natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Visbeidzot, starpreģionu sadarbība (4 % no budžeta) nozīmē visu 27 Savienības dalībvalstu reģionu sadarbību neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas un attiecas uz informācijas, pieredzes un labas prakses apmaiņu.
Finally, interregional cooperation (4% of the budget) concerns cooperation among all the regions of the 27 Member States, regardless of their geographical location, and focuses on exchanges of information, experience and good practices.
Otrais uzaicinājums piedalīties projektos: izvēlēti 4671 kandidāti 481 projektiem. liecina, ka starpreģionālās sadarbības projektu konkursos pieprasījums ir 10 reižu lielāks par piedāvājumu.
Second call for proposals: 4671 candidates for 481 projects selected. shows that, when calls for proposals in the area of interregional cooperation are issued, demand exceeds supply by a factor of 10.
Šī atšķirība var radīt administratīvu slogu pārvaldes iestādei, atturēt kandidātus no līdzdalības un izraisīt viņos vilšanos.
This mismatch can create an excessive administrative workload for the managing authority and leave candidates feeling discouraged and frustrated.
Lai ekonomētu un uzlabotu projektu kvalitāti, būtu vēlams atkārtoti pārskatīt ES līdzfinansējuma līmeni dalībniekiem no „konkurētspējas un nodarbinātības” reģioniem.
With a view to making savings and improving the quality of projects, a reconsideration of the EU co-financing rate limit could be envisaged for participants from 'competitiveness and employment' regions.
Programma INTERACT būtu efektīvāka, ja to labāk un ciešāk iesaistītu šajā sadaļā.
INTERACT would gain in effectiveness if it were involved more closely with the implementation of this component.
Programma URBACT II (informācijas apmaiņa ar mērķi veicināt pilsētu ilgtspējīgu attīstību) ir guvusi zināmus panākumus un tādēļ būtu jāturpina.
URBACT II (which concerns exchanges of information with a view to fostering sustainable urban development) has been fairly successful and should be continued.
Turklāt saistībā ar debatēm par programmu Erasmus vietējiem padomniekiem būtu noderīgi, lai apmaiņas tīklos ( INTERACT /starpreģionālā sadarbība un URBACT ) tiktu vairāk iesaistītas šādas amatpersonas nolūkā padarīt apmaiņu redzamāku un tai piešķirt jaunu politisku impulsu.
In addition, in the context of the debate on the Erasmus programme for local councillors, these exchange networks (INTERACT/interregional cooperation and URBACT) should involve such representatives more closely, with a view to raising the profile of and lending fresh political impetus to these exchanges.
Tas varētu būt pirmais solis, lai īstenotu projektu Erasmus vietēja un reģionāla līmeņa vēlētām amatpersonām.
This could be a first step to implement the Erasmus project for local and regional elected representatives;
Programma ESPON , kas nodrošina pētījumus un datubāzes teritoriālās sadarbības un pierobežu teritoriju jomā, ir efektīvs instruments.
The ESPON programme, which deals with the provision of studies and databases on territorial cooperation and border areas, is an effective instrument.
Tomēr ir jāpieliek pūles, lai rezultāti būtu vieglāk pieejami un pamanāmāki visām sadarbībā iesaistītajām pusēm.
However, efforts are needed to make its results more visible and more accessible to all cooperation stakeholders.
Stratēģiskāka un kopējā pieejā ietverta teritoriālā sadarbība
More strategic, mainstreamed territorial cooperation
Lai gan kopumā finansējuma proporcijas starp šīm sadaļām var saglabāt, plānošanai ir jākļūst stratēģiskākai un tai jānotiek visos plānošanas posmos.
Although the current distribution of funding between the three components can essentially be maintained, programming must be more strategic and take place at all planning stages.
Referente vēlas, lai sadarbības pasākumi tiktu saskaņoti visos pārvaldības līmeņos līdz ar teritoriju vajadzībām labāk pielāgotu stratēģiju „Eiropa 2020” un citām pašreizējām teritoriālajām stratēģijām (eirokvartāli, eiroreģioni, makroreģioni).
Your rapporteur would like to see cooperation measures coordinated at all levels of governance, in conjunction with a ‘Europe 2020’ strategy geared to the needs of territories and with the other existing territorial strategies (euro districts, Euroregions, macro-regions, etc.).
Teritoriālo sadarbību dažkārt kavē valstu apsvērumi, kas atspoguļo „es vēlos atgūt savu naudu” sindromu – dalībvalstis un ieinteresētās puses kopīgi finansē projektus to teritorijā bez reālas sadarbības un Eiropas pievienotās vērtības.
