natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pēdējo trīsdesmit gadu laikā notikušās izmaiņas ir pakāpeniski palielinājušas atšķirības starp šo instrumentu sākotnējiem mērķiem un to iespējām reāli atspoguļot situāciju enerģētikas jomā.
Developments over the past 30 years have gradually resulted in an increasing gap between the original aim of such instruments and their ability to represent energy realities.
Kā noteicošās pārmaiņas var minēt:
The decisive developments have included:
- energoefektivitātes pieaugošo nozīmi;
· the growing importance of energy efficiency;
- atjaunīgo enerģijas resursu pieaugošo nozīmi;
· the growing importance of renewable energies;
- ar siltumnīcas efektu saistīto problēmu pieaugošo nozīmi;
· the growing importance of concerns relating to the greenhouse effect;
- atomenerģijas attīstību;
· the growth of nuclear power;
- jaunu enerģijas ražošanas jomu attīstību: biodegvielas
· the emergence of new areas of energy production, such as biofuels.
Gadu no gada pieaug risks, ka nepilnības enerģētikas reālās situācijas apzināšanā un novērtēšanā var kļūt par cēloni nepamatotiem lēmumiem.
There is an increasing risk as the years go by that distortion of our understanding and assessment of energy realities will lead to decisions that are not supported by the facts.
Enerģētikas paketē tiek pausta doma izveidot enerģētikas novērošanas centru, kuram juridisko pamatu piešķirs ar Komisijas priekšlikumu, ko paredzēts pieņemt 2007. gada septembrī.
The energy package, for instance, includes the idea of setting up an Energy Observatory, which is to be given a legal basis in a Commission proposal expected in September 2007.
Lai nodrošinātu labāku Kopienas resursu sadali, ir svarīgi noteikt šā jaunā centra un Statistikas biroja statistikas mijiedarbību.
To optimise the allocation of Community resources, it will be important to properly define the interaction between this new observatory and Eurostat statistics.
Nepieciešamie pielāgojumi
Adjustments required
Lai pildītu datu bāzes funkcijas, kas analizējot un novērtējot īstenoto stratēģiju ietekmi, Eiropas statistikai jāatbilst vairākiem nosacījumiem.
To act as the database required for analysing and evaluating the effect of policies as implemented, European statistics need to fulfil certain conditions.
Datu uzticamībai un publicēšanas termiņiem jānodrošina, lai politiķi tos saņemtu savlaicīgi un atbilstošā formā .
Reliable data and publishing schedules – to ensure politicians have the information at the right time and in the right form
Statistikas biroja datu uzticamību iedragāja problemātiskais gadījums ar datiem Grieķijas, kad tā pārgāja uz eiro.
The reliability of Eurostat data took a serious battering with the problem of Greek data at the time of adopting the euro.
Enerģētikas un vides jautājuma nozīme ne tikai politikas prioritāšu, bet arī finansiālā ziņā (piemēram, CO 2 emisiju apliecības vērtība) prasa, lai jaunā regula paredzētu aizsardzību pret manipulācijām ar datiem.
The importance of the energy and environment issues, not just in terms of political priorities but also in financial terms (such as the value of CO 2 emission certificates), makes it essential for the new regulation to provide protection from data manipulation.
Tāpēc būs nepieciešams precizēt vai pat pastiprināt tās 6. pantu
For this reason Article 6 needs clarifying, if not tightening up
Tā kā šis ir horizontāls jautājums, kas skar arī citas statistikas jomas, referents ir gatavs savam tekstam pievienot priekšlikumus no pašlaik notiekošajām starpiestāžu sarunām. .
As this is a general problem that affects other areas of statistics as well, the rapporteur is willing to include proposals resulting from the interinstitutional discussion currently taking place. .
Publicēšanas termiņi
Publication schedules
Pašreizējās sistēmas galvenā problēma ir Statistikas biroja enerģētikas datu publicēšanas garie termiņi.
A central problem of the present system is the substantial delay in the publication of Eurostat’s energy data.
