natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecību (tīklu veidošana, apmaiņa, pētniecības infrastruktūras starpvalstiska pieejamība, pētījumi, konferences, atbalsts jaunas infrastruktūras būvniecībai u. tml.) vai veicināt cilvēkresursu pilnveidi (piem., tīklu veidošana un mācību programmu izstrāde).
Support for activities to coordinate coordinating or supporting research (networking, exchanges, trans-national access to research infrastructures, studies, conferences, contributions during construction of new infrastructure, etc.) or to promote the development of human resources (e.g. networking and setting up training schemes).
Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.
These actions may also be implemented by means other than calls for proposals.
Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecību (tīklu veidošana, apmaiņa, pētniecības infrastruktūras starpvalstiska pieejamība, pētījumi, konferences, dalība standartizācijas struktūrās, atbalsts jaunas infrastruktūras būvniecībai u. tml.) vai veicināt cilvēkresursu pilnveidi (piem., tīklu veidošana un mācību programmu izstrāde).
Support for activities to coordinate coordinating or supporting research (networking, exchanges, trans-national access to research infrastructures, studies, conferences, participation in standardisation bodies, contributions during construction of new infrastructure, etc.) or to promote the development of human resources (e.g. networking and setting up training schemes).
II pielikums – ievaddaļa – 1.a punkts (jauns)
Annex II – introduction – paragraph 1 a (new)
Eiropas pētniecības finansējuma pārvaldības pamatā jābūt lielākai paļāvībai un riska pieļāvumam attiecībā uz visiem dalībniekiem visos projektu posmos, vienlaikus nodrošinot atbildību, un jāievieš elastīgi Savienības noteikumi, lai pēc iespējas uzlabotu pielāgošanu dažādiem spēkā esošiem dalībvalstu tiesību aktiem un atzītai grāmatvedības praksei.
The management of European research funding should be more trust-based and risk-tolerant towards participants at all stages of the projects, while ensuring accountability, with flexible U nion rules to improve alignment, where possible, with existing different national regulations and recognised accounting practices .
II pielikums – ievaddaļa – 1.b punkts (jauns)
Annex II – introduction – paragraph 1 b (new)
Nodrošinot Savienības pētniecības fondu pareizu finanšu pārvaldību, jāpanāk līdzsvars starp uzticēšanos un kontroli — starp riska uzņemšanos un riska radīto apdraudējumu.
It is necessary to strike a balance between trust and control – between risk taking and the dangers that risk involves – in ensuring the sound financial management of Union research funds.
Komisija 2011. gada 7. martā pieņēma tiesību aktu kopumu, kurā ietverti priekšlikumi Euratom kodolpētniecības un mācību pasākumu turpināšanai 2012. un 2013. gadā.
On 7 th March 2011, the Commission released the legislative package of proposals for continuing the Euratom nuclear research and training activities during the years 2012 and 2013.
Referents atzinīgi vērtē un atbalsta priekšlikuma kopējo shēmu.
The Rapporteur welcomes and supports the general scheme of the proposal:
Tiesību aktu kopuma mērķis ir arī turpmāk nodrošināt atbalstu pētniecības un attīstības pasākumiem kodolenerģētikas jomā, ko veic Septītās Euratom pamatprogrammas (2007.–2011. gadam) ietvaros.
The legislative package aims to continue supporting R&D actions in the nuclear field carried out under the 7th Euratom Framework Programme (2007-2011).
Priekšlikumi aptvers tikai divus gadus (2012. un 2013. gadu) atbilstīgi pašreizējam finanšu plānam (2007.–2013. gadam) un Eiropas Savienības Septītās pamatprogrammas īstenošanas termiņam (2007.–2013. gads).
The proposals will only cover two years (2012-13), in accordance with the current financial perspectives (2007-2013) and in line with the timeframe of the EU 7th Framework Programme (2007-2013).
Programma sekmēs pamatiniciatīvu „Inovācijas Savienība”, atbalstot pētniecību pirmskomercializācijas posmā un veicinot tehnoloģiju nodošanas procesu starp augstāko mācību iestādēm un rūpniecības uzņēmumiem, tāpat programma arī sekmēs pamatiniciatīvu „Resursu ziņā efektīva Eiropa”, ievērojami paaugstinot vispārējo kodolenerģijas ilgtspējību.
