natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu par darba laika direktīvas pārskatīšanu un uzsākt pārkāpuma procedūru pret dalībvalstīm, kuras neievēro spēkā esošo darba laika direktīvu un EKT nolēmumus par dežūras laiku; sagaida, ka Komisija iesniegs jaunu priekšlikumu par pārskatīšanu, lai pakāpeniski atteiktos no iespējas pildīt vai nepildīt noteikumus un noteiktu konkrētus pienākumus darba devējiem ievērot darba laika prasības, kuras nodrošina darba laika saskaņošanu ar dzīvi ārpus darba;
Calls on the Commission to withdraw its proposal for a revision of the Working Time Directive and to initiate infringement procedures against those Member States which do not comply with the existing working time directive and the ECJ rulings on on-call time; expects the Commission to present a new revision proposal with the aim of phasing out the opt-out and establishing concrete obligations for employers to implement working time arrangements which promote the reconciliation of work and non-work life;
norāda uz Komisijas vēlmi piedāvāt pārskatīt Direktīvu par Eiropas uzņēmumu padomēm (94/45/EK); aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Parlamenta 2001. gada 4. septembra rezolūciju par šo tēmu; uzsver, ka darba ņēmēju pārstāvjiem Eiropas uzņēmumu padomēs jābūt tiesīgiem uz noteiktu laiku bloķēt pārstrukturizācijas pasākumus, tostarp tos, kas saistīti ar uzņēmumu apvienošanos un pārpirkšanu, lai darba ņēmēju pārstāvjiem būtu iespēja izstrādāt alternatīvu plānu, ko apspriest ar uzņēmuma vadību;
Notes the Commission’s intention to propose a revision of the European Works Council Directive (94/45/EC); calls on the Commission to take due account of Parliament's resolution of 4 September 2001 on that matter; underlines that workers' representatives in European Works Councils must obtain the right to block restructuring measures – including those related to mergers and take-overs of companies – for a certain period of time to allow workers' representatives to draw up an alternative plan to be negotiated with management;
atzinīgi vērtē Komisijas nolūku piedāvāt Direktīvu, ar ko ieviest vienlīdzīgas attieksmes principu ārpus nodarbinātības jomas un kam jānodrošina augsts aizsardzības līmenis pret diskrimināciju;
Welcomes the Commission’s intention to propose a Directive on implementing the principle of equal treatment outside employment, which must provide for a high level of protection against discrimination;
norāda uz Komisijas nolūku piedāvāt pārskatīt Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti;
Notes the Commission’s intention to propose a revision of Directive 92/85/EEC on maternity protection, which must lead to major improvements in the level of protection for pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding;
atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi iesniegt ieteikumu par aktīvu integrēšanu; uzsver, ka attiecīgajā kontekstā problēmas ar minimālo algu un ienākumiem sociālajai integrācijai jārisina, nemainot pašreizējo regulējumu dalībvalstīs;
Welcomes the Commission’s intention to propose a Recommendation on Active Inclusion; emphasises that in that framework the issues of minimum wages and of an income for social inclusion must be addressed without questioning the existing regulations within the Member States;
uzsver spēcīga un labi nodrošināta sabiedrības veselības sektora nozīmi; ir pret privatizāciju šajā sektorā; aicina Komisiju veicināt politiku, kas nodrošina augstas kvalitātes standartus un taisnīgu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu; uzskata, ka jābūt lielākai skaidrībai un vairāk informācijai par veselības pakalpojumiem, lai nodrošinātu, ka patērētāji ir aizsargāti un labi informēti par to, kā iespējams citās dalībvalstīs saņemt veselības aprūpi; aicina pieņemt ES hartu par pacientu tiesībām, kas varētu palīdzēt paaugstināt standartus un kalpotu par ceļvedi veselības pakalpojumu izmantotājiem;
