natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19. uzsver, ka jēdziens „veselīgs dzīvesveids” (t.i., veselīga ēdienkarte, narkotiku nelietošana un pietiekama fiziskā aktivitāte) ir jāpapildina ar psiholoģisko aspektu (t.i., līdzsvarotu pieeja darbam un ģimenes dzīvei); apgalvo, ka veselīgs dzīvesveids ietver labu garīgo un fizisko veselību un ka šiem faktoriem ir liela nozīme arī konkurētspējīgas ekonomikas saglabāšanā;
Stresses that the concept of ‘healthy lifestyle’ (i.e. a healthy diet, the absence of drug abuse and sufficient physical activity) needs to be complemented by a psychosocial dimension (i.e. a balanced approach to work and family life); argues that a healthy lifestyle includes good mental and physical health and that these are also important factors in maintaining a competitive economy;
25. aicina Komisiju un dalībvalstis ES veselības stratēģijas ietvaros censties izstrādāt pamatnostādnes par kopēju invaliditātes definīciju, kurā varētu iekļaut personas ar hroniskām slimībām vai vēzi, un vienlaikus aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, pēc iespējas ātrāk rīkoties, lai šīs personas iekļautu valstī noteiktajā invaliditātes definīcijā;
Calls on the Commission and the Member States, in the framework of the EU's health strategy, to work towards the development of guidelines for a common definition of disability, which may include people with chronic illnesses or cancer and, in the meantime, for Member States that have not yet done so, to act as quickly as possible to include such people within their national definitions of disability;
30. piezīmē, ka, lai ES sekmētu veselības aprūpes speciālistu mobilitāti un nodrošinātu pacientu drošību, ir ļoti svarīgi veikt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un to attiecīgajām veselības aprūpes speciālistu regulatīvajām iestādēm;
Notes that in order to facilitate the mobility of health care professionals and ensure patient safety throughout the EU, the sharing of information between Member States and between their respective regulatory bodies for health care professionals is essential;
ES veselības stratēģijas ietvaros aicina Eiropas Savienībā efektīvāk īstenot paraugprakses apmaiņu visās veselības aprūpes jomās, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanas programmām un bīstamu slimību, piemēram, vēža, diagnostiku un ārstēšanu;
In the framework of the EU's health strategy, calls for more effective exchanges of best practices within the EU in all areas of health-care provision, in particular in relation to screening programmes and the diagnosis and treatment of serious illnesses such as cancer;
Ziņojums „Eiropas vide — ceturtais novērtējums, kopsavilkums" Eiropas Vides aģentūra (2007. gada 10. oktobris). ;
Report, 'Europe's environment: 4th assessment, summary – European Environment Agency (10 October 2007). ;
37. uzsver nepieciešamību uzlabot grūtnieču un barojošu māšu veselības aprūpi un informētību par risku, kas saistīts ar alkohola, narkotiku un tabakas lietošanu grūtniecības un barošanas laikā;
Stresses the need to improve health care and information for pregnant and breastfeeding women concerning the risks associated with alcohol, drug and tobacco consumption during pregnancy and breastfeeding;
40. aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt ieguldījumu, ko integrēta sociālā un veselības politika (sociāli svarīgu veselības pakalpojumu sniegšana) varētu radīt modernai pieejai veselības veicināšanai un aizsardzībai, jo īpaši iedzīvotāju vismazāk aizsargātajām grupām, piemēram, maziem bērniem un tiem, kas nespēj sevi uzturēt;
Calls on the Commission and Member States to consider the contribution which integrated social and health policies (socially relevant health service provision) could make to a modern approach to the promotion and protection of health, particularly for the most vulnerable sections of the population such as young children and those who are not self-sufficient;
43. atzinīgi vērtē pieeju, ko Komisija ierosināja, lai efektīvi apkarotu zāļu viltošanu, un mudina Komisiju veicināt starptautiskas konvencijas izstrādi par šo tematu vai papildu protokola pievienošanu ANO Konvencijai par starptautisko organizēto noziedzību (Palermo konvencija);
Welcomes the approach proposed by the Commission with a view to combating effectively the counterfeiting of medicines and encourages the Commission to promote the drafting of an international convention on this subject or the appending of an additional protocol to the UN Convention against Transnational Organised Crime (Palermo Convention);
45. norāda, ka daudzās dalībvalstīs reģionālās un vietējās veselības aprūpes iestādes bieži ir atbildīgas par plānošanu, vadību, darbību un attīstību veselības aprūpes sektorā un bieži vien ir finansiāli atbildīgas par šo sektoru; tām ir plašas zināšanas un izpratne par veselības aprūpes sektoru un tās ir nozīmīgas partneres veselības politikas formulēšanā un piemērošanā;
Points out that regional and local health authorities in many Member States are often responsible for the planning, management, operation and development of the health sector and often also bear the financial responsibility for the sector, have a thorough knowledge and understanding of the health sector and are essential partners in the formulation and implementation of health policy;
50. piekrīt, ka stratēģijā noteiktie pasākumi līdz pašreizējā finanšu perioda beigām (2007.–2013.) ir jāatbalsta, nepiešķirot papildu budžetu, bet izmantojot tikai esošos finanšu instrumentus;
Agrees that actions under the Strategy must be supported by existing financial instruments until the end of the current Financial Framework (2007-2013), without additional budgetary consequences;
Veselība ir viena no nozīmīgākajām vērtībām cilvēka dzīvē.
