natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā ir agrāko darbību rezultāts, kuru lielā mērā ietekmējušas bagātās valstis:
It is largely the result of previous choices, for the most part influenced by the rich countries:
– PTO sarunas par pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecību (mazāk par 10 % no produkcijas), kas iecerētas, lai liberalizētu apmaiņu starp maksātspējīgiem dalībniekiem, neļauj piegādāt pārtikas produktus visnabadzīgākajiem patērētājiem;
- The WTO negotiations on global trade in farm products (less than 10% of production) designed to liberalise trade between solvent actors do not allow food to be provided to the poorest consumers.
ES ātra atbilde uz pārtikas cenu straujo paaugstināšanos jaunattīstības valstīs
II) A rapid response by the Union to soaring food prices in developing countries
A. Komisijas priekšlikums
A) The Commission proposal
Komisija ir centusies atbildēt uz Eiropas Parlamenta, tad dalībvalstu (Vispārējo lietu padome, tad Eiropadome no 19. līdz 20. jūnijam) pieprasījumu, uzsākot kolektīvu akciju jaunattīstības valstu labā.
The Commission has endeavoured to respond to requests from the European Parliament and then the Member States (General Affairs Council followed by the European Council of 19 and 20 June) by undertaking a collective action in support of developing countries.
Pēc attīstības politikas instrumentu marginālas pielāgošanas Komisija kā atbildi uz pārtikas cenu paaugstināšanos piedāvā īstermiņa papildu finansējumu EUR 1 miljarda apmērā no KLP pieejamiem fondiem.
After marginally adjusting the existing development policy instruments by way of response to rising food prices, it proposed an additional short-term financing of € 1 billion, to come from funds available under the CAP.
Šis finansējums uzskatāms vienlaicīgi par ārkārtas un ilgtermiņa ieguldījumu attīstībā un paredzēts, lai atbalstītu ar pārtikas cenu paaugstināšanos visvairāk skarto jaunattīstības valstu lauksaimniecības produktu piedāvājumu, kā arī paredz pasākumus, kas ļautu samazināt pārtikas cenu paaugstināšanās negatīvās sekas.
This initiative, part-way between emergency aid and development, aims to support agricultural supply in the developing countries most affected by the rise in food prices, as well as activities that will mitigate its negative effects.
Iecerētie pasākumi saistīti ar piekļuves uzlabošanu lauksaimniecības izejvielām un lauksaimniecības pakalpojumiem, tostarp mēslošanas līdzekļiem un sēklām, un tipveida drošības tīkla pasākumiem, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot lauksaimnieciskās ražošanas spēju un nodrošināt neaizsargāto iedzīvotāju pārtikas pamatvajadzības.
The measures involved concern improving access to agricultural inputs and services (including fertilizers and seeds) and ‘safety net’ measures aimed at maintaining or improving the agricultural productive capacity and addressing the basic food needs of the most deprived populations.
B. Atzinuma sagatavotāja vispārējais novērtējums
B) The rapporteur’s overall assessment
Ņemot vērā pārtikas krīzes dramatiskās sekas visnabadzīgākajās valstīs, atzinuma sagatavotājs pauž solidaritāti ar Komisiju par tās uzsākto iniciatīvu.
In view of the dramatic consequences of the food crisis on populations in the poorest countries, the rapporteur expresses his solidarity for those affected by supporting the Commission’s initiative.
Taču atzinuma sagatavotājs vēlas izteikt vairākus apsvērumus:
However, to that support in principle the rapporteur would add a number of observations:
Budžeta apsvērumi
Budgetary considerations :
– Neapstrīdot iniciatīvu, atzinuma sagatavotājs norāda, ka līdzekļu atskaitīšana no KLP neizmantotajiem fondiem būtu jāuztver kā izņēmuma gadījums.
- Without calling into question the initiative, the rapporteur would point out that drawing on unused CAP funds must be an exception.