Highlights the importance of a strong and well equipped public health sector; rejects any privatisation in this sector; calls on the Commission to promote policies which ensure high quality standards and equal provision of health services; considers that there is a need for greater clarity and information on health services to ensure that consumers are protected and well informed when they seek health care in other Member States; calls for an EU Charter on patient rights that could help raise standards and serve as a guide to consumers of health services;
Atbildības uzņemšanās par klimata pārmaiņu novēršanu
Assuming responsibility for tackling climate change
uzsver ES vadošo lomu starptautiskajā līmenī klimata pārmaiņu problēmu risināšanā un aicina Komisiju nodrošināt, ka 2007. gada decembra Bali Klimata konferencē tiek panākta vienošanās par pilntiesīga un spēcīga mandāta nodrošināšanu sarunu sākšanai par noteikumiem uz laiku pēc 2012. gada; aicina Komisiju steidzami izstrādāt iespējamos risinājumus laika posmam pēc 2012. gada, lai agrākai pieņemšanai iesniegtu direktīvas projektu par oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un pārskatītu direktīvu par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, un lai mudinātu nekavējoties turpināt darbu un īstenot Balto grāmatu par pielāgošanos klimata pārmaiņām;
Underlines the leading role of the EU at international level in tackling climate change and calls on the Commission to ensure that a fully-fledged and ambitious mandate to begin negotiations on the post-2012 arrangements is agreed at the December 2007 Bali Climate Conference; calls on the Commission to draw up possible approaches for the post-2012 period as a matter of urgency, to bring forward the draft directive on Carbon Capture and Storage for early adoption and the revision of the ETS directive and to encourage a prompt follow-up to implement the White Paper on Adaptation to Climate Change;
uzsver vajadzību 2008. gadā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, atbildot uz Kopienas stratēģiju samazināt vieglo pasažieru un kravas automobiļu CO2 emisiju, lai līdz 2012. gadam sasniegtu ES mērķi 120g CO2/km;
Highlights the need for a legislative proposal in 2008 as a result of the Community Strategy to reduce CO2 emissions from passenger cars and light commercial vehicles with a view to reaching the EU objective of 120 g CO2/km by 2012;
pauž nožēlu, ka divi galvenie tiesību akti vides jomā, kuri ir piesaukti Komisijas gada politikas stratēģijā 2008. gadam, nav iesniegti, proti, likumdošanas priekšlikums ierobežot slāpekļa oksīda emisiju no lidaparātiem un likumdošanas priekšlikums samazināt emisiju no kuģiem; aicina Komisiju vajadzīgos likumdošanas priekšlikumus iekļaut likumdošanas un darba programmā 2008. gadam;
Regrets that two major pieces of environmental legislation which were announced in the Commission’s Annual Policy Strategy 2008 are missing, namely a legislative proposal to limit nitrogen oxide emissions from aviation and a legislative proposal on the reduction of emissions from ships; calls on the Commission to include the requisite legislative proposals in its Legislative and Work Programme 2008;
uzsver, ka ES mērķis pāriet uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem ir vēl ļoti tāls; uzsver, ka steidzami jāpieņem efektīvi pasākumi transporta jomā saskaņā ar ilgtspējības principu un jāveicina investīcijas videi draudzīgākos transporta veidos; aicina Komisiju novērtēt un aprēķināt visas transporta ārējās izmaksas un to internalizāciju, lai līdz 2008. gada jūnijam iesniegtu rezultātus kopā ar ārējo izmaksu internalizācijas ietekmes novērtējumu visiem transporta veidiem; uzsver, ka Komisijai jāierosina ES petrolejas nodoklis;
