natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Secināms, ka labākais līdzeklis nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā ir tās profilakse, un tādēļ:
We have already seen that the best way of combating poverty and social exclusion is to prevent them, which means that we must: whereas it is necessary for this purpose:
- jāuzlabo darbvietu un atalgojuma kvalitāte, kas ir būtisks attīstības un krīzes pārvarēšanas priekšnosacījums;
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
- jānosaka reālas tiesības uz ienākumiem, kas uzskatāmi par sociālu pamatieguldījumu;
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
- jānodrošina taisnīgas pensijas un ģimenes pabalsti;
- guarantee decent pensions and family benefits;
- jānodrošina vispārēja piekļuve kvalitatīviem publiskajiem pakalpojumiem.
- ensure universal access to high-quality public services.
Ir zināms, ka sociālās aizsardzības sistēmām ir būtiska nozīme ekonomiskajai un sociālajai attīstībai vajadzīgā sociālās kohēzijas līmeņa un sociālās integrācijas nodrošināšanā, no darba tirgus atstumto personu kvalifikācijas līmeņa celšanā un pamattiesību un vienlīdzīgu iespēju īstenošanas nodrošināšanā.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Vairākiem iedzīvotāju slāņiem un mazaizsargātām grupām, tostarp invalīdiem, imigrantiem, daudzbērnu ģimenēm un viena vecāka ģimenēm, hroniskajiem slimniekiem un bezpajumtniekiem ir vajadzīga palīdzība, lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Daudzpusīgā pieredze, kas saistībā ar minimālo ienākumu un vienlaicīgu sociālās integrācijas pasākumu īstenošanu gūta lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu, liecina, ka tas ir būtisks papildlīdzeklis cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Attiecīgi sociālās aizsardzības sistēmas galveno elementu, minimālā ienākuma nodrošināšanu, var uzskatīt par garantētā finansējuma summu tām personām, kuras to nevar nodrošināt bez atbalsta.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Tiesības uz minimālo algu ir vispārējas (tās attiecas uz visiem iedzīvotājiem), un nav atkarīgas no iemaksām (nav jāveic periodiskas iemaksas kā apdrošināšanas gadījumā).
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Šis pasākums tiek īstenots vairākās Eiropas valstīs dažādos veidos, kam visiem raksturīgs garantēts minimāls ienākums, ko uzskata par būtisku pilsoņu iztikas nodrošināšanai, kā arī paredzēti pasākumi, kas stimulē tā saņēmējus kļūt neatkarīgus no šīs palīdzības.
This measure exists in several European countries and is characterised, in its various forms, by the guarantee of a minimum level of income, regarded as essential for subsistence, together with the development of incentives so that beneficiaries can become independent of this support.
Pasākumu pieņēma, pamatojoties uz Padomes Ieteikumu 92/441/EEK par kopīgiem kritērijiem attiecībā uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmās.
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
Pēc tam 2008. gada 3. oktobrī Komisija nāca klajā ar ieteikumu COM(2008)0639 par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un Eiropas Parlaments 2009. gada 6. maijā par šo pašu jautājumu pieņēma rezolūciju,.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Nabadzības slieksnis
Poverty threshold
Iedzīvotāju nabadzības riska līmenis (%)
At-risk-of-poverty rate for:
Visiem iedz.
Total population
no 65 gadiem un vairāk
65 or above
Materiālā nenodrošinātība 2008. gadā
Table II - Material deprivation, 2008
Materiālās nenodrošinātības līmenis
Material deprivation rate
Iedzīvotāju skaits procentos, kuriem nav līdzekļu, lai:
% of population who cannot afford:
katru gadu atļautos nedēļu ilgu atvaļinājumu ārpus pastāvīgās dzīvesvietas
To pay for a one week annual holiday away from home
pienācīgi apsildītu savu pastāvīgo dzīvesvietu
To keep their home adequately warm
atļautos personīgo automašīnu
A proper meal every day
ES 27 valstis
A personal car
par darbavietu potenciāla attīstīšanu jaunai, ilgtspējīgai ekonomikai
on developing the job potential of a new sustainable economy
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinums ...........................................23
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums 27
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................32
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............30
Reģionālās attīstības komitejas atzinums .......................................................38
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinums .................42
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................47
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ilgtspējīgas attīstības integrēšana ES politikas jomās – Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšana 2009. gadā” ( COM(2009)0400 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas „Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa ( COM(2010)0193 ),
– having regard to the Commission proposal for a Council Decision on guidelines for the employment policies of the Member States, Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ),
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (pārstrādātā versija)
– having regard to Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (recast version)
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta versija)
– having regard to Directive 2010/31/EU
OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp. ,
OJ L 153, 18.6.2010, p.