Ir svarīgi, lai nākotnē Eiropas Savienība spētu pildīt visas saistības pret saviem lauksaimniekiem un it īpaši jauno dalībvalstu lauksaimniekiem, kas vēl nesaņem tādu pašu atbalstu kā viņu kolēģi 15 vecajās dalībvalstīs.
It is important that the Union continues to be able to meet all its commitments to farmers, particularly those in the new countries, who still do not receive the same level of support as their counterparts in the 15 old Member States.
Tāpat Komisijai un Padomei jānorāda, ka lauksaimniecības produktu cenu paaugstināšanās negatīvi un pat katastrofāli ietekmējusi atsevišķus Eiropas lauksaimniekus, jo īpaši lopkopjus.
It should also be pointed out to the Commission and the Council that the rise in agricultural prices has also had negative, not to say disastrous, repercussions for certain European farmers, particularly stock farmers.
Tāpēc būtu jānoskaidro viņu situācija ne tikai budžeta sagatavošanas gaitā, bet arī saistībā ar KLP pārkārtošanu, ko paredz „veselības pārbaude”.
It is important, therefore, also to understand their situation both when the budget is being prepared and also in the rescheduling of the CAP provided for in the ‘health check’.
Visbeidzot, atsaucoties uz pēdējo finanšu perspektīvu kontekstu, atzinuma sagatavotājs atgādina dalībvalstīm, ka nevar mūžīgi gribēt aizvien vairāk Eiropas, radot jaunu vai padziļinot agrāko Kopienas politiku, iepriekš nepiešķirot tās realizācijai budžeta līdzekļus, kuri, ja vien tie būtu pieejami, iespējams, ļautu atrast alternatīvu Komisijas ierosinātajam risinājumam.
Finally, in the context of the most recent financial perspectives, the rapporteur would draw the Member States’ attention to the fact that we cannot constantly desire ‘more Europe’ through the creation or strengthening of Community policies without providing more budget resources, which had they been available earlier could have avoided the need for the expedient proposed by the Commission.
Apsvērumi par iniciatīvas lauksaimniecības sadaļu
Considerations on the agricultural aspect of the initiative :
– Atzinuma sagatavotājs izsaka gandarījumu, ka beidzot lauksaimniecībai, it īpaši visnabadzīgāko valstu lauksaimnieciskajai ražošanai, tiek veltīta lielāka uzmanība.
- The rapporteur welcomes the fact that more attention is finally being paid to agriculture, and particularly to agricultural production in the poorest countries.
Viņš uzskata, ka nepieciešams attīstīt visas pasaules lauksaimniecības un pārtikas kultūras, lai katrs reģions varētu maksimāli apmierināt savu iedzīvotāju vajadzības.
He believes it is vital to develop all the world’s agricultures and food cultures so that every region is best able to meet the needs of its population.
– Viņš pauž atzinību Komisijai, ka tā galveno uzmanību pievērsusi pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot ražošanas uzsākšanu: visnabadzīgāko lauksaimnieku (kuri pārstāv aptuveni 80 % iedzīvotāju ar nepietiekamu pārtikas daudzumu) piekļuve resursiem un pakalpojumiem, kā arī drošības tīkla pasākumiem, kas varētu pozitīvi ietekmēt vietējo ražojumu noietu, uzlabojot nabadzīgo patērētāju pirktspēju.
- The rapporteur welcomes the Commission’s emphasis on measures intended to kick-start production - access to resources and services for the poorest farmers (who account for close to 80% of the undernourished) - and on ‘safety net’ measures to help markets for local production by improving the purchasing power of poor consumers.
Atzinuma sagatavotājs vēlētos, lai Komisija precizētu iniciatīvas (pieeja ūdens resursiem, mikrokredītiem, atbalsts ražotāju organizēšanai ražošanas procesam, produkcijas laišanai tirgū un uzglabāšanai), ko varētu finansēt.
However, he would like to see the Commission provide more detail on production-related actions that could be financed: access to water and to microcredits, support for producer organisations for production and marketing and storage.
