natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) atbalsta apliecinājums ir likumīgs, ja to pauž noteiktajā apliecinājumu vākšanas periodā saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu un Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem.
(b) A statement of support is lawful if is declared within the period for collecting statements of support in accordance with the relevant legal provisions of the Member States and of EU law.
Atbalsta apliecinājumu vākšanas periods ir viens gads.
The period for collecting statements of support is one year.
Tas sākas trešā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par pilsoņu iniciatīvas reģistrāciju;
It begins on the first day of the third month following the decision on registration of the citizens’ initiative.
c) visas personas atbalstu pauž individuāli un apliecina ar personas parakstu (pašrocīgu vai attiecīgā gadījumā elektronisku).
(c) All supporting persons must individually state their support, as a rule by a personal signature (provided in writing or, if appropriate, electronically).
Personas sniegtajā atbalsta apliecinājumā obligāti jānorāda vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzīvesvietas adrese un valstspiederība.
The statement must as a minimum show the name, date of birth, home address and nationality of the supporting person.
Personas, kurām ir vairākas valstspiederības, pēc brīvas izvēles norāda tikai vienu no tām.
People who have more than one nationality shall indicate only one, which they choose freely.
Personas datus aizsargā personas datu aizsardzības noteikumi, kuri jāievēro pilsoņu iniciatīvas organizatoriem;
The personal data is subject to data protection requirements, for which the citizens’ initiative’s organisers are held accountable.
d) paust atbalstu pilsoņu iniciatīvai var tikai vienu reizi.
(d) Support for a citizens’ initiative may be stated only once.
Katrā atbalsta apliecinājumā ir atsevišķi norādīts iniciatīvu atbalstošās personas svinīgs paziņojums par to, ka tā iepriekš nav paudusi atbalstu šai pilsoņu iniciatīvai;
Every statement of support contains a separate solemn declaration by the supporting person that they have not previously stated their support for the same citizens’ initiative.
e) jebkuru izteikto atbalstu var atsaukt līdz pilsoņu iniciatīvas parakstu vākšanas termiņa beigām.
(e) Any statement of support may be withdrawn before the period for the collection of statements of support expires.
Līdz ar to sākotnēji iniciatīvas atbalstam izdarītais paraksts ir uzskatāms par neizdarītu jau no paša sākuma.
The supporting statement is then considered not to have been made.
Organizatoriem par minēto iespēju ir jāinformē ikviena persona, kas pauž atbalstu.
The organisers must inform every supporting person of this option.
Katrā atbalsta apliecinājumā ir jāiekļauj atsevišķs paziņojums, kurā persona, kas pauž atbalstu, apliecina, ka ir iepazīstināta ar minēto informāciju;
Every statement of support by the supporting person must contain a separate declaration that they have been informed of this option.
f) katra persona, kas ir apliecinājusi atbalstu, no organizatoriem saņem atbalsta apliecinājuma kopiju, tostarp arī svinīgā paziņojuma un paziņojuma par informētību par atbalsta apliecinājuma atsaukšanas iespēju kopiju;
(f) Every supporting person receives a copy of their statement of support from the organisers together with a copy of their solemn declaration and their declaration that they have taken note of the withdrawal option.
g) divu mēnešu laikā un pēc tam, kad ir pārbaudīti savāktie atbalsta apstiprinājumi, dalībvalstis pilsoņu iniciatīvas organizatoriem sniedz oficiālu apstiprinājumu par likumīgo atbalsta apliecinājumu skaitu, klasificējot tos pēc iniciatīvas atbalstītāju valstspiederības.
(g) Within two months and after verifying the details of the statements of support, the Member States shall provide the organisers of citizens’ initiatives with official confirmation of the number of lawful statements of support, listed by nationality of the supporting persons.
Ar piemērotu pasākumu palīdzību dalībvalstis nodrošina, lai katru atbalsta apliecinājumu apstiprinātu tikai vienu reizi un to darītu tikai viena dalībvalsts, tādā veidā efektīvi novēršot, ka dažādas dalībvalstis vai vienas dalībvalsts dažādas aģentūras vienu atbalsta apliecinājumu apstiprina vairākkārt.
