natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija ierosina pastiprināt SIP ievērošanu un uzlabot fiskālās politikas koordināciju dalībvalstīs.
The Commission proposes to reinforce Member States' compliance with the SGP and to deepen fiscal policy coordination.
Saskaņā ar SIP t. s. preventīvo funkciju pašreiz spēkā esošā Regula Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu tiek grozīta, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis labos laikos īsteno „piesardzīgu” fiskālo politiku nolūkā sagatavot nepieciešamo aizsardzību sliktiem laikiem.
Under the so-called preventive arm of the SGP, the existing Regulation 1466/97 on "strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies" is amended in order to ensure that Member States follow "prudent" fiscal policies in good times to build up the necessary buffer for bad times.
Turklāt saskaņā ar SIP t. s. korektīvo funkciju Regulu Nr. 1467/97 ierosināts grozīt attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta procedūras piemērošanu, lai nodrošinātu rūpīgāku valsts parāda izmaiņu uzraudzību un to, ka šīm izmaiņām tiek piešķirta tāda pati nozīme kā budžeta deficīta izmaiņām.
In addition, under the so-called corrective arm, amendments to Regulation 1467/97 concerning the "implementation of the excessive deficit procedure" are proposed to ensure that debt developments are followed more closely and put on an equal footing with deficit developments.
Turklāt tiek ierosināts pieņemt direktīvu, ar ko tiktu ieviestas prasības attiecībā uz dalībvalstu budžeta sistēmām, lai veicinātu fiskālo atbildību, nosakot minimālās prasības attiecībā uz dalībvalstu fiskālo režīmu un nodrošinot, ka tas atbilst Līguma prasībām.
Furthermore, a Directive introducing requirements for budgetary frameworks of the Member States is proposed to encourage fiscal responsibility by setting minimum requirements for national fiscal frameworks and ensuring they are in line with Treaty obligations.
Lai atbalstītu izmaiņas SIP preventīvajā un korektīvajā funkcijā, Komisija ierosina arī pastiprināt īstenošanas uzraudzības mehānismus, kas paredzēti euro zonas dalībvalstīm.
To back up the changes in the preventive and corrective arms of the SGP, the Commission also proposed strengthening the enforcement mechanisms for the euro area Member States.
Šis atzinuma projekts attiecas uz Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu.
This draft opinion concerns the Commission’s proposal to amend Regulation 1466/97 on the "strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies".
Atzinuma sagatavotāja piekrīt, ka ne SIP preventīvā, ne korektīvā daļa nav tikušas sekmīgi īstenotas un ka tās ir jāpārveido.
Your rapporteur agrees that the SGP, both in its preventive and corrective part, has failed and needs to be reformed.
Šai pārveidei jābalstās uz pieredzi, kas uzkrāta SIP pastāvēšanas gados, tostarp pašreizējās ekonomiskās un sociālās krīzes laikā.
The reform should build on experience gained during the years of its existence, including the current economic and social crises.
Tomēr atzinuma sagatavotāja uzskata, ka Komisijas priekšlikumam pārveidot SIP preventīvo daļu ir vairāki trūkumi, un tādēļ ierosina grozījumus, lai risinātu šādus aspektus.
However, your rapporteur finds the Commission’s proposal for the reform of the preventive part of the SGP to fall short in several aspects, and therefore proposes amendments to address the following main aspects:
– Ir jāpaplašina ES satvars budžeta uzraudzībai un ekonomikas politikas uzraudzībai un koordinācijai, tajā iekļaujot arī nodarbinātības un sociālos aspektus.
- The EU’s framework for the budgetary surveillance and for the surveillance and coordination of economic policies should be broadened so as to include employment and social aspects.
Tādēļ uzraudzības sistēmas preventīvajā daļā kā juridiskais pamats ir jāiekļauj arī Līguma 148. pants.
Article 148 of the Treaty should therefore be added as a legal base in the preventive part of the surveillance framework.
– Saistībā ar iepriekš minēto, dalībvalstīm, iesniedzot savas stabilitātes un konverģences programmas, kā arī šo programmu izskatīšanā būtu jāņem vērā instrumenti, kas balstās uz Līguma 148. pantu, it īpaši dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes.
- Linked to the above, the instruments based on Article 148 of the Treaty, in particular the guidelines for the employment policies of the Member States should be taken into account by Member States presenting their respective stability and convergence programmes, as well as during the examination of those programmes.
