natgillin/translations-raw huggingface dataset:
95. mudina Komisiju, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, sākt apspriešanos par iespēju nākt klajā ar likumdošanas iniciatīvu par minimālajiem ienākumiem, kuri būtu pienācīgi un veicinātu ekonomikas attīstību, kuri ļautu pārvarēt nabadzību, nodrošināt pamatu cilvēka cienīgai dzīvei, pilnvērtīgi un bez ierobežojumiem iesaistīties sabiedrībā un panākt progresu darba meklēšanā vai apmācībā un kuri automātiski stabilizētu ekonomiku, ievērojot atšķirīgo praksi, koplīgumus vai dalībvalstu tiesību aktus, katrai dalībvalstij paturot prerogatīvu noteikt šo minimālo ienākumu līmeni; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm apmainīties ar paraugpraksi par minimālo ienākumu līmeni un mudina dalībvalstis, nosakot minimālo ienākumu līmeni, par pamatu ņemt vismaz 60 % no katras dalībvalsts vidējiem ienākumiem;
Wishes the Commission to launch, in full compliance with the principle of subsidiarity, a consultation on the possibility of a legislative initiative concerning a sensible minimum income which will allow economic growth, prevent poverty and serve as a basis for people to live in dignity, play a full part in society and make headway with finding employment or identifying training opportunities, and which will play an automatic stabilising role for the economy, with due regard for differing practices, and for collective labour agreements and legislation in the various Member States, bearing in mind that the definition of a minimum income remains the prerogative of each Member State; wishes the Commission to help the Member States share best practice in relation to minimum income levels, and encourages the Member States to develop minimum income schemes based on at least 60% of the median income in each Member State;
96. atgādina, ka saskaņā ar ESAO datiem netiek izmantoti 20 līdz 40 % pakalpojumu; aicina dalībvalstis izvērtēt ienākumu atbalsta un sociālo pabalstu sistēmas, lai izvairītos no slēptas nabadzības radīšanas, palielinot pārredzamību, efektīvāk informējot palīdzības saņēmējus par viņu tiesībām, ieviešot efektīvākus konsultantu pakalpojumus, vienkāršojot procedūras un ieviešot pasākumus un politikas nostādnes, kuru mērķis ir cīnīties pret minimālo ienākumu saņēmēju stigmatizāciju un diskrimināciju;
Points out that, according to the OECD, 20% to 40% of benefits are not taken up; calls on the Member States to evaluate their income support and social security benefit systems in order to avoid the creation of hidden poverty, by increasing transparency, informing benefit recipients more effectively of their rights, establishing more effective advisory services, simplifying procedures and putting in place measures and policies to fight the stigma and discrimination associated with minimum income recipients;
99. uzskata, ka visās dalībvalstīs ir jāizstrādā un jāpārskata veco ļaužu aprūpes, tostarp mājaprūpes, programmas, lai nepieļautu viņu atstumtību vai nabadzību, un piebilst, ka iespēju robežās finansiāli jāiedrošina ģimenes uzņemties rūpes par gados veciem ģimenes locekļiem saskaņā ar ilgtspējīgas sabiedrības veicināšanas mērķi, lai īpaši sekmētu atbalstu aktīvām vecumdienām un paaudžu solidaritātei, veicinātu pieejamību un solidaritāti, kā arī ilgtermiņā uzlabotu aprūpes kvalitāti; prasa Komisijai izvērtēt, vai iepriekš minēto varētu veicināt direktīva par aprūpētāja atvaļinājumu;
Maintains that elderly care programmes, including home care, must be developed and reviewed in all the Member States so as to prevent elderly people falling into exclusion or poverty, and adds that families caring for the elderly should also be provided with support (financial if possible), in line with the objective of promoting a sustainable society and in particular with a view to improving support for active ageing and solidarity between generations, encouraging accessibility and solidarity and improving the quality of long-term care; calls on the Commission to assess whether a directive on carer’s leave could help achieve this;
Lai arī Eiropas Savienība ir viens no bagātākajiem reģioniem pasaulē, tajā uz nabadzības robežas dzīvo 80 miljoni cilvēku, tostarp 20 miljoni bērnu un 8 % ekonomiski aktīvo iedzīvotāju.
