natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vēl netiek plaši atzīts, ka šajā procesā internets arī nopietni apdraud mūsu pamattiesības, potenciāli pakļaujot mūs ļaunprātīgai novērošanai, kas kalpo kā instruments noziedzīgiem elementiem un pat teroristiem.
It is somewhat less well acknowledged that, in the process, the Internet also poses a profound danger to our fundamental rights, potentially exposing us to pernicious surveillance, while serving as a tool for criminals and even terrorists.
Un vēl mazāk skaidrs ir, kā darbības internetā noregulēt tā, lai gūtu no tā labumu, tajā pašā laika ierobežojot reālos un nopietnos ļaunprātīgas izmantošanas draudus.
And least clear of all is how we can regulate the Internet in such a way that allows us to draw on its benefits, while limiting the very real and serious dangers of abuse.
Šos uzdevumu vēl jo vairāk sarežģī internetam raksturīgā iezīme — decentralizēts, lietotāja vadīts tīkls, ko nekontrolē neviena valdība un kas pārsniedz gandrīz visas robežas.
This calculus is made all the more complicated by the inherent nature of the Internet — a decentralized, user-driven network that is under the control of no government and that transcends nearly all borders.
Tādēļ šī ziņojuma mērķis ir parādīt, kā mēs vislabāk varam aizsargāt un veicināt personu pamattiesību brīvības tiešsaistes vidē.
This report, therefore, aims to highlight how we can best protect and promote the fundamental freedoms of individuals in an online environment.
Būtiskākie mūsu atbildes elementi ir šādi:
Among the essential elements of our response should be to:
– iesaistīt visas ieinteresētās puses;
– Involve all stakeholders;
– darboties vairākos līmeņos, izmantojot esošos nacionālos, reģionālos un starptautiskos instrumentus un vērojot, kā tie tiek pielietoti mūsdienu likumdošanas praksē;
– Act at different levels, making use of existing national, regional, and international instruments and observing how they are applied in today's legislative practice;
– apmainīties ar labāko praksi un
– Exchange best practices; and
– atbildēt uz interneta lietotāju vajadzībām un dažāda veida problēmām, kā arī uz daudziem (un aizvien mainīgajiem) tiešsaistes aktivitāšu veidiem.
– Respond to the needs and problems of various types of Internet users and of many (and constantly evolving) kinds of online activities.
Mūsu svarīgākais uzdevums ir atrast atbilstošu līdzsvaru starp privātumu un drošību.
Striking an appropriate balance between privacy and security is at the heart of our mission.
Tas prasīs nepārtrauktu modrību un atkārtotu pielāgošanu, lai mēs ietu kopsolī ar tehnoloģiju neapturamo attīstību.
It will demand constant vigilance and recalibration, so that we stay in sync with technology’s irrepressible march.
Mums uzmanīgi jāapsver dažādu veidu drošības jautājumi, sākot no nacionālās drošības līdz mūsu tīklu drošībai un uzticamībai, personu drošībai, ņemot vērā, ka viņi dalās ar savu personīgo informāciju tiešsaistē.
We must carefully consider security concerns of all kinds, from questions of national security, to the security and reliability of our networks, to the personal security of individuals as they share their data online.
Ņemot vērā mūsu sabiedrības leģitīmo mērķi nodrošināt drošāku internetu, mums ir jārisina un jāierobežo novērošanas un kontroles tehniku lietošana, kas varētu apdraudēt mūsu pamatbrīvības — jo īpaši, kad ir šauba par šo tehnoloģiju nepieciešamību, samērīgumu un efektivitāti.
If ensuring a safer Internet is a legitimate objective for our societies, then we must address and constrain the use of surveillance and monitoring techniques that might threaten our fundamental freedoms—especially when their necessity, proportionality, and efficiency are in question.