Lai gan lielākās Eiropas Savienības dalībvalstis un specializētie uzņēmumi savus datus publicē 6 līdz 8 mēnešu laikā, parasti jāgaida 18 mēneši, lai saņemtu Statistikas biroja statistikas datus.
While the main Member States and specialist companies publish their data in six to eight months, it generally takes 18 months to obtain Eurostat statistics.
Šis termiņš ne tikai aizkavē jebkādu Eiropas stratēģiju analīzi, bet arī negatīvi ietekmē Eiropas Savienības uzticamību starptautiskā līmenī.
This time-lag not only holds up any analysis of European policies but also affects the EU’s credibility at international level.
Kavēšanās lielākoties notiek tādēļ, ka dažas dalībvalstis sniedz atbildi pārāk vēlu vai nepilnīgi.
The delay is mainly due to a small number of Member States responding too late, or too unclearly.
Mēs uzskatām, ka atbildēm uz anketām būtu lietderīgi noteikt īsākus termiņus, kā arī noteikt termiņu Statistikas biroja statistikas datu publicēšanai.
It seems to us worthwhile to set closer deadlines for replies to questionnaires and a deadline for publishing Eurostat statistics.
Saturs un detalizācijas pakāpe ir jāpielāgo atbilstoši enerģētikas statistikas diviem mērķiem:
The content and the degree of detail should be calibrated in accordance with the two aims of energy statistics:
- enerģijas plūsmu apzināšana, kas nepieciešama nozares pārvaldībai;
· to identify energy flows, which is essential for managing the energy sector;
- enerģētikas sistēmas darbības novērtēšana attiecībā uz enerģētikas politikas mērķiem.
· to evaluate performance of the energy system in the light of energy policy objectives.
Daļa datu ir neprecīzi, tādēļ enerģētikas statistikas interpretācija un no tās izrietošā informācija ir pārāk nedroša.
The lack of clarity of some data makes the business of reading energy statistics, and hence the lessons that can be drawn from them, exceedingly hit-and-miss.
Ir noteiktas divas būtiskas darbības jomas:
We have identified two areas where serious work is needed.
Energoefektivitātes statistikas uzlabošana
Improving the statistics for energy efficiency
Enerģētikas sistēmas efektivitāte ir kļuvusi par prioritāti visām enerģētikas stratēģijām un cīņai pret klimata pārmaiņām visā Eiropā.
The efficiency of the energy system has become a priority for all policies concerned with energy and the fight against climate change throughout Europe.
Diemžēl pašreizējā statistika neatspoguļo šo prioritāšu maiņu.
Unfortunately the present statistics do not reflect that change of priorities.
Transporta jomā šobrīd pat vairs nevar nošķirt pasažieru pārvadājumus no preču pārvadājumiem, tādēļ nevar pārliecinās par noteikto mērījumu rezultātiem.
In the case of transport you cannot even distinguish between road passenger transport and road haulage; how are we to measure the effects of the action taken?
Lai uzlabotu informāciju par enerģijas gala patēriņu, pēc iespējas samazinot administratīvās un finansiālās izmaksas, piedāvājam priekšlikumu, kura pamatā ir divas galvenās idejas:
Our proposals for improving understanding of final energy at the lowest possible institutional and financial cost are centred on two main ideas:
- ikgadējās anketās par katru enerģijas veidu pievieno rādītāju par galvenajiem enerģijas izmantošanas veidiem, p iemēram, dzīvojamajam sektoram un apkalpojošajai sfērai.
· adding the detail of the main uses of final energies in the annual questionnaires, per type of energy.
Visi enerģētikas gala produkti, izņemot elektrību, ir obligāti jāiedala atkarībā no tā, vai tos izmanto apkurei vai citām vajadzībām.
For instance, for the residential and tertiary sectors, there should be an obligatory breakdown for all final energy products except electricity between heating and other uses;
- ik pēc trīs vai četriem gadiem veic aptaujas, lai pārskatītu un atjauninātu enerģētikas gala produktu iedalījumu pēc nozares un galvenā energoresursu izmantošanas veida.
· conducting surveys, every three or four years, to ascertain, and then update, breakdown keys for final energies by sector and main energy uses.