Health is one of the most important values in people’s lives.
Uztraucošās tendences veselības jomā, it īpaši pieaugošā saslimstība ar vēzi, sirds un asinsvadu slimībām, diabētu un aptaukošanos par spīti progresam to ārstēšanā, nozīmē, ka šī vērtība ir ļoti apdraudēta.
Worrying health trends, particularly increasing rates of cancer, cardiovascular disease, diabetes and obesity, despite advances in treatment, mean that this value is increasingly under threat.
Turklāt iedzīvotāju novecošanās, klimata izmaiņas un globalizācija rada jaunas briesmas.
Furthermore, population ageing, climate change and globalisation are bringing new challenges.
Runa ir par iespējamām pandēmijām un bioloģisko terorismu.
There is talk of potential pandemics and biological terrorism.
PVO paredz vēža epidēmiju tuvākajos gados.
The WHO is predicting a cancer epidemic in the coming years.
Tikmēr pieaug pieprasījums pēc pacientu mobilitātes un profesionāļiem veselības jomā.
Meanwhile, demand for mobility of patients and health professionals is increasing.
Veselības aprūpes sistēmas un to finansējums ir pakļauts pieaugošām grūtībām.
Health systems and their financing are coming under increasing pressure.
Pēdējos gados medicīnas pakalpojumu izmaksas auga ātrāk nekā veselības aprūpes izmaksas kopumā, radot pamatu sabiedrības bažām par veselības aprūpes vienlīdzīgumu un veselības sistēmu ilgtspējību.
In recent years the cost of medicines has been rising faster than overall health costs, giving rise to public concern about equality of healthcare and the sustainability of health systems.
Vairākas dalībvalstis cenšas ieviest reformas savā veselības aprūpes sistēmā.
A number of Member States are attempting to reform their health systems.
Starp dalībvalstīm un dalībvalstīs pastāv liela nevienlīdzība veselības aprūpē.
Major inequities in health exist between and within EU Member States.
Attiecībā uz vēzi atšķirība izdzīvošanas rādītājos starp jaunajām un vecajām dalībvalstīm ir tik milzīga, ka mēs varam runāt par „dzelzs priekškaru medicīnā”.
As far as cancer is concerned, differences in survival rates between the new and old Member States are such that we can talk about an ‘iron curtain in health’.
Saskaņā ar Eurostat datiem, neskatoties uz vispārēju iedzīvotāju novecošanos, dzīves ilgums ES dalībvalstīs atšķiras par deviņiem gadiem sievietēm un trīspadsmit gadiem vīriešiem, un zīdaiņu mirstības rādītāji atšķiras sešas reizes.
According to Eurostat, despite an overall ageing of the population, life expectancy at birth varies between EU countries by nine years for women and by 13 years for men, and infant mortality rates vary sixfold.
Šajā jomā ES ir jāievieš stingrāki pasākumi nevienlīdzības mazināšanai, it īpaši ar labas prakses apmaiņu dažādās jomās, mērķtiecīgu darbību veicināšanu un sabiedrības izglītošanu veselības aprūpes jomā.
In this area the EU needs to strengthen action to reduce inequities, in particular through good practice exchange in various areas and targeted promotion and public education for better healthcare.
Veselība jau ir minēta Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā, un tai ir piešķirta arvien lielāka nozīme katrā nākamajā līgumā.
Health was already mentioned in the Treaty establishing a Coal and Steel Community, and has been given increasing importance with each successive treaty.
Lai gan Amsterdamas līguma 152. pantā ir noteikts, ka veselība ir katras dalībvalsts kompetence, izmantojot Kopienas un starpvalstu metodi, ES cenšas panākt efektīvas politikas ieviešanu tajās jomās, kurās dalībvalstis nevar efektīvi rīkoties pašas.
