to groups of women that have additional responsibilities;