2.2 Primāro enerģijas veidu nepietiekama un neatbilstīga uzskaite
2.2 Insufficient and inadequate accounting of primary energies
Enerģijas plūsmu apzināšana pašlaik ir atkarīga no divām prasībām: jābūt pieejamai informācijai par uzskaitītās enerģijas siltumietilpību, kā arī fizisko plūsmu mērinstrumentiem.
At the moment our understanding of energy flows depends on two requirements: the availability of information on the calorific content of the energies accounted, and the existence of instruments for measuring the physical flows.
Kodolerģijas un atjaunojamo enerģijas resursu attīstība šajā ziņā rada vairākas grūtības, kas vēl nav atrisinātas vai ir nepietiekami atrisinātas.
The development of nuclear power and renewable energies is posing a number of problems in this area that have been poorly resolved, if at all.
Šobrīd Kodolenerģijas jomā šobrīd uzskaita tikai spēkstacijās ražoto elektroenerģiju.
Nuclear power is at present accounted only in the case of the electricity produced by power plants.
Šo uzskaiti turklāt veic nevis elektrības termiskās vērtības ziņā pēc Džoula likuma (kā elektrības gala patēriņu), bet pamatojoties uz siltumu, ko saražo pašreiz dominējošās tehnoloģijas centrāle, tas ir, ar vidējo jaudu aptuveni 33 %.
And this accounting is based not on the thermal equivalence of the electricity per Joule effect (as for the final electricity consumed), but on the heat produced by a plant of the current dominant technology, in other words with an average efficiency of around 33 %.
Šāds paņēmiens nekādi neataino patiesos rādītājus par kodoldegvielas termiskajām plūsmām pretēji tam, kā tiek darīts attiecībā uz oglēm un naftu.
This approach does not mention the real thermal flows from nuclear fuels, unlike the approach for coal or oil.
Cita būtiska problēma attiecībā uz kodolenerģiju ir zemais specifisko zināšanu līmenis par enerģijas plūsmām saistībā ar degvielas ciklu.
The other problem arising at the moment in the case of nuclear power is the limited level of specific knowledge of the energy flows involved in the fuel cycle.
Lai risinātu šo būtisko trūkumu Eiropas Savienības enerģētikas statistikā, mēs iesakām pielikumam B (ikgadējai anketai) pievienot anketu par kodolenerģiju.
To rectify this serious gap in the EU’s energy statistics, we propose adding a questionnaire on nuclear power to Annex B (annual questionnaires).
Gadījumos, kad atjaunojamās enerģijas plūsmas tiek uzskaitītas, tas tiek darīts vairākos veidos:
When renewable energy flows are accounted, this is done in a number of ways:
- biomasu un no tās atvasinātos produktus uzskaita, par pamatu ņemot to kaloritāti tāpat kā fosilajam kurināmajam;
· in the case of biomass and its derivates, on the basis of the calorific content, as for fossil fuels;
- elektrību, kas saražota no hidrauliskās, vēja vai saules enerģijas, uzskaita, balstoties uz kWh, kas mērīti pēc termiskās vērtības metodes ar Džoula likumu;
· in the case of electricity produced by hydro, wind or solar power, on the basis of kWh measured in terms of the thermal equivalent per Joule effect;
- saules termisko enerģiju, ko izmanto tiešā veidā, uzskaita, balstoties uz uzstādīto saules bateriju m2 un attiecību džouls/m2;
· in the case of thermal solar in direct use, on the basis of the m 2 of collectors installed and the Joule/m 2 ratios;
- ģeotermisko enerģiju uzskaita, izmantojot ūdens vai ģeotermisko tvaiku kaloritāti.
· in the case of geothermal energy, on the basis of the calorific content of the geothermal water or steam.
Šis atjaunojamo enerģijas veidu uzskaitīšanas veids rada informācijas trūkumu par patieso enerģētikas plūsmu (jo īpaši saules enerģijas gadījumā) un par enerģijas plūsmām, kas nonāk pārveidošanas nozarē (jo īpaši attiecībā uz biodegvielu).