Although under Article 152 of the Amsterdam Treaty health falls within the competence of the Member States, using the Community and intergovernmental method the EU strives to achieve an effective policy in those areas where the Member States cannot act effectively alone.
Subsidiaritātes principa ievērošanai ir jābūt vienam no kopīga darba sākuma punktiem, nevis aizbildinājumam neuzsākt vienotu rīcību.
Complying with the subsidiarity principle should be one of the starting points for working together, not an excuse not to take joint action.
Ir skaidrs, ka veselības sektoram ir nepieciešama ilgtermiņa stratēģiska un visaptveroša pieeja, kur sadarbotos visi dalībvalstu galvenie dalībnieki ES līmenī.
It is clear that the health sector needs a long-term strategic and comprehensive approach, which will require all the main actors in the Member States and at EU level to work in cooperation.
Ja mēs vēlamies uzlabot sadarbību, tad mums ir jānosaka, kuri iestāžu sadarbības veidi var sekmēt mūsu kopīgo centienu efektivitāti.
If we want to improve cooperation we need to determine which forms of interinstitutional cooperation can enhance the effectiveness of our joint efforts.
Slimību profilakses jomā ir nepieciešami nozīmīgi stratēģiski uzlabojumi.
A key strategic breakthrough is needed in the area of disease prevention.
Lai gan slimību profilakses nozīmīgumu uzsver jau vairākus gadus, tam ir atvēlēti tikai 3 % no budžeta veselības aprūpes jomā.
Although the importance of preventing disease has been highlighted for many years, it still attracts only 3% of health budgets.
Tajā pašā laikā mēs zinām, ka ar profilakses politiku mēs varētu sasniegt daudz labākus rezultātus, jo 40 % slimību ir saistītas ar neveselīgu dzīvesveidu un trešdaļa vēžu ir novēršamas profilaktiski.
At the same time we know that with a prevention policy we could achieve much better results, as 40% of diseases are linked to unhealthy lifestyles and a third of cancers are preventable.
Lisabonas stratēģijā ir skaidri noteikts, ka veselība ir ļoti svarīgs ekonomisks faktors.
The Lisbon Strategy makes clear that health is a highly important economic factor.
Nauda, kas ir ieguldīta veselības aprūpē, nav uzskatāma vienīgi par izmaksu, bet arī par ievērojamu ieguldījumu cilvēku kapitāla kvalitātē.
Money invested in healthcare should be seen not solely as a cost, but also as an essential part of the investment in the quality of human capital.
Tādēļ veselība ir uzskatāma par vienu no sociālajiem un politiskajiem pamatjautājumiem, no kuriem ir atkarīga ES nākotne.
Health must therefore be regarded as one of the key social and political issues on which the future of the EU depends.
Ja mēs vēlamies uzlabot veselības vispārējo līmeni, tad mums būs jāievieš saskaņota starpnozaru politika veselības aprūpes jomā cik drīz vien iespējams, koordinējot to vairākos līmeņos („Veselība visās politikas jomās”).
If we wish to improve the general level of health we will need to implement as soon as possible a coherent, cross-sectoral health policy which is coordinated between the various levels (‘Health in all policies’).
Tas nozīmē, ka veselības aprūpes politika būs jāiekļauj jaunajā kopīgajā lauksaimniecības politikā (uzsverot veselīgas pārtikas ražošanu), vides aizsardzības politikā, rūpniecības politikā, transporta politikā, attīstības politikā, pētniecības un tehnoloģiju attīstības, izglītības, sporta un sociālās labklājības politikā.
This means that health policy will need to be present in the reformed common agricultural policy (with the emphasis on the production of healthy food), environmental protection policy, industrial policy, transport policy, development policy, research and technological innovation, education, sport and social welfare.
Šādas politikas mērķim ir jābūt veselības aprūpes nodrošināšanai visiem, sniedzot pilsoņiem iespēju izvēlēties ceļu uz labāku veselību.
It must be the goal of such a policy to achieve health for all with the possibility for citizens to choose the path to better health.
Šajā kopsakarā Komisijas Baltā grāmata un Padomes 2007. gada decembra secinājumi nodrošina pamatu vienotākai rīcībai veselības politikas efektīvākas attīstības sasniegšanā.
In that context the Commission White Paper and the Council Conclusions of December 2007 offer a basis for more joint actions to achieve the effective development of health policy.