Emphasises that the EU's objective of converging towards more sustainable modes of transport is far from being achieved; underlines the urgency of efficient transport measures in accordance with the principle of sustainability and the promotion of investment in more environmentally friendly modes of transport; calls for the assessment and calculation of all external costs of transport and their internalisation to be presented by the Commission by June 2008, accompanied by an impact analysis of the internalisation of external costs for all modes of transport; underlines that the Commission should propose an EU kerosene tax;
Par ilgtspējīgu enerģētikas politiku
For a sustainable energy policy
noraida enerģijas tirgus liberalizācijas procesu un aicina Komisiju ES enerģētikas politikas stratēģisko analīzi veltīt enerģijas tirgus negatīvajai ietekmei, tas ir, ievērojamam cenu pieaugumam (kas būtiski pārsniedz izejmateriālu cenu pieaugumu) un elektroenerģijas izplatīšanas garantēšanai;
Rejects the process of the liberalisation of the energy market and calls on the Commission to focus its strategic analysis of the EU's energy policy on the adverse impact of the liberalisation of the energy market in terms of substantial price rises (over and above rises in the prices of raw materials) and on guarantees of electricity distribution;
uzskata, ka dalībvalstīm un ES stingri jārūpējas par to, lai likvidētu atkarību no fosilā kurināmā un pārtrauktu līdzšinējo īstermiņa tendenci; uzsver, ka ilgtspējībai vides un sociālajā jomā jākļūst par centrālo aspektu ES un dalībvalstu investīciju programmās; norāda, ka ieguldījumi jāizmanto, lai veicinātu atjaunīgo enerģiju izmantošanu, atdalītu ekonomisko izaugsmi no enerģijas patēriņa un resursu izmantošanas, uzlabotu energoefektivitāti un veicinātu enerģijas taupīšanu, samazinot kopējo enerģijas patēriņa līmeni;
Considers that the Member States and the EU must make bold efforts to end their dependency on fossil fuels and reverse the current unsustainable trend; stresses that ecological and social sustainability must be at the heart of EU and Member State public investment programmes; notes that investments should be geared towards promoting renewable energies, decoupling economic growth from energy growth and resource use, improving energy efficiency and promoting energy savings via the reduction of the overall levels of energy consumption;
uzskata, ka vairāk jāuzsver energoefektivitātes uzlabošana, atjaunīgās enerģijas avoti un koģenerācijas tehnoloģiju veicināšana, un uzsver, ka steidzami nepieciešama īpaša politika, lai atjaunīgo enerģiju izmantotu elektrības ražošanā, apkurē un dzesēšanā; uzsver, ka ilgtspējīgiem patēriņa un ražošanas modeļiem jābūt ar izteiktāk horizontālu pieeju nekā paredzējusi Komisija, un tie noteikti jāizmanto Eiropas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas galveno mērķu sasniegšanā;
Considers that more emphasis should be put on the improvement of energy-efficiency measures, use of renewable energy sources and promotion of co-generation technologies and stresses that specific policies are urgently needed to promote renewables in electricity and heating and cooling; stresses that sustainable consumption and production patterns must have a more horizontal approach than that envisaged by the Commission and be central to the key objectives of the European Sustainable Development Strategy;
atzīst, ka enerģijas taupīšana un ar enerģiju saistītas politikas jomas būs vienas no svarīgākajām tuvākajā nākotnē, it īpaši ņemot vērā notiekošo darbu pie Eiropas gāzes tīkla un elektrotīkla tirgus un šī darba pabeigšanu, un uzsver vajadzību pabeigt sarunas par „enerģētikas paketi”, un pirms nākamajām Eiropas vēlēšanām panākt galīgo vienošanos ar Padomi; uzsver nozīmi, kas piešķirama enerģētikas jomas tiesību aktiem, ko ievieš, lai, izmantojot saistošus noteikumus, nodrošinātu trīs 20 % mērķlielumus attiecībā uz energotaupību, atjaunīgo enerģiju ieviešanu un īpašiem valstu mērķiem, ievērojot emisijas tirdzniecības sistēmas ES kopīgos maksimālos lielumus;