– Efektivitātes veicināšanai atzinuma sagatavotājs iesaka Komisijai iekļaut šo mehānismu globālā stratēģijā, kuras mērķis ir veicināt lauksaimniecisko ražošanu ilgtspējīgas attīstības ietvaros, kas pielāgota iedzīvotāju vajadzībām un attiecīgo teritoriju dabiskajam potenciālam.
- For the sake of efficiency, the rapporteur recommends that the Commission incorporate this facility into a genuine global strategy intended to help kick-start agricultural production within a sustainable development framework adapted to the needs of the populations concerned and to the natural potentials of the territories concerned.
Tas saistīts ar diviem nosacījumiem.
This presupposes two conditions:
Atzinuma sagatavotājs šaubās par šīs iniciatīvas ilglaicīgu efektu.
The rapporteur questions the duration of this initiative.
Iesaistīšanās minētajā mehānismā ir paredzēta īstermiņā, savukārt lauksaimniecības potenciāla realizācijai nepieciešams laiks un nepārtrauktība.
This facility is envisaged as a short-term commitment, whereas developing a potential in agriculture requires time and continuity.
Lauksaimniekam vienmēr jāplāno vismaz vienu un pat vairākus gadus iepriekš (lauksaimniecības kultūras, investīcijas…).
Farmers always need to make choices looking ahead over a year or more (crops, investments, etc.).
Lauksaimniekam nepieciešama stabilitāte, prognozējamība, ieskaitot saražoto produktu cenu stabilitāti.
They need a framework and predictability, not least concerning the stability of prices for their products.
Kas notiks pēc gada, kad ieguldītie līdzekļi ražošanai nepieciešamo resursu un pakalpojumu pieejai un vēlāk drošības tīkla pasākumiem, kurus finansēs minētais mehānisms, būs beigušies?
What will happen a year down the road when the resources for access to inputs and services and then the ‘safety net’ measures financed by the facility have disappeared?
Vai šāds aspekts pietiekami ņemts vērā esošajos vidēja un ilgtermiņa attīstības instrumentos, kuri, kā tiek apgalvots, pavisam nesen savstarpēji izlīdzināti, lai iekļautu pārtikas produktu cenu paaugstināšanos, bet kuros lauksaimniecībai atvēlētā daļa joprojām ir ļoti neliela?
Has sufficient account been taken of these dimensions in the existing medium- and long-term development instruments, which, we are told, have been readjusted at the margins to incorporate the rise in food prices but in which the share devoted to agriculture remains extremely small.
Globalizētas un aizvien vairāk liberalizētas ekonomikas apstākļos lauksaimniecības un pārtikas preču pēc savas būtības nestabilie starptautiskie tirgi ir konfrontēti ar ārkārtīgi atšķirīgo konkurences spēju pasaules lauksaimniecībā.
In an increasingly liberalised and globalised economy, international markets in agricultural and food products, unstable by their very nature, result in confrontation between the extremely different levels of competitiveness of the world’s agricultures.
To izraisa smagās svārstības visnabadzīgāko valstu vietējā tirgū, jo, kā jau minēts iepriekš, šīm valstīm praktiski nav aizsargmehānismu uz robežām.
It is this which is at the origin of the serious disturbances in the local markets of the poorest countries, which, as indicated above, have practically no protection at their borders any longer.
Šāda situācija traucē vietējās ražošanas attīstību, kad cenas pasaulē ir zemas.
This situation handicaps the development of domestic production when global prices are low.
Taču pretējā gadījumā, kad cenas ir tik augstas kā patlaban, šķiet neiespējami tās samazināt, ja netiek regulēta pasaules ražošana un cenas.
But inversely, when they are high, as now, it is impossible to shift them downwards without to some extent regulating production and global prices.
Tāpēc atzinuma sagatavotājs izsaka neizpratni, kā Komisija cer ar šo „vienkāršo mehānismu” samazināt pārtikas cenu paaugstināšanos.
On this point the rapporteur does not understand how the Commission can expect this ‘modest facility’ to mitigate the rise in food prices.