Although the European Union is one of the richest regions of the world, there are more than 80 million people at risk of poverty, including 20 million children and 8% of the working population.
Šī situācija nav saderīga ar Līgumos noteiktajām Eiropas tiesiskuma un solidaritātes vērtībām.
This situation is incompatible with the European values of justice and solidarity enshrined in the Treaties.
Turklāt nabadzība un sociālā atstumtība pēdējo gadu laikā ir palielinājusies, neraugoties uz ES apņemšanos to samazināt.
However, poverty and social exclusion have increased in recent years despite the Union’s undertakings to reduce them.
2008. gada krīze un tās sekas vēl vairāk akcentēja šo problēmu, radot smagus apstākļus visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem.
The impact of the 2008 crisis has further exacerbated the problem by putting pressure on the most vulnerable groups.
Kaut arī cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību galvenokārt ir valstu valdību atbildībā, tomēr ES var būt būtiska loma izpratnes veidošanas, koordinēšanas un finansēšanas jomā.
While the fight against poverty and social exclusion is primarily the responsibility of national governments, the Union can nevertheless play an important role in terms of awareness-raising, coordination and funding.
Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, ir būtiski svarīgi Eiropas projekta pamatā iekļaut visneaizsargātākās grupas, jo nabadzības mazināšana ir turpmākās izaugsmes dzinulis.
In order to ensure sustainable, inclusive growth, it is essential to make the most vulnerable groups a central focus of European integration, since poverty reduction will be a driver of future growth.
Eiropas Parlaments un Padome pasludināja 2010. gadu par „Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, lai no jauna apstiprinātu un stiprinātu ES sākotnējo politisko apņemšanos, kas pausta Lisabonas stratēģijas sākuma posmā, — „būtiski ietekmēt nabadzības izskaušanu”.
Parliament and the Council designated 2010 as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion in order to reaffirm and strengthen the initial political commitment made by the EU at the start of the Lisbon Strategy to having ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
Iepriekš minētajā gadā Eiropas Parlaments jo īpaši pieņēma ziņojumu par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā.
In the course of the year, Parliament – among other initiatives – adopted a report on the role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe.
Turklāt Eiropas Komisija 2010. gada 16. decembrī publicēja savu paziņojumu par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai.
The Commission, for its part, published a communication on 16 December 2010 entitled ‘The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion’.
Platforma ir viena no stratēģijas „Eiropa 2020” septiņām pamatiniciatīvām.
This is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy.
Tai jāpiedāvā dalībvalstīm „pamatnoteikumi”, kas ietver dažādu pieeju, lai sasniegtu 2020. gada stratēģijas kvantitatīvos mērķus, jo īpaši līdz 2020. gadam par 20 miljoniem samazināt to iedzīvotāju skaitu, kas atrodas nedrošā situācijā.
The Platform will provide the Member States with a ‘framework for action’ based on a multi-dimensional approach with a view to achieving the specific target set by the Europe 2020 strategy, namely that of lifting 20 million people out of poverty by 2020.
Stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei kontekstā platformas mērķis ir jo īpaši veicināt inovācijas un eksperimentus sociālajā jomā, nabadzības dažādās tās iespējamās izpausmēs visas dzīves laikā samazināšanu, Eiropas fondu optimizēšanu un sociālās aizsardzības efektivitātes palielināšanu.
As part of a strategy for smart, sustainable and inclusive growth, the Platform is intended, inter alia, to promote innovation and social experimentation, reduction of poverty – in its various forms – at all stages of life, better use of EU funds and more effective social protection.
Dalībvalstīm nākamo mēnešu laikā Eiropas Komisijai jāiesniedz to valsts reformu programma, tajā iekļaujot ziņas par to, kā tās paredz apkarot sociālo atstumtību un nabadzību.
Over the next few months the Member States will have to submit their national reform programmes to the Commission, including details of how they intend to fight social exclusion and poverty.
Tās skaidros savas iniciatīvas valstu ziņojumos par stratēģiju „Eiropa 2020”.
They will report on their initiatives as part of national reports on the Europe 2020 strategy.
Tā kā nabadzība ir daudzšķautnaina parādība, tās risināšanai vajadzīga integrēta pieeja, kas iesaista dažādus publiskās varas līmeņus — no ES līmeņa līdz vietējam līmenim — sadarbībā ar vietējiem pārstāvjiem.
