natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Es uzskatu par būtisku sasniegumu to, ka G20 valstis ir vienojušās, ka šīs abas jomas (līdztekus valūtas kursa un rezervju uzkrāšanas jautājumiem) būtu jāatzīst par uzraudzības pastāvīgu daļu, ņemot vērā iespējamās sekas, kādas uz citiem var atstāt valstu politikas šajās jomās.
I regard it as important achievements that G20 countries have agreed that both areas should become – together with exchange rate matters and drivers of reserve accumulation – a regular part of surveillance, given the potential externalities that countries’ policies in these areas can have on others.
Attiecībā uz globālās likviditātes jautājumu es vēlos uzsvērt, ka ir patiešām svarīgi uzsākt regulāru uzraudzības un novērtējuma procesu un ka centrālās bankas ir vislabāk piemērotas, lai uzraudzītu globālās likviditātes attīstību, ņemot vērā centrālās bankas sadarbības struktūras Starptautiskajā norēķinu bankā ( BIS ) Bāzelē.
As far as the issue of global liquidity is concerned, I would emphasize that it is indeed important to start a regular process of monitoring and assess-ment and that central banks are best placed to monitor global liquidity develop-ments in the context of the central bank cooperative structures of the BIS in Ba-sle.
Attiecībā uz likviditātes nodrošināšanu pēc lieliem triecieniem G20 uzsāktas pārrunas, ko turpinās SVF, par to, vai un kā papildus stiprināt SVF kreditēšanas mehānismu.
With regard to liquidity provision following major shocks, discussions were started in the G20 and will continue in the IMF on whether and how to further strengthen the IMF’s lending toolkit.
Otrkārt, G20 valstu vadītāji ir atbalstījuši galvenos elementus visaptverošai regulējošo noteikumu reformai, tostarp darbu, ko veikusi Bāzeles komiteja un Finanšu stabilitātes padome (FSP).
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the global regulatory reform, including the work done by the Basel Committee and the FSB.
Patlaban ir būtiski, lai G20 dalībvalstis gūtu turpmākus panākumus, īstenojot panāktās vienošanās, kā arī uzņemtos vadību, rādot piemēru pieņemto saistību izpildē.
It is now crucial for G20 members to make further progress on implementing the agree-ments reached and to lead by example in living up to the commitments made.
Pamatuzdevumi ir šādi: i) noteiktajā grafikā pilnīgi ieviest Bāzele II un Bāzele III standartus; ii) ieviest Bāzeles Banku uzraudzības komitejas ( BCBS ) pamatnostādnes attiecībā uz sistēmiski svarīgām bankām, kā arī paplašināt pamatnostādnes, iekļaujot tajās arī sistēmiski svarīgas finanšu iestādes; iii) vienoties par ieteikumiem pārraudzības, uzraudzības un ēnu banku sistēmas regulēšanas stiprināšanai; iv) pilnīga un konsekventa ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu ieteikumu īstenošana.
Key issues include: (i) fully implement Basel II and III along the agreed time-lines; (ii) implement the BCBS framework for Systemically Important Banks and extend the framework to encompass all SIFIs; (iii) agree on recommenda-tions to strengthen oversight, supervision and regulation of shadow banking sys-tem; (iv) full and consistent implementation of OTC derivative recommenda-tions.
Citi svarīgi uzdevumi ir mazināt pārmērīgo paļaušanos uz kredītreitingu aģentūrām, vienlaikus stiprinot to regulējumu un pārraudzību, kā arī FSP pārvaldības un resursu stiprināšana.
Other important areas include reducing the over-reliance on credit rating agencies while strengthening their regulation and supervision as well as strengthening the governance and resources of the FSB.
Treškārt, G20 satvars stiprai, noturīgai un līdzsvarotai izaugsmei ir viens no daudzpusējās sadarbības pamatmehānismiem.
Third, the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth is a key mechanism in multilateral cooperation.
Šā satvara mērķis ir palīdzēt vadīt pāreju no reaģēšanas uz krīzi uz stipras, noturīgas un līdzsvarotas globālas izaugsmes modeli, kā arī risināt globālās nelīdzsvarotības problēmu, kura veicināja finanšu krīzi.
