natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija var informēt attiecīgo dalībvalsti, ka šajā punktā minēto laiku var vēl pagarināt uz laiku līdz sešiem mēnešiem, ja to attaisno jautājuma sarežģītība un cilvēku veselība netiek apdraudēta.
When justified by the complexity of the matter and in the absence of danger for human health, the Commission may notify the Member State concerned that the period referred to in this paragraph may be extended for a further period of up to six months.
Iepriekš minētajos saskaņošanas pasākumos vajadzības gadījumā paredz drošības klauzulu, kas ļauj dalībvalstīm viena vai vairāku 30. pantā minētu un ar ekonomiku nesaistītu iemeslu dēļ veikt provizoriskus pasākumus, attiecībā uz kuriem kontroli īsteno Kopiena. .
The harmonisation measures referred to above shall, in appropriate cases, include a safeguard clause authorising the Member States to take, for one or more of the non-economic reasons referred to in Article 30, provisional measures subject to a Community control procedure. .
Pamatojums divu juridisko pamatu izmantošanai ir neparasti garš:
Its unusually lengthy justification for the use of this dual legal basis is as follows:
„Priekšlikums ir pamatots ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. panta 1. punktu un 95. pantu.
"The Proposal will be made on the basis of Article 175(1) of the Treaty in combination with Article 95.
Tā kā vēlams izmantot vienu juridisko pamatu, ir atzīts, ka divi juridiskie pamati ir piemēroti situācijai, ja pasākumā iestrādāti noteikumi, kas pamatojas uz dažādām Eiropas Kopienas dibināšanas līguma daļām.
While a single legal base is preferred, it is recognised that a dual legal base is appropriate where a measure contains provisions based on different parts of the Treaty.
Abi minētie juridiskie pamati paredz izmantot koplēmuma procedūru.
Both these legal bases imply the use of the co-decision procedure.
Lielākā daļa priekšlikuma atbilst 175. panta 1. punktam (vide).
The majority of the Proposal falls under Article 175(1) (environment).
Šajā pantā Kopienai piešķirtas pilnvaras darboties, lai saglabātu, aizsargātu un uzlabotu vides kvalitāti, aizsargātu cilvēku veselību un apdomīgi un racionāli izmantotu dabas resursus.
This Article gives the Community power to act to preserve, protect and improve the quality of the environment, protect human health and make prudent and rational use of natural resources.
Šī direktīva tiecas uz šo mērķu sasniegšanu.
These objectives are pursued by this Directive.
Tomēr priekšlikuma 15., 16. un 17. pantā ir noteiktas obligātas saistības dalībvalstīm attiecībā uz biodegvielu un citu bioloģisko šķidrumu ilgtspējību.
However, Articles 15, 16 and 17 of the Proposal impose binding obligations on Member States regarding the sustainability of biofuels and other bioliquids.
Lai gan ilgtspējības kritēriji paši par sevi acīmredzami vērsti uz vides aizsardzības mērķa sasniegšanu, ar direktīvu dalībvalstīm liedz pieņemt noteiktus pasākumus, kuri varētu kavēt biodegvielu un izejmateriālu tirdzniecību.
While the sustainability criteria themselves obviously pursue an aim of environmental protection, the Directive also prevents Member States from adopting certain measures which would obstruct trade in biofuels or raw materials.
Tādējādi direktīva ir vērsta uz pilnīgu biodegvielas ilgtspējības kritēriju saskaņošanu, lai nodrošinātu, ka ikvienas dalībvalsts atsevišķi pieņemtie kritēriji neveido šķēršļus tirdzniecībai starp dalībvalstīm.
The Directive thus aims for a complete harmonisation of biofuel sustainability criteria in order to ensure that no criteria adopted individually by Member States may constitute an obstacle to trade between Member States.
Tādēļ attiecībā uz šo direktīvas daļu iekšējais tirgus uzskatāms par primāro mērķi.
For this element of the Directive, the internal market is therefore considered to be the primary objective.
Šo novērtējumu nemaina tas, ka vides aizsardzība jau ir nozīmīgs mērķis, jo Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. panta 3. punktā skaidri noteikts, ka pasākumiem, veidojot iekšējo tirgu, ir jātiecas uz augstu vides aizsardzības līmeni.