Territorial cooperation is sometimes hampered by national considerations which reflect the ‘I want my money back’ syndrome: Member States and stakeholders share funding for projects on their territory, but without genuine cooperation or genuine European added value.
Tādēļ referente ierosina, lai finansējumu piešķirtu katrai teritoriālās sadarbības programmai, nolūkā integrēti apmierināt attiecīgās sadarbības telpas vajadzības.
Your rapporteur is proposing, therefore, that budgets should be allocated for each territorial cooperation programme, with a view to meeting the needs of the area concerned in an integrated manner.
Saglabājot galveno, t.i., demogrāfijas kritēriju, Komisija varētu apsvērt citus stratēģiskus, izmērāmus un atbilstīgus kritērijus, kas atspoguļo teritoriju vajadzības un nenodara kaitējumu visbūtiskākajam – demogrāfijas – kritērijam.
Whilst retaining the main criterion (demography), the Commission might consider other strategic, measurable and relevant criteria which would reflect the needs of territories and without undermining the most important criterion: demography.
Papildu rādītājos varētu ņemt vērā īpašas teritoriālās sadarbības problēmas, piemēram, pārklājumu, piekļuvi infrastruktūrai vai noteiktus rādītājus, kas saistīti ar stratēģiju „Eiropa 2020”.
The additional indicators could take account of issues specific to territorial cooperation, such as connectivity and access to infrastructure, also to indicators linked to the Europe 2020 strategy.
Referente uzskata – lai gan teritoriālās sadarbības budžets ir būtiski jāpaaugstina, tas nekad nebūs pietiekams, lai finansētu lielus Eiropai nepieciešamus pārrobežu vai starpvalstu infrastruktūras projektus transporta, enerģijas un jaunu saziņas tehnoloģiju jomā.
In your rapporteur’s view, although the territorial cooperation budget should be substantially increased, it will never be sufficient to fund the major cross-border or transnational infrastructure projects which Europe needs in the transport, energy and new communication technology spheres.
Lai patiesi īstenotu teritoriālās kohēzijas principu un palielinātu saskaņā ar „konverģences” un „konkurētspējas un nodarbinātības” mērķiem piešķirtā finansējuma Eiropas pievienoto vērtību, ir vajadzīga lielāka papildināmība starp „teritoriālās sadarbības mērķi” un kopējo pieeju.
If the principle of territorial cohesion is to be implemented properly, and in order to increase the European added value of the funding allocated under the ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ objectives, greater complementarity between the ‘territorial cooperation’ objective and the mainstream is essential.
Tādējādi tiek ierosināts plānošanas perioda sākumā „konverģencei” un „konkurētspējai un nodarbinātībai” paredzētos līdzekļus sadalīt atbilstīgi „teritoriālai” pieejai konkrētam skaitam prioritāru projektu kā, piemēram, Eiropas transporta tīkliem, kuri ir iepriekš noteikti un par kuriem ir panākta vienošanās ar programmu partneriem, ievērojot daudzlīmeņu pārvaldības un partnerattiecību principus.
The proposal is, therefore, that at the beginning of the programming period ‘territorial’ approach should be used to channel ‘convergence’ and ‘competitiveness and employment’ funding towards a number of priority projects like Trans-European Networks of Transports which have been identified in advance and agreed with the relevant partners, in keeping with the principles of multi-level governance and partnership.
Visbeidzot, referente vēlētos uzsvērt pieredzi, kas gūta ar daudzreģionu darbības programmām, piemēram, programmām „Luāra” un „Centrālais masīvs” Francijā, kurām ir kopēja teritoriāla bāze.
Finally, your rapporteur would like to emphasise the importance of the experiments conducted as part of pluri-regional operational programmes, such as the ‘Loire’ or ‘Massif Central’ programmes in France, which have a shared territorial basis.
Pieņemt teritoriālu pieeju, īstenojot citus Kopienas politikas virzienus
Adopting a territorial approach when implementing other Community policies
Makroreģionālās stratēģijas Baltijas jūras un Donavas reģionam daudzām ieinteresētajām pusēm ir radījušas gan entuziasmu, gan bažas.
The response to the macro-regional strategies, for the Baltic and for the Danube, has been a mixture of enthusiasm and reservations.
Referente vēlas atgādināt, ka šīs stratēģijas nav ne jauna starpvaldību sadarbības struktūra, kuru pārvalda dalībvalstu centrālās iestādes, ne jauna neidentificēta un autonoma Kopienas struktūra, kura nav saistīta ar reģionālo politiku.
Your rapporteur would like to point out that these strategies are neither a new form of intergovernmental cooperation, managed solely by the central authorities in the Member States concerned, nor a new, autonomous unidentified Community object which has no links with regional policy.