Elastīgumam, pielāgošanās spējai un atbildīgumam ir jākļūst par mūsu izstrādājamo tiesību aktu un programmu raksturīgāko pazīmi, lai mēs varētu būt soli priekšā tehnoloģiju attīstībai.
Flexibility, adaptability, and accountability must be the hallmarks of any legislation and programs we develop, so that we are able to stay one step ahead of evolving technologies.
Internets var ievērojami stiprināt arī citas pamattiesības, piemēram, vārda brīvību, politiskās rīcības brīvību un biedrošanās brīvību , bet tikpat viegli tas var tās arī mazināt.
The Internet also can greatly enhance other fundamental rights, such as freedom of speech, of political action, and of association — but it just as easily can also undermine them.
Jaunākais šīs diskusijas piemērs bija likumdošanas iniciatīva valodas kontrolei internetā, lai novērstu teroristu uzbrukumus.
One recent instance of this debate was the legislative initiative for monitoring of speech on the Internet in order to prevent terrorist attacks.
Šis ir klasisks likumdošanas piemērs, kas, ja vien nav ļoti šauri piemērots savu mērķu sasniegšanai, var pavērt iespējas masveidīgai novērošanai, tādā veidā paralizējot personu politisko darbību, kas ir demokrātiskas sabiedrības pamatā.
This is a classic example of legislation that, unless very narrowly tailored to achieve its goals, could open up the door to massive surveillance, thus "chilling" the political speech of individuals — which is at the heart of a democratic society.
Līdzsvara atrašana šādos jautājumos ir ļoti būtiska.
Finding the right balance on points such as this is crucial.
Internets bez šaubām ir piešķīris noziedzniekiem varenu instrumentu komplektu, un ir pašsaprotami, ka teroristi ir jāattur no interneta lietošanas uzbrukumu plānošanai un realizēšanai.
There is no question that the Internet has bestowed on criminals a powerful new set of tools, and it goes without saying that terrorists should be prevented from using the Internet to plan and execute attacks.
Mūsu sabiedrība arī pamatoti pieprasa, lai mēs radītu šķēršļus bērnu pornogrāfijas izplatītājiem internetā.
Likewise, our societies rightly demand that we thwart child pornographers on the Internet.
Šādi noziedznieki, izsakot reālus draudus, pazemina mūsu pilsoņu pretestību policijas aicinājumiem plaši uzraudzīt internetu, kas pēc savas būtības ir „netaustāma” vide.
Such criminals, in posing tangible threats, lower resistance among our citizens to police calls for widespread monitoring of the Internet — which, by its nature, is "intangible".
Mums ir jāpretojas šai tendencei.
We must resist this tendency.
Cīņā ar noziegumiem mūsu likumiem ir jābūt efektīviem, bet ne pārmērīgiem.
Our laws must be effective in fighting crime, but they must not be excessive.
Internets ar savu nenoteikto un netaustāmo būtību pieļauj šādas galējības.
The Internet, by its more amorphous and intangible nature, renders itself open to such excesses.
Piemēram, ļoti nedaudz cilvēku piekristu domai, ka policija vai mārketinga uzņēmumi būtu tiesīgi atvērt jebkuru pa pastu nosūtīto vēstuli, lai pārbaudītu tās saturu.
For example, few people would accept the notion that the police or marketing companies might open up every letter sent via the post office to check its content.
Līdzīga piesardzība ir nepieciešama elektronisko ziņojumu satura aizsardzībai.
Similar vigilance is required when protecting the content of electronic communications.
Bet rediģēt valodas saturu un aizskart privātumu var ne tikai valsts iestādes, vajājot noziedzniekus, bet arī privātas interneta kompānijas peļņas nolūkā.
But speech may be chilled and privacy invaded not only by government authorities in pursuit of criminals, but also by private Internet companies in pursuit of profit.
Mums pašiem sev ir jāuzdod jautājums: „ Kāda ir piekrišanas robeža?”
We must ask ourselves, “What are the limits of consent?”