Mums ir jānosaka veselības pamatvērtības, ES veselības indikatoru sistēma un veidi, kā mazināt nevienlīdzību veselības aprūpē; jāizstrādā programma veselības statusa, ieguldījuma veselības aprūpē un ekonomiskās izaugsmes un attīstības analītiskai izpētei; jāievieš pasākumi veselības aprūpes veicināšanai visās vecuma grupās; jānosaka pasākumi attiecībā uz tabaku, uzturu, alkoholu, garīgo veselību un citiem faktoriem, kas ietekmē veselību; jāstiprina uzraudzības un reaģēšanas sistēmas veselības apdraudējumam; jāatbalsta inovācijas veselības aprūpes sistēmās un jāierosina sistēma strukturizētai sadarbībai starp ES iestādēm.
We need to define the fundamental health values, a system of EU health indicators and ways to reduce inequities in health; develop a programme of analytical studies of health status, investment in health and economic growth and development; adopt measures to promote health at all ages; establish measures relating to tobacco, nutrition, alcohol, mental health and other factors affecting health; strengthen mechanisms for monitoring and responding to health threats; support innovations in health systems and propose mechanisms for implementing structured cooperation between EU institutions.
par dokumentu „Vienoti veselībai — stratēģiska pieeja ES 2008.-2013. gadā”
Together for Health: A Strategic Approach for the EU 2008–2013
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā veselības aprūpes sistēmas ir būtisks Eiropas sociālā modeļa elements un tās un tā kā vispārējas nozīmes sociālie un veselības aprūpes pakalpojumi veic vispārējas nozīmes uzdevumus, tādējādi sniedzot lielu ieguldījumu sociālā taisnīguma un sociālās kohēzijas jomā,
A. whereas supportive health care systems are an essential element of the European Social Model and social and health services in the general interest perform a general interest task, thus making a major contribution to social justice and social cohesion,
B. tā kā piekļuve veselības aprūpei ir pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantā, un nodrošināt visiem vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei ir dalībvalstu iestāžu galvenais uzdevums,
B. whereas access to health care is a fundamental right laid down in Article 35 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and providing equal access for all to high-quality health care is a core task of the Member States' public authorities,
C. tā kā dalībvalstis saskaņā ar subsidiaritātes principu un EK līguma 152. panta 5. punktu ir atbildīgas par veselības aprūpes organizāciju,
C. whereas the Member States are responsible for the organisation of health care, in accordance with the principle of subsidiarity and pursuant to Article 152(5) of the EC Treaty,
D. tā kā visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir tiesības saņemt veselības aprūpi,
D. whereas all Union citizens are entitled to receive health care,
E. tā kā laba veselība un augsts veselības aizsardzības līmenis labvēlīgi ietekmē darba vietas saglabāšanu un iedzīvotāju labklājību un veicina lielāku produktivitāti un labāku konkurētspēju gan valsts, gan ES līmenī,
E. whereas good health and a high level of health protection have a positive effect on safeguarding employment and on citizens' welfare and contribute to greater productivity and competitiveness at national and EU level,
F. tā kā veselības aprūpes nozarei ir stratēģiska nozīme dalībvalstu ekonomikā, ņemot vērā šajās valstīs nodarbināto cilvēku lielo daudzumu un viņu iespējas radīt daudz darba vietu, tādējādi palielinot dalībvalstu ekonomikas izaugsmes potenciālu,
F. whereas the health-care sector is of strategic importance in national economies, given the large number of people currently employed in that sector and its potential to create an abundance of jobs, thus increasing the growth potential of national economies,
G. tā kā veselības aprūpe ir jāpielāgo ES iedzīvotāju mainīgajām vajadzībām un īpatnībām un tai jābalstās uz veselības problēmu novēršanu, veselības aizsardzību un labas fiziskās un garīgās veselības veicināšanu, kā arī veselīga dzīves stila sekmēšanu jau agrā vecumā,
G. whereas health care should be adapted to the changing needs and features of the EU population and should be based on the principles of prevention, health protection and good health promotion – both physical and mental – and on the fostering of healthy lifestyles from an early age,
H. tā kā efektīva veselības un darba drošības aizsardzība var novērst nelaimes gadījumus darbā, ierobežot arodslimību izplatību un samazināt to personu skaitu, kas ieguvušas pastāvīgu darbnespēju ar darbu saistītu iemeslu dēļ,
H. whereas effective protection of health and safety at work can prevent industrial accidents, inhibit the emergence of occupational diseases and reduce the number of people permanently disabled for work-related reasons,