They shall take appropriate steps to ensure that every statement of support is confirmed only once by one of the Member States and that multiple confirmations by different Member States or different agencies of the same Member State are effectively prevented.
Personas datus aizsargā personas datu aizsardzības noteikumi, kuri jāievēro attiecīgajām dalībvalstu iestādēm.
The personal data is subject to data protection requirements, for which the relevant authorities of the Member States are held accountable.
Pilsoņu iniciatīvas trešā posma sākumā iniciatīvas organizatori Komisijai iesniedz pilsoņu iniciatīvu, savukārt šā posma beigās Komisija pieņem oficiālu lēmumu par to, vai pilsoņu iniciatīva iesniegta sekmīgi.
The third stage of the citizens’ initiative begins when the organisers presenting the citizens’ initiative to the Commission and ends with the Commission’s formal decision on whether presentation of the initiative has succeeded.
Trešā posma galvenās iezīmes ir šādas:
Its main features are as follows:
a) organizatori likumīgi iesniedz Komisijā pilsoņu iniciatīvu.
(a) A citizens’ initiative must be lawfully presented by the organisers to the Commission.
Iniciatīvai pievieno dalībvalstu apstiprinājumus par atbalsta apliecinājumu skaitu;
The Member States’ confirmations on the number of statements of support must be submitted at the time of presentation.
b) Komisija pārbauda iesniegtās pilsoņu iniciatīvas pārstāvību.
(b) The Commission verifies the representativeness of the citizens’ initiative as presented.
Pilsoņu iniciatīva ir uzskatāma par pārstāvētu, ja:
A citizens’ initiative is representative if:
· tai atbalstu pauduši vismaz viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu,
· it is supported by at least one million Union citizens,
· personas, kas apliecinājušas atbalstu iniciatīvai, pārstāv vismaz vienu ceturto daļu dalībvalstu,
· who are nationals of at least one quarter of the Member States,
· attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo skaits ir vismaz 1/500 daļa no kopējā dalībvalstu iedzīvotāju skaita;
· with the number of nationals of each Member State concerned amounting to at least 1/500 of that Member State’s population.
c) divu mēnešu laikā pēc pilsoņu iniciatīvas iesniegšanas Komisija lemj, vai iniciatīva ir iesniegta sekmīgi.
(c) Within two months of presentation of the citizens’ initiative the Commission must decide whether presentation of that initiative has been successful.
Šajā lēmumā iekļauj paziņojumu par to, vai iniciatīva ir vai nav pārstāvēta.
The decision must include a statement on whether or not the initiative is representative.
Noraidīt iniciatīvas iesniegšanu var tikai tiesisku iemeslu dēļ un nekādā gadījumā ne politiskā izdevīguma dēļ;
Presentation of the initiative may be rejected only on legal grounds and not, on any account, on grounds of political expediency.
e) Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda lēmumu saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības noteikumiem.
(e) The decision is subject to scrutiny by the Court of Justice of the European Union and the European Ombudsman in accordance with the relevant provisions of Union law.
f) Komisija savā publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, alfabēta secībā norādot visas pilsoņu iniciatīvas, kuru iesniegšana ir sekmīga.
(f) The Commission provides on its website, accessible to the public, an index of all successfully presented citizens’ initiatives.
Pilsoņu iniciatīvas procedūras ceturto posmu sāk ar to, ka Komisija rūpīgi izskata iniciatīvā akcentētos jautājumus, un šā posmā beigās Komisija oficiāli paziņo savu nostāju par iniciatīvā pausto prasību par tiesību akta priekšlikuma iesniegšanu.