Īpaši nozīmīgs ir "triju nē" noteikums: nav jaunu iestāžu, nav jaunu noteikumu, nav jaunu budžeta pozīciju makroreģionālajām stratēģijām.
The ‘three nos’ rule is fundamental: no new institutions, no new rules and no new budget headings for the macro-regional strategies.
Tomēr makroreģionu pieeja, kas ir eksperimentāla kopēju ļoti lielu teritoriju projektu saskaņošanas pieeja, lai izmantotu integrētas un daudznozaru pieejas priekšrocības, ar kopējiem stratēģiskajiem pasākumiem, kurus finansē no pašlaik pieejamiem līdzekļiem, prasa īpašu uzmanību atkarībā no gūtajiem panākumiem.
However, the thinking behind the macro-regions, an experimental approach based on coordination around joint projects which affect a very broadly defined territory, the aim being to exploit the advantages offered by an integrated, multi-sectoral approach involving joint strategic measures receiving support from existing funds, warrants special consideration, given the results achieved.
Lai gan nav ieteikts izveidot makroreģionus visā Eiropā, starpvalstu pārvaldes sadaļu varētu izmantot, lai saskaņotu šo stratēģiju izstrādi, noteikšanu un vadību, paredzot to, kur tās būs noderīgas un vēlamas.
Although there is no suggestion of establishing macro-regions throughout Europe, the transnational governance system could be used to coordinate the work of devising, framing and steering these strategies, by identifying where they would be useful and desirable.
Tāpat starpvalstu sadaļā ir jāņem vērā iespējamā saskaņošana ar citām būtiskām Kopienas stratēģijām, piemēram, Eiropas transporta tīkliem un integrēto jūrniecības politiku.
By the same token, transnational governance must take account of the scope for coordination with other major Community strategies, such as the trans-European networks and the integrated maritime policy.
Visbeidzot, sadarbībai pie Eiropas ārējām robežām ir raksturīgi trūkumi un īstenošanas grūtības, jo īpaši sinerģijas trūkuma dēļ starp noteikumiem, kas reglamentē dažādu fondu (ERAF, EKPI, IPA, EAF) darbību, un pārvaldības problēmu dēļ.
Finally, cooperation at the Union’s external borders is characterised by shortcomings and implementation problems, in particular as a result of the lack of synergy between the regulations governing the various funds (ERDF, ENPI, IAP, EDF) and governance problems.
Atbildīgie Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāti tiek aicināti labāk saskaņot savas darbības šajā jomā.
The onus is on the relevant Commission DGs to coordinate their efforts in this area more effectively.
Veicināt Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) izveidi
Encouraging the establishment of European Groupings for Territorial Cooperation (EGTCs)
Ar atsevišķu regulu 2006. gadā tika izveidots juridisks instruments teritoriālās sadarbības veicināšanai — Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG).
In 2006 a separate regulation established a legal tool to facilitate territorial cooperation, the European Grouping for Territorial Cooperation (EGTC).
ETSG var izmantot saistībā ar visiem trijiem teritoriālās sadarbības aspektiem, un tā ir unikāls teritoriālās pārvaldības instruments.
The EGTC can be used in connection with all three aspects of territorial cooperation and represents a unique instrument for territorial governance.
To ieviesa pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (2007.–2013. gadam) tiesību aktu kopuma apspriešanas laikā.
It was introduced at the time of the negotiations on the legislative package for the current multiannual financial framework (2007-2013).
Pamatojoties uz attiecīgo regulu, valsts, reģionālās vai vietējās iestādes var izveidot vienotas grupas ar juridiskas personas statusu, lai īstenotu sadarbības programmas un projektus.
The regulation enables national, regional or local authorities to set up joint groupings with legal personality in order to implement cooperation programmes and projects.
Tādējādi regula būtiski papildina daudzlīmeņu pārvaldības modeli.
It thus makes a significant contribution to the multi-level governance model.
Pieredze saistībā ar jau izveidotajām Eiropas teritoriālās sadarbības grupām vai tām, kuras tiek veidotas, liecina, ka šis instruments darbojas apmierinoši.
Experience gained or in the process of being gained with EGTCs shows that this instrument works satisfactorily.
Finansiālā, juridiskā statusa un daudzlīmeņu pārvaldības ziņā tās apmierina reģionālo un vietējo iestāžu vajadzības, pat pārsniedzot Eiropas likumdevēja cerības.
It has met the need expressed by regional and local authorities for structured cooperation covering financing, the legal status of projects and multi-level governance and it has exceeded even the European legislator’s expectations.
