natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ar ziņojumu precizē Komisijas priekšlikumu attiecībā uz visu 26 regulu saturu.
The report fleshes out the provisions of the Commission proposal in relation to the substance of all 26 regulations.
Tajā salīdzināta deleģēto aktu un īstenošanas noteikumu piemērošana, kā arī konsultēšanās un pārbaudes procedūru izmantošana.
It weighs up the pros and cons of using delegated acts and implementing provisions and compares the advisory and examination procedures.
Tā rezultātā panākts harmonisks dažādu tiesisko instrumentu līdzsvars, ņemot vērā visu iesaistīto pušu materiālās un tiesiski politiskās intereses, kopš 2009. gada 1. decembra pieņemtos tiesību aktus, kā arī visu trīs Eiropas iestāžu intereses.
The result is a balanced relationship among the various legal instruments which takes into account the substantive and legal interests of all parties concerned, the legislation which has been in force since 1 December 2009 and the institutional interests of the three European Institutions.
par sieviešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā — kvalitāti un līdztiesību
on women in political decision-making – quality and equality
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 3. panta 3. punktu,
– having regard to the Treaty on European Union, in particular Articles 2 and 3(3) thereof,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. un 23. pantu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular Articles 21 and 23 thereof,
– ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO „Pekina +5” (2000. gadā), „Pekina +10” (2005. gadā) un „Pekina +15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs,
– having regard to the Beijing Declaration and Platform for Action adopted by the Fourth World Conference on Women on 15 September 1995 and to the subsequent outcome documents adopted at the United Nations Beijing+5 (2000), Beijing +10 (2005) and Beijing +15 (2010) special sessions,
– ņemot vērā Sieviešu statusa komisijas 2006. gada saskaņotos secinājumus par „Vienlīdzīgām iespējām vīriešiem un sievietēm piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos”,
– having regard to the Agreed Conclusions of the Commission on the Status of Women of 2006 on ‘Equal participation of women and men in decision-making processes at all levels’,
– ņemot vērā Sieviešu statusa komisijas saskaņotos secinājumus Nr. 1997/2 par 1996.–1999. gada Pekinas rīcības platformas kritiskajām rūpju jomām,
– having regard to the Commission on the Status of Women Agreed Conclusions 1997/2 on the Critical Areas of Concern of the Beijing Platform for Action 1996-1999,
– ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju A/RES/58/142 par sievietēm un politisko līdzdalību,
– having regard to UN General Assembly Resolution A/RES/58/142 on women and political participation,
– ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā
– having regard to the European Pact for Gender Equality (2011-2020), adopted by the European Council in March 2011
– ņemot vērā Komisijas 2000. gada 19. jūnija lēmumu par dzimumu līdzsvaru tās izveidotajās komitejās un ekspertu grupās
– having regard to the Commission Decision of 19 June 2000 relating to gender balance within the committees and expert groups established by it
OV L 154, 27.6.2000., 34. lpp. ,
OJ L 154, 27.6.2000, p.34. ,
– ņemot vērā Padomes 1996. gada 2. decembra ieteikumu par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos (96/694/EK)
– having regard to the Council Recommendation of 2 December 1996 on the balanced participation of women and men in the decision-making process (96/694/EC)
– ņemot vērā Ieteikumu Rec (2003)3 par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanas procesā, ko 2003. gada 12. martā pieņēma Eiropas Padomes Ministru komiteja, kā arī rezultātus, kas gūti divās attiecīgi 2005. un 2008. gadā notikušajās Ieteikuma Rec (2003)3 īstenošanas progresa uzraudzības kārtās, pamatojoties uz aptaujas par sieviešu un vīriešu līdzdalību politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanā datiem, kas sagrupēti pēc dzimuma principa;
– having regard to the Recommendation of the Committee of Ministers of the Council of Europe Rec (2003)3 on balanced participation of women and men in political and public decision-making, adopted on 12 March 2003, and the results of the two rounds of monitoring of the progress made in the implementation of this Recommendation Rec (2003)3, based on a questionnaire on gender-segregated data on the participation of women and men in political and public decision-making, completed in 2005 and 2008 respectively,
– ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas ( PACE ) Rezolūciju Nr. 1079 (1996) par sieviešu līdzdalības pieaugumu PACE , Ieteikumu Nr. 1413 (1999) par vienlīdzīgu pārstāvniecību politiskajā dzīvē, Rezolūciju Nr. 1348 (2003) par dzimumu līdzsvarotu pārstāvību PACE , kā arī Ieteikumu Nr. 1665 (2004) par sieviešu līdzdalību vēlēšanās un Rezolūciju Nr. 303 (2010) par ilgtspējīgu dzimumu līdztiesību vietējā un reģionālā līmeņa politiskajā dzīvē,
– having regard to the Parliamentary Assembly of the Council of Europe Resolution (PACE) 1079 (1996), on the increased representation of women in the PACE, Recommendation 1413 (1999) on equal representation in political life, Resolution 1348 (2003) on gender-balanced representation in the PACE, Recommendation 1665 (2004), on women’s participation in elections and Resolution 303 (2010) on achieving sustainable gender equality in local and regional political life,
– ņemot vērā Eiropas Padomes vietējo un reģionālo iestāžu kongresa Rezolūciju Nr. 85 (1999), Ieteikumu Nr. 68 (1999) par sieviešu līdzdalību politiskajā dzīvē Eiropas reģionos, kā arī Ieteikumu Nr. 111 (2002) par sieviešu individuālajām balsstiesībām un demokrātiskajām prasībām,
– having regard to the Congress of Local and Regional Authorities of the Council of Europe Resolution 85 (1999), Recommendation 68 (1999) on women’s participation in political life in the regions of Europe and Recommendation 111 (2002) on women's individual voting rights and democratic requirements,
– ņemot vērā deklarāciju par sieviešu līdzdalību vēlēšanās, ko pieņēmusi Eiropas Komisija par likumā pamatotu demokrātiju (Venēcijas komisija),
– having regard to the Declaration on Women’s participation in elections adopted by the European Commission for Democracy through Law (‘Venice Commission’),
– ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un juridisko lietu ģenerāldirektorāta rokasgrāmatu „Dzimumu politikas iekļaušana budžetā — praktiskā īstenošana” (2009. gada aprīlis),
– having regard to the handbook ‘Gender budgeting: practical implementation’ prepared by the Directorate General of Human Rights and Legal Affairs of the Council of Europe (April 2009),
– ņemot vērā 2010. gada 27. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1899(2010) par sieviešu politiskās pārstāvības palielināšanu ar vēlēšanu sistēmas palīdzību,
– having regard to Recommendation 1899(2010) of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe on increasing women’s representation in politics through the electoral system, adopted on 27 January 2010,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 2. marta rezolūciju par sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā
– having regard to its resolution of 2 March 2000 on women in decision-making
OV C 346, 4.12.2000., 82. lpp. ,
OJ C 346, 4.12.2000, p.82. ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A7-0029/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0029/2012 ),
A. tā kā sieviešu un vīriešu līdzdalība politisko un sabiedrisko lēmumu pieņemšanā ir nelīdzsvarota un sieviešu pārstāvība ar politisko lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, kuros personas ieceļ un ievēlē, Eiropas Savienības līmenī un tās dalībvalstīs neapšaubāmi ir nepietiekama; tā kā sieviešu nepietiekamā pārstāvība Eiropas Parlamenta starpposma vēlēšanās rada bažas;
A. whereas there is an imbalance in participation by women and men in political and public decision-making and clear under-representation of women in elected and nominated political positions at the level of the European Union and in its Member States; whereas there is an alarming under-representation of women in the mid-term elections within the European Parliament;
B. tā kā sieviešu līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā, kā arī paņēmieni, stratēģijas, kultūrās valdošā attieksme un instrumenti atšķirību novēršanai ievērojami atšķiras valstu līmenī ES un starp tās dalībvalstīm, politiskajām partijām un sociālo partneru vidū;
B. whereas the participation of women in political decision-making and the methods, strategies and cultural attitudes and tools to combat discrepancies vary greatly at national level within the EU and among its Member States, political parties and social partners;
C. tā kā sieviešu pārstāvība Eiropas Parlamentā ir palielinājusies līdz 35 %, bet vēl nav sasniegusi vienlīdzīgu līmeni; tā kā komitejās un politiskajās grupās ir pat vēl mazāk sieviešu vadošajos amatos; tā kā Eiropas Komisijā joprojām ir tikai trešdaļa sieviešu un sieviete nekad nav bijusi Komisijas priekšsēdētāja amatā;
C. whereas women’s representation in the European Parliament has increased to 35% but has not yet reached parity; whereas women are even more under-represented in leading positions in committees and political groups; whereas the representation of women in the European Commission is stagnating at one third, and the Commission has never been chaired by a woman;