The fourth stage of the citizens’ initiative covers the Commission’s detailed consideration of the matters raised in the initiative and ends with the Commission’s formal statement of its position on the request in the initiative for it to submit a proposal for a legal act.
a) pilsoņu iniciatīvas sekmīgas iesniegšanas gadījumā Komisijai ir pienākums izskatīt iniciatīvā akcentēto jautājumu saturu;
(a) A successfully presented citizens’ initiative obliges the Commission to look into the content of the matters raised by the initiative
b) Komisija uzklausa pilsoņu iniciatīvas organizatorus un dod tiem iespēju izsmeļoši izklāstīt pilsoņu iniciatīvā ietvertos jautājumus;
(b) To that end the Commission invites the initiative’s organisers to a hearing and gives them an opportunity to explain in detail the matters raised in the initiative.
c) Komisija trīs mēnešu laikā pieņem lēmumu attiecībā uz pilsoņu iniciatīvā norādīto prasību.
(c) The Commission must take a decision on the request by the initiative within three months.
Ja Komisija neplāno iesniegt likumdošanas priekšlikumu, tad tā Parlamentam un iniciatīvas organizatoriem sniedz skaidrojumu par šāda lēmuma iemesliem;
If it does not intend to submit a proposal it shall explain to Parliament and to the organisers its reasons for not doing so.
e) ja Komisija šādu lēmumu nepieņem, tad Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda Komisijas rīcības tiesisko pamatojumu saskaņā ar Eiropas Savienības attiecīgo tiesību aktu noteikumiem.
(e) If the Commission fails to take any decision on the request submitted by the citizens' initiative, this is subject to the judicial scrutiny of the Court of Justice of the European Union and of the European Ombudsman in accordance with the relevant provisions of EU law.
Sekmīgi reģistrētas pilsoņu iniciatīvas organizatori noteiktā laika periodā pēc procedūras pabeigšanas iesniedz Komisijai ziņojumu (ziņojumu par pārskatāmību) par iniciatīvas finansējumu, tostarp arī par finansējuma avotiem.
The organisers of a successfully registered citizens’ initiative shall be required, within an appropriate period of time after the conclusion of the procedure, to present to the Commission a report on the funding of the initiative, including the sources of funding (transparency report).
Komisija izskata ziņojumu un publicē to kopā ar atzinumu.
The report shall be examined by the Commission and published together with an opinion.
Parasti Komisijai būtu jāsāk izskatīt pilsoņu iniciatīvas saturu tikai pēc tam, kad tai ir iesniegts pienācīgi noformēts ziņojums par pārredzamību.
As a general rule the Commission should begin to address the content of a citizens’ initiative only after a transparency report has been presented in due form.
Pilsoņu iniciatīva ir pavisam jauns instruments demokrātijas stiprināšanai Eiropas Savienībā.
The ECI represents a completely new instrument to strengthen democracy in the European Union.
Tā ir pirmais solis uz pārnacionālas tiešās demokrātijas izveidi, un tās īstenošana var palīdzēt Eiropas sabiedrības veidošanā ilgākā laika posmā.
Its introduction is a first step towards the development of supranational direct democracy and its implementation can help to promote the development of a European public space in the longer term.
Pilsoņu iniciatīvas juridiskais pamats ir rodams topošajā Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktā (Līguma par ES jaunā redakcija — LES j. r.) un topošajā Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. panta pirmajā daļā (Līgums par ES darbību — LESD).
The legal bases for the ECI can be found in the future Article 11(4) of the Treaty on European Union (EU Treaty, new version – EU Treaty n.v.) and in the future Article 24(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (FEU Treaty).
Pilsoņu iniciatīvai nepieciešamie nosacījumi un procedūras tiks minētas regulā, kas jāpieņem parastajā likumdošanas kārtībā.
The conditions and procedures for the ECI are to be laid down by means of a regulation adopted under the ordinary legislative procedure.
I Kas ir Eiropas pilsoņu iniciatīva?
I. What is the ECI?
Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā visus Eiropas Savienības likumdošanas aktus, vai tās ir regulas, direktīvas vai lēmumi, pamatā pieņem Eiropas Parlaments kopā ar Padomi, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu (skatīt LESD 289. pantu).