This assessment is not altered by the fact that environmental protection is also an important goal, since Article 95(3) EC expressly provides for a high level of protection of the environment to be aimed for in measures to complete the internal market.
Tāpēc Komisija uzskata, ka uz noteikumiem par biodegvielas ilgtspējības saskaņotiem standartiem attiecas 95. pants (iekšējais tirgus).
The Commission therefore considers that the provisions of harmonised standards for biofuel sustainability fall under Article 95 (internal market).
Kopumā atjaunojamie enerģijas avoti ir visai līdzvērtīgs tradicionālās enerģijas avotu aizstājējs, ko piegādā, izmantojot to pašu infrastruktūru un loģistikas sistēmas.
In general, renewable energy is a close substitute for conventional energy and is supplied through the same infrastructure and logistic systems.
Visas dalībvalstis jau izmanto atjaunojamos enerģijas avotus un ir nolēmušas palielināt atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru enerģijas patēriņā.
All Member States already use renewable energy and all have already decided to increase renewable energy's share.
Šo iemeslu dēļ priekšlikumam nebūs būtiskas ietekmes uz dalībvalstu enerģijas avotu izvēli vai vispārējo energoapgādes sistēmu, tāpēc uz to neattiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 175. panta 2. punkts.”
For these reasons, the proposal will not significantly affect Member States' choice between different energy sources or the general structure of their energy supply and does not fall under Article 175(2) of the Treaty."
Regulas priekšlikuma mērķis un saturs
Aim and content of the proposal for a regulation
Ar ierosināto direktīvu mēģināts izveidot vienotu sistēmu no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanai.
The proposed directive seeks to establish a common framework for the promotion of energy from renewable sources.
Tajā nosaka vides ilgtspējības kritērijus biodegvielām un citiem bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem.
It establishes environmental sustainability criteria for bio fuels and other bio liquids
Šīs turpmākās direktīvas mērķis ir noteikt vispārēju saistošu mērķi līdz 2020. gadam sasniegt 20% atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru ES kopējā enerģijas patēriņā un saistošu mērķi visām dalībvalstīm sasniegt vismaz 10% biodegvielas īpatsvaru transporta nozarē, kā arī saistošus mērķus dalībvalstīm saskaņā ar vispārējo ES mērķi sasniegt 20% atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru enerģijas patēriņā.
The future directive aims to establish an overall binding target of a 20% share of renewable energy sources in energy consumption and a 10% binding minimum target for bio fuels in transport to be achieved by each Member State, as well as binding national targets by 2020 in line with the overall EU target of 20%.
No visiem 57 apsvērumiem tikai viens — 53. apsvērums īpaši attiecas uz iekšējo tirgu; tajā noteikts, ka attiecībā uz 15. līdz 17. pantiem jāuzskata, ka tie pamatoti ar EK līguma 95. pantu, jo tie nodrošina pareizu iekšējā tirgus darbību un pašreizējo vides un darba tiesību aktu īstenošanu, saskaņojot noteikumus par ilgtspējību, kuri jāizpilda attiecībā uz biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo konkrētu iemeslu dēļ, tādējādi veicinot tirdzniecībai dalībvalstu starpā ar noteikumiem atbilstīgu biodegvielu bioloģisko šķidro kurināmo.
Of the 57 recitals, only one, recital (53), refers specifically to the internal market: it states that Articles 15 to 17 should be considered as being based on Article 95 EC because they ensure the proper functioning of internal market by harmonising the conditions of sustainability that biofuels and other bioliquids must meet for certain purposes and thus facilitating trade between Member States in compliant biofuels and bioliquids.
Pārējie apsvērumi un priekšrakstu daļa (izņemot nobeiguma noteikumus par ziņojuma sagatavošanu, uzraudzību, grozījumiem un atcelšanu, izskatīšanu komitejās un stāšanos spēkā) visi attiecas uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsardzību un uzlabošanu un apdomīgu un racionālu dabas resursu izmantošanu EK 174. panta nozīmē.