Acknowledges that energy savings and energy-related policies will be the most relevant challenge in the years to come, particularly with the ongoing work on and completion of a European gas network and electricity grid market, and stresses the need to complete the debate on the 'energy package' and reach a final agreement with the Council before the next European elections; underlines the importance of the energy legislation which has been announced for achieving by means of binding provisions the three 20% targets concerning energy savings, the implementation of renewable energies and the specific national targets within a common EU cap for the ETS;
atzinīgi vērtē Komisijas pieeju, skaidri definējot atjaunīgo enerģiju un to, ka tā nav atomenerģija, kā arī nav saistīta ar oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām;
Appreciates the Commission’s approach of clearly defining what renewable energies are and that they do not involve either nuclear energy or carbon capture storage technologies;
uzsver, ka ilgtspējīga biomasas ražošana biodegvielai ir jautājums, kam ES steidzami jāpievēršas tā, lai ES pasākumi klimata pārmaiņu mazināšanā nelabvēlīgi neietekmētu biomasas ražotājvalstis; pauž bažas par Komisijas pieeju, ieviešot sertifikācijas sistēmu, kas paredzēta ilgtspējīgas biodegvielas ražošanai ES un kas regulē tikai importu no trešām valstīm; uzsver nepieciešamību ne tikai Eiropas Savienībā izvairīties no mežu izciršanas, augsnes un dabas resursu degradēšanās, kā arī pienācīgas pārtikas piegādes trūkuma visiem iedzīvotājiem; uzskata, ka ir svarīgi veikt padziļinātu novērtējumu prognozētajam ieguvumam no siltumnīcefekta gāzu reāla samazinājuma, ieviešot jaunas paaudzes biodegvielu; uzsver, ka biodegviela jāievieš ilgtspējīgā veidā, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos kritērijus;
Underlines that the sustainable production of biomass for biofuels is a matter which needs to be addressed urgently within the EU in such a way that the EU's climate change mitigation measures do not have negative consequences for biomass producer countries; expresses concern about the Commission’s approach of introducing a certification system for the production of sustainable biofuels in the EU and only regulating importation from third countries; underlines the need to avoid not only in the European Union any danger of deforestation, degradation of soil and natural resources as well as scarcity of adequate food supply for all populations concerned; considers it important to carry out an in-depth assessment of the foreseen advantage in terms of real reductions of GHG arising from the new generation of biofuels; stresses that biofuels must be introduced in a way which complies with sustainability through environmental, social and economic criteria;
Pārtikas un lauksaimnieciskās ražošanas augstas kvalitātes standartu nodrošināšana
Ensuring food security and high quality standards in agricultural production
pauž nožēlu par to, ka Komisija nodrošinājumu ar pārtiku neuzskata par likumdošanas un darba programmas 2008. gadam prioritāti, un tāpēc mudina Komisiju veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka iekšējā tirgū tiek garantēts nodrošinājums ar pārtiku un tās kvalitāte;
Deplores the fact that the Commission does not consider the area of food safety a priority for its Legislative and Work Programme 2008 and therefore urges the Commission to take adequate measures to ensure that the safety and quality of food and food products on the internal market is guaranteed;
uzsver, ka Eiropas Komisijai kā riska pārvaldītājam riska analīzes procesā jāuzņemas atbildība arī par riska paziņošanu, un mudina Eiropas Komisiju to skaidri noteikt visos pasākumos saistībā ar pārtikas nekaitīgumu;
Underlines that the Commission, as a risk manager in the risk analysis process, should assume its responsibility equally in risk communication and urges the Commission to make this clear in all measures taken in the area of food safety;