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, all European Union legislative acts, whether regulations, directives or decisions, will as a matter of principle be adopted jointly by the European Parliament and the Council, on the basis of a Commission proposal (see Article 289 FEU Treaty).
Tātad Eiropas tiesību aktu izdošanai saskaņā ar likumdošanas procedūru nepieciešams Komisijas priekšlikums (skatīt LES j. r.) 17. panta 2. punktu.
In other words, in almost all cases the submission of a Commission proposal is a prerequisite for the adoption of a European legislative act (see Article 17(2) EU Treaty n.v.).
Pēc tam, kad dalībvalstis, 1957. gadā nodibinot EEK, paredzēja, ka Padome var uzaicināt Komisiju veikt “tādu izpēti, kādu Padome uzskata par vēlamu kopīgo mērķu sasniegšanai, un iesniedz Padomei attiecīgus priekšlikumus” (skatīt kādreizējo Eiropas Ekonomikas kopienas līguma 152. pantu, tagadējo Līguma par ES 208. pantu, turpmāko Līguma par ES darbību 241. pantu), tās 35 gadus vēlāk, noslēdzot Māstrihtas līgumu un ieviešot koplēmuma procedūras, beidzot arī Eiropas Parlamentam piešķīra tiesības prasīt, lai Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumus (skatīt tagadējo EK līguma 192. pantu, turpmāko Līguma par ES darbību 225. pantu).
With the establishment of the European Economic Community in 1957, the Member States had already given the Council the right to 'request the Commission to undertake any studies [it] considers desirable for the attainment of the common objectives, and to submit to it any appropriate proposals' (original Article 152 EEC Treaty, current Article 208 EC Treaty, future Article 241 FEU Treaty).
Šīs tiesības pieprasīt izstrādāt likumdošanas priekšlikumus, kādas patlaban ir abiem likumdevējiem, ar pilsoņu iniciatīvas palīdzību nākotnē būtu jāiegūst arī Eiropas Savienības pilsoņiem un pilsonēm.
Then, 35 years later, through the introduction of the codecision procedure in the Maastricht Treaty, they also gave the European Parliament the power to request the Commission to submit legislative proposals (see current Article 192 EC Treaty, future Article 225 FEU Treaty).
“Vismaz viens miljons Eiropas pilsoņi un pilsones no vairākām dalībvalstīm var uzņemties iniciatīvu un uzaicināt Komisiju tās pilnvaru robežās izstrādāt attiecīgu priekšlikumu par jautājumiem, kuros pēc viņu domām nepieciešams ES līmeņa tiesību akts Lisabonas līguma izpildei”.
This right to request legislative proposals, which the two institutions which make up the legislative authority now enjoy, is to be extended to all Union citizens by means of the ECI: 'Not less than one million citizens who are nationals of a significant number of Member States may take the initiative of inviting the European Commission, within the framework of its powers, to submit any appropriate proposal on matters where citizens consider that a legal act of the Union is required for the purpose of implementing the Treaties'.
Tā pirmo reizi arī Eiropas Savienības pilsoņi un pilsones tiek tieši iesaistīti Eiropas likumdošanas procesā.
On this basis, Union citizens themselves can for the first time become directly involved in the European legislative process.
10. panta 3. punktā minētās tiesības piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē rada īpašas sekas, proti, ar šo noteikumu nosaka ikviena Eiropas Savienības pilsoņa individuālās tiesības piedalīties Eiropas pilsoņu iniciatīvā.
As a specific consequence of the right to participate in the democratic life of the Union laid down in Article 10(3) EU Treaty (n.v.), this provision seeks to establish the individual right of each Union citizen to take part in the ECI.
Ir divi veidi, kā Eiropas Savienības pilsoņi un pilsones var piedalīties pilsoņu iniciatīvā: kā organizētāji vai kā atbalstītāji.
There are two ways in which Union citizens can take part in an ECI: as organisers, or as supporters.