I. tā kā ES veselības aprūpes stratēģijā vairāk uzmanības ir jāpievērš ilgtermiņa aprūpei ar jaunu tehnoloģiju palīdzību, rūpēm par cilvēkiem, kas cieš no hroniskām kaitēm, mājas aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar fizisko vai garīgo invaliditāti un pakalpojumu nodrošināšanai šo cilvēku aprūpētājiem un tā kā šajā sakarā ir jācenšas panākt veselības aprūpes pakalpojumu un sociālo pakalpojumu sinerģiju,
I. whereas more attention should be paid in the EU's health strategy to long-term care using new technologies, the care of persons suffering from chronic diseases and the provision of home-based health care for the elderly and for people with physical or mental disabilities and services for those who care for them and whereas, in this context, synergies between health services and social services should be sought,
J. tā kā aprūpētāji ir neaizstājama, bet lielā mērā nenovērtēta veselības aprūpes sistēmas un sabiedrības daļa,
J. whereas carers are an indispensable but largely unrecognised part of our health care systems and society,
K. tā kā ES veselības aprūpes stratēģijai, dalībvalstu pārrobežu sadarbībai un dalībvalstu un Komisijas politiskajai, administratīvajai, medicīniskajai, izglītības, tehniskajai un zinātniskajai sadarbībai veselības aprūpes jomā nevajadzētu finansiāli vai organizatoriski nelabvēlīgi ietekmēt solidaritātes sistēmas un sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus šajā jomā,
K. whereas the EU's health strategy and cross-border cooperation among Member States and between Member States and the Commission in the health care sector in political, administrative, medical, educational, technical and scientific spheres must not result in solidarity systems and the public service task in the field of health care being undermined financially or organisationally,
1. piekrīt Komisijai, ka ES var nodrošināt pievienoto vērtību daudzos starpvalstu aspektos, tostarp attiecībā uz veselības aprūpes speciālistu mobilitāti, valsts un privāto iestāžu sadarbību un brīvu preču, pakalpojumu un pacientu kustību;
Agrees with the Commission in that the EU can provide added value in a series of cross-border aspects including the mobility of health-care professionals, cooperation between public and private bodies and the free movement of goods, services and patients;
5. piezīmē, ka, lai turpmākās politikas iniciatīvās atbalstītu aprūpētājus, Komisijai par tiem ir jāapkopo jaunākie dati un statistika;
Notes that, in order to support carers in future policy initiatives, up-to-date data and statistics on carers should be compiled by the Commission;
11. aicina Komisiju un dalībvalstis šīs stratēģijas ietvaros darīt vairāk, lai veselības aprūpes darbiniekiem un pacientiem mazinātu risku iegūt slimnīcu infekcijas, piemēram, rezistentā stafilokoka infekcijas (MRSA), veicot plašāku paraugprakses apmaiņu, īstenojot efektīvas izmeklēšanas programmas un obligāti izolējot inficētos pacientus un veselības aprūpes darbiniekus;
Calls on the Commission and the Member States, in the framework of the strategy, to do more to reduce the significant threat faced by health-care workers and patients posed by hospital-acquired infections such as MRSA, by improving the sharing of best practices, for example by the implementation of effective screening programmes and by the mandatory isolation of infected patients and health-care workers;
par Kopā par veselību: ES stratēģiskā pieeja 2008.–2013. gadam
on ‘Together for Health: A Strategic Approach for the EU 2008-2013’
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja aicina par jautājumu atbildīgo Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju savā rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
A. whereas the Charter of Fundamental Rights of the European Union
1 . uzsver, cik būtiska nozīme ir tam, lai cilvēkiem būtu vairāk tiesību noteikt jautājumus, kas skar viņu veselību un tās aprūpi, un bērnu tiesībām uz viņu veselības aizsardzību bez jebkādiem nosacījumiem saskaņā ar universāluma, vienlīdzības un solidaritātes principiem;
Stresses the fundamental importance of recognising the right of men and women to have a greater say on matters concerning their health and its care and the right of children to unconditional protection of their health, on the basis of the general principles of universality, equality and solidarity;
ES stratēgiskā pieeja 2008.–2013. gadam" ( COM(2007)0630 ), bet pauž nožēlu, ka tās priekšlikumā trūkst analīzes un integrētās pieejas dzimumu līdztiesībai attiecībā uz principiem, pasākumiem un mērķiem; aicina Komisiju noteikt skaidru integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai katrā tās turpmākās stratēģijas jomā;
Welcomes the Commission's White Paper ‘Together for Health: A Strategic Approach for the EU 2008-2013 ( COM(2007)0630 ) but regrets the lack of analysis and gender mainstreaming in its proposal in regard to principles, measures and objectives; calls on the Commission clearly to gender-mainstream every area in its future strategy;