Šis jautājums attiecas gan uz to, ko kompānija var jautāt lietotājam atklāt, gan uz to, no kādām privātuma un citām pamattiesībām personai vajadzētu ļaut attiekties konkrētus interneta pakalpojumu vai priekšrocību saņemšanas nolūkos.
This question applies both to what a company can ask a user to disclose, and to what an individual should be allowed to cede of his privacy and other fundamental rights in order to receive certain Internet services or privileges.
Atbildes uz šiem jautājumiem nebūt nav vienkāršas.
The answers to these questions are not so straightforward.
Citā likumdošanas jomā mūsu kopienas ir vienojušās, ka pilsoņu atklātībai attiecībā uz privāto dzīvi ir savas robežas.
In another domain — that of labor legislation — our societies have agreed that there are limits to citizens’ consent over their private lives.
Piemēram, vairākumā dalībvalstu darba likumos un koplīgumos ir noteikts maksimālais darba stundu apjoms, minimālais atalgojums un citas darba tiesības, par kurām darbinieki nevar vienkārši vienoties ar darba devējiem.
Labor law and collective bargaining agreements in most member states determine, for example, maximum working hours, minimum wages, or other labor rights, which individuals cannot be asked to "negotiate away" with their employers.
Ir vēl kāds iemesls un, proti, mēs esam nolēmuši, ka mums ir jānovērš „sacensība par viszemākajām prasībām” attiecībā uz visām darba tiesībām, kas varētu rasties, ja atsevišķiem darbiniekiem ļautu vai „liktu” atteikties no atsevišķām savām tiesībām.
Another reason is that we have also decided that we must prevent a "race to the bottom" upon the whole body of labor rights, which could ensue if some individual workers were allowed or "forced" to negotiate away some of their rights.
Referents ir pārliecināts, ka nākamā cīņa diskusijā par interneta drošību un privātumu būs par „piekrišanas” robežām, pēc kā tiecas valdības un privātās kompānijas.
It is this Rapporteur's conviction that the next battle in the Internet security and privacy debate will be about the limits of "consent" sought by governments and private companies.
Mums vajadzētu pievērst šim jautājumam īpašu nozīmi, jo mūsdienu Eiropā „lielais brālis” nenāks kā autoritatīvs režīms, bet, ja nāks, tad slepus un ar mūsu „piekrišanu”
This issue must matter deeply to us because, in today's Europe, "Big Brother" will not come in the form of some authoritarian regime; it will come, if it does, stealthily and with our "consent".
Visbeidzot, tiesības uz izglītību un tiesības uz piekļuvi internetam ir divas papildus tiesības, kuras jāveicina, bet kuras var arī tikt apdraudētas, cīnoties ar noziegumiem internetā.
Finally, the right to Education and right of access to the Internet are two additional rights that must be promoted in their own right, but which also could be threatened in the context of combating crime over the Internet.
E-analfabētisms būs 21. gadsimta analfabētisms.
E-illiteracy will be the new illiteracy of the 21 st century.
Līdzīgi kā ikvienam bērnam šodien ir tiesības uz izglītību un ikvienam pieaugušajam ir tiesības turpināt izglītību, ikvienam cilvēkam savā dzīves laikā jābūt tiesībām piekļūt datoram un internetam.
As every child today has a right to schooling, and every adult to continuing education, every individual throughout their lifetimes should have the right to access computers and the Internet.
Dažādu dzīves gājumu, vietu un kultūras cilvēkiem jābūt iespējai izmantot plašo interneta pakalpojumu piedāvājumu.
People from all walks of life, and from every region and culture, should be able to take advantage of the wide variety of services offered by the Internet.
Tas viņiem ļaus turpināt personīgo attīstību, iesaistīties izglītības, profesionālās un personīgās attiecībās un, cik vien ļauj mūsu tehnoloģijas un likumi, veicinās ekonomiskās iespējas.