The programme will contribute to the Innovation Union flagship by supporting pre-commercial research and facilitating technology transfer process between academia and industry and to the Resource efficient Europe flagship by greatly increasing the overall sustainability of nuclear energy.
Uzsverot mācību nozīmi visos programmas pasākumos, veicinot konkurētspēju pašreizējā kodolrūpniecībā un radot jaunu augsto tehnoloģiju rūpniecības sektoru kodolsintēzes enerģijas jomā, Euratom programma veicinās izaugsmi un sekmēs jaunu darbavietu izveidi dažādās disciplīnās.
By putting emphasis on training in all its activities, boosting competitiveness in the current nuclear industry and creating a new sector of high-tech industry for fusion energy in particular, the Euratom programme will lead to growth and new jobs in a wide range of disciplines.
Referents vēlas uzsvērt vairākus aspektus, kas raksturo viņa galvenās prioritātes.
The Rapporteur would like to emphasize here the following outlines figuring his main priorities:
Ø Fukušimas AES avārijas sekas
Ø Fukushima aftermath
Referents uzskata, ka, ņemot vērā katastrofu Fukušimā, Eiropai ir nevis jāierobežo, bet gan jāveicina pētniecība un attīstība kodolenerģētikas jomā.
The Rapporteur is of the opinion that in the aftermath of the Fukushima disaster Europe needs more nuclear research and development (R&D) not less.
Neskatoties uz to, ka dažas dalībvalstis ir nolēmušas pakāpeniski atteikties no kodolenerģijas izmantošanas, ir svarīgi turpināt pētniecību un attīstību kodolenerģētikas jomā Eiropas līmenī, lai uzlabotu kodola skaldīšanas, esošo iekārtu ekspluatācijas, atkritumu apsaimniekošanas, iekārtu demontāžas un ekspluatācijas pārtraukšanas procesu un citu rūpniecībā un medicīnā izmantojamu jonizējošā starojuma veidu drošumu, kā arī, lai veicinātu kodoldrošību (kodoldrošības aizsargpasākumi, neizplatīšana, nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana un ar kodolmateriāliem saistītā tiesu ekspertīze).
Regardless of the fact that some Member states have decided to phase-out the use of nuclear energy, it is important to continue the nuclear R&D on European level in order to enhance the safety of nuclear fission, to operate existing facilities, waste management, dismantling and decommissioning processes and other uses of radiation in industry and medicine, as well as to enhance nuclear security (nuclear safeguards, non-proliferation, combating illicit trafficking and nuclear forensics).
Kopīgiem kodolpētniecības un mācību pasākumiem Eiropā ir būtiska nozīme Eiropas konkurētspējas, ekonomikas izaugsmes un zinātnes izcilības veicināšanā.
The joint European nuclear research and training are essential to foster the European competitiveness, economic growth and scientific excellence.
Atbilstīga koordinācija un zināšanu apmaiņa var sekmēt pētniecības un attīstības rezultātu efektīvu ieviešanu kodolspēkstacijās, nodrošinot labāku izpratni par negadījumiem.
Proper coordination and knowledge sharing could demonstrate the efficient implementation of R&D results in the nuclear power plants following a better understanding of the accidents’ phenomenology.
Tāpēc Euratom programma, kurā uzsvars likts uz drošumu, kopā ar tā saukto „jauno ekonomikas valstu” (it īpaši Āzijas valstu) straujo attīstību var veicināt kodolprogrammu realizāciju Eiropā, Krievijā un ASV.
Therefore, the EURATOM programme with emphasis on safety could be an asset for nuclear programmes in Europe, Russia and USA combined with continued rapid developments in the emerging economies (particular in Asia).
Tādējādi galu galā var tikt izveidots milzīgs kodolrūpniecības tirgus, kur Eiropas kodolrūpniecības nozare var izmantot Euratom pasākumu un programmu nodrošināto atbalstu, lai atjaunotu ticību iekārtu drošībai.