Given that poverty is a multi-faceted problem, it calls for an integrated response involving the various tiers of public authorities, from European to local level, in partnership with those working on the ground.
Vadoties pēc šīm bažām, tika izstrādāts šis ziņojums, kam bagātīgu ieguldījumu sniedza attiecīgās iesaistītās puses, jo īpaši attiecībā uz ziņojumā formulētajiem priekšlikumiem, lai palīdzētu izskaust nabadzības un sociālās atstumtības postu.
That was the rationale for this report, which is based on a great deal of input from the relevant players, in particular as regards the proposals it puts forward with a view to helping eradicate the scourge of poverty and social exclusion.
Budžeta komitejaS ATZINUMS
OPINION of the committee on budgets
Atzinumu sagatavoja: Andrea Cozzolino
Rapporteur: Andrea Cozzolino
Budžeta komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. aicina Komisiju nodrošināt ES budžetā pietiekamus līdzekļus, lai sasniegtu Komisijas paziņojumā par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī stratēģijā „ES 2020” noteikto pamatiniciatīvu vērienīgos mērķus;
Calls on the Commission to ensure that there are sufficient funds in the EU budget to meet the ambitious objectives of the key initiatives identified in the Commission communication on the European Platform against Poverty and Social Exclusion, as well as in the Europe 2020 strategy;
2. aicina dalībvalstis nākamajā struktūrfondu finanšu plānošanas periodā kā vienu no prioritātēm saglabāt ieguldījumus piedāvātajā izglītības un apmācības iespēju diapazona paplašināšanā un atbalsta stratēģijā apmācībai darbā;
Calls on the Member States to maintain among the priorities in the forthcoming structural fund financial programming period investment in broadening the range of education and training opportunities on offer and the training-to-work support strategy;
4. aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt pamatu tādas politikas izveidošanai un attīstībai, kas laikus ļautu apzināt jauniešus, kuri, visticamāk, mācības pārtrauks priekšlaicīgi;
Calls on the Commission and the Member States to set up the basis for the creation and development of policies that would allow for an early identification of those most likely to be affected by school drop-out;
14. prasa garantēt nelabvēlīgā situācijā nonākušu cilvēku piekļuvi izglītības un darba mobilitātes programmām un palielināt budžeta daļu, kas paredzēta šādām programmām; pievērš uzmanību tam, ka iniciatīvai „Jaunatne kustībā” ir jāveicina visu mācekļu, stažieru un studentu mobilitāte, kā arī neformāli un informāli iegūto arodprasmju atzīšana;
Calls for disadvantaged people to be guaranteed access to mobility programmes for education and work, and for the share of the budget set aside for such programmes to be increased; draws attention to the fact that ‘Youth on the move’ should promote mobility for all apprentices, trainees and students and the recognition of non-formally and informally acquired vocational skills;
19. aicina dalībvalstis nodrošināt apmācības un prasmju uzlabošanas iespējas sievietēm pēc bezdarba perioda, lai viņas atkal pilnībā varētu iekļauties darba vidē un lai mazinātu risku, ka viņas varētu zaudēt darbu;
Calls on the Member States to provide opportunities for training and skills upgrading for women following periods out of employment to ensure that they can fully reintegrate into the work environment and to reduce the risk of them losing their jobs;
– ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 16., 30. un 31. pantu,
– having regard to the European Social Charter, in particular Articles 16, 30 and 31 thereof,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 15., 21., 31., 34. un 36. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Articles 15, 21, 31, 34 and 36 thereof,
– ņemot vērā Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju 2010.–2015. gadam
– having regard to the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015
COM(2010)0491 (galīgā redakcija). ,
COM(2010) 491 final. ,
– ņemot vērā Eurostat 2010. gada izdevumu „Nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana: Eiropas Savienības statistiskais portrets 2010. gadā”,
– having regard to the EUROSTAT 2010 publication ‘Combating poverty and social exclusion – A statistical portrait of the European Union 2010’,
A. tā kā ārkārtēja nabadzība ir pamattiesību pārkāpums un nopietni iedragā sieviešu, vīriešu un bērnu cilvēka cieņu;
A. whereas extreme poverty is a violation of fundamental rights and a serious attack on the human dignity of women, men and children;