In this way, they can pursue their personal development, engage in educational, professional, and personal relationships, and foster economic opportunities to the fullest extent allowed by our technologies and our laws.
IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS ( B6‑0302/2008 )
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION ( B6‑0302/2008 )
Ievērojot Reglamenta 114. panta 1. punktu,
under Rule 114(1) of the Rules of Procedure
Iesniedza Stavros Lambrinidis
by Stavros Lambrinidis
– ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši to pantus par personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību un cieņu pret privāto un ģimenes dzīvi,
– having regard to the European Convention on Human Rights and the Charter of Fundamental Rights, and in particular the clauses thereof relating to the protection of personal data, freedom of expression and information and respect for private and family life,
– ņemot vērā nesenās iniciatīvas par smagu noziegumu un terorisma atklāšanu (projekts „ Check the web ”) un neseno priekšlikumu grozīt Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par cīņu pret terorismu, kā arī priekšlikumu pārskatīt Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē ,
– having regard to the recent initiatives for the detection of serious crime and terrorism (‘Check the Web’ project) and the recent proposal to amend Council Framework Decision 2002/475/JHA of 13 June 2002 on combating terrorism, as well as the proposal for a review of Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications,
– ņemot vērā Eiropas Padomes, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un ANO darbu cīņā pret noziedzību un kibernoziedzību, pievēršoties pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzībai, tostarp internetā ,
– having regard to the work undertaken in the Council of Europe (CoE), the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) and the United Nations (UN), both as concerns combating crime and cyber‑crime and as concerns the protection of fundamental rights and freedoms, including on the Internet,
– ņemot vērā Eiropas tiesu un valstu konstitucionālo tiesu pēdējos spriedumus šajā jomā un it īpaši Vācijas Konstitucionālās tiesas spriedumu, kurā ir precīzi noteiktas tiesības uz konfidencialitātes aizsardzību un informācijas tehnoloģiju sistēmu integritāti,
– having regard to the most recent judgments of the European Courts and national constitutional courts in this field, and in particular the Judgment of the German Federal Constitutional Court recognising a distinct right to the protection of confidentiality and the integrity of information technology systems,
A. tā kā internets ir kļuvis par visā pasaulē nozīmīgu instrumentu vārda brīvības nodrošināšanai, kā arī par ekonomiskās darbības veicinātāju; tā kā šajā kontekstā ir īpaši svarīgi, ka cīņa pret noziedzību un pret pārkāpumiem attiecībā uz valsts varu un privātpersonām neierobežo šī instrumenta iespējas,
A. whereas the Internet has become a key instrument at world level for exercising freedom of expression and developing business activities; whereas these circumstances make it all the more crucial, in the course of combating crime and also abuses of public and private powers, not to limit the potential of that instrument,
B. tā kā interneta globālā rakstura, ātrās attīstības un tehnisko īpašību dēļ to ir ļoti grūti kontrolēt tikai ar valsts tiesību aktiem un tā kā jāpieņem iniciatīvas, tostarp starptautiskā līmenī, lai aizsargātu indivīda tiesības — gan tās, kas veicina drošību un brīvību, gan tās, kas aizsargā privāto dzīvi,
B. whereas the worldwide scope, rapid development and specific technical characteristics of the Internet make it difficult to supervise through national legislation alone, and initiatives should be taken, not least at international level, to protect the rights of individuals in terms of both their security and their freedoms and protection of their private lives,
a) ļautu Eiropas Savienībā arvien vairāk saskaņot valstu tiesību aktus attiecībā uz prasībām, kas saistītas ar pamattiesību aizsardzību internetā,
a) facilitate a gradual alignment in the EU of national legislation concerning the requirements relating to the protection of fundamental rights on the Internet,