D. tā kā saskaņā ar statistikas datiem šajā jomā, neraugoties uz vairākiem veiktajiem pasākumiem, dominē nevienlīdzība un pēdējo gadu laikā saistībā ar sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā ir vērojams sastingums, nevis lineārs pieaugums, un dzimumu līdzsvars valstu parlamentos Eiropas Savienībā saglabājies nemainīgs, proti, 24 % sieviešu un 76 % vīriešu, bet sieviešu proporcija ministru vidū kopumā ir tikai 23 %
D. whereas, according to statistics and despite the numerous actions undertaken, an absence of parity prevails, and women’s representation in political decision-making has stagnated in recent years instead of displaying linear improvement, the gender balance in national parliaments across the EU remaining unchanged at 24 % women and 76 % men, with women accounting for only 23 % of ministers overall
Sk. ceturkšņa papildinājumus Eiropas Komisijas datubāzē par sieviešu un vīriešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā. ;
See the quarterly update of the European Commission’s database on women and men in decision-making. ;
E. tā kā patlaban de facto tiek izmantota neformāla kvotu sistēma, kurā vīriešiem ir vairāk priekšrocību nekā sievietēm un kurā vīrieši lēmumu pieņemšanas amatiem izvēlas vīriešus, un lai gan minētā sistēma nav oficiāla, tā tomēr ir pastāvīga, ļoti reāla un dziļi iesakņojusies kultūra, kurai raksturīga pozitīva attieksme pret vīriešiem;
E. whereas today an informal system of quotas is de facto in play, where men are privileged over women and where men choose men for decision-making positions, which is not a formalised system but nevertheless a systematic and very real deep-rooted culture of positive treatment of men;
F. tā kā sieviešu un vīriešu vienlīdzīga līdzdalība politisko lēmumu pieņemšanā ir cilvēktiesību un sociālā taisnīguma jautājums, kā arī būtiska prasība demokrātiskas sabiedrības darbībai; tā kā pastāvīga sieviešu nepietiekama pārstāvība ir demokrātijas trūkums, kas apdraud lēmumu pieņemšanas likumību gan ES, gan valsts līmenī;
F. whereas equal representation of women and men in political decision-making is a matter of human rights and social justice and a vital requirement for the functioning of a democratic society; whereas the persistent under-representation of women is a democratic deficit that undermines the legitimacy of decision-making at both EU and national level;
G. tā kā lēmumu pieņemšanas pamatā ir administratīva sagatavošanās un tādējādi sieviešu skaits administratīvajos amatos, īpaši vadošajos, ir vienlīdzības jautājums un nodrošina to, ka dzimumu aspekts tiek ņemts vērā visu politisko nostādņu sagatavošanā;
G. whereas decision-making is based on administrative preparations and thus the number of women in administrative positions, especially in leadership, is a matter of equality and ensures that gender aspects are taken into account in the preparation of all policies;
H. tā kā 2014. gadā paredzētās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kurām sekos nākamās Eiropas Komisijas iecelšana un kandidatūru izvirzīšana ES augstākajiem amatiem, ir iespēja veicināt paritātes demokrātijas attīstību ES līmenī un padarīt ES par paraugu šajā jomā;
H. whereas the European elections to be held in 2014, followed by the appointment of the next European Commission and the nominations for the EU ‘Top Jobs’, is a chance to move toward parity-based democracy at the EU level and for the EU to be a role model in this area;
I. tā kā Konvencijā par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu cita starpā ir noteikts, ka pusēm būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, tostarp pozitīvi pasākumi, lai izskaustu sieviešu diskrimināciju politiskajā un sabiedriskajā dzīvē;
I. whereas the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women states, inter alia, that State parties should take all appropriate measures, including positive measures, to eliminate discrimination against women in political and public life;
J. tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja mudina īstenot:
J. whereas the Parliamentary Assembly of the Council of Europe encourages:
- reformas vēlēšanu sistēmās, lai tās vairāk veicinātu sieviešu pārstāvību;
- reforms in electoral systems to make them more favourable to women’s representation;
- uz dzimumu aspektu pamatotus pret diskrimināciju vērstus noteikumus konstitūcijās un vēlēšanu tiesību aktos ar nepieciešamajiem izņēmumiem, kas ļauj nepietiekami pārstāvētajam dzimumam piemērot pozitīvas diskriminācijas pasākumus;
- gender-based anti-discrimination provisions in constitutions and electoral laws, with the necessary exception of allowing positive discrimination measures for the under-represented sex;