Tomēr ir ļoti svarīgi, lai vietējās un reģionālās iestādes Eiropas Savienībā būtu labāk informētas par ETSG.
However, it is essential that local and regional authorities in the EU should be better informed about EGTCs.
Turklāt ir ievērojams skaits citu problēmu, galvenokārt juridiskas, organizatoriskas vai saistībā ar finansējuma pieejamību, ar kurām ETSG jāsaskaras, jo īpaši to darbības uzsākšanas posmā (piemēram, problēmas saistībā ar valsti, kurā grupa tiek veidota, un ļoti ilgas reģistrēšanas procedūras).
Moreover, EGTCs faced quite a few other challenges, mainly legal, organisational or relating to access to financing, in particular during their start-up phase (such as problems in connection with the country of establishment and very lengthy registration procedures).
Referente vēlas atsaukties uz vairākām problēmām, kuras ir noteikusi Reģionu komiteja, proti: nepieciešamību precizēt ETSG statusu dalībvalstu tiesību sistēmās, grūtībām saņemt atļauju, lai izveidotu ETSG starp dalībniekiem dalībvalstī un trešā valstī, nepieciešamību pārformulēt 4. panta 3. punktu, lai tiktu stingri ievērots triju mēnešu termiņš (kura laikā dalībvalsts piekrīt vai nepiekrīt ETSG izveidei), un juridisko noteikumu vienkāršošanu, kuri reglamentē ESTG personālu un nodokļu režīmu.
Your rapporteur would like to join with the Committee of the Regions in drawing attention to a number of problems: the need to clarify the status of EGTCs under the legal systems of the Member States, problems in securing authorisation to establish EGTCs involving actors situated in a Member State and a country outside the EU, the need to reword Article 4(3) in order to ensure that the three‑month time limit within which Member States must approve or otherwise the establishment of an EGTC is strictly complied with and a simplification of the legal provisions governing the staff of and tax arrangements for EGTCs.
Turklāt noteikumos par citu Eiropas fondu pieejamību ir labāk jāņem vērā ETSG konkrētās īpašības ne vien kā partnerei, bet arī kā Eiropas daudzpusējās un starptautiskās sadarbības struktūrai.
In addition, the rules governing access to other European funds must take better account of the specific nature of EGTCs, not simply as a partner, but as a multilateral and multinational European body.
Visbeidzot, vispārējo dotāciju piešķiršana ETSG, lai ļautu tām tieši pārvaldīt struktūrfondus, ievērojot ar šo programmu noteikto stratēģiju, atvieglotu projektu īstenošanu un mudinātu izveidot jaunas ETSG.
Finally, the award of global grants to EGTCs, in order to enable them to manage structural funds directly, in keeping with the strategy defined by the programme, would facilitate the implementation of projects and foster the establishment of new EGTCs.
Ar 3. mērķi ir paredzēta kompleksa un daudzdimensionāla sadarbība starp dažādu dalībvalstu partneriem.
Objective 3 provides for complex, multidimensional cooperation between partners from different Member States.
Šie ierobežojumi prasa pieņemt īpašu regulu, kas patiesi vienkāršo īstenošanu.
These constraints call for specific regulation which genuinely simplifies implementation.
Referente ierosina virkni pasākumu, ko prasa vietējās ieinteresētās personas, proti, vienkāršot revīzijas un kontroles noteikumus, sistemātiskāk izmantot vienotas likmes izmaksu aprēķināšanu, noteikt precīzāku kārtību noteikumiem par tiesībām uz Kopienas atbalstu, nodrošināt elastīgumu saistību atcelšanas kārtībā un palielināt tehniskās palīdzības līmeni, lai pārvaldes iestādes varētu likt uzsvaru drīzāk uz projektu stratēģisko pārraudzību, nevis pieteikumu atbilsmi administratīvajiem noteikumiem.
Your rapporteur is proposing a series of measures requested by actors on the ground, such as a simplification of the audit and control rules, the more systematic use of standard-rate costing, the definition of more detailed rules governing eligibility for Community support, more flexible application of automatic decommitment procedures, and an increase in the technical assistance, so that the managing authorities can place the emphasis on the strategic supervision of projects rather than on the conformity of applications with the administrative rules.
Tomēr referente vēlētos uzsvērt, ka vienkāršošana vispirms prasa stabilus noteikumus.
Your rapporteur would like to stress, however, that the form of simplification most urgently required is rule stability.
Visbeidzot, viena no teritoriālajā sadarbībā visbiežāk sastopamajām problēmām ir privāto ieinteresēto pušu vilcināšanās iesaistīties, ņemot vērā šādu projektu sarežģītību un tiem raksturīgo risku.