B. tā kā nabadzīgos reģionos sabiedrības nabadzību var sekmīgi mazināt, ja attīstības procesā jo īpaši aktīvi iesaistās nabadzīgas sievietes un meitenes;
B. whereas successful poverty reduction in societies in poor regions gains particularly from the active involvement of poor women and girls in the development process;
C. tā kā sievietēm ar invaliditāti ir grūti rast izeju no sociāli nedrošām situācijām un viņas ir pakļautas būtiskam diskriminācijas, nabadzības un sociālās atstumtības riskam;
C. whereas women with disabilities find themselves trapped in socially vulnerable situations and exposed to serious risks of discrimination, poverty and social exclusion;
D. tā kā nabadzība atšķirīgi ietekmē nabadzīgas sievietes un vīriešus, zēnus un meitenes, jo nabadzīgām sievietēm un meitenēm bieži vien ir grūtāk piekļūt piemērotiem sociāliem pakalpojumiem un ienākumiem;
D. whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
E. tā kā sieviešu ietekmes palielināšana, uzlabojot viņu dzīves apstākļus un nodrošinot viņām iespēju aktīvi piedalīties valsts sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, ir galvenais faktors ilgtermiņa ilgtspējīgai attīstībai un nabadzības izskaušanai;
E. whereas empowering women by improving their living conditions and enabling them to participate actively in the social and economic life of a country is key to long-term sustainable development and tackling poverty;
F. tā kā platformā nav ņemti vērā ar dzimumu saistīti faktori, kas ietekmē sievietes un vīriešus, un ir pievērsta nepietiekama uzmanība nabadzības feminizācijai;
F. whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
G. tā kā nabadzība un sociālā atstumtība aizskar cilvēka cieņu un ir cilvēka pamattiesību pārkāpums, tai pašā laikā ienākumu atbalsta shēmu galvenais mērķis ir izglābt cilvēkus no nabadzības un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, kas ir īpaši svarīgi sievietēm, jo nabadzības ietekme uz viņām ir lielāka;
G. whereas poverty and social exclusion violate human dignity and fundamental human rights, while the key objective of income support schemes is to bring people out of poverty and enable them to live in dignity, this being especially important for women since they are worse affected by poverty;
H. tā kā jaunattīstības valstīs ar mazāku dzimumu nevienlīdzību parasti ir zemāki nabadzības rādītāji;
H. whereas developing countries with less gender inequality tend to have lower poverty rates;
I. tā kā dzimumu darba samaksas atšķirības ietekme uz darba dzīves laikā gūtiem ienākumiem nozīmē, ka sievietēm būs zemākas pensijas, un tādēļ sievietes vairāk nekā vīrieši ir pakļautas ilgstošai un ārkārtējai nabadzībai — 22 % no 65 gadu vecām un vecākām sievietēm ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 16 % vīriešu;
I. whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
3. uzstāj, ka sociālā politika, kas minēta platformā, jāīsteno vienlaikus ar diskriminācijas novēršanas politiku, jo daudzām personām nabadzības cēlonis bieži vien ir ierobežotas iespējas;
Insists that the social policies identified in the Platform should be implemented alongside anti-discrimination policies, since for many individuals the roots of poverty can often be found in restrictions of opportunities;
7. aicina Komisiju ņemt vērā Ieteikumu 92/441/EEK
Calls on the Commission to take account of Recommendation 92/441/EEC
10. aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu atbalstu vientuļajiem vecākiem, jo viņi ir pakļauti daudz lielākam nabadzības riskam nekā ģimenes, kurās ienākumus gūst abi vecāki; šajā sakarībā arī aicina dalībvalstis nodrošināt atbalstu vientuļajiem vecākiem, izveidojot pietiekami daudz bērnu aprūpes iestāžu un atvieglojot vientuļo vecāku iespējas tās izmantot;
Calls on the Member States to ensure adequate support for single parents, as they are at much greater risk of being exposed to poverty than families where both parents are receiving income; in this context, also calls on the Member States to ensure support for single parents by establishing enough childcare institutions and facilitating single-parent families’ access to them;
14. aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst īpašu uzmanību vecāka gadagājuma sieviešu nabadzības problēmai, kas radusies tādēļ, ka viņas saņem mazākas pensijas, kas ir arī tādu bezdarba periodu sekas, kuri viņām dzīvē ir bijuši nepieciešami, lai rūpētos par bērniem un citiem apgādājamiem ģimenes locekļiem;
Calls on the Member States and the Commission to pay special attention to the poverty problem among older women resulting from the fact that they receive smaller pensions, which is also a consequence of unemployment periods that they have had to face in life in order to take care of their children and other dependant family members;