- pilsonisko izglītību, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī izskaust ar dzimumu saistītos stereotipus un pret amatiem izvirzītajām sievietēm vērstos aizspriedumus, īpaši politiskajās partijās, kā arī plašsaziņas līdzekļos;
- gender-sensitive civic education and elimination of gender stereotypes and ‘built-in’ bias against women candidates, especially within political parties but also in the media;
K. tā kā Pekinas deklarācijā un Rīcības platformā par sievietēm varas pozīcijās un lēmumu pieņemšanas procesā ir uzsvērts, ka vienlīdzīga līdzdalība ir priekšnosacījums, lai tiktu ņemtas vērā sieviešu intereses, un tā ir vajadzīga demokrātijas nostiprināšanai un tās pareizas darbības veicināšanai; tā kā tas arī apliecina, ka aktīva, ar vīriešiem līdzvērtīga sieviešu līdzdalība visos lēmumu pieņemšanas līmeņos ir būtisks līdztiesības, ilgtspējīgas attīstības, miera un demokrātijas nodrošināšanas aspekts;
K. whereas the Beijing Declaration and Platform for Action on women in power and decision-making underlines the fact that equal participation is a necessary condition for women’s interests to be taken into account and is needed in order to strengthen democracy and promote its proper functioning; whereas it reaffirms also that the active participation of women, on equal terms with men, at all levels of decision-making is essential to the achievement of equality, sustainable development, peace and democracy;
L. tā kā iesakņojušos dzimuma stereotipu dēļ svarīgāko politisko lēmumu pieņemšanas amatu jomā joprojām pastāv izteikta segregācija, kurā sievietēm noteikti aprūpes un sadales uzdevumi veselības, sociālās aprūpes un vides jomā, bet vīriešiem — ietekmīgi, ar resursiem saistīti uzdevumi tādās jomās kā ekonomika un monetārās lietas, tirdzniecība, budžeta izpilde, aizsardzība un ārlietas, un šī segregācija kropļo varas struktūru un resursu piešķiršanu;
L. whereas owing to persisting gender stereotypes there is still a severe segregation in key political decision-making positions, with care and distributive tasks such as health, social welfare and the environment being entrusted more to women, while men are assigned powerful, resource-related tasks such as economic and monetary affairs, trade, budget, defence and foreign affairs, which distorts the power structure and resource allocation;
M. tā kā politiskajām partijām, kuru pienākums ir izraudzīties, novērtēt un izvirzīt kandidatūras vadošajiem amatiem, ir galvenā nozīme sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas pārstāvības nodrošināšanā politikā un tādēļ tām vajadzētu atbalstīt labas prakses paraugus, piemēram, brīvprātīgas partiju kvotas vēlēšanām, ko jau ieviesušas dažas politiskās partijas 13 ES dalībvalstīs;
M. whereas political parties, which bear responsibility for selecting, ranking and nominating candidates for leading positions, have a central role in guaranteeing the equal representation of women and men in politics and should therefore endorse good practices such as voluntary party quotas for elections, which have already been introduced by some political parties in 13 EU Member States;
N. tā kā Pasaules Bankas 2008. gadā veiktajā pētījumā „Korupcija un sievietes valdībā” secināts, ka valdības korumpētības līmenis ir zemāks, ja valdībā ir lielāka sieviešu līdzdalība, jo saskaņā ar minētā pētījuma secinājumiem sievietēm ir augstāki ētikas standarti un viņas apliecina, ka tām vairāk rūp kopējais labums;
N. whereas the World Bank’s 2008 study on ‘Corruption and Women in Government’ concludes that lower levels of government corruption are found where there are higher levels of female participation, because, according to the findings of this research, women have higher ethical behaviour standards and show themselves to be more concerned with the ‘common good’;
O. tā kā ir vajadzīgas visaptverošas daudzpusīgas stratēģijas, ko veido nesaistoši pasākumi, piemēram, mērķi un brīvprātīgas partiju kvotas, veicināšanas pasākumi, piemēram, izglītošana dzimumu līdztiesības jomā, konsultēšana un izpratnes veidošanas kampaņas, kā arī juridiski saistoši pasākumi, piemēram, dzimumu kvotas vēlēšanām, paturot prātā, ka juridiski saistošie pasākumi, kas ir saderīgi ar institucionālo un vēlēšanu sistēmu un ietver prioritārās secības noteikumus, uzraudzību un efektīvas sankcijas par to neievērošanu, ir bijuši visefektīvākie, lai sasniegtu dzimumu līdzsvaru politikā;
O. whereas comprehensive multifaceted strategies are needed, consisting of non-binding measures such as targets and voluntary party quotas, enabling measures such as gender education, mentoring and awareness-raising campaigns and legally binding measures such as electoral gender quotas, bearing in mind that legally binding measures, which are compatible with the institutional and electoral system and which entail rank-order rules, monitoring and effective sanctions for non-compliance, have proved most effective in achieving gender balance in politics;