Līdz ar to visās attiecīgajās uzraudzības procedūrās būtu aktīvi jāiesaistās Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai.
The Employment Committee (EMCO) and the Social Protection Committee (SPC) should thus be actively involved in all relevant surveillance procedures.
– Dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmās būtu jāiekļauj informācija par dalībvalstu budžeta mērķu atbilstību ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijām, piemēram, stratēģijai „Eiropa 2020”, un it īpaši ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.
- The stability and convergence programmes of the Member States should include information on the consistency of the Member States’ budgetary objectives with the EU’s growth and jobs strategy, such as the Europe 2020 strategy, and in particular with the broad economic policy guidelines and the guidelines for the employment policies.
– Pagaidu atkāpšanās no regulā minētās fiskālās politikas īstenošanas — ko atzinuma sagatavotāja drīzāk nosauktu par efektīvu nekā piesardzīgu, jo šim apzīmējumam trūkst jebkādas definīcijas, — būtu jāpieļauj ne tikai nopietnas ekonomiskās, bet arī sociālās lejupslīdes gadījumos.
- A temporary departure from fiscal policy-making - that the rapporteur prefers to qualify as efficient instead of prudent which lacks any definition - as defined in the Regulation should be allowed not only in case of severe economic but also social downturn.
– Iespēja dalībvalstīm, kas īsteno strukturālās reformas, novirzīties no to attiecīgajiem vidēja termiņa budžeta mērķiem nedrīkstētu būt saistīta ar pensiju reformām, kuru mērķis ir atsevišķu modeļu veicināšana.
- The possibility for Member States implementing structural reforms to deviate from their respective medium-term budgetary objectives should not be linked to pension reforms aiming at the promotion of certain models.
Šādu iespēju vajadzētu nodrošināt tām dalībvalstīm, kas īsteno strukturālās reformas, kuras sniedz ieguldījumu darba vietu saglabāšanā vai izveidē un nabadzības mazināšanā.
Instead, such as possibility should be allowed to the Member States implementing structural reforms which contribute to the job preservation or creation and to reduction of poverty.
Visbeidzot, atzinuma sagatavotāja uzskata par ļoti svarīgu nodrošināt, lai ekonomikas pārvaldības stiprināšana ietu roku rokā ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanu.
Finally, your rapporteur considers it of utmost importance that the strengthening of the economic governance goes hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of the European governance.
Šajā sakarībā būtu jāpastiprina Eiropas Parlamenta loma visā uzraudzības procesā.
In this respect, the role of the European Parliament should be strengthened in the whole surveillance process.
Turklāt uzticamas un pārredzamas uzraudzības pamatsistēmas priekšnosacījumi ir regulāra apspriešanās ar sociālajiem partneriem un dalībvalstu parlamentu ciešāka iesaistīšana.
In addition, regular consultation of the social partners and a stronger involvement of National Parliaments are necessary preconditions of a credible and transparent surveillance framework.
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 6. punktu,
- Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(6) thereof,
- ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 6. punktu kombinācijā ar 148. panta 3. un 4. punktu ,
- Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(6) , in combination with Article 148(3) and (4), thereof,
(1a) Lai sagatavotu koordinētu nodarbinātības stratēģiju saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), dalībvalstīm un Savienībai jāievēro pamatprincipi, kas paredz veicināt darba ņēmēju kvalifikācijas iegūšanu, viņu apmācīšanu un spēju pielāgoties, kā arī darba tirgu spēju reaģēt uz ekonomiskām pārmaiņām.
(1a) In order to develop a coordinated strategy for employment, as provided for by the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States and the Union should comply with the guiding principles of promoting a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets responsive to economic change.
(1b) Saskaņā ar šo regulu pieņemtajiem pasākumiem pilnībā jāatbilst LESD horizontālajiem noteikumiem, proti, tā 7., 8., 9., 10. un 11. pantam, 153. panta 3. punktam, kā arī Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajam Protokolam (Nr. 26) par sabiedriskiem pakalpojumiem.
(1b) The measures adopted under this Regulation should be fully consistent with the horizontal provisions of the TFEU, namely Articles 7, 8, 9, 10 and 11 TFEU, with Article 153(5) TFEU, and with the Protocol (No 26) on services of general interest annexed to the Treaty on European Union and to the TFEU.