This method of assessing renewable energies raises the problem of the lack of knowledge of the real energy flows (particularly in the case of solar power) and the energy flows mobilised in conversions (in particular with biofuels).
Šo trūkumu novēršanai mēs iesakām paplašināt pieprasītos datus biomasas un saules enerģijas nozarē.
To remedy these shortcomings we propose extending the data required for the biomass and solar energy sector.
Lai izvairītos no neatbilstības, ko rada normas gala enerģijas pārvēršanai primārajā enerģijā, mēs iesakām turpmākos mērķus un Eiropas Savienības statistiku atjaunojamo enerģijas veidu jomā balstīt uz gala enerģijas procentiem (skatīt arī 3. nodaļu - rādītājs)
To prevent distortion caused by the conventions for converting final energy into primary energy, we propose basing the EU’s future objectives and statistics for renewable energies on final energy percentages (see also Chapter 3 – Indicators).
Kolīdz Eiropas Savienība noteiks precīzus mērķus enerģētikas politikas jomā, tai būs vajadzīgi instrumenti kvantitatīvai rezultātu pārraudzīšanai, tādēļ ir nepieciešami rādītāji, kam jānosaka statistikas sistēmas saturs un organizācija.
Now that the EU is setting itself precise targets for energy policy, it needs the instruments for quantitative monitoring of the results: that is the role of the indicators that must determine the content and organisation of the statistical system.
Visbiežāk izmantotā atsauce, lai raksturotu valstu vai Eiropas Savienības enerģētikas sistēmu, ir skaitļi vai grafiki, kas parāda dažādu enerģijas veidu daļu primārajā enerģijā.
The most widely used reference for depicting the energy systems of the Member States or the European Union are figures or graphs showing the share of the different energies in primary energy.
Šos skaitļus un grafikus tomēr iegūst, izmantojot pārrēķina koeficientus gala enerģijas pārvēršanai primārajā enerģijā, un tie rada problēmas.
These figures and graphs are based on conversion factors between final energy and primary energy which pose a problem.
Šobrīd no atjaunīgiem enerģijas resursiem iegūto elektroenerģiju parasti uzskaita pēc to termiskās vērtības pēc Džoula likuma (1TWh = 0,086 Mtep), lai gan kodolenerģijas radītā elektroenerģija, ko arī uzskata par primāro elektrību, tiek uzskaitīta pēc siltuma, ko saražo kodolreaktorā (1 TWh = 0,26 Mtep pēc vienošanās).
At the moment, by convention, primary electricities of renewable origin are accounted on their thermal equivalent per Joule effect (1 TWh = 0.086 Mtoe), whereas electricity of nuclear origin, which is also considered as a primary electricity, is accounted on the basis of the heat produced in the reactor (1 TWh = 0.26 Mtoe by convention).
Tādējādi vienai un tai pašai gala elektroenerģijas produkcijai, kas izteikta TWh, atkarībā no tās izcelsmes ir atšķirīgs svērums enerģijas primārajā kopējā produkcijā (ko izsaka Mtep): 1 TWh atomenerģijas ir trīsreiz vairāk nekā viens TWh atjaunojamo enerģijas veidu.
Thus the same production of final electricity in TWh has a different weight in the total for primary energy production (expressed in Mtoe) depending on its origin: 1 TWh of nuclear counting for 3 times more than 1 TWh of renewable.
Tas ietekmē nozīmi, ko statistikā piešķir dažādiem enerģijas veidiem: tiek mākslīgi „uzpūstas” tās formas, kurām ir mazākais strāvas lietderības koeficients (kodolenerģija, ogles), un tiek „samazināta” to enerģiju daļa, kuru jauda ir spēcīgāka (atjaunojamie enerģijas resursi, gāze).
This has repercussions for the importance that the statistics attach to the various types of energy: they artificially inflate those that have the lowest electrical efficiency (nuclear and coal) and underestimate the share of energies with a high electrical efficiency (renewables and gas).
Bernard Laponche ir veicis „statistikas” dokumentu detalizētu analīzi, balstoties uz Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu,
Bernard Laponche has made a detailed analysis of statistical documentation based on the Commission Green Paper
Bernard Laponche : Enerģijas patēriņš Eiropas Savienībā, 2006. gada marts.