Eiropas pilsoņu iniciatīvas organizēšanas darbs ietver pieteikuma iesniegšanu Komisijai par iniciatīvas reģistrāciju, reklāmas kampaņu vadīšanu un vajadzības gadījumā atkarībā no tā, kāda kārtība ir noteikta dalībvalstīs, arī atbalsta apliecinājumu vākšanu un iniciatīvas būtības skaidrošanu Komisijai.
The work of organising an ECI involves submitting an application for registration of the initiative to the Commission, conducting publicity campaigns and, if necessary depending on how Member States design the procedures, gathering statements of support and explaining the nature of the initiative to the Commission.
Eiropas Savienības pilsoņi var atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvu, oficiāli paziņojot, ka viņi atbalsta iniciatīvas mērķi un attiecīgas prasības iesniegšanu Komisijai.
Union citizens can support an ECI by making a formal statement that they endorse the aim of the initiative and the corresponding request being made to the Commission.
Tādējādi tiesības piedalīties pilsoņu iniciatīvā ietver gan tiesības organizēt, gan tiesības atbalstīt pilsoņu iniciatīvu.
The right to participate in the ECI thus embraces both the right to organise and the right to support an ECI.
Saskaņā ar LESD 24. panta otro daļu saistībā ar 227. pantu (tagadējā 21. panta 1. punktu saistībā ar Līguma par ES 194. pantu), kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu, ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un pilsonei, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas dzīvo Eiropas Savienībā, un ikvienai juridiskai personai, kam oficiālā adrese ir Eiropas Savienībā, ir tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam.
Pursuant to Article 24(2) in conjunction with Article 227 FEU Treaty (currently Article 21(1) in conjunction with Article 194 EC Treaty) and pursuant to Article 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, every Union citizen, every natural person resident in the Union and every legal person with a registered office in the Union has the right to address a petition to the European Parliament.
Nepārprotami acīmredzama atšķirība ir dažādie adresāti.
The difference in the addresses is immediately obvious.
Lūgumrakstus iesniedz Eiropas Parlamentam, savukārt pilsoņu iniciatīvu — Komisijai.
Whereas petitions are addressed to the European Parliament, ECIs are addressed to the Commission.
Eiropas tiesības iesniegt lūgumrakstu piešķir Eiropas Savienības pilsoņiem un pilsonēm, kurus tieši vai netieši skar Eiropas Savienības jurisdikcija, un viņiem ir iespēja šajā jautājumā tieši vērsties Eiropas Parlamentā, lai tieši ievēlētais Parlaments kā pilsoņu interešu pārstāvis sniegtu informāciju par konkrēto jautājumu un varētu pieprasīt tajā veikt izmaiņas.
The European right of petition is granted to Union citizens in their capacity as persons directly or indirectly affected by the exercise of the European Union's sovereign powers and offers them the possibility, in that capacity, to address Parliament directly in order to inform it about a given state of affairs and call for that state of affairs to be remedied.
Turpretī pilsoņu iniciatīva ļauj pilsoņiem un pilsonēm pašiem tieši piedalīties Eiropas Savienības jurisdikcijas īstenošanā, sniedzot iespēju aicināt kā Padomi, tā arī Eiropas Parlamentu prasīt Komisijai iesniegt likumdošanas priekšlikumus.
In contrast, for the first time the ECI enables Union citizens to participate directly in the exercise of the European Union's sovereign powers by giving them the possibility, like the Council or the European Parliament, to request the Commission to submit a legislative proposal.
Tādējādi arī abu tiesību institūtu priekšnoteikumi ir atšķirīgi.
As a result, the conditions governing the use of these two legal instruments also differ.
Tiesības iesniegt lūgumrakstu var īstenot tikai attiecībā uz jautājumiem, kas tieši skar lūgumraksta iesniedzēju, savukārt pilsoņu iniciatīvas dalībniekiem šādi ierobežojumi nav paredzēti un tie arī nebūtu lietderīgi.
The right of petition is restricted to matters which directly affect the petitioner or petitioners, whereas no such restriction applies to the participants in an ECI, and nor would such a restriction make sense.
Tie drīzāk ir pretrunā ar Eiropas jurisdikcijas daļām par sabiedrības vispārējo interešu un Eiropas tiesību ievērošanu.