– Mehānisma ieviešanas gaitā Komisija nepiemin vietējo dalībnieku piedalīšanos (lauksaimnieki, patērētāji, atbildīgās personas), pat NVO, lai gan sekmīga attīstība vienmēr notiek pēc pašu dalībnieku iniciatīvas.
- As far as the implementation of the facility is concerned, the Commission makes no mention of the participation of local actors (farmers, consumers, officials) or indeed NGOs, even though successful development always involves people taking responsibility for their own destiny.
Apsvērumi par šā mehānisma ieviešanu:
Considerations on the implementation of the facility :
Atzinuma sagatavotājs vēlas būt pārliecināts, ka Savienības administratīvā kapacitāte dos iespēju efektīvi izmantot kredītu EUR 1 miljarda apmērā.
The rapporteur wants to be sure that the Union has the administrative capacity to use the € 1 billion appropriation effectively.
Tāpēc viņš pieprasa, lai Komisija rīkotos pēc vienotas stratēģijas un saskaņā ar citām programmām un darbībām attīstības jomā.
To that end he calls on the Commission to act within an overall strategy and coherently with the other development programmes and actions.
Tāpat atzinuma sagatavotājs aicina Komisiju nodrošināt maksimālas garantijas organizācijām, ar kurām tiks slēgti darījumi.
He also calls on the Commission to secure the maximum possible guarantees as regards the capacities of the organisations it contracts.
Tāpēc atzinuma sagatavotājs vēlētos paplašināt to struktūru klāstu, kas varētu sniegt palīdzību eksperimentālām NVO tipa organizācijām, un kurām būtu piemēroti līdzekļi un vispāratzīta pieredze.
To that end, the rapporteur would like to see the range of structures able to provide aid opened up to include experienced NGO-type organisations which have appropriate resources and recognised know-how.
Šis plāns būtu jāapstiprina ar komitoloģijas procedūru, kas ļautu Eiropas Parlamentam saņemt attiecīgo informāciju.
The plan should be validated in a committee procedure enabling the European Parliament to be informed.
Tādējādi tiks ievērojami atvieglots gala vērtējums.
This would make a final evaluation much easier.
Atzinuma sagatavotājs piedāvā izveidot provizorisku bilanci līdz 2009. gada septembrim, lai iespēju robežās pielāgotu pasākumus mērķa valstu iedzīvotāju steidzamākajām vajadzībām.
He also proposes that an initial interim report should be drawn up in September 2009 to allow the measures to be adapted, as appropriate, to the most pressing needs of the poor populations in the target countries.
Eiropas Savienībai ar pieejamiem nozīmīgiem cilvēku un finanšu resursiem būtu jāreaģē daudz aktīvāk un ar ilglaicīgāku mērķi, jāsāk daudz ambiciozāka, brīvprātīgāka politika starptautiskajā arēnā, lai nodrošinātu pārtikas līdzsvaru un attīstību visā pasaulē.
The European Union, with its substantial human and financial resources, should act more energetically and longer term and commit to a more ambitious, more proactive policy on the international stage to help improve the food balance and support global development.
Tāpēc jāpiesaista dalībnieki no visas pasaules, lai apspriestu konkrētus priekšlikumus:
To that end it will need to involve the other global actors and convince them to participate in a number of specific proposals:
– jānostiprina palīdzība attīstībai un nopietni jāpārskata lauksaimniecībai paredzētā daļa.
- Development aid must be enhanced and the share allocated to agriculture seriously re-assessed.
Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Attīstības komiteju ziņojumā iekļaut šādus grozījumus:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on Development, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
– ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā (IAASTD),
- having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD),
(2) Papildus Eiropas Savienības attīstības politikai, kas ir pārāk ilgi liegusi atbalstu lauksaimniecībai un it īpaši pārtikas produktu ražošanai, ar šo regulu jāizveido finansēšanas mehānisms ātrai reaģēšanai uz krīzi, ko izraisījušas pārtikas augstās cenas jaunattīstības valstīs.