pauž nožēlu, ka Komisija jauno uzturvielu aprakstu sistēmu nav noteikusi par paziņojuma prioritāti 2008. gadam, un prasa Komisijai veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas pilsoņi ir pietiekami informēti par uzturvielu aprakstu sistēmas attīstību un īstenošanu;
Regrets that the Commission has not made the new nutrient profiles system a Communication Priority for 2008 and asks the Commission to take adequate measures to ensure that European citizens are sufficiently informed on the progress and implementation of the nutrient profiles system;
uzsver nepieciešamību pārskatīt spēkā esošās direktīvas par pārtikas piedevām (Direktīvu 62/2645/EEK, 65/66/EEK, 78/663/EEK, 78/664/EEK, 81/712/EEK, 89/107/EEK, 94/35/EK un 95/2/EK un Lēmumu 292/97/EK un 2002/247/EK atcelšanu); uzskata, ka visas tirgū atrodamās piedevas ir jāpārvērtē un jāizmanto tikai tad, ja tādējādi iegūst patērētāji; tās nedrīkst maldināt patērētājus par specifiskām īpašībām, nedrīkst negatīvi ietekmēt vidi, attiecībā uz tām jānodrošina lielāka definīciju juridiskā skaidrība, piedevu izmantošanas atļauju izsniegšana jāpakļauj rotējošam pārskatam un jāņem vērā nanotehnoloģijas veselības riski, atsevišķi nosakot robežvērtības;
Underlines the necessity of a revision of the existing directives on Food Additives (repeal of Directives 62/2645/EEC, 65/66/EEC, 78/663/EEC, 78/664/EEC, 81/712/EEC, 89/107/EEC, 94/35/EC and 95//2/EC and Decisions Nos 292/97/EC and 2002/247/EC): considers that all additives already on the market should be re-evaluated, that they should only be used if they confer benefits on consumers, that they must not mislead consumers as to specific qualities, that they must not have negative effects on the environment, that greater legal clarity regarding definitions should be ensured, that authorisations for the use of additives should be subject to rolling review and that the health risks of nanotechnology should be taken into consideration by laying down separate limit values;
pauž nožēlu, ka divi veselības jomas pasākumi, kas ir iekļauti gada politikas stratēģijā 2008. gadam, nav iekļauti darba un likumdošanas programmā 2008. gadam (Tiesiskā regulējuma izstrāde ģenētiski modificētas pārtikas un barības riska novērtējumam, ko veic Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un tiesību aktu pārskatīšana attiecībā uz medicīnas ierīcēm, lai panāktu lielāku drošību pacientiem un lietotājiem un nodrošinātu skaidru normatīvo vidi); aicina Komisiju vajadzīgos likumdošanas priekšlikumus iekļaut likumdošanas un darba programmā 2008. gadam;
Regrets that two health-related actions which were announced in the APS 2008 are missing in the CLWP 2008 ('Developing a legal framework for the risk assessment by the European Food Safety Authority (EFSA) of genetically modified food and feed' and 'Modernisation of the legislation for medical devices, to improve patient and user safety while ensuring a clear regulatory environment'); calls on the Commission to include the requisite legislative proposals in its Legislative and Work Programme 2008;
diezgan kritiski vērtē Komisijas paziņojumu par tā saucamo „veselības pārbaudi”, lai saskaņotu kopējās lauksaimniecības politiku, it īpaši tādēļ, ka tā turpina izmantot metodi, kura atdala subsīdijas no ražošanas, saglabā negodīgu subsīdiju sadali starp ražotājiem un valstīm un veicina intensīvo lauksaimniecību, kas negatīvi ietekmē pārtikas kvalitāti; pauž nožēlu, ka Komisija nenāk klajā ar priekšlikumiem, kā palīdzēt ģimenes saimniecībām un mazajām un vidējām saimniecībām, kuru izdzīvošana ir apdraudēta, ja spēkā paliek jaunās KLP noteikumi;
Is rather critical of the Communication by the Commission on the so-called 'Health Check to Streamline the Common Agricultural Policy' in particular because it continues the method of 'decoupling' subsidies from production, maintains the unfair distribution of subsidies between producers as well as between countries and promotes the model of 'intensive agriculture' with negative effects on the quality of food; deplores the fact that the Commission does not put forward proposals on how to solve the problems of family farms and small and medium-sized farmers whose survival is at stake under the conditions of the new CAP;