The aim of this framework is to help manage the transition from crisis response to a strong, sustainable and balanced pattern of global growth as well as to address the global imbalances that con-tributed to the financial crisis.
Trīs Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) izveidošana ir būtisks solis uz priekšu.
The establishment of the three European Supervisory Authorities (ESAs) is a major step forward.
Šādā veidā var papildināt pieredzi un turpināt darbu, ko vada „ Lamfalussy ” 3. līmeņa komitejas, kurām ir būtiska nozīme uzraudzības konverģences veicināšanā Eiropā, kā arī veidot savstarpēju uzticēšanos starp valstu uzraudzības iestādēm.
It allows building on the experience and the work conducted by the Level 3 “Lamfalussy” Committees, which played an important role to foster supervisory convergence in Europe and to forge mutual trust among the national supervisors.
Ar EUI izveidošanu plānots labot vienu no lielākajiem minēto komiteju trūkumiem, proti, šo komiteju vadlīniju nesaistošo raksturu.
The establishment of the ESAs seeks to remedy one of the major weaknesses of these Committees, namely the non-binding nature of their guidelines.
Iespēja izdot juridiski saistošus tehniskos standartus, pamatojoties uz Parlamenta un Padomes ar koplēmumu pieņemtajām regulām/direktīvām, ļaus izveidot ES finanšu pakalpojumu noteikumu krājumu, kas nodrošinās vienlīdzīgus nosacījumus un palīdzēs aizsargāt noguldītājus, investorus un patērētājus Eiropā.
The possibility to issue legally binding technical standards on the ba-sis of regulations / directives adopted by the Parliament and the Council in co-decision will allow creating an EU financial services rulebook, which will pro-mote a level playing field and contribute to the adequate protection of deposi-tors, investors and consumers in Europe.
Attiecībā uz ECB iespējamo nozīmi banku uzraudzībā var izdarīt šādus apsvērumus.
As regards the ECB’s possible role in banking supervision, the following con-siderations can be made.
Pirmkārt, piedzīvotā finanšu krīze stiprinājusi argumentus par labu centrālo banku iesaistīšanai piesardzīgā uzraudzībā.
First, in general, the experience of the financial crisis has strengthened the arguments in favour of the involvement of central banks in prudential supervision.
Tirgus arvien vairāk noteiktā un savstarpēji saistītā finanšu sistēmā traucējumi var ietekmēt tādus tirgus pamatmehānismus kā likviditātes nodrošināšana, kā arī radīt neparedzamas pārrobežu sekas.
In an increasingly market-based and interconnected fi-nancial system, disturbances are likely to affect core market mechanisms, such as the distribution of liquidity, have cross-border implications in a more unpre-dictable manner.
Lai atbilstoši novērtētu šādu dinamiku, vajadzīga pārrobežu sistēmiska perspektīva, kā arī piemēroti resursi un kompetence finanšu stabilitātes analīzes veikšanā (kas piemīt centrālajām bankām).
An adequate appreciation of such dynamics requires a cross-border systemic perspective as well as appropriate resources and expertise for financial stability analysis as it is the case with central banks.
Turklāt finanšu krīzes laikā kļuvusi acīmredzama sinerģija starp centrālo banku un uzraudzības funkcijām, īpaši attiecībā uz informācijas vākšanu un izvērtēšanu.
Moreover, during the financial crisis the synergies between the central banking and the supervisor functions have been evident with particular regard to the gathering and assess-ment of information.
Otrkārt, analizējot krīzes laikā gūto pieredzi, vairākās dalībvalstīs centrālo banku nozīme piesardzīgā uzraudzībā ir ievērojami pieaugusi.
Second, taking stock of experience during the crisis, in a number of Member States the role of central banks in prudential supervision has been greatly strengthened.
Šāda attīstība ar laiku var turpināt vienkāršoties, ņemot vērā ECB institucionālo nozīmi, kā arī Līgumā noteikto iespēju piešķirt ECB īpašus uzdevumus piesardzīgās uzraudzības jomā, kā arī iespējamo turpmāko euro zonas paplašināšanos.