b) uzlabotu dialogu starp valstu un Eiropas likumdevējiem, kā arī starp valstu un Eiropas tiesām,
b) take steps to intensify the dialogue between national and European legislators and between national and European courts,
c) veicinātu dialogu starp visām ar internetu saistītajām un ieinteresētājām pusēm, it īpaši starp interneta operatoriem un izmantotājiem,
c) promote the dialogue between all those involved in and affected by the Internet, and particularly Internet operators and users,
d) veicinātu vajadzīgo starptautisko vienošanos noslēgšanu gan divpusējās attiecībās (it īpaši transatlantiskajās attiecībās), gan daudzpusējās (Eiropas Padomē, ESAO un ANO);
d) promote conclusion of the necessary international agreements, both at a bilateral (and notably Transatlantic) and at a multilateral level (CoE, OECD and UN initiatives);
Kultūras un izglītības komiteja aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju kā atbildīgo komiteju tās rezolūcijas priekšlikumā iekļaut šādus ierosinājumus:
The Committee on Culture and Education calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. tā kā internets ir svarīgs un unikāls instruments, kas cita starpā stimulē vārda brīvības attīstību un veicināšanu, viedokļu veidošanos, kultūras un zināšanu izplatīšanu un veicināšanu, kā arī ekonomiskās darbības attīstību;
A. whereas the Internet constitutes an important and unique tool, which contributes, inter alia, to the development and promotion of freedom of expression, the formation of opinions, the dissemination and promotion of culture and knowledge, and the development of economic activities,
1. atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Kopienas daudzgadu programma par to bērnu aizsardzību, kuri izmanto internetu un citas sakaru tehnoloģijas, un cer, ka tā tiks īstenota pēc iespējas drīzāk;
Welcomes the adoption of a multiannual Community programme on the protection of children using the Internet and other communication technologies and hopes that it will be implemented at the earliest opportunity;
4. atgādina par UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kura stājās spēkā 2007. gada 18. martā un kurā uzsvērts, ka kultūras izpausmes nevar uzskatīt tikai par komerciālu sarunu objektiem, jo tām ir duāls raksturs (ekonomisks un kulturāls) un tāpēc tās ir jāaizsargā no ļaunprātīgas izmantošanas internetā;
Recalls the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions which entered into effect on 18 March 2007 and which emphasises that cultural expressions may not be considered as simply objects of commercial negotiations since they have a dual nature (economic and cultural) and should therefore be protected from abuse on the Internet;
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................10
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................12
– ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu ( A6‑0104/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0104/2009 ),
B. tā kā šie jēdzieni tika ieviesti praksē R. Prodi vadītās Komisijas un tās piecu gadu stratēģisko mērķu (2000.–2005. gads) darbības laikā, ietverot gan ikgadēju SPP ciklu, gan atbilstošu ABM / ABB ciklu attiecībā uz resursiem;
B. whereas these concepts, in practice, were thus introduced during the Prodi Commission and its five-year strategic objectives for 2000-2005, comprising both an annual SPP cycle and a corresponding ABM/ABB cycle on the resource side,
C. tā kā galīgais mērķis šajā sakarā neapšaubāmi bija panākt to, lai ierobežotie resursi, ko nodrošina nodokļu maksātājs, tiktu izmantoti pēc iespējas labāk nolūkā sasniegt apstiprināto politisko prioritāšu kopumu, labāk sasaistot politiku un resursu sadales procesu, kas nozīmēja, ka ES iestādēm būtu jāievieš mehānismi, lai to panāktu bez birokrātijas un efektīvi;
C. whereas the ultimate goal of all this was undoubtedly to make sure that scarce resources emanating from the tax-payer would be used in the best way possible to reach a set of agreed political priorities by better linking policies and the resource allocation process, which meant that the EU institutions would have to put mechanisms in place to achieve this in an unbureaucratic and efficient way,