This could eventually create a huge market for nuclear industries, where the European nuclear industry will benefit from the support by EURATOM activities and programmes to recover credibility in the level of the safety in the installations.
Ø Kodola skaldīšanas izpēte
Ø Fission research
Kodolenerģijai ir ļoti liela nozīme Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā ( SET plānā) noteikto mērķu sasniegšanā, t. i., samazināt oglekļa emisijas, uzlabot piegādes drošumu, mazināt atkarību no energoresursu piegādes no nestabiliem pasaules reģioniem un uzlabot rūpniecības konkurētspēju.
Nuclear energy has a significant role to play in realization of the objectives set out in the European Strategic Energy Plan (SET-Plan), i.e. reduced carbon emissions, increased security of supply, decreased dependence on delivery of energy sources from unstable world regions, and increased industrial competitiveness.
Kodola skaldīšana patlaban nodrošina gandrīz vienu trešdaļu Eiropas elektroenerģijas.
Nuclear fission is currently supplying almost one third of Europe’s electricity.
Referents uzsver, ka liela nozīme ir Kopīgā pētniecības centra ( JRC ) kodolenerģijas pasākumiem tādās jomās kā aizsargpasākumi un neizplatīšana, atkritumu apsaimniekošana, kodoliekārtu un degvielas cikla drošums, vides radioaktivitāte un aizsardzība pret jonizējošo starojumu.
The Rapporteur stresses the importance of the nuclear activities of the Joint Research center (JRC) in the fields of safeguards and non-proliferation, waste management, safety of nuclear installations and fuel cycle, radioactivity in the environment and radiation protection.
Lai sasniegtu šo mērķi, zināšanas, prasmes un kompetence ir pastāvīgi jāatjaunina, lai nodrošinātu nepieciešamās mūsdienīgās zināšanas kodolreaktoru drošuma, kodoldrošības un aizsargpasākumu jomās.
To fulfil this goal, knowledge, skills and competence need to be continuously updated, in order to provide the required scientific state of the art expertise in the domains of nuclear reactor safety and nuclear security.
Visi JRC uzticētie uzdevumi jāveic augstākajā līmenī.
All the activities foreseen for the JRC must be kept at the highest level.
Atbilstīgi Eiropas Ilgtspējīgas kodolrūpniecības iniciatīvai ( ESNII ) referents uzskata, ka ļoti liela nozīme ir jauno tehnoloģiju, piemēram, ceturtās paaudzes ātro neitronu reaktoru tehnoloģiju, attīstībai.
In line with European Sustainable Nuclear Industry Initiative (ESNII) the Rapporteur deems essential the development of new technologies such as Generation -IV Fast Neutron Reactor technologies.
Patlaban ekspluatētās kodolsistēmas izmanto mazāk nekā 1 % enerģijas, ko var iegūt no urāna avotiem.
Present day nuclear systems use less than 1% of the potential energy of the uranium resources.
Izmantojot ceturtās paaudzes sistēmas, kas var uzlabot drošumu un efektivitāti, urāna avotu izmantošana būtu 50 reizes efektīvāka, un tos varētu izmantot vairākus tūkstošus gadu, tādējādi samazinot radioaktīvo atkritumu daudzumu un nodrošinot ieguvumus no kodolenerģijas izmantošanas ilgtermiņā, veicinot zemu oglekļa emisiju ekonomikas attīstību.
With Generation IV systems, aiming at higher safety and efficiency, the use of the uranium resources will be about 50 times more efficient and sufficient for thousands of years thus reducing the amount of radioactive waste, and sustaining the long-term contribution of nuclear power to a low-carbon economy.
Ø Kodolsintēzes izpēte
Ø Fusion research
Referents uzskata, ka ITER (Starptautiskais termiskās kodolsintēzes eksperimentālais reaktors) ir projekts, kas noteikti rada Eiropas pievienoto vērtību un būtiskas jaunas iespējas pētniecības un inovāciju jomā.
The Rapporteur considers that ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) is a project with a clear European added-value and with important spill-over perspectives in terms of research and innovation.