Such developments may over time facilitate further considering the institutional role of the ECB and the possibility given by the Treaty to confer specific tasks in the field of prudential supervision upon the ECB, also in the light of possible further enlargement of the euro-area.
Euro sistēmas institucionālais satvars balstīts decentralizētā operatīvā pieejā, kas ļauj pilnīgi izmantot dalībvalstu iestāžu kompetenci un jau esošo infrastruktūru.
The Eurosystem institutional framework relies on a decentralised operational approach which allows exploiting fully the national authorities’ expertise and existing infrastructures.
Šis satvars pierādījis savu efektivitāti, risinot ar Līgumu noteiktos institucionālos uzdevumus, kā arī finanšu krīzes kontekstā.
This setting has proved effective in managing the insti-tutional tasks assigned by the Treaty also in the context of the financial crisis.
Tas varētu sniegt piemērotu satvaru arī uzraudzības pienākumu veikšanai.
It could provide an appropriate framework for the exercise of supervisory respon-sibilities.
Mikrouzraudzību papildina ECB loma jaunizveidotajā ESRK attiecībā uz makrouzraudzību.
This microprudential supervision is complemented by the role of the ECB in the newly established ESRB on macroprudential supervision.
Vai, Jūsuprāt, Valdes locekļu dažādajiem pienākumiem ar laiku nebūtu jāmainās, atspoguļojot ECB uzdevumu un prioritāšu izmaiņas?
In your view, should the different responsibilities of Board members change with time, in line with the changes happening in the ECB's tasks and priorities?
ECBS un ECB Statūtu („Statūtu”) 12. pants nosaka ECB Valdes pienākumus.
Article 12 of the Statute of the ESCB and the ECB (“the Statute”) lays down the responsibilities of the ECB’s Executive Board.
Šis pants nosaka, ka Valde īsteno monetāro politiku saskaņā ar lēmumiem, ko pieņem ECB Padomes locekļi, kā arī organizē ECB Padomes locekļu tikšanās.
The article allocates to the Ex-ecutive Board the implementation of monetary policy in accordance with the de-cisions taken by the Governing Council and of the preparation of the meetings of the Governing Council.
Turklāt Statūtu 11. pantā noteikts, ka Valde atbild par ECB ikdienas darbu, tomēr „ikdienas darba” precīza definīcija nav sniegta.
In addition, according to Article 11 of the Statute the Executive Board is responsible for the current business of the ECB, without however, giving an exact definition of ‘current business’.
Abos pantos Valde minēta kā veselums, nenorādot atsevišķu Valdes locekļu pienākumus un pieņemot, ka Valde ir koleģiāla lēmumu pieņemšanas struktūra.
Both articles refer to the Executive Board as a whole and do not allocate specific tasks to individual Executive Board members, given that the Executive Board is a collegiate decision-making body.
Tas nozīmē, ka lēmumus pieņem visa Valde, nevis atsevišķi Valdes locekļi.
This means that decisions are taken by the entire Executive Board and not by individual Executive Board members.
Turklāt jautājumi bieži ir savstarpēji saistīti, un lēmumu pieņemšanā jāņem vērā visi jautājuma aspekti, t. i., tiesiskie, rīcības un stratēģiskie aspekti.
Fur-thermore, issues are often interlinked and decisions need to take into account all aspects of an item, i.e. legal, operational and strategic considerations.
Tādēļ visi Valdes locekļi ir iesaistīti visās tās kompetences jomās — vai tā būtu monetārā politika, maksājumu sistēmas, banknotes vai kāda cita joma.
As a re-sult, all Executive Board members take an interest and are involved in all areas of the Executive Board’s competence, be it monetary policy, payment systems, banknotes, etc.
Tajā pašā laikā, lai vienkāršotu dokumentu efektīvu administratīvo apstrādi, šķiet, ka Valdes locekļi savstarpēji vienojušies informēšanas sistēmu par atsevišķām ECB darbības jomām piešķirt noteiktiem Valdes locekļiem, tomēr tas nemazina visas Valdes kopējo atbildību.