Finally, one problem frequently encountered in connection with the implementation of territorial cooperation is the reluctance of private actors to become involved, given the complexity of such projects and the risks inherent in them.
Tādēļ referente aicina Komisiju ciešāk iesaistīt šīs ieinteresētās personas, jo īpaši ar finanšu inženierijas sistēmām, par pamatu ņemot JEREMIE un JESSICA modeli, lai vienkāršotu pārrobežu projektus, kas ir ekonomikas attīstības vektori, un izveidot valsts un privātās partnerattiecības.
Your rapporteur is therefore urging the Commission to involve these actors more closely, in particular by establishing financial engineering systems, along the lines of JEREMIE and JESSICA, in order to facilitate cross-border projects which are vectors of economic development and the establishment of public-private partnerships.
Padarīt pamanāmu teritoriālo sadarbību
Raising the profile of territorial cooperation
Teritoriālo sadarbību negatīvi ietekmē kāda jo īpaši būtiska un vispārīgāka problēma, kas skar struktūrfondus, proti, to pamanāmības trūkums
Territorial cooperation suffers from a particularly acute form of the more general problem affecting the Structural Funds: their low profile.
Nedz pilsoņi ikdienas dzīvē, nedz dalībvalstu centrālās, reģionālās vai vietējās valsts iestādes, nedz Eiropas iestādes ilgtermiņa politikas plānā neņem vērā teritoriālās sadarbības problēmas.
Members of the public in their everyday lives, central, regional or local authorities in the Member States, the European institutions planning long-term policies: all are blissfully unaware of the issues at stake in territorial cooperation.
Ir jāveic pasākumi visos trijos līmeņos, ja mēs vēlamies palielināt teritoriālās sadarbības „pamanāmību”.
It is necessary to take action at all three levels if territorial cooperation is to become more ‘visible’.
Šim uzdevumam var būt divi risinājumi:
The response to this challenge must take two forms:
- Eiropas cēlajam mērķim — teritoriālajai sadarbībai — visu Eiropas pilsoņu izpratnē jākļūst par simbolisku Eiropas Savienības iemiesojumu;
- the great European idea of territorial cooperation must become the symbolic embodiment of the EU for all its citizens;
- visu līmeņu politikas veidotājiem un ierēdņiem jāiepazīstas ar teritoriālās sadarbības praktiskajiem aspektiem, kas var ietekmēt viņu darbu.
- policy-makers and public servants at all levels must become acquainted with the practical aspects of territorial cooperation which may affect their work.
Tādēļ referente prasa Komisijai īpaši apsvērt risinājumus, kas ļautu nodrošināt ETSG labāku pamanāmību teritoriālajā sadarbībā ieinteresētajām pusēm un pilsoņiem.
Your rapporteur is therefore calling on the Commission to consider, in particular, ways of raising the profile of EGTCs with territorial cooperation stakeholders and the public.
Tāpat atbalsts stratēģijas „Eiropa 2020” inteliģentas un iekļaujošas izaugsmes mērķa sasniegšanā un sadarbības pastiprināšanā izglītības un kultūras jomā palielinātu pilsoņu un NVO līdzdalības līmeni, kā arī veicinātu teritoriālās sadarbības pamanāmību un nojauktu „garīgās robežas”, kas kavē pilsoņu tuvināšanos.
Also, while helping to fulfil the Europe 2020 strategy’s objective of intelligent and inclusive growth, to increase cooperation on education and culture would raise the level of participation of citizens and NGOs as well as contribute to the raising of the profile of territorial cooperation and breaking down the ‘mental borders’ that still set citizens apart from one another;
Visbeidzot, ir nepieciešama labāka saskaņošana un saziņa starp visām teritoriālās sadarbības īstenošanā iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, piemēram, sākot ar vienota logo izmantošanu.
Finally, more effective communication among all the actors involved in implementing territorial cooperation is also essential - a worthwhile first step would be the use of a single logo, for example.
Komisija arī varētu paredzēt saziņas kampaņu pierobežas reģionos ar programmas INTERACT atbalstu.
The Commission might also envisage a communication campaign, in conjunction with INTERACT, in border regions.
par 2010. gada ziņojumu par kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmu īstenošanu
on the Report 2010 on the implementation of the cohesion policy programmes for 2007-2013
Budžeta komitejas atzinums .....................................................................................18
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................18
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinums ...............................21
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............21
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums 27
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 27
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................31
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............31
Transporta un tūrisma komitejas atzinums ....................................................35
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................35
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................39
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................39
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174. līdz 178. pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,