Bernard Laponche: Energy Consumption in the European Union, March 2006.
Lai risinātu šo ievērojamo neatbilstību statistikas interpretācijā, mēs iesakām:
To rectify this serious distortion in interpretation of the statistics, we propose that
- Eiropas enerģētikas politikā noteiktos skaitliskos mērķapjomus (energoefektivitātes uzlabošana, atjaunīgo enerģijas resursu īpatsvars utt.) izteikt kā gala enerģiju;
· the figured targets for European energy policy (improving energy efficiency, the share of renewable energies, and so on) should be expressed in terms of final energy;
- Statistikas birojā izveidot neatkarīgu speciālistu grupu, lai pārskatītu pašreizējo pārrēķina koeficientu atbilstību.
· an independent group of experts should be set up under Eurostat to review the relevance of the current conversion factors.
Pretrunas enerģijas pašnodrošināšanas rādītājos
Inconsistencies in the energy independence indicators
Veids, kādā tiek uzskaitītas enerģētikas plūsmas, tieši ietekmē primārās ražošanas un primārā patēriņa mērījumus un tātad arī pašnodrošināšanas un pašpietiekamības rādītāju aprēķinus.
The way in which energy flows are accounted has a direct impact on the measurement of primary production and primary consumption, and thus on the way independence and self-sufficiency indicators are calculated.
No tā izriet divi būtiski trūkumi:
Two major sources of bias should be mentioned here:
- dažu enerģētikas plūsmu uzskaites trūkums vai daļēja uzskaite .
· the absence of accounting, or only partial accounting, of some energy flows.
Šeit parādās problēma, kas raksturīga kodolenerģijai: fosilo kurināmo neuzskaita, tādēļ tas nav ietverts ne importa, ne eksporta rādītājos, radot neatbilstību to rādītāju novērtējumā, ar kuriem mēra enerģijas pašnodrošināšanu vai pašpietiekamību;
This problem is specific to nuclear power: the fact that fissile fuels are not accounted means that they appear neither in imports nor exports, creating a de facto distortion in the evaluation of the ratios measuring independence or self-sufficiency;
- elektroenerģijas ražošanai paredzēto primāro enerģiju uzskaites neatbilstība .
· distortion in the accounting of primary energies intended for the production of electricity.
Kā minēts iepriekš, tas ietekmē zināšanas par enerģijas plūsmu.
The impact here, as mentioned earlier, is on our understanding of energy flows.
3.3 Enerģētikas efektivitātes rādītāju maldinošais iespaids
3.3 Misleading impressions from some energy efficiency indicators
Šī koncepcija faktiski aptver divas atšķirīgas, taču savstarpēji cieši saistītas realitātes:
This notion in fact refers to two separate but closely linked realities:
- tehnisko efektivitāti, ar kuru ražo un patērē energoresursus,
· the technical efficiency with which we produce and consume energy,
- energosistēmas ekonomisko efektivitāti.
· the economic efficiency of the energy system.
Tehniskā efektivitāte izsaka spēju apmierināt pieprasījumu (siltuma, mobilitātes, ražošanas procesu utt.) ar mazāku enerģētikas produktu apjomu.
Technical efficiency measures the ability to fulfil demand (for heat, transport, production processes and so on) with smaller quantities of energy products.
To mēra pēc nozares un pēc izmantošanas.
It is measured by sector and by use.
Ekonomiskā efektivitāte mēra ekonomikas spēju saražot vienu iekšējā kopprodukta (IKP) eiro ar mazāku enerģijas daudzumu (vai vienu eiro vairāk, izmantojot to pašu enerģiju).
Economic efficiency measures the economy’s ability to produce one euro of Gross Domestic Product (GDP) with a smaller quantity of energy (or one euro more with the same energy): it is generally measured globally by the (primary or final) energy intensity of GDP and the energy intensity of GDP at constant structure
To parasti izsaka energointensitāte, kas attiecināta pret IKP (gala un/vai primārās), un strukturāli nemainīga energointensitāte , kas attiecināta pret IKP , kurā izmanto kopējo gala un primāro patēriņu.