At the same time, to facilitate the efficient administrative handling of dossiers, it seems from the outside that the Executive Board members have agreed among themselves to assign to individual ECB business areas direct reporting lines to one Executive Board member, which, however, does not derogate from the col-lective responsibility of the entire Executive Board.
Šāda pieeja sniedz papildu priekšrocību, proti, iespēju visefektīvāk izmantot katra Valdes locekļa iepriekšējo pieredzi.
This approach offers the additional advantage to allow making the best possible use of individual Executive Board members’ background.
Informēšanas sistēmas sadalījumu dažreiz pārskata, jo īpaši, ja notiek izmaiņas Valdes sastāvā.
The allocation of re-porting lines is reviewed from time to time, in particular, when there are changes in the composition of the Executive Board.
Turklāt pienākumu sadales pārveide starp Valdes locekļiem stiprina koleģialitāti.
In addition, re-shuffling portfolio re-sponsibilities between Executive Board members also contributes to the strengthening of collegiality.
Jūsuprāt, kāda sistēma ir piemērota, lai nodrošinātu objektīvu rotāciju dalībai ECB valdē, arī valstspiederības un dzimuma ziņā?
What system do you think is appropriate to ensure an equitable rotation of membership on the ECB-executive board also in terms of nationalities and gender?
Valdes locekļu atlasei Līgumā ir ietverts tikai un vienīgi darba pieredzes un zināšanu kritērijs.
The Treaty exclusively contains the criterion of professional experience and ex-pertise when selecting Executive Board members.
Tajā ir norādīts, ka ECB Valdes locekļus izraugās „no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros vai banku jautājumos”.
It states that the members of the ECB’s Executive Board ‘shall be appointed among persons of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’.
Vienīgais apstāklis saistībā ar valstspiederību, kas ir gandrīz pašsaprotami, ir prasība, ka topošajam Valdes loceklim ir eurozonas valstspiederība.
The only consideration related to nationality - and that is almost self-evident – is the re-quirement for a prospective Executive Board member to hold euro area national-ity.
Juridiskajos tekstos apzināti atturas no jebkādu citu priekšnosacījumu ietveršanas attiecībā uz valstspiederību vai dzimumu, jo tos būtu grūti piemērot uz kvalifikāciju balstītai atlasei.
The legal texts consciously refrain from laying down any other pre-requisites related to nationality or gender as this would hardly be in line with a selection based on qualification.
Taču, neskatoties uz šiem juridiskajiem apsvērumiem, es personīgi uzskatu, ka dažādība iestādē ir svarīga; tas attiecas uz valstspiederību, dzimumu, vecumu, darba pieredzi un personīgo pieredzi.
Nevertheless these legal considerations, I per-sonally consider diversity of institutions to be important; this relates to nationali-ties, gender, age, professional backgrounds and personal experiences.
Turklāt, ņemot vērā, ka ECB ir pārnacionāla institūcija, tās lēmumus jāpieņem tikai un vienīgi eurozonas skatījumā, un tas acīmredzami neietver atsevišķu valstu interešu ievērošanu.
Furthermore, given that the ECB is a supranational institution, its decisions must be taken exclusively with a euro area perspective, and this clearly excludes tak-ing into account particular national interests.
Eurosistēmas uzbūves pamatā ir tas, ka ECB lēmējinstitūciju dalībnieki piedalās lēmumu pieņemšanā privātpersonu statusā, nevis pārstāv dalībvalsti, kuras pilsoņi tie ir.
It is a cornerstone of the Eurosys-tem construction that the members of the ECB decision-making bodies partici-pate in the decision-making in their personal capacity and do not represent the Member States from which they come.
Apstāklis, ka iecelšanas procedūrai ir svarīga nozīme Eiropas Parlamentā, nodrošina objektīvu procesu atbilstoši noteiktajiem kritērijiem.
The fact that the appointment procedure gives a prominent role to the European Parliament ensures an objective process in compliance with the stipulated crite-ria.
Kāds ir Jūsu viedoklis attiecībā uz nepieciešamību nokomplektēt „labāko valdes locekļu komandu” (t. i., kolektīvu, kas vislabāk pildīs pienākumus), nevis, vienkārši runājot, pieņemt amatā „labākos indivīdus”?