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK
– having regard to Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC
– ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” ( COM(2009)0147 ) un Eiropas Parlamenta attiecīgo 2010. gada 6. maija rezolūciju
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Pieņemtie teksti, P7_TA_PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Zaļāks transports” ( COM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ārējo izmaksu internalizācijas ieviešanas stratēģija” ( COM(2008)0435 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģētikas politika Eiropai” ( COM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
– ņemot vērā 2009. gada 10.-11. decembra Eiropadomes secinājumus un jo īpaši 21.–24. punktu,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10/11 December 2009, in particular points 21-24,
– ņemot vērā Padomes prezidentūras ziņojumu par Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu 2009. gadā
– having regard to the Council Presidency Report on the 2009 Review of the EU Sustainable Development Strategy
– ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un UNFCCC Kioto protokolu,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– ņemot vērā 2007. gada Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) dokumentu „Klimata pārmaiņas 2007: kopīgais ziņojums, darba grupu I, II un III ziņojumi Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes ceturtajam novērtējuma ziņojumam”,
– having regard to the 2007 IPPC document entitled 'Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change',
– ņemot vērā 2006. gada N.Sterna pārskata ziņojumu par klimata pārmaiņu ekonomiku,
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,
– ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP), Starptautiskās Darba organizācijas (ILO), Starptautiskās Darba devēju organizācijas (IOE) un Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) 2008. gada iniciatīvu „Zaļās darba vietas: pienācīgs darbs ilgtspējīgā, zemas oglekļa emisijas pasaulē”,
– having regard to the 2008 UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World',
– ņemot vērā ILO 2008. gada 11.-13. maijā Nīgatā, Japānā, notikušajā G8 darba un nodarbinātības ministru konferencē iesniegto informatīvo paziņojumu „Ilgtspējīgas attīstības globālie izaicinājumi: zaļo darbavietu stratēģijas”,
– having regard to the ILO background note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs' submitted to the G8 Labour and Employment Ministers Conference held in Niigata, Japan, from 11 to 13 May 2008,
– ņemot vērā Eiropas Sadarbības un attīstības organizācijas Deklarāciju par zaļo izaugsmi, kas tika pieņemta 2009. gada 25. jūnijā notikušajā Padomes ministru līmeņa sanāksmē, un tās pašreizējo Zaļās izaugsmes stratēģiju,
– having regard to the OECD's 'Declaration on Green Growth', adopted at the Council Meeting at Ministerial Level held on 25 June 2009, and its ongoing Green Growth Strategy,
– ņemot vērā organizācijas Greenpeace un Eiropas Atjaunojamās enerģijas padomes (EREC) 2009. gada ziņojumu „Darbs klimata labā: atjaunojamā enerģija un zaļo darbavietu revolūcija”,
– having regard to the 2009 Greenpeace and European Renewable Energy Council (EREC) report entitled 'Working for the climate: renewable energy and the green job revolution',
– ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) un Sociālās attīstības aģentūras (SDA) 2007. gada ziņojumu „Klimata pārmaiņas un nodarbinātība: klimata pārmaiņu un CO 2 emisiju samazināšanas pasākumu ietekme uz nodarbinātību līdz 2030. gadam”,
– having regard to the 2007 European Trade Union Confederation (ETUC) and Social Development Agency (SDA) report on 'Climate Change and Employment: Impact on employment in the European Union-25 of climate change and CO 2 emission reduction measures by 2030',
– ņemot vērā „ Ruhr Economic Papers ” 156. izdevumā publicēto dokumentu „ Economic Impacts from the Promotion of Renewable Energy Technologies: The German Experience ” (par atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju veicināšanas ietekmi uz ekonomiku, analizējot Vācijas pieredzi),
– having regard to Ruhr Economic Papers 156 "Economic impacts from the Promotion of Renewable Energy Technologies, The German Experience",
– ņemot vērā CEPOS (Dānijas Politisko pētījumu centra) publicēto dokumentu „ Wind Energy: The Case of Denmark ” (par Dānijas pieredzi vēja enerģijas jomā),
– having regard to CEPOS publication "Wind Energy, the case of Denmark",
– ņemot vērā Rey Juan Carlos Universitātes publicēto dokumentu „ Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources ” (pētījums par atjaunojamiem enerģijas avotiem sniegta valsts atbalsta ietekmi uz nodarbinātību),
– having regard to the Universidad Rey Juan Carlos publication "Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources",
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. decembra paziņojumu par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā (COM(2007)799),