The remainder of the recitals and the enacting terms (apart from the final provisions on reporting, monitoring, amendments and repeal, comitology and entry into force) are all concerned with preserving, protecting and improving the quality of the environment and the prudent and rational utilisation of natural resources within the meaning of Article 174 of the EC Treaty.
Pat 15.–17. pants, kurus atbilstīgi Komisijas prasībai, jāpamato ar 95. pantu, attiecas uz vides aizsardzību.
Even Articles 15 to 17, which the Commission claims should be based on Article 95, are concerned with environment protection.
Ņemot vērā Tiesas izteikto kritiku par to, ka: a)Līguma vispārīgs pants ir pietiekams juridiskais pamats, arī ja ar attiecīgo pasākumu pakārtotā veidā mēģina sasniegt mērķi, kas paredzēts specifiskā Līguma pantā, un b) vienīgi tad, ja ar vienu pasākumu īsteno vairākus mērķus, kuri savstarpēji ir nesaraujami saistīti, un viens mērķis attiecībā pret otru nav ne pakārtots, ne pastarpināts, jāizmanto vairāki juridiskie pamati, tiek uzskatīts, ka jāizmanto EK līguma 175. pants ka vienīgais juridiskais pamats.
In view of the strictures of the Court of Justice to the effect (a) that a general Treaty article constitutes a sufficient legal basis even though the measure in question also seeks, in a subordinate manner, to attain an aim sought by a specific Treaty article and (b) that it is only where a measure has several contemporaneous objectives which are indissolubly linked with each other without one being secondary and indirect in respect of the others that multiple legal bases must be used, it is considered that Article 175(1) EC can be used as the sole legal basis.
2008. gada 27. jūnija sanāksmē Juridiskā komiteja vienprātīgi
At its meeting of 27 June 2008 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Galīgajā balsojumā piedalījās Giuseppe Gargani (priekšsēdētājs), Titus Corlăţean (priekšsēdētāja vietnieks), Diana Wallis (atzinuma sagatavotāja), Sharon Bowles , Carlo Casini , Monica Frassoni , Neena Gill , Piia-Noora Kauppi , Klaus-Heiner Lehne , Eva Lichtenberger , Hans-Peter Mayer , Manuel Medina Ortega , Aloyzas Sakalas , József Szájer un Ieke van den Burg . nolēma Jums ieteikt, ka vispiemērotākais juridiskais pamats ir EK līguma 175. pants un nav nekādas vajadzības papildus atsaukties uz 95. pantu.
The following were present for the final vote: Giuseppe Gargani (chairman), Titus Corlăţean (vice-chairman), Diana Wallis (draftswoman), Sharon Bowles, Carlo Casini, Monica Frassoni, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, József Szájer and Ieke van den Burg. , to recommend that you that the most appropriate legal basis is Article 175(1) of the EC Treaty and that there is no need to add any reference to Article 95.
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejaS ATZINUMS
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
(*) Iesaistītā komiteja – Reglamenta 47. pants
(*) Associated committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
Fosilais kurināmais ilgi ir bijis sabiedrības pastāvēšanai nepieciešamais spēks.
Fossil fuels have been the lifeblood of society for a long period of time.
Tāda modernizācija, kādu esam piedzīvojuši, nebūtu iespējama bez bagātīgiem lētas naftas, ogļu un gāzes krājumiem.
Modernisation as we know it would not have been possible without abundant supplies of cheap oil, coal and gas.
Taču šis periods drīz beigsies.
However, this period will soon be over.
Mūsu enerģētikas un transporta sistēmu pamatīga pārveidošana ir nepieciešama, lai garantētu energodrošību, bet galvenokārt — klimata pārmaiņu dēļ.
A thorough transformation of our energy and transportation systems is needed – for the sake of energy security and economics, but first and foremost because of Climate Change.
Daudzus gadus klimata pārmaiņas tika uzskatītas galvenokārt par vides jautājumu.
For many years, Climate Change was seen primarily as an environmental issue.
Taču mūsdienās ikviens atzīst, ka klimata pārmaiņas ietekmē visus sabiedrības slāņus, un, ja tās enerģiski nerisinās, tad tās var novest pie katastrofālām sekām, no kurām cietīs sabiedrība.