What is your view on the need to recruit "the best team" (ie the best functioning collective) of Executive Board members as opposed to simply more narrowly speaking "the best individual"?
Tiesiskajā regulējumā ir ļoti skaidri norādīts, kādas kvalifikācijas valdes loceklim ir nepieciešamas, un būtu diezgan bīstami ieviest papildu „nesaistošus” kritērijus, kurus ir grūti izvērtēt un sarežģīti izpildīt.
The legal framework is very clear in stating what qualifications are required for an Executive Board member and it would be rather dangerous to invent addi-tional ‘soft’ criteria which are hard to measure and difficult to implement.
Tā kā valdei ir koleģiālā struktūra ar koleģiālām atbildībām attiecībā uz visiem lēmumiem, ko tā pieņem, pašsaprotams ir priekšnosacījums, ka tā darbosies veiksmīgi kā komanda.
Obvi-ously, given that the Executive Board is a collegiate body with collegiate re-sponsibilities for all decisions it takes, it is a prerequisite that it functions well as a team.
Ir pamatoti paļauties, ka valdes kandidātiem izvirzītajām personām papildus savai nevainojamai reputācijai un profesionālajai pieredzei monetāros vai banku jautājumos ir arī citas prasmes.
One should reasonably expect that persons put forward as candidates for the Executive Board would in addition to their recognised standing and profes-sional experience in monetary or banking matters also possess those additional skills.
Tādēļ nepastāv per se sakarība starp izcilu personisko profesionālo kvalifikāciju/pieredzi un strādāšanu kā daļai no izcili strādājoša kolektīva.
In that sense there is per se no trade-off between a strong professional in-dividual background/experience and being part of an excellent functioning col-lective.
Mana profesionālā pieredze, kas tika apliecināta arī uzņēmējdarbības skolas kursos Milānā, liecina, ka komandas vidēji veiksmīgāk sasniedz ilglaicīgus mērķus un ir radošākas nekā atsevišķas personas (tas var atšķirties izciliem indivīdiem, taču tie ir reti gadījumi).
My professional experience – and that was also the demonstrated in courses at the business school in Milan – is, that on average teams are better to achieve lasting solutions and to be creative than individuals (this might be dif-ferent for brilliant individuals, but these are rare species).
Kāds ir Jūsu viedoklis jautājumā par nepieciešamību ECB valdes locekļu amatos iecelt personas ar atšķirīgāku kvalifikāciju tā vietā, lai paļautos tikai uz centrālo banku pārstāvjiem?
What is your view on the need to increase the diversity of backgrounds represented in the ECB board rather than relying solely on central bankers?
Jau atkal Līgumā un Statūtos par šo netiek runāts.
Again, the Treaty and the Statute remain silent in this respect.
Protams, tas, ja kāds ir „persona ar nevainojamu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros vai banku jautājumos”, nenozīmē, ka šī persona ir centrālās bankas pārstāvis.
Of course, being a person ‘of recognised standing and professional experience in monetary or banking matters’ does not mean that one necessarily has to be a central banker.
Tomēr tas nepārsteidz, ka ilga pieredze centrālā bankā bieži ir būtiska, un to ir jāņem vērā.
Nevertheless, it is not surprising that a rich central bank experience is often relevant and has to be taken into account.
Taču es pats esmu apliecinājums, ka atšķirīga pieredze, kas manā gadījumā ir Finanšu ministrijā, arī var sniegt nepieciešamo pamatu, lai pretendētu uz ECB valdes locekļa vietu.
However, I myself am a case in point, proving that a different background, in my case the Ministry of Finance, can also provide the experience necessary to qualify as a member of the ECB’s Ex-ecutive Board.
Mana profesionālā pieredze un iegūtā izpratne noteikti man palīdzēs ECB kontekstā.
My own professional experience and the insights I have gained would certainly serve me well in the ECB context.
Tas skaidri parāda, ka atšķirīga profesionālā kvalifikācija un pieredze var būt ārkārtīgi noderīga.
This shows clearly that other professional backgrounds and experiences can be extremely valuable.