D. tā kā vienlaikus reformas mērķis bija panākt efektīvāku pārvaldību un īstenošanu, lielāku rīcības brīvību un skaidrāk noteiktu personisko pārskatatbildību un atbildību;
D. whereas at the same time the reform aimed at more efficient management and implementation, greater freedom to act, and a clearer definition of personal accountability and responsibility,
E. tā kā budžeta lēmējinstitūcija pašsaprotami par vissvarīgāko uzskatīja ierobežoto resursu iespējami labāku izmantošanu un tagad uzskata, ka ir pienācis laiks novērtēt līdzšinējo veikumu un rast jaunu stimulu turpmākiem uzlabojumiem, kas varētu nodrošināt ES iestādes ar augstas kvalitātes sistēmām, vērstām uz rezultātu sasniegšanu;
E. whereas the budgetary authority naturally attached the highest importance to best use of scarce resources and now considers that the time has come to take stock of developments so far and to give new impetus to some further improvements that could endow the EU institutions with performance-oriented systems of high quality,
F. tā kā jau ir notikušas vērā ņemamas pozitīvas izmaiņas saistībā ar vispārējo pieeju un attieksmi šajā jautājumā, bet vienlaikus joprojām pastāv lielas iespējas vēl vairāk uzlabot pašreizējo resursu pārvaldību,
F. whereas considerable positive changes have already taken place in terms of the overall approach and 'mind-set' concerning these issues but, at the same time, considerable scope for further improvements in the management of existing resources still exists,
1. uzskata, ka ABM / ABB ieviešana ir notikusi veiksmīgi un ir ievērojami mainījusi darba kultūru Komisijā, vienlaikus palīdzot precizēt individuālos pienākumus un pārskatatbildību un padarot pārvaldību efektīvāku, vairāk vērstu uz rezultātu un pārredzamāku;
Considers that the implementation of ABM/ABB has been a success and has brought about an important cultural change in the Commission whilst at the same time helping to clarify personal responsibilities and accountability, and making management more effective, result oriented and transparent;
2 norāda, ka joprojām pastāv reāls Komisijas birokratizācijas risks, pieaugot apgrūtinošu noteikumu un piņķerīgu procedūru skaitam; tādēļ aicina visos līmeņos pilnveidot procedūras un pārvaldību Komisijā;
2 Points out that there is still real danger of bureaucratisation of the Commission through the proliferation of burdensome rules and cumbersome procedures; therefore calls for further development of procedures and management at all levels in the Commission;
4. uzskata, ka pašlaik ES programmas tiek pamatīgi pārbaudītas attiecībā uz kontrolēm un likumību, bet diemžēl tāda pati uzmanība netiek pievērsta noteiktajā laikposmā sasniegtajiem faktiskajiem rezultātiem; uzskata, ka sasniegtajiem rezultātiem būtu jāpievērš daudz lielāka uzmanība, novērtējot Komisijas vispārējo gada darbības rezultātu, tostarp budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;
Is of the opinion that currently, EU programmes are being scrutinised extensively with regard to controls and legality, but, unfortunately, that the same amount of attention is not given to the actual results achieved over their agreed period; considers that much greater attention should be paid to results achieved when evaluating the overall annual performance of the Commission, including in the discharge procedure;
10. tādēļ atzinīgi vērtē turpmāku darbu, lai noskaidrotu procesā iesaistīto individuālo atbildību un veicinātu atbildības izjūtu iestādes iekšienē; tādēļ uzskata arī, ka ļoti liela nozīme var būt ABM / ABB efektīvai izmantošana un integrēšanai, uztverot to kā „panākumu atslēgu”, nevis administratīvu slogu; aicina Komisiju turpināt šo procesu un šajā nolūkā iesniegt visus atbilstīgos priekšlikumus;
In this respect, welcomes further work to clarify the responsibility of individual actors and enhance the sense of responsibility within the organisation; also considers, in this respect, that the effective use and integration of ABM/ABB as a "tool for success", rather than an administrative burden, can be of crucial importance; calls on the Commission to continue this process and present any relevant proposals to take it forward;