Today, however, there is broad recognition that Climate Change affects all sectors of society and, if not tackled vigorously, may lead to catastrophic consequences for society.
ES krustcelēs
EU at the crossroad
ES ir nonākusi krustcelēs attiecībā uz enerģijas nākotni.
The EU is at a crossroad concerning the future of energy.
Nav radikāla enerģijas jautājumu un klimata pārmaiņu risinājuma.
There is no silver bullet to the energy and climate challenge.
Jāizmanto visaptveroša pieeja, kuras pamatvirzieni ir:
A multi-pronged approach must be pursued where the main pillars will be:
- uzlabota energoefektivitāte,
- enhanced energy efficiency,
- pakāpeniska atteikšanās no fosilā kurināmā un
- the gradual phase-out of fossil fuels and
- lieli ieguldījumi alternatīvu enerģijas avotu izpētē, izstrādē un ieviešanā, galvenokārt attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem.
- massive investments in research, development and deployment of alternative energy sources, first and foremost renewable energy .
ES direktīvu par atjaunojamiem enerģijas avotiem izstrādāja pēc Eiropas Padomes 2007. gada martā pieņemtā lēmuma.
The EU Commission Renewables Directive is a follow-up to the European Council decision from March, 2007.
Priekšlikuma mērķis ir noteikt vispārēju saistošu mērķi — līdz 2020. gadam sasniegt 20 % atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru ES kopējā enerģijas patēriņā un līdz 2020. gadam sasniegt 10 % atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru transporta nozarē , kā arī saistošus valstu mērķus saskaņā ar vispārējo ES mērķi — sasniegt 20 % atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru energopatēriņā.
The proposal aims to establish an overall binding target of a 20% share of renewable energy sources in energy consumption in 2020 and an equally binding target of a 10% share of renewable energy in the transport sector by 2020 , as well as binding national targets by 2020 in line with the overall EU target of 20%.
Komisijas priekšlikums ir atzinīgi vērtējams.
The Commission proposal is welcome.
Parlaments nesen vairākos ziņojumos ir prasījis palielināt atjaunojamo energoresursu daļu ES kopējā energopatēriņā un pat apsvēris saistošu 25 % mērķi.
Parliament has in several reports recently asked for an increase in the level of renewable energy in the EU energy mix, and even considered a binding target of 25%.
Šis ENVI atzinums ir sagatavots, ņemot vērā nosacījumu par ciešāku sadarbību ar vadošo ITRE komiteju.
This opinion from ENVI is prepared under the provision of enhanced cooperation with the lead committee, ITRE.
Ievērojot vienošanos ar ITRE referentu, ENVI atzinumā galvenā uzmanība pievērsta ierosinātajiem ilgtspējīgas attīstības kritērijiem.
In agreement with the rapporteur in ITRE, the ENVI opinion will focus mainly on the proposed sustainability criteria for biofuels.
Bioenerģija — daļa no risinājuma
Bioenergy – part of the solution
Līdzīgi kā citi atjaunojamie enerģijas avoti bioenerģija var dot ievērojamu ieguldījumu klimata pārmaiņu novēršanas un energodrošības jomā.
Like other renewable sources, bioenergy can make valuable contributions in climate mitigation and energy security.
Tai ir divas izšķirošas priekšrocības.
It has two decisive advantages.
Pirmkārt, biomasa ir uzglabājama enerģija ; līdzīgi kā fosilo kurināmo to var izmantot jebkurā laikā.
First, biomass is stored energy ; like fossil fuels, it can be drawn on at any time.
Otrkārt, biomasa var ražot visus enerģijas nesējus vai veidus modernas valsts vajadzībām: elektrību, gāzi, šķidro kurināmo un siltumu.
Second, biomass can produce all forms or carriers of energy for modern economies: electricity, gas, liquid fuels, and heat.
Bioenerģija nodrošina nodarbinātību lauksaimniecībā un var palielināt peļņu lauksaimniecības, pārtikas pārstrādes un mežsaimniecības nozarē.
Bio-energy provides rural jobs, and can increase profitability in the agriculture, food-processing and forestry sectors.