Pašreizējo un iepriekšējo valdes locekļu izglītība un profesionālā pieredze apliecina, ka plašs zināšanu un pieredzes klāsts noteikti sniedz vērtīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesos.
The curricula and the professional experience of the current and past members of the Executive Board prove that a wide variety of expertise and experience certainly adds valuable input to the decision-making process.
Kāda būs Jūsu personīgā sociālā dialoga pieeja ECB?
What will be your personal approach of the social dialogue at the ECB?
Es uzskatu, ka stabils sociālais dialogs ir viens no galvenajiem veiksmes faktoriem sekmīgā organizācijā.
I believe that a sound social dialogue is one of the key success factors for a well-functioning organisation.
To es esmu pieredzējis savā pašreizējā darba vietā Vācijas valsts kasē.
This I have experienced in my current job at the Ger-man treasury.
Esmu apņēmības pilns piedalīties dialogā ar ECB darbiniekiem un to pārstāvjiem, un es sagaidu rezultatīvu un efektīvu viedokļu apmaiņu, piemēram, par darba apstākļiem un citiem sociālajiem jautājumiem.
I am fully committed to participating in the dialogue with the staff of the ECB as well as with their representatives and I expect fruitful and effec-tive exchanges of view with them, for instance on working conditions and other social matters.
Īpaši es atbalstu metodi, kad ar informāciju dalās ar darbinieku pārstāvjiem un apspriedes par nozīmīgiem jautājumiem uzsāk agrīnā posmā.
In particular, I support an approach in which information is shared with staff representatives and a consultation on relevant matters is initiated at an early stage.
Šādai pieejai ir nepieciešama abu pušu atvērtība un atbildības sajūta, lai sasniegtu galīgo mērķi ― sekmīgi strādājoša ECB, ievērojot valstu, kurās ir ieviesta euro valūta, iedzīvotāju un Eiropas Savienības kopumā intereses.
Such an approach requires openness and a sense of responsibility on both sides, in order to achieve the ultimate objective of an excellently performing ECB serving the interest of the citizens of the countries that have adopted the euro and as well the European Union as a whole.
Es noteikti iesaistīšos šajā sadarbībā bez aizspriedumiem, pamatojoties uz uzticību, partnerību un cieņu.
I will definitely engage in this cooperation with an open mind, in a spirit of trust, partnership and respect.
Es esmu pārliecināts, ka ESCB līmenī, kad ECB uztur dialogu ar valstu centrālo banku darbinieku pārstāvjiem un arodbiedrību apvienībām, ar kurām tie ir saistīti, piemēram, ECB un darbinieku pārstāvju un arodbiedrību apvienību sanāksmēs, kas notiek divreiz gadā Frankfurtē, ir iespēja sekmīgi un noderīgi apspriesties par ESCB un Eurosistēmas projektiem.
At the ESCB level, where the ECB maintains a dialogue with the staff represen-tatives of the national central banks and the federations of trade unions to whom they are affiliated, I am convinced that, for instance, the meetings that take place twice a year in Frankfurt between the ECB, the staff representatives and the fed-erations of trade unions allow enriching and useful discussions on ESCB/Eurosystem projects.
Šajās apmaiņās ir iespēja arī sekmēt sadarbību sistēmas iekšienē un komandas garu, ko es pilnībā iedrošinu.
These exchanges also offer opportunities to foster intra-system cooperation and team spirit, which I wholeheartedly encourage.
Vai Jūs atbalstītu procedūru ar Eiropas Parlamenta apstiprinājumu (neņemot vērā konstitucionālos jautājumus, ko šādas pārmaiņas radītu)?
Would you be in favour of a confirmation procedure by the European Parliament (notwithstanding the constitutional issues that such a change would raise)?
Līgumā ir skaidri norādīta ECB valdes locekļu iecelšanas procedūra.
The Treaty lays down a clear appointment procedure for members of the ECB Executive Board.
Tos ir jāizraugās „no personām ar nevainojamu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros un banku jautājumos”.
They shall be appointed “from among persons of recognised standing and professional experience in monetary and banking matters”.
Līgumā ir noteikts, ka Eiropas Parlamentam ir konsultatīva loma.
The Treaty foresees a consultative role for the European Parliament.