17. uzskata, ka brīvprātīgajam darbam var būt ļoti svarīga nozīme nabadzības, sociālās atstumtības un dzimumu nevienlīdzības apkarošanā; norāda, ka 2011. gads ir Eiropas brīvprātīgā darba gads un mudina dalībvalstis veicināt apmaiņu ar labu praksi un veikt efektīvus pasākumus, lai atbalstītu brīvprātīgo darbu un paplašinātu tā apmēru;
Takes the view that voluntary work can play a very important role in combating poverty, social exclusion and gender inequality; points out that 2011 has been designated as European Year of Volunteering and urges Member States to step up their exchanges of good practice and take effective action to support voluntary work and widen the scope thereof;
19. ierosina, ka platformā piedāvātajās darbībās jāatzīst dažāda veida diskriminācijas sekas un jāievieš uz politiku vērsti pasākumi, kādi pašlaik ir, piemēram, Spānijas un Rumānijas tiesību aktos, un īpaši jāizstrādā dzimumu līdztiesības integrētās pieejas jēdziens, lai tiktu galā ar dažāda veida diskrimināciju;
Suggests that the actions proposed in the Platform should acknowledge the consequences of multiple discrimination and introduce policy-oriented measures as presently provided for, for example, in Spanish and Romanian legislation, and in particular that the concept of gender mainstreaming should be developed in order to respond to multiple discrimination;
par ES valsts atbalsta noteikumu reformu attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem
on reform of the EU state aid rules on Services of General Economic Interest
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. un 106. pantu, kā arī 26. protokolu,
– having regard to Articles 14 and 106 of the Treaty on the Functioning of the European Union and to Protocol No 26 thereto,
– ņemot vērā Komisijas 2011. gada 23. marta paziņojumu „ES valsts atbalsta noteikumu reforma attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem” ( COM(2011)0146 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 23 March 2011 on reform of the EU state aid rules on Services of General Economic Interest ( COM(2011)0146 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 23. marta darba dokumentu par ES valsts atbalsta noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem no 2005. gada, kā arī sabiedriskās apspriešanas rezultātus ( SEC(2011)0397 ),
– having regard to the Commission staff working document of 23 March 2011 on the application of EU state aid rules on Services of General Economic Interest since 2005 and the outcome of the public consultation ( SEC(2011)0397 ),
– ņemot vērā Komisijas 2010. gadā organizēto sabiedrisko apspriešanu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem,
– having regard to the public consultation organised by the Commission in 2010 on ‘state aid rules on services of general economic interest’,
– ņemot vērā 2010. gada 7. decembra Rokasgrāmatu par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, publisko iepirkumu un iekšējā tirgus jomā ( SEC(2010)1545 ),
– having regard to the ‘Guide to the application of the European Union rules on state aid, public procurement and the internal market to services of general economic interest, and in particular to social services of general interest’ of 7 December 2010 ( SEC(2010)1545 ),
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvu 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību
– having regard to Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as on financial transparency within certain undertakings
– ņemot vērā Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu 2005/842/EK par 86. panta 2. punkta piemērošanu attiecībā uz valsts subsīdijām, ko piešķir kā kompensāciju konkrētiem uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi
– having regard to Commission Decision 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) of the EC Treaty to state aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest
– ņemot vērā Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu
– having regard to the Community framework for state aid in the form of public service compensation
– ņemot vērā Komisijas 2001. gada 19. janvāra paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā
– having regard to the Communication from the Commission of 19 January 2001 on European services of general interest
– ņemot vērā Komisijas 1996. gada 26. septembra paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā
– having regard to the Communication from the Commission of 26 September 1996 on European services of general interest