(2) Alongside the European Union’s current development policy, which has for too long neglected to support the agricultural sector, and food production in particular, a financing facility for a rapid response to the crisis caused by high food prices in developing countries should therefore be established by this Regulation.
(5a) Šajā sanāksmē Eiropadome stingri apliecināja apņemšanos līdz 2010. gadam sasniegt kopējo oficiālās palīdzības attīstībai (OPA) mērķi 0,56 % no ES nacionālā kopprodukta (NKP) un līdz 2015. gadam — 0,7 % no NKP, kā noteikts Eiropadomes 2005. gada maija secinājumos un 2005. gada 20. decembra Eiropas konsensā par attīstību.
(5a) During the meeting of 20 June 2008, the European Council strongly reaffirmed its commitment to achieve a collective ODA(Official Development Assistance) target of 0.56% of the Union's Gross National Income by 2010 and 0.7% of this income by 2015, as set out in the May 2005 European Council conclusions and in the European Consensus on Development of 20 December 2005.
Šajā regulā paredzētajā ES pārtikas mehānisma instrumentā jāņem vērā dalībvalstu centieni sasniegt šo mērķi.
The national efforts of Member States towards achieving this goal should be taken into account within the framework of the facility provided by this Regulation.
(8) Tie paši apstākļi, kas rada nepieciešamību pēc pašreizējā finansēšanas mehānisma (pārtikas augstās cenas), arī samazina lauksaimniecības tirgus izdevumus finanšu shēmas 2. pozīcijā.
(8) The same conditions which lead to the need for the present financing facility (the high food prices), also lead to lower agriculture market expenditure under Heading 2 of the Financial Framework.
Ņemot vērā pašreizējo nepietiekamo pārtikas piedāvājumu pasaulē un straujo cenu pieaugumu, kas varētu turpināties turpmākajos gados, ir jāstiprina instrumenti, kas nodrošina palīdzību attīstības jomā un ko finansē no Kopienas finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas, vienlaikus neapdraudot ES lauksaimniecības intereses.
Faced with the current world food supply shortage and the steep increase in prices, which could continue in the years to come, the development assistance instruments financed under heading 4 of the Union budget should be strengthened, without this jeopardising the Union ’s agricultural interests.
(12) Pašreizējā situācijā, kad pārtikas augstās cenas samazina KLP izdevumus, Komisija ierosina daļu no šiem ietaupījumiem novirzīt lauksaimnieciskai ražošanai jaunattīstības valstīs.
(12) In the current situation where high food prices lead to lower CAP expenditure, the Commission proposes to redirect parts of those savings to agricultural production in developing countries.
(12) Pašreizējā situācijā, kad pārtikas augstās cenas samazina KLP izdevumus, Komisija ierosina pastiprināt darbības, kas daļu no šiem ietaupījumiem , kuru izmantošanai jābūt stabilizējošam faktoram, novirzītu lauksaimnieciskajai ražošanai jaunattīstības valstīs , paturot prātā, ka jaunu, neparedzētu finansiālu vajadzību gadījumā ir saistoši no sākuma izpētīt iespējas pārcelt neizmantotos līdzekļus un pilnībā ievērot parastās budžeta procedūras .
(12) In the current situation where high food prices lead to lower CAP expenditure, the Commission proposes to step up measures to redirect parts of those savings , which must be used as a stabilising factor, to agricultural production in developing countries, bearing in mind that there is a binding obligation, in the case of new, unforeseen financial need, first to examine the possibilities for transferring unused resources and to apply the usual budgetary procedures in a consistent manner.
Budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar 21.–23. pantā noteiktajām saistībām ir jāpārbauda līdzekļu pārcelšanas iespējas.
The budgetary authority is under a binding obligation under Articles 21-23 to examine transfer possibilities.
(13) Tomēr ir jāaizsargā to Eiropas lauksaimnieku intereses , kas ievērojami cieš no lielākām ražošanas izmaksām gan lauksaimnieciskās ražošanas nozarē, gan zivsaimniecībā, un jāgarantē, ka šis priekšlikums nekādā gadījumā neiedarbinās finanšu disciplīnas mehānismu, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 1290/2005.