– having regard to the Commission Communication of 14 December 2007 on pre-commercial procurement (COM(2007) 799),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Nodarbinātība Eiropā 2009”, un jo īpaši 3. nodaļu „Klimata pārmaiņas un to ietekme uz darba tirgu”,
– having regard to the Commission's 'Employment in Europe 2009' report, in particular Chapter 3: Climate change and labour market outcomes,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns” ( COM(2008)0800 ) un Eiropas Parlamenta attiecīgo 2009. gada 11. marta rezolūciju
– having regard to the Commission communication entitled 'A European Economic Recovery Plan' ( COM(2008)0800 ) and its resolution thereon of 11 March 2009
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Impulsi Eiropas atveseļošanai” ( COM(2009)0114 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Driving European recovery' ( COM(2009)0114 ),
– ņemot vērā Eiropas sociālo partneru 2007. gada 18. oktobra kopīgo analīzi „Galvenās problēmas Eiropas darba tirgos”,
– having regard to the European social partners' joint analysis, entitled 'Key challenges facing European labour markets', of 18 October 2007,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Jaunas prasmes jaunām darba vietām — saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana” ( COM(2008)0868 ) un ekspertu grupas 2010. gada februāra ziņojumu „Jaunas prasmes jaunām darba vietām — tūlīt darāmais”,
– having regard to the Commission communication entitled 'New Skills for New Jobs - Anticipating and matching labour market and skills needs' ( COM(2008)0868 ), and the report by the Expert Group on 'New Skills for New Jobs: Action Now' of February 2010,
– ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (CEDEFOP) 2009. gada pētījumu „Zaļajai ekonomikai nākotnē nepieciešamās prasmes”,
– having regard to the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) 2009 research paper entitled 'Future Skills Needs for the Green Economy',
– ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus ( A7-0234/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0234/2010 ),
A. tā kā ilgtspējīgu attīstību Eiropas Padome 2009. gadā ir atzinusi par Lisabonas līguma galveno mērķi; tā kā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pamatprincipi ir ekonomisko, sociālo un vides interešu integrēts pārskats, intensīvāks sociālais dialogs, uzņēmumu sociālās atbildības palielināšana, kā arī piesardzības princips un princips, ka piesārņotājs maksā;
A. whereas, in 2009, the European Council confirmed that sustainable development is a key objective of the Lisbon Treaty; whereas the guidelines of the EU sustainability strategy include the combined consideration of economic, social and ecological interests, intensifying social dialogue, greater social responsibility for companies and the precaution and polluter pays principles,
B. tā kā viena no stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir sociālas, resursu ziņā efektīvas, videi nekaitīgas un konkurētspējīgas ekonomikas veicināšana;
B. whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the focuses of the Europe 2020 strategy,
C. tā kā rūpnieciski attīstītajām valstīm saskaņā ar Kopenhāgenas vienošanos līdz 2050. gadam būtu jāsamazina CO 2 emisijas par 80-90 %, salīdzinot ar 1990. gadu;
C. whereas industrialised countries should according to the Copenhagen Accord reduce their carbon dioxide emissions by 80-90% of the 1990 level by 2050,
D. tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz dažādiem Eiropas reģioniem ir atšķirīga; tā kā saskaņā ar Komisijas pētījumu
D. whereas the impact of climate change in Europe varies from one region to another; whereas according to a Commission study
Komisijas dienestu darba dokuments „Reģioni 2020. gadā — ES reģionu nākotnes problēmu novērtējums”, 2008. gada novembris, pieejams tīmekļa vietnē:
Commission staff working paper entitled ‘Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions’, November 2008, available at:
E. tā kā pārejai uz ilgtspējīgāku ekonomiku ir dažāda pozitīva ietekme uz atšķirīgām nozarēm, proti, tā kā tiek izveidotas, aizstātas vai daļēji likvidētas darbavietas; tā kā visas darbavietas jāpielāgo ilgtspējīgam, resursu ziņā efektīvam ražošanas un darba režīmam un līdz ar to visvairāk jāpielāgo esošās darba attiecības, turklāt ir vēlamas elastīgas darba attiecības;
E. whereas the change towards a more sustainable economy has different positive effects on different sectors, namely, whereas jobs are created, replaced, or partially cease to exist; whereas all jobs should be adapted to sustainable, resource-efficient production and working methods, and the greatest need for adaptations therefore arises in existing employment relationships, with flexible employment relationships being desirable,