ITER pētniecības projektam ir ļoti liela nozīme, jo tas, iespējams, nākotnē Eiropai dos drošus, ilgtspējīgus, ekoloģiski atbildīgus un ekonomiski dzīvotspējīgus enerģijas avotus, un tāpēc tā finansēšana ir jāturpina.
ITER research project is valuable as one of the possible future safe, sustainable, environmentally responsible, and economically viable energy sources for Europe and its financing should not be discontinued.
Ir ļoti svarīgi nodrošināt finansiālu atbalstu ITER un ar to saistītajām pētniecības un attīstības programmām, tostarp JET iekārtas izveidei, kas patlaban ir pasaulē lielākais tokomaks, kas atrodas Kelemas Zinātnes centrā Apvienotajā Karalistē.
It’s important that financial reassurance is provided for ITER and its accompanying R&D programmes, including the JET facility, currently the largest world’s Tokamak situated in Culham Science Centre in United Kingdom.
JET iekārtām ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu ITER projekta panākumus un rentabilitāti (daudzus ITER projektā izmantotos materiālus un komponentes izmēģina JET iekārtās).
JET is integral to ensuring ITER is a success and ensuring ITER is delivered in a cost effective way (many of the materials and components for ITER are being tested in JET).
Spēkā esošā līguma par JET iekārtām termiņš beidzas šā gada beigās, un jaunu līgumu nevar noslēgt, kamēr nav pieņemts Euratom finanšu plāns 2012.–2013. gadam.
The current contract for JET expires at the end of this year and a new one cannot be put in place until the Euratom FP 2012-2013 is adopted.
Ņemot to vērā, ir ļoti svarīgi 2012. gadā paredzēt finansējumu JET iekārtām un pēc iespējas drīzāk darīt zināmu šāda finansējuma nepieciešamību.
With that in mind, it’s clearly important to ensure that funding will be forthcoming for JET in 2012 and to signal this as early as possible.
Ø Līdzsvars starp kodolsintēzi un kodola skaldīšanu
Ø Fusion/fission balance
Referents uzskata, ka, lai gan ir skaidrs, ka izpēte kodolsintēzes enerģijas ražošanas jomā ir jāturpina, tās komerciālā izmantošana varētu sākties ne ātrāk kā šā gadsimta beigās.
The Rapporteur considers that however the case for continuing the research into fusion energy production is clear, the date by which it might reach the stage of commercial exploitation is not to be earlier than at the end of this century.
Savukārt kodola skaldīšanas sistēmu izmantošanas lietderība komerciālai enerģijas ieguvei jau ir pierādīta, un jaunās sistēmas, piemēram, ceturtās paaudzes sistēmas, garantēs drošākus, resursefektīvākus un mazāk atkritumu radošus risinājumus, lai apmierinātu pieprasījumu pēc energoresursiem līdz 2050. gadam un pēc tam līdz 2100. gadam.
In contrast nuclear fission energy systems are have already proven to perform reliably at commercial scale and new systems such as GEN IV promise safer, more resource efficient and less waste producing ways to meet the energy needs in the timeframe to 2050 and then to 2100.
Kodola skaldīšanas izpētē iesaistītie speciālisti var nodrošināt būtisku ieguldījumu vairākās kodolsintēzes pētniecības jomās un otrādi — lai ieviestu ceturtās paaudzes kodola skaldīšanas sistēmas, ir jāizmanto tehnoloģiskie risinājumi, kas ir līdzīgi ITER vai kodolsintēzes spēkstacijas tehnoloģijām.
The fission community can provide important inputs to fusion in several fields and vice versa the development of Generation IV fission systems assumes mastering technological challenges similar to those of ITER or of a fusion power plant.
Ņemot to vērā, ir jāturpina attīstīt kodola skaldīšanas un kodolsintēzes izpētes sinerģiju un nākamajās pamatprogrammās ir jāparedz atbilstīgi projekti, lai noteiktu iespējas un lai veicinātu kodola skaldīšanas un kodolsintēzes speciālistu sadarbību pētniecības jomā.
Bearing that in mind the synergies between fission and fusion research should continue to be pursued and appropriate schemes to detect and encourage joint research by the fission and fusion communities needs to be set up in the future framework programmes.