(13) It is however necessary to protect the interest of the European farmers , who are also suffering considerably from increased production costs in both agricultural production sectors and the fisheries sector, and to guarantee that this proposal will not under any circumstances trigger the mechanism of the financial discipline as provided in Council Regulations (EC) No 1782/2003 and (EC) No 1290/2005.
Turklāt jāuzsver, ka saistībā ar KLP „veselības pārbaudi” veikto reformu laikā apropriācijas ir nepieciešamas pārstrukturēšanas un atbalsta pasākumu papildpasākumiem, jo īpaši piensaimniecībā, aitkopībā un kazkopībā, lai aizsargātu īpaši jutīgo reģionu intereses.
In addition, it should be emphasised that, in the course of the reforms in the context of the Health Check, appropriations are needed to introduce accompanying measures for restructuring and support measures, particularly in the dairy sector, the sheep and goat sectors, and for the needs of particularly sensitive regions.
(13a) Jaunā palīdzība attīstības jomā, kas paredzēta šajā regulā, jāpārvalda tā, lai nodrošinātu pārtikas piegādi vietējiem iedzīvotājiem un novērstu tādas lauksaimniecības veicināšanu, kura virzīta tikai uz izejvielu eksportu uz attīstītajām valstīm; šāda pieeja būtu pretrunā šā pasākuma mērķiem, jo netiktu ievērotas vietējās vajadzības un, iespējams, rastos negodīga konkurence ar Eiropas ražojumiem.
(13a) The new development assistance provided for by this Regulation should be managed in such a way as to guarantee the supply of foodstuffs to local populations and to avoid encouraging the appearance of agriculture geared solely to the export of raw materials to the developed countries, which would run counter to the objectives pursued by this measure by omitting to attend to local needs and engendering the risk of unfair competition with European products .
(14) Rezultātā ir jāpieņem īpašs finansēšanas mehānisms , kas papildina esošos attīstības instrumentus un humānās palīdzības instrumentu, lai pieņemtu steidzamus un papildu pasākumus, kas ātri novērš pašreizējās pārtikas cenu paaugstināšanās situācijas sekas jaunattīstības valstīs.
(14) As a consequence, it is necessary to adopt a specific financing facility, complementary to existing development instruments and the Humanitarian Aid Instrument, to adopt urgent and supplementary measures that address rapidly the consequences in developing countries of the present soaring food prices situation.
(14) Rezultātā ir iespējams pieņemt īpašu finansēšanas mehānismu , ko finansē no Eiropas Savienības finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijas un kas papildina attīstības instrumentus un humānās palīdzības instrumentu, lai pieņemtu steidzamus un papildu pasākumus, kuri ātri novērš pašreizējās pārtikas cenu paaugstināšanās situācijas sekas jaunattīstības valstīs.
(14) As a consequence, it is possible to adopt a specific financing facility under heading 4 of the Union budget, complementary to existing development instruments and the Humanitarian Aid Instrument, to adopt urgent and supplementary measures that address rapidly the consequences in developing countries of the present soaring food prices situation.
Pārbaudēm par piešķirto finansējumu būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Savienības spēkā esošajiem noteikumiem.
Checks on the funding given should take place in accordance with the rules in force within the Union .
To nedrīkst pārvērst par automātisku mehānismu.
This must not be allowed to turn into an automatic mechanism.
Ir nepieciešamas pārbaudes par piešķirto finansējumu.
Performance checks are necessary.
(14a) Regulāri jāizvērtē finansēšanas mehānisma un programmu kopīgas izmantošanas rezultātu atbilstība mērķiem, lai ilgtermiņā varētu uzraudzīt jaunattīstības valstu lauksaimniecības ražošanas sistēmu veidošanos.
(14a) The results of the joint use of the financing facility and existing programmes in accordance with these objectives should be regularly evaluated in order to monitor the structuring of developing countries’ agricultural production apparatuses over the long term.