P. tā kā sieviešu piekļuvi vēlēšanu kampaņu finansējumam bieži ietekmē vairāk ierobežojumu, ņemot vērā diskrimināciju politiskajās partijās, sieviešu neiekļaušanu peļņas gūšanas tīklos, kā arī sieviešu ienākumu un ietaupījumu zemo līmeni;
P. whereas women’s access to electoral campaign funding is often more restricted, owing to discrimination within political parties, women’s exclusion from moneyed networks and their lower income and savings;
Q. tā kā procedūrām vēlēšanu sistēmās, kā arī politiskajās institūcijās un partijās ir izšķiroša nozīme un vērā ņemama ietekme uz piemēroto stratēģiju efektivitāti, kā arī uz politikā sasniegtā dzimumu līdzsvara līmeni;
Q. whereas procedures in electoral systems, political institutions and political parties play a decisive role and have a serious impact on the effectiveness of strategies applied and on the extent to which gender balance is achieved in politics;
R. tā kā sieviešu līdzdalību un vadību politisko lēmumu pieņemšanā vēl joprojām ietekmē tādi dažādi šķēršļi kā stimulējošas un atbalstošas vides trūkums politiskajās institūcijās un sabiedrības labklājības struktūrās, pašreizējie ar dzimumu saistītie stereotipi, kā arī nesenās ekonomikas krīzes sekas un tās negatīvā ietekme uz dzimumu līdztiesības problēmām;
R. whereas women’s participation and leadership in political decision-making is still affected by various obstacles such as the absence of enabling supportive environments in political institutions and in society’s welfare structures, the persistence of gender-based stereotypes and the consequences of the recent economic crisis and its negative repercussions on gender equality issues;
S. tā kā zemais sieviešu līdzdalības līmenis lēmumu pieņemšanā un pārvaldībā ir lielā mērā saistīts ar problēmām, ko rada darba un ģimenes dzīves apvienošana, nevienlīdzīgais ģimenes pienākumu sadalījums, kurā vislielāko darbu veic sievietes, kā arī joprojām pastāvošā diskriminācija darbā un profesionālajā apmācībā,
S. whereas the low level of participation of women in decision-making and governance is highly attributable to problems in reconciling work and family life, the unequal distribution of family responsibilities, which lie heavily on women ’s shoulders , and the persisting discrimination at work and in occupational training;
Sieviešu pārstāvība vēlētos amatos
Women ’ s representation in elected positions
5. aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties saistības, kas jāpieņem visām politiskajām partijām Eiropas, valsts un reģionālā līmenī, ar mērķi veikt pasākumus, lai sekmētu sieviešu aktīvu līdzdalību un iesaistīšanos politiskajā dzīvē un vēlēšanās, nodrošinātu īstenu paritāti to iekšējo lēmumu pieņemšanas procesā, attiecībā uz izvirzītajiem kandidātiem vēlētu amatu ieņemšanai un partiju vēlēšanu sarakstos, ieviešot kvotas, un, ja tas atbilst vēlēšanu sistēmai un politiskās partijas ir atbildīgas par vēlēšanu saraksta izveidi, pievērstu uzmanību sieviešu kandidātu pozīcijai šajos sarakstos;
Calls on the Commission and Member States to launch a pledge to be endorsed by all political parties at European, national and regional level to take measures to encourage women’s active participation and involvement in political life and in elections, to achieve real parity in their internal decision-making, in their nominations for elected office and in party electoral lists through the introduction of quotas and, when compatible with the electoral system and when the political parties are in charge of the composition of the electoral list, to pay attention to the position of women candidates on these lists;
8. uzsver, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu paritāti vēlētajos amatos valstu parlamentos un Eiropas Parlamentā (piemēram, priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku amatos), piemēram, nosakot 50 % sieviešu un vīriešu pārstāvības mērķi katrā no šiem amatiem;
Emphasises the need for concrete steps designed to achieve parity in elected offices in the national parliaments and the European Parliament (such as those of the President, Vice-Presidents, Chairs and Vice-Chairs), for instance by setting a target of 50 % representation of men and women in each of those offices;
11. aicina Komisiju vismaz divus gadus pirms paziņojuma par vēlēšanām sākt kampaņas, kuru mērķis ir paritātes nodrošināšana Eiropas Parlamenta vēlēšanu sarakstos, kā arī mudināt dalībvalstis īstenot līdzīgus pasākumus pašvaldību un reģionālajās vēlēšanās;
Calls on the Commission to launch parity-targeting campaigns for the electoral lists for the European Parliament at least two years ahead of each election announcement and to encourage Member States to carry out similar actions in their local and regional elections;