, which looks at total final and primary consumption.
Noteikti ir jāizvairās no diviem „klupšanas akmeņiem”:
Thus two hazards absolutely must be avoided:
- nedrīkst jaukt energoefektivitāti (enerģētikas politikas mērķu ziņā) un ekonomikas strukturālās izmaiņas
· confusion between energy efficiency (in terms of energy policy targets) and structural trends in the economy
Gala enerģijas rādītājiem nav šāda veida problēma, pat ja tajos nevar iekļaut pārstrādes nozari.
· forms of bias caused by accounting primary electricity in the indicators: final energy indicators do not cause this type of problem, even if they do not make it possible to apprehend the transformation sector.
Lai nodrošinātu enerģijas statistikas datu objektīvu interpretāciju, mēs iesakām visās Statistikas biroja publikācijās iekļaut šādus radītājus:
To provide a more objective reading of energy statistics, we propose that all Eurostat publications should include the following indices:
Piegādes neatkarība un drošība
Independence and security of supply
Pamatmaisījuma heterogenitātes indekss (Šanona-Vīnera indekss)
Primary mix diversity index (Shannon-Wiener)
neatkarības līmenis (primārā ražošana un patēriņš)
Independence level (primary production / primary consumption)
kopējais pašnodrošināšanas līmenis
Overall level of self-sufficiency
elektroenerģijas sistēmas pašnodrošināšanas līmenis
Self-sufficiency level of electricity system
energointensitāte (attiecināta pret IKP) (sākotnējā/galīgā)
Primary/ final energy intensity of GDP
strukturāli nemainīga energointensitāte (attiecināta pret IKP) (sākotnējā/galīgā)
Primary/ final energy intensity of constant-structure GDP
enerģija uz vienu iedzīvotāju (sākotnējā/ galīgā /elektroenerģija)
Energy per inhabitant: primary, final, electrical
CO 2 enerģijas emisija
CO 2 energy emissions
CO 2 energointensitāte (attiecināta pret IKP, CO 2 enerģijas emisija uz vienu iedzīvotāju
CO 2 energy intensity of GDP, CO 2 energy emissions per inhabitant
atjaunīgo energoresursu īpatsvars elektroenerģijas iekšzemes patēriņā
Share of renewable electricity in domestic electricity consumption
atjaunīgo energoresursu īpatsvars kopējā patēriņā
Share of renewables in final consumption
Enerģētikas statistika
Energy statistics
Jean-Pierre Audy , Budžeta kontroles komiteja
Jean-Pierre Audy , Committee on Budgetary Control
(*) Komiteju iesaistīšanas procedūra — Reglamenta 47. pants
(*) Procedure with associated committees - Rule 47 of the Rule of Procedures
Budžeta kontroles komitejaS ATZINUMS............................................................18
OPINION of the Committee on Budgetary Control (*) ..................................17
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei ( COM(2006)0866 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0866 )
– ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 135. un 280. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu ( C6‑0033/2007 ),
– having regard to Article 251(2) and Articles 135 and 280 of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0033/2007 ),
– ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu ( A6‑0488/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the opinion of the Committee on Budgetary Control ( A6‑0488/2007 ),
4.A ATSAUCE (jauna)
CITATION 4 A (new)
ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu 1 ,
Having regard to the opinion of the European Data Protection Supervisor 1 ,
Papildināts saskaņā ar Regulas Nr. 45/2001 28. panta 2. punkta prasībām, ar kurām paredz apspriešanos ar EDAU.
Addition in line with the mandatory character of art.28 (2) of Reg.45/2001, requesting a consultation of the EDPS
4.B ATSAUCE (jauna)
CITATION 4 B (new)
ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu 1 ,
Having regard to the opinion of the Court of Auditors 1 ,
Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 280. pantu ir obligāti jāapspriežas ar Revīzijas palātu.
Consulting the Court of Auditors is compulsory in accordance with Article 280 of the Treaty establishing the European Community.