F. tā kā Zaļajā grāmatā par demogrāfiskām izmaiņām (COM(2005)094) ir norādīts, ka laikposmā no 2005. gada līdz 2030. gadam darbspējas vecuma iedzīvotāju skaits ES samazināsies par 20,8 miljoniem (6,8 %), un tā kā, salīdzinot ar laikposmu līdz 2007. gadam, to iedzīvotāju skaita pieauguma temps, kuri ir vecāki par 60 gadiem, tagad ir divkāršojies — aptuveni par diviem miljoniem iedzīvotāju gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo rādītāju viena miljona apmērā,
F. whereas figures in the Green Paper on Demographic Change (COM(2005) 94) show that the working age population of the EU will fall by 20.8 million (6.8%) between 2005 and 2030 and whereas the number of people aged over 60 is now increasing twice as fast as it did before 2007 – by about two million every year compared to one million previously,
G. tā kā šī pāreja var stabilizēt nodarbinātību un palielināt darbavietu skaitu ar būtisku papildu ietekmi, tā kā vietās, kur radīti uzticami pamatnosacījumi, var novērot nepārtrauktu nodarbinātības pieaugumu, ko stabilizē pieaugošais eksports,
G. whereas this change has the potential to stabilise employment and to increase the number of jobs, with considerable spill-over effects, whereas, where reliable framework conditions have been introduced, a constant rise in employment possibilities and job security can be noted, which is stabilised by increasing exports,
H. tā kā vajadzīgo ekonomikas izaugsmi un no tās izrietošos ieguvumus nodarbinātības jomā uz jauninājumiem balstītā ekonomikā var panākt tikai tad, ja Eiropas pētniecības nozares un uzņēmumu pētījumu rezultātus ir iespējams izmantot komerciālos produktos; tā kā Komisijas Inovācijas progresa ziņojumā norādīts uz atšķirībām inovāciju jomā 30 % apmērā, salīdzinot ar ASV, un 40 % apmērā, salīdzinot ar Japānu;
H. whereas the necessary economic growth and resulting employment gains in an innovation-based economy cannot be achieved unless European researchers and businesses are able to convert their research results into commercial products, whereas the Commission’s Innovation Scoreboard shows an innovation gap of 30% with the USA and 40% with Japan,
I. tā kā dažās jaunajās nozarēs pagaidām vēl nav sociālā dialoga struktūru; tā kā jaunajās nozarēs ir gadījumi, kad koplīgumu nav vai netiek piemēroti esošie koplīgumi, un nav arī konkrētu nozaru vajadzībām izstrādātu kodeksu; tā kā visas nozares ir pakļautas lielam spiedienam ražot un palielināt savu konkurētspēju; tā kā reģionos ar augstu bezdarba līmeni ir liels risks, ka darba ņēmēji piekrīt sliktiem darba apstākļiem;
I. whereas in some new sectors social dialogue structures do not yet exist; whereas there are cases of new sectors where collective agreements do not exist, or existing ones are not applied, and sector-specific codes do not exist either; whereas all sectors are subject to great pressure to increase their competitiveness, whereas, in regions with high unemployment, the pressure to accept poor working conditions is high,
J. tā kā ES darba tirgū pēdējo divdesmit gadu laikā ir izveidojusies darba ņēmēju ilgstoša nedrošība, kad it īpaši jaunieši arvien biežāk spiesti slēgt īstermiņa līgumus un strādāt sliktākos darba apstākļos, tā kā jaunās darba vietas, kas izveidotas šajos apstākļos nav uzskatāmas par ilgtspējīgām, tā kā ir jāpievēršas šiem strukturālajiem trūkumiem, paturot prātā mērķi veicināt nodarbinātības potenciālu jaunas, ilgtspējīgas ekonomikas apstākļos;
J. whereas a long-term job insecurity has developed in the EU labour market over the last two decades, with young people especially tending increasingly to work on short-term contracts with poorer working conditions, whereas new jobs created under these circumstances cannot be regarded as sustainable, whereas these structural deficiencies need to be addressed in the context of seeking to develop the job potential of a new sustainable economy,
K. tā kā pāreju uz jaunu, ilgtspējīgu ekonomiku nevajadzētu izmantot kā ieganstu visneaizsargātāko un vismazāk kvalificēto darba ņēmēju izstumšanai no darba tirgus, tā kā tādējādi ir jācenšas novērst „nokrejošanas” efektu, kas vispirms skartu vismazāk kvalificētos darba ņēmējus;
K. whereas the transition towards a new sustainable economy should not be a pretext for excluding the most vulnerable and least qualified workers from the employment market, whereas, therefore, there is a need to avoid the ‘cream-skimming’ effect of which the least qualified workers would be the first victims,
L. tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Lisabonas līguma mērķiem un Tūkstošgades attīstības mērķiem; tā kā sieviešu īpatsvars dažādās nozarēs nav pietiekams un līdz ar to sievietes nevar gūt vienādu labumu no nodarbinātības pieauguma jaunā ilgtspējīgā ekonomikā;
L. whereas gender equality is an objective of the Lisbon Treaty and one of the Millennium Development Goals; whereas women are underrepresented in various sectors, and can therefore not profit from the increase in jobs in the new sustainable economy to the same extent,