Budžeta komitejas referents
The Rapporteur of the Committee on Budgets
– uzskata, ka ITER pētniecības projekts ir nozīmīgs kā viens no iespējamajiem Eiropas nākotnes enerģijas avotiem un ka tā finansēšanu nevajadzētu pārtraukt;
- Takes the view that the ITER research project is valuable as one of the possible future energy sources for Europe and that its financing should not be discontinued;
– uzskata, ka ITER nepārprotami ir projekts ar Eiropas pievienoto vērtību, tā Eiropas segmentam arī turpmāk vajadzētu būt Kopienas mēroga un ka tam ir milzīgi plašas iespējas pētniecības un inovācijas jomā;
- Considers that ITER is a project with a clear European added-value and that its European component should continue to be Community based, with important spill-over perspectives in terms of research and innovation;
– konstatē, ka projekta izstrāde turpinās; atzinīgi vērtē iepriekšējos 12 mēnešos notikušās izmaiņas ITER un F4E pārvaldības, kontroles un revīzijas struktūrās; cer, ka ITER un F4E vadība laikus īstenos saistības pret Parlamentu; cer, ka visi procesi pastāvīgi tiks pārskatīti, lai rentablas pārvaldības struktūrā radītu stabilu lēmumu pieņemšanas vidi;
- Observes that the project is now under way; welcomes the significant changes of the governance, control and audit structures of ITER and F4E over the last 12 months; expects the commitments of the ITER and F4E management vis-à-vis the Parliament to be implemented in due time; expects continued review of all processes with a view to creating a stable decision making environment of a cost effective management;
– pamatojoties uz kopējām ITER celtniecības posma bāzes līnijas izmaksām 6,6 miljardu euro apmērā, iesaka paredzēt īpašu finansējumu, lai garantētu finansējumu ITER , neapdraudot citas ES prioritātes, piemēram, pētniecības pamatprogrammu;
- Recommends that, on the basis of the overall cost of the EUR 6,6 billion ITER baseline for the construction phase, the funding should be ring fenced in order to guarantee the funding for ITER without jeopardising other EU priorities like the Framework programme for Research;
– iesaka, ka finansējums ir jāatbrīvo, tiklīdz ir izpildīti šādi kritēriji:
- Recommends that the funding should be released once the following criteria are met:
 regulāra informācija Parlamentam un pilnīgas pārredzamības garantēšana;
 regular information to the Parliament and strong guarantees of transparency,
 skaidrs projekta plāns, izklāstot mērķus un svarīgākos aspektus un ietverot ex ante novērtējumu un ex post atbilstības pārbaudes;
 a clear roadmap of the project, including objectives and milestones, including ex-ante assessment and ex-post conformity checks,
 regulāri ziņojumi par projekta finansiālajām vajadzībām, jo īpaši ņemot vērā projekta pielāgojumus, izejvielu izmaksu pieaugumu, ITER projekta grafika izmaiņas, kuras radījusi Japānas zemestrīce un tās ietekme uz atsevišķām ar ITER projektu saistītām Japānas iekārtām, un citas ITER pusēm radušās grūtības;
 regular reports on the project's financial needs, especially in the light of design modifications, raw material costs increases, changes to the ITER timeline due to the earthquake in Japan and its consequences for certain Japanese installation linked to the ITER project and difficulties encountered by the other ITER Parties,
 F4E finanšu noteikumu saskaņošana ar Eiropas Parlamenta nostāju ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu un Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 4/2008 ietvertajiem ieteikumiem;
 alignment of F4E financial regulation with the position of the European Parliament expressed in the discharge report and the recommendations of the Court of Auditors, expressed in its opinion No 4/2008,
 pilnīga pārredzamība un Eiropas Parlamenta piekļuve iekšējās revīzijas dokumentācijai;
 full transparency and access for the European Parliament to internal audit documentation;
– atkārtoti pauž bažas par nepārredzamajām procedūrām, kas izmantotas ITER projekta izmaksu pārrēķināšanā, kurā tika iesaistīta Komisija, Padome un dalībvalstis (visas šīs puses ir pārstāvētas ITER padomē), taču nenotika apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, kura līdzdalība kā vienai no budžeta lēmējiestādēm ir nepieciešama ikvienā lēmumu pieņemšanas procesā par ITER finansējumu;