uzskata, ka saistībā ar gaidāmo KLP pārskatīšanu godīgāk jāsniedz tiešais atbalsts, lai atbrīvotu finanšu resursus, par pamatu ņemot taisnīgumu, atbalsta vienai saimniecībai maksimālo robežu un procentuālu pieaugumu to lauksaimnieku atbalstam, kuri nesaņem pietiekamu atbalstu no KLP (modulācija); uzskata, ka labākā šādi iegūtu ietaupījumu izmantošana būtu kompensācijas un ekoloģiski lauksaimniecības pasākumi;
Considers that, in the context of the future revision of the CAP, direct aid should be distributed more fairly in order to release financial resources, taking as a basis greater equity, introducing a ceiling on aid per farm and increasing the percentage of aid to farmers who do not receive enough aid from the CAP (modulation); considers that the best use which can be made of the savings thus achieved would be in the form of compensation and agro-environmental measures;
uzsver, ka kopējās lauksaimniecības politikas pamatprincipam ir jābūt visu valstu neatkarībai pārtikas apgādes jomā un ka galvenajam lauksaimnieciskās ražošanas mērķim ir jābūt veselīgas un kvalitatīvas pārtikas ražošanai, ievērojot ar vides aizsardzību saistītās vajadzības;
Underlines that the basic principle of a Common Agricultural Policy should be the principle of 'food sovereignty for all' and that the main aim of agricultural production should be the production of healthy and quality food in accordance with the needs of environmental protection;
uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš biogāzes ražošanai no biomasas, sevišķi no pilsētas izcelsmes biomasas; atzīst biodegvielas lomu pārpalikumu izmantošanā, bet vērš uzmanību uz bioalkohola un biodīzeļa ražošanas negatīvajām sekām, it īpaši, ja tā ir saistīta ar uz enerģijas ražošanu specializētu lauksaimniecību, jo tā ietver niecīgus ražošanas faktorus un ietekmē lauksaimniecisko darbību; uzsver, ka, lai sasniegtu ekoloģiski līdzsvarotu ilgtspējīgu attīstību, ir svarīgi veicināt lauksaimniecību, kuras galvenā funkcija ir pārtikas ražošana un kuras pamatprincips ir neatkarība pārtikas apgādes jomā;
Considers that particular importance should be attached to the production of biogas from biomass, especially biomass of urban origin; recognises the role of biofuels as a means of recovering surpluses, but draws attention to the adverse impact of the production of bio-alcohol and biodiesel, particularly when it involves agro-energy crops and use of scarce production factors with an impact on farming; stresses that in order to bring about sustainable development with an environmental equilibrium, it is essential to promote agriculture whose prime function is food production and the basic principle of food sovereignty;
Par i lgtspējīgu zivsaimniecības politiku
For a sustainable f isheries policy
uzskata, ka zivju resursu ilgtspējība ir būtiski svarīga, lai varētu nodrošināt zvejas darbības un zvejas nozares izdzīvošanu; uzskata, ka ir būtiski svarīgi panākt līdzsvaru starp sociāli ekonomisko situāciju un vides ilgtspējību; uzskata, ka ir jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību izmaksāt subsīdijas vai kompensācijas tiem zvejniekiem, īpaši mazāk labvēlīgo reģionu zvejniekiem, kurus skāruši zivju krājumu atjaunošanas plāni vai citi pasākumi, kuru mērķis ir palielināt ekosistēmu aizsardzību;
Considers that the sustainability of fishery resources is fundamental to guaranteeing fishing activity and the viability of the fishing industry; considers it essential to achieve a balance between the socio-economic situation and environmental sustainability; takes the view that there is a need to implement a mechanism for subsidising or compensating fishermen affected by stock recovery plans or other measures to provide increased protection for ecosystems, especially in less favoured regions;