(1c) LESD paredz, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu un cīņu pret sociālo atstumtību.
(1c) The TFEU provides that in defining and implementing its policies and activities, the Union take into account requirements linked to the promotion of a high level of employment, the guarantee of adequate social protection and the fight against social exclusion.
(3) Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, pastāvīgai, finansiālā stabilitātē balstītai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.
(3) The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth underpinned by financial stability and conducive to employment creation.
(3) Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, pastāvīgai, finansiālā stabilitātē balstītai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu , un tāpēc tam jāveicina ilgtermiņa investīcijas pārdomātas, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes atbalstam .
(3) The Stability and Growth Pact is based on the objective of sound government finances as a means of strengthening the conditions for price stability and for strong sustainable growth underpinned by financial stability and conducive to employment creation and should, therefore, enhance long term investments for smart, sustainable and inclusive growth .
(5) Stabilitātes un konverģences programmas, tāpat kā to pārbaudes kritēriji, ir jāpielāgo Stabilitātes un izaugsmes pakta ieviešanas laikā gūtajai pieredzei .
(5) The content of the stability and convergence programmes as well as the criteria for their examination should further be adapted in the light of the experience gained with the implementation of the Stability and Growth Pact.
(5) Stabilitātes un konverģences programmas, tāpat kā to pārbaudes procedūra un kritēriji, arī turpmāk ir jāpilnveido un jāapspriež gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī , ņemot vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas laikā gūto pieredzi un jo īpaši tā devumu izaugsmē un darba vietu izveidē, kā arī Savienības konkurētspējas un konverģences veicināšanā .
(5) The content of the stability and convergence programmes as well as the procedure and criteria for their examination should further be developed and discussed both at national and at the Union level in the light of the experience gained with the implementation of the Stability and Growth Pact , in particular regarding its contribution to growth and job creation and to the Union's competitiveness and convergence .
(5a) Ekonomikas pārvaldības stiprināšanai jāiet roku rokā ar ekonomikas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes pastiprināšanu Savienībā, kura jāpanāk, visās ekonomikas politikas koordinācijas procedūrās ciešāk un savlaicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, pilnībā izmantojot LESD paredzētos instrumentus, jo īpaši dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes.
(5a) Strengthening economic governance should go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of economic governance in the Union, which should be achieved through a closer and a more timely involvement of the European Parliament and the national parliaments throughout the economic policy coordination procedures, with full use of the tools provided for by the TFEU, in particular the broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union and the guidelines for the employment policies of the Member States.
(6) Vidēja termiņa budžeta mērķa ievērošana saistībā ar budžeta situāciju nodrošina, ka dalībvalstīm ir izveidota drošības rezerve, kas veido 3 % no IKP atsauces vērtības , lai īstenotu strauju virzību uz stabilitāti un atstātu budžeta manevra iespējas , īpaši ņemot vērā vajadzību pēc valsts ieguldījumiem.
(6) Adherence to the medium-term budgetary objective of budgetary positions should allow Member States to have a safety margin with respect to the 3% of GDP reference value in order to ensure rapid progress towards sustainability and to have room for budgetary manoeuvre, in particular taking into account the needs of public investment.
(6) Vidēja termiņa budžeta mērķa ievērošana budžeta pozīciju noteikšanā ļautu dalībvalstīm izveidot drošības rezervi attiecībā uz atskaites rādītāju — 3 % no IKP — , lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējību un strauju virzību uz stabilitāti , vienlaikus atstājot zināmu rīcības brīvību ar budžetu saistīto lēmumu pieņemšanā , īpaši ņemot vērā vajadzību pēc publiskiem ieguldījumiem , kas sekmē Savienības mērķu īstenošanu izaugsmes un darba vietu izveides jomā un uzlabo tās dalībvalstu konkurētspēju un konverģenci .
(6) Adherence to the medium-term budgetary objective of budgetary positions should allow Member States to have a safety margin with respect to the 3% of GDP reference value in order to ensure sustainable public finances and a rapid progress towards sustainability , while leaving room for budgetary manoeuvre, in particular taking into account the needs of public investment conducive to the achievement of the Union’s growth and jobs objectives and to improving competitiveness and convergence of its Member States .