Biomasas stādījumi var palīdzēt atjaunot degradētu zemi, un koku, krūmu vai zālaugu audzēšana var mazināt kaitējumu augsnei, vienlaicīgi izmantojot energoražošanu un pārdošanu kā vērtīgu bonusu.
Biomass plantations can help to restore degraded lands and growing trees, shrubs or grasses can reverse damage to soils, with energy production and sales as a valuable bonus.
Tajā pašā laikā bioenerģijai ir raksturīga zemes platību intensīva izmantošana, kas nozīmīgi ietekmē vidi.
Bio-energy is at the same time inherently land-intensive and the associated environmental impacts are significant.
Bažas izraisa mežu izciršana, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, augsnes barības vielu noplicināšana un pārmērīga ūdens izmantošana.
Some key concerns relate to deforestation, loss of biodiversity, depletion of soil nutrients, and excessive use of water.
Vērojama arī pozitīva ietekme uz apkārtējo vidi: degradētas zemes atjaunošana, zemes izmantošanas papildu iespēju radīšana un sinerģijas, lai nodrošinātu šķiedru un citus ar enerģiju nesaistītus izstrādājumus.
Some positive environmental impacts include restoration of degraded land, creation of complementary land use options, and synergies in the provision of fibre and other non-energy products.
Bioloģiskās pārstrādes modernā koncepcija ir augsti efektīvs agrorūpniecisks komplekss, kas rada vairākus produktus — pārtiku, barību, kurināmo, šķiedru, utt., tādā veidā palielinot zemes resursu un biotehnoloģijas materiālu vērtību.
The modern concept of a bio-refinery is a highly efficient agro-industrial complex that creates multiple products—food, feed, fuel, fiber and more—thus maximizing the value of land resources and bio-based materials.
Vairākas tehnoloģijas ļauj veiksmīgi pārveidot biomasu, it īpaši tas attiecas uz kurināmo un enerģiju.
There are a range of technologies for efficient conversion of biomass, especially in the case of heat and power.
Biomasas izmantošana šādam nolūkam ir visumā atbalstāma, jo tā ir gan ekonomiski konkurētspējīgāka, gan videi labvēlīgāka.
Biomass used for these purposes is generally favoured because they are both more economically competitive and environmentally effective.
Fakts, ka biomasu var efektīvāk izmantot kurināmā un elektrības ražošanā, neizslēdz tās izmantošanu transporta degvielas vajadzībām.
The fact that biomass can be more effectively used for heat and electricity production, does not rule out its use for transport fuels.
Siltumnīcefekta gāzu emisijas no transporta līdzekļiem ir nopietna problēma ES, kas palielinās vairumā dalībvalstu.
GHG emissions from transport constitute a difficult challenge in the EU and are on the increase in most Member States.
Emisijas no transporta līdzekļiem vairs nedrīkst pieaugt, jo ES kopīgais mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30 % vai vairāk.
There is no way transport emissions can continue to increase, while, at the same time, the overall objective for the EU is to reduce GHG emissions to 2020 by 30% or more.
Jāmeklē alternatīvas metodes, piemēram:
Alternative ways have to be pursued, like:
Lai gan tādas alternatīvas metodes kā ūdeņradis, elektrība, hibrīdi utt. ir daudzsološi, tomēr šobrīd neviens nevar pateikt, kura no tehnoloģijām būs visefektīvākā atbilde uz enerģijas un klimata pārmaiņu izaicinājumu.
While alternatives like hydrogen, electricity and hybrids etc are promising, nobody can tell today which of the technologies at play that will present the most effective response to the energy and climate challenge.
Visas iespējas ir jāpatur prātā.
All options should be kept open.
Biodegviela arvien vairāk tiek apšaubīta
Bio-fuels increasingly questioned
Tikai pirms dažiem gadiem biodegvielu uzskatīja par visu globālās enerģijas, vides un lauku attīstības problēmu risinājumu.
Only a few years ago bio-fuels were seen by some to be a panacea for a range of global energy, environment and rural development issues.
Šobrīd šādu risinājumu ļoti apšauba gan no paredzamo siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma viedokļa, gan saskatītās negatīvās ietekmes kopuma dēļ.