Instead, like all persons exercising European powers, the participants in an ECI are required to foster the European general interest and to comply with European law.
Tieši pēdējais aspekts netiek uzskatīts par priekšnoteikumu lūgumraksta iesniegšanai.
No such requirement must be met when submitting a petition.
Izstrādājot nosacījumus un procedūras, kas nepieciešamas pilsoņu iniciatīvai, pilnīgi noteikti var ņemt vērā līdzību, kāda ir starp Eiropas pilsoņu iniciatīvu un tiesībām iesniegt Eiropas Parlamentam lūgumrakstu.
The similarities between the ECI and a petition to the European Parliament can certainly be taken into account when drawing up the conditions and procedures governing the initiative.
11. panta 4. punktu Eiropas Savienības pilsoņiem, kas atbalsta Eiropas pilsoņu iniciatīvu, jāpārstāv ievērojams dalībvalstu skaits.
Pursuant to Article 11(4) EU Treaty (n.v.), the Union citizens who support a European Citizens' initiative (ECI) must be nationals of a significant number of Member States.
Tomēr nav paskaidrots, ko nozīmē “ievērojams skaits”, tā vietā saskaņā ar LESD 24. panta pirmo daļu skaits jānosaka likumdevējam, kam šajā situācijā ir patiesi plaša rīcības brīvība.
However, what is meant by 'a significant number' is not made clear and is instead to be laid down, pursuant to Article 24(1) FEU Treaty, by the legislator, who thus initially has a broad measure of leeway.
Tomēr šā noteikuma mērķim būtu jāietekmē noteiktais skaits.
The purpose of this stipulation should, however, influence the figure established.
Noteikuma nolūks ir, lai pilsoņu iniciatīvas atbalstītājas un atbalstītāji pārstāvētu vairākas atšķirīgas dalībvalstis, tādējādi nodrošinot, ka Eiropas tiesību normu izstrādes procesa pamatā nav vienas dalībvalsts atsevišķās intereses, bet gan Eiropas kopējā labklājība.
The purpose behind the stipulation that the supporters of an ECI should come from several different Member States is to ensure that the starting point in the European legislative process is not an issue which reflects the specific interests of a single Member State, but rather one which is sufficiently consistent with the European general interest.
Šā iemesla dēļ tiek ievērots princips, ka tikai un vienīgi Komsijai ir tiesības iesniegt likumdošanas priekšlikumus.
For that reason, the exclusive right to propose legislation rests, as a matter of principle, with the Commission.
Tomēr tiesību akti brīvības, drošības un tiesiskuma jomā saskaņā ar LESD 76. pantu var tikt pieņemti arī, pamatojoties uz iniciatīvu, ko ir izteikusi viena ceturtā daļa dalībvalstu.
However, pursuant to Article 76 FEU Treaty legal acts dealing with matters relating to the area of freedom, security and justice may also be adopted on the initiative of a quarter of the Member States.
Tādējādi pašā līgumā ir norāde uz dalībvalstu skaitu, kuram vajadzētu būt pietiekamam, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas Eiropas vispārējās intereses.
Accordingly, the Treaty itself gives a clue as to the number of Member States whose involvement would be sufficient to meet the requirement that the European general interest has been properly taken into account.
Likumdevējam, pieņemot noteikumus, ar kuriem reglamentē Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu, nevajadzētu nonākt pretrunā ar šo interpretāciju.
When laying down provisions governing the implementation of the ECI, the legislator should take care not to contradict this interpretation.
Protams, jāņem vērā prasības mērķis par to, ka pilsoņu iniciatīvas dalībniekiem jāpārstāv ievērojams skaits dalībvalstu tikai tad, ja tas vienlaicīgi atbilst prasībai par minimālo atbalstītāju skaitu no katras šīs dalībvalsts.
Admittedly, the requirement that the supporters of an ECI should be nationals of a substantial number of Member States makes little sense if it is not combined with a requirement stipulating the minimum number of supporters who must come from each of those Member States.