(6a) Padomei, izskatot un uzraugot stabilitātes programmas un konverģences programmas, jo īpaši vidēja termiņa budžeta mērķus vai šo mērķu sasniegšanas nolūkā izdarītas korekcijas, jāņem vērā katras dalībvalsts ekonomikas atbilstīgās cikliskās un strukturālās īpatnības un to ietekme uz citu dalībvalstu ekonomiku.
(6a) The Council, when examining and monitoring the stability programmes and the convergence programmes and in particular their medium-term budgetary objectives or the targeted adjustment paths towards those objectives, should take into account the relevant cyclical and structural characteristics of the economy of each Member State and its spill-over effects to other Member States’ economies.
(7) Pienākums sasniegt un uzturēt vidēja termiņa budžeta mērķus jāiedzīvina praksē, izmantojot piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas principus.
(7) The obligation to achieve and maintain the medium-term budgetary objective needs to be put into operation, through the specification of principles of prudent fiscal policy-making.
(7a) Ir jāpanāk simetriska pieeja efektīvas fiskālās politikas īstenošanai visā cikla garumā, ekonomiskā uzplaukuma periodā ievērojot stingru budžeta disciplīnu, lai varētu īstenot ciklisko svārstību novēršanas politiku un pakāpeniski sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi.
(7a) A symmetrical approach to efficient fiscal policy-making over the cycle through enhanced budgetary discipline in economic good times should be achieved, with the objective of allowing contra-cyclical policies and to reach, gradually, the medium-term budgetary objective.
Īstenojot vidēja termiņa budžeta mērķi, dalībvalstis spētu pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot atsauces rādītāju — 3 % no IKP, un nodrošināt strauju progresu fiskālās ilgtspējības sasniegšanā.
Compliance with the medium-term budgetary objective should allow Member States to deal with normal cyclical fluctuations while keeping the government deficit below the 3 % GDP reference value and ensure rapid progress towards fiscal sustainability.
Ņemot vērā iepriekš minēto, vidēja termiņa budžeta mērķis atstātu zināmu rīcības brīvību ar budžetu saistīto lēmumu pieņemšanā, jo īpaši attiecībā uz tām publiskajām investīcijām, kas sekmē Savienības mērķu īstenošanu izaugsmes un darba vietu izveides jomā.
Taking this into account, the medium-term budgetary objective should allow room for budgetary manoeuvre, in particular for public investment conducive to the achievement of the Union ’s growth and jobs objectives.
(8a) Lai veicinātu dalībvalstu atbildību Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanā, to budžeta sistēmām jābūt pilnībā saskaņotām ar daudzpusējās uzraudzības mērķiem Savienībā, jo īpaši ar Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu, un šajā kontekstā savlaicīgi jāinformē un pienācīgi jāiesaista dalībvalstu parlamenti un visas citas ieinteresētās personas, jo īpaši sociālie partneri.
(8a) In order to enhance national ownership of the Stability and Growth Pact, national budgetary frameworks should be fully aligned with the objectives of multilateral surveillance in the Union, and in particular with the European semester for policy coordination , in the context of which the national parliaments and all other relevant stakeholders, in particular the social partners, should be informed in a timely manner and should be duly involved.
(9) Piesardzīga fiskālās politikas veidošana nozīmē , ka valdības izdevumu pieaugums nepārsniedz piesardzīgu IKP vidēja termiņa pieaugumu ; šīs normas pārsniegšana ir līdzsvarota ar valdības ieņēmumu pieaugumu un pastāvīga ieņēmumu samazināšanās tiek kompensēta ar izdevumu samazināšanu .
(9) Prudent fiscal policy-making implies that the growth rate of government expenditure does normally not exceed a prudent medium-term growth rate of GDP, increases in excess of that norm are matched by discretionary increases in government revenues and discretionary revenue reductions are compensated by reductions in expenditure.
(9) Efektīvas un ilgtspējīgas fiskālās politikas veidošana nozīmē ieņēmumu un izdevumu pusē ievērot virkni noteikumu, saskaņā ar kuriem strukturālu fiskālo ieņēmumu pieaugums, neņemot vērā neplānotus ieņēmumus un cikliskus un vienreizējus pasākumus, parasti nedrīkstētu atpalikt no IKP vidējā pieauguma tempa ekonomikas attīstības ciklā.
(9) Efficient and sustainable fiscal policy-making implies compliance with a set of revenue side and expenditure side rules where growth in structural fiscal revenues excluding windfall, cyclically driven and one off measures should normally not fall behind the medium growth rate of GDP over the business cycle.