Today they are widely questioned, both from the point of view of the expected GHG savings but, as well, for a host of perceived adverse effects.
Šajā kopumā ir arī bailes, ka biodegvielas ražošanas intensifikācija palielinās augsnes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības noslogotību.
Among them are fears that the intensification of bio-fuels production will increase pressures on soil, water and biodiversity.
Izskanējušas arī bažas, ka biodegvielas ražošanas palielināšana negatīvi ietekmēs nodrošinātību ar pārtiku un paātrinās mūžamežu iznīcināšanu.
Concerns are also expressed that the expansion of bio-fuels production will negatively affect food security as well as accelerate the destruction of rainforests.
Šobrīd tikai 25 miljoni hektāru zemes vai aptuveni 0,5 % no pasaules 5 miljardiem lauksamniecības zemju tiek izmantoti biodegvielas kultūru audzēšanai.
Currently, the amount of land devoted to growing bio-fuels is only 25 million hectares, or about 0.5 % of the 5 billion hectares of global agricultural land.
Pārtikas cenas ietekmē vairāku faktoru kopums, piemēram, nelabvēlīgi laika apstākļi, labības krājumu samazināšanās, tirdzniecības ierobežojumi, spekulatīvi ieguldījumi precēs, pieaugošs pieprasījums no strauji augošas ekonomikas, augstākas naftas cenas, kas noved pie augstākas lauksaimniecības izejvielu cenas utt.
With regard to food prices, there are a host of factors affecting them – like adverse weather conditions, reductions in grain stocks, trade restrictions, speculative investment in commodities, growing demand from emerging economies, higher oil prices leading to higher prices on agricultural inputs etc.
Vienīgā jūtamā ietekme uz pārtikas cenām saistībā ar biodegvielu līdz šim ir ļoti pretrunīgā graudu programma etanolam ASV.
The only discernable influence on food prices, related to bio-fuels so far, is the highly controversial corn for ethanol program in the US.
Izvērtējot zemes pieejamību enerģijas kultūru audzēšanai, ir pieņemts vispārējs uzskats, ka pirmām kārtām ir jāapmierina pieprasījums pēc pārtikas un barības.
In assessing the availability of land for energy crops, it is generally assumed that food and feed requirements should be met first.
Taču enerģijas kultūras nav jāaudzē aramzemē.
But energy crops need not grow on arable land.
Tās var audzēt degradētā zemē, tādējādi mazinot konfliktus saistībā ar zemes izmantošanu.
Instead they can grow on degraded lands, thereby minimizing land use conflicts.
Dažos gadījumos no vienas un tās pašas kultūras var iegūt vairākus produktus, tostarp pārtiku, barību, degvielu, šķiedru izstrādājumus un citus produktus.
In other cases, the same crop may result in multiple products—including food, feed, fuel, fibre and other categories.
Tādēļ, ja vien iespējams, ekonomiska rakstura stimulos bioenerģijas kultūru audzēšanai jāparedz noplicinātu, pamestu, atmatā aizlaistu zemes platību izmantošana un jāveicina vairāku produktu iegūšana.
The provision of economic incentives for bio-energy crops should therefore be concentrated on degraded, abandoned, or marginal lands where possible, and should aim to encourage multiple products.
Fakts, ka līdz šim biodegvielas ražošanai nav bijusi vispārēja negatīva ietekme uz pārtikas cenām nenozīmē, ka šādas problēmas nebūs nākotnē, ja biodegvielas ražošana sasniegs lielāku apjomu un/vai tiks izvērsta jutīgos reģionos.
The fact that bio-fuels production up till now has not had an overall negative effect on food prices does not preclude it from causing such problems in the future, should bio-fuels production reach much higher levels and/or move into sensitive regions.
Turklāt, tā kā pasaule saskaras ar fosilā kurināmā izsīkšanu un/vai augstākām tā krājumu cenām, ko papildina aizvien lielāks iedzīvotāju skaits un ēšanas paradumu izmaiņas, tad nenovēršami augs pieprasījums pēc zemes.
Furthermore, as the world faces dwindling and/or more costly supplies of fossil fuels - in combination with increasing population and changing diet - there will inevitably be more land pressures.