- Reiterates its concerns about the non-transparent procedures employed in the re-calculation of the cost of the ITER project which involved the Commission, the Council and the member states, all represented at the ITER Council, while not consulting the European Parliament, whose participation, being one arm of the budgetary authority, is necessary for any decision-making processes concerning the funding of ITER;
– mudina Komisiju, Eiropadomi, Padomi un dalībvalstis sākt Euratom līguma grozīšanas procesu, lai nostiprinātu līguma noteikumus par informācijas sniegšanu un Parlamenta koplemšanas tiesībām arī Euratom pētniecības jautājumos nolūkā inter alia atvieglināt turpmāko budžeta procedūru norisi;
- Urges the Commission, the European Council, the Council and the member states to start a process to amend the Euratom Treaty strengthening the treaty provisions on the information and co-legislation rights of the Parliament also on Euratom research issues to facilitate, inter alia, future budgetary procedures;
– atgādina, ka Komisija 2011. gada 20. aprīlī iesniedza priekšlikumu, pamatojoties uz pašreizējā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (IN) 21.–23. punktu, kas būs pamats sarunām; apstiprina, ka vienošanās par ITER finansēšanu, veicot papildu pārvietojumus uz DFS 1.a izdevumu kategoriju, ļautu 2011. gadā straujāk pieņemt Euratom pētniecības programmu;
- Reminds that the Commission on 20 April 2011 presented a proposal based on points 21 to 23 of the current Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management (IIA) which will serve as the basis for negotiations; affirms that an agreement on the funding of ITER through additional transfers to Heading 1a of the MFF would allow for swift adoption of the Euratom research programme in 2011;
– ir pārliecināts, ka papildu finansējumu ITER nevar iegūt, pārvietojot līdzekļus 1.a izdevumu kategorijā, proti, par 100 miljoniem euro 2012. gadā un 360 miljoniem euro 2013. gadā samazinot 7. pamatprogrammas finansējumu, jo tādējādi tiks ievērojami samazinātas iemaksas 7. pamatprogrammā, kas paredzētas stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanai un pamatiniciatīvu īstenošanai;
- Is strongly of the opinion that the additional financing of ITER cannot be solved through re-deployments within Heading 1a by cutting FP7 funding by EUR 100 million in 2012 and by EUR 360 million in 2013, as this would significantly reduce the contributions of FP7 for achieving the headline goals and implementing the flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
– cenšas padarīt redzamāku apņemšanos aizsargāt 7. pamatprogrammas finansējumu; uzskata, ka vienīgais veids, kā to panākt, ir 2012. un 2013. gadā ITER finansējumu provizoriski samazināt par 460 miljoniem euro, lai skaidri paustu Parlamenta nostāju un tādējādi sekmētu iestāžu sarunas nolūkā pēc iespējas drīz panākt savstarpēji pieņemamu vienošanos par kopējo ITER finansējumu 2012. un 2013. gadā;
- Strives to make visible the determination to protect the FP7 funding; sees no other solution for this than provisionally cutting the ITER funding by EUR 460 million in 2012 and 2013 in order to clearly set the position of the Parliament and, thus, to foster inter-institutional negotiations to come to an mutually acceptable agreement on the full financing of ITER in 2012 and 2013 as soon as possible;
– apliecina gatavību sākt sarunas ar Komisiju un Padomi par DFS papildu grozīšanu 2012. un 2013. gadā, ITER finansēšanas nolūkā paaugstinot 1.a izdevumu kategorijas maksimālo apmēru 2012. un 2013. gadā atbilstīgi Komisijas 2011. gada 20. aprīļa priekšlikumam, kura pamatā ir pašreizējā IN 21.–23. punkts;
- Indicates its readiness to negotiate with the Commission and the Council on a supplementary amendment of the MFF for the years 2012 and 2013 increasing the ceiling of Heading 1a in 2012 and 2013 for the financing of ITER on the basis of the Commission proposal of 20 April 2011 based of Points 21 to 23 of the current IIA;