Valdības izdevumu pieauguma temps parasti nepārsniedz IKP vidēja termiņa pieaugumu ekonomikas attīstības ciklā, jo diskrecionāri izdevumu pārsniegumi vai diskrecionāri nodokļu ieņēmumu samazinājumi tiek līdzsvaroti ar citiem saistītiem diskrecionāriem pasākumiem izdevumu un/vai nodokļu ieņēmumu pusē .
The growth rate of government expenditure normally does not exceed a medium-term growth rate of GDP over the business cycle , discretionary increases in excess of that norm on expenditure or discretionary reductions in tax revenues are matched by accompanying other discretionary measures, either on the side of expenditure and/or on the side of tax revenues .
Ilgtspējīgas fiskālās politikas veidošana paredz to, ka kā situāciju pasliktinoši vai mīkstinoši apstākļi Regulas (EK) Nr. 1467/97 nozīmē tiek pienācīgi un skaidri ņemti vērā ekonomikas ilgtspējību noteicošie ilgtermiņa faktori, piemēram, sociālā integrācija, vides ārējie faktori, jo īpaši klimata pārmaiņas, kā arī izmaksas, kas saistītas ar citu negatīvu ārējo faktoru internalizāciju, kuri ir slogs nākamajām paaudzēm.
Sustainable fiscal policy making involves taking proper and explicit account as aggravating or mitigating factors within the meaning of Regulation (EC) No 1467/97 of long-term determinants of economic sustainability such as social inclusion, environmental externalities, in particular climate change, as well as the costs related to the internalisation of other negative externalities which represent a burden for future generations.
(10) Īslaicīga novirzīšanās no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas pieļaujama vispārējas nopietnas ekonomikas lejupslīdes gadījumā, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanos .
(10) A temporary departure from prudent fiscal policy-making should be allowed in case of severe economic downturn of a general nature in order to facilitate economic recovery.
(10) Lai veicinātu ekonomikas pilnīgu atveseļošanos, pagaidu atkāpšanās no efektīvas un ilgtspējīgas fiskālās politikas veidošanas izņēmuma kārtā ir pieļaujama ekonomikas nopietnas lejupslīdes vai straujas bezdarba palielināšanās gadījumā, tostarp laikposmā, kad ekonomika vēl nedarbojas ar parasto jaudu .
(10) A temporary departure from efficient and sustainable fiscal policy-making should be exceptionally allowed in case of a severe economic downturn or a severe rise in unemployment, including the period in which the economy is operating below its normal potential, in order to facilitate economic recovery.
(11) Nozīmīgas novirzes no piesardzīgas fiskālās politikas gadījumā dalībvalstij tiks izteikts brīdinājums, un gadījumā, ja novirze turpina pastāvēt vai ir īpaši nozīmīga, attiecīgajai dalībvalstij tiks dots ieteikums veikt nepieciešamās korektīvās darbības.
(11) In the event of a significant deviation from prudent fiscal-policy a warning should be addressed to the Member State concerned and in case the significant deviation persists or is particularly serious, a recommendation should be addressed to the Member State concerned to take the necessary corrective measures.
(11) Nozīmīgas novirzes no efektīvas un ilgtspējīgas fiskālās politikas gadījumā dalībvalstij tiks izteikts brīdinājums, un gadījumā, ja novirze turpina pastāvēt vai ir īpaši nozīmīga, attiecīgajai dalībvalstij tiks dots ieteikums veikt nepieciešamās korektīvās darbības.
(11) In the event of a significant deviation from efficient and sustainable fiscal-policy a warning should be addressed to the Member State concerned and in case the significant deviation persists or is particularly serious, a recommendation should be addressed to the Member State concerned to take the necessary corrective measures.
(12) Lai nodrošinātu atbilstību fiskālās uzraudzības sistēmai Savienībā esošajās dalībvalstīs , pamatojoties uz Līguma 136. pantu, jānosaka īpašs izpildes mehānisms gadījumiem, kuros dominē noturīgas un nopietnas novirzes no piesardzīgas fiskālās politikas veidošanas.
(12) In order to ensure compliance with the fiscal surveillance framework of the Union for participating Member States, a specific enforcement mechanism should be established on the basis of Article 136 of the Treaty for cases where a persistent and significant deviation from prudent fiscal policy making prevails .