natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā ANO 2000. gadā pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši 1. mērķi (galējas nabadzības un bada izskaušana) un 3. mērķi (dzimumu līdztiesības veicināšana),
– having regard to the Millennium Development Goals defined by the United Nations in 2000, in particular Goal 1 (eradicate extreme poverty and hunger) and Goal 3 (promote gender equality),
– ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 1558 (2007) par nabadzības feminizāciju,
– having regard to the Council of Europe Parliamentary Assembly Resolution 1558 (2007) on the feminisation of poverty,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 25. marta Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai
– having regard to Decision No 283/2010/EU of the European Parliament and of the Council of 25 March 2010 establishing a European Progress Microfinance Facility for employment and social inclusion
OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp. ,
OJ L 87, 7.4.2010, p.1 ,
– ņemot vērā Padomes 2007. gada 30. oktobra secinājumu projektu attiecībā uz pārskatu par to, kā dalībvalstis un ES iestādes īsteno Pekinas Rīcības platformu — Rādītāji attiecībā uz sievietēm un nabadzību (13947/07),
– having regard to draft Council conclusions of 30 October 2007 on the Review of the implementation by the Member States and the EU institutions of the Beijing Platform for Action - Indicators in respect of Women and Poverty (13947/07),
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ziņojumu „Barselonas mērķu īstenošana attiecībā uz pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumiem” ( COM(2008)0638 ),
– having regard to the Commission report of 3 October 2008 on the Implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children ( COM(2008)0638 ),
– ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Vīriešu un sieviešu līdztiesība — 2010” ( COM(2009)0694 ),
– having regard to Commission Report on equality between women and men 2010 ( COM(2009)0694 ),
– ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots Komisijas ziņojumam „Vīriešu un sieviešu līdztiesība — 2010” ( SEC(2009)1706 ),
– having regard to the Commission Staff Working Document accompanying the Commission Report on equality between women and men 2010 ( SEC(2009)1706 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ( COM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication on Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth ( COM(2010)2020 ),
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada 24. marta ziņojumu „Eiropiešu dzīves kvalitātes otrais pārskats — ģimenes dzīve un darbs”,
– having regard to the Eurofound report of 24 March 2010 ‘Second European Quality of Life Survey: Family life and work’,
– ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 13 October 2005 on women and poverty in the European Union
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 . ,
Texts adopted, P6_TA (2009) 0371. ,
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0231 . ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0231. ,
– ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par Ceļveža sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006.–2010. gadam īstenošanas rezultātu novērtējumu un ieteikumiem turpmākai rīcībai
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0232 . ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0232. ,
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0306 . ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0306. ,
– ņemot vērā 2010. gada 19. oktobra rezolūciju par sievietēm nestabilās darba attiecībās
– having regard to its resolution of 19 October 2010 on precarious women workers
Pieņemtie teksti, P7_TA (2010)0365. ,
Texts adopted, P7_TA (2010)0365. ,
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu ( A7–0031/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7-0031/2011 ),
A. tā kā saskaņā ar iepriekšminēto Lēmumu Nr. 1098/2008/EK, īstenojot darbības saistībā ar Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, būtu bijis jāņem vērā sieviešu un vīriešu nabadzības un sociālās atstumtības dažādie aspekti un radītie riski; tā kā 85 miljoni Eiropas iedzīvotāju dzīvo nabadzībā un 17 % no visām sievietēm ES 27 valstīs tiek klasificētas kā dzīvojošas nabadzībā; tā kā turklāt pēdējo desmit gadu laikā nabadzībā dzīvojošu sieviešu skaits ir pieaudzis neproporcionāli nabadzībā dzīvojošu vīriešu skaitam; tā kā vecāku nabadzība bieži vien izraisa arī bērnu nabadzību un nopietni ietekmē bērnu turpmāko dzīvi;
A. whereas, according to the abovementioned Decision 1098/2008/EC the activities in the framework of the European Year for combating poverty and social exclusion should have taken into account of the different risks and dimensions of poverty and social exclusion experienced by women and men; whereas 85 million Europeans live below the poverty line and 17% of all women in the EU’s 27 countries are classed as living in poverty; whereas, moreover, in the past 10 years the number of women living in poverty has risen disproportionately in relation to the number of men; whereas parental poverty often leads to child poverty and seriously affects children later in life,
B. tā kā Eiropas Savienībā ir vērojama liela ekonomikas, finanšu un sociālā krīze, kas īpaši apgrūtina sievietes gan darba tirgū, gan personīgajā dzīvē, jo pastāv lielāka iespēja, ka viņas uzņemsies nestabilas darba attiecības, viņas atlaidīs un viņām nebūs sociālā nodrošinājuma; tā kā turklāt ekonomikas lejupslīdes laikā cilvēki, kurus jau apdraud iespēja nonākt nabadzībā un no kuriem lielākā daļa ir sievietes, kļūst vēl neaizsargātāki, jo īpaši to grupu pārstāvji, kuri jau saskaras ar daudziem nelabvēlīgiem apstākļiem;
B. whereas the European Union is confronted with a major economic, financial and social crisis that particularly handicaps women in the labour market and in their personal lives, since they are more likely to be in insecure jobs, more liable to be made redundant and less likely to have social security cover; whereas, moreover, in times of economic recession, people who are already at risk of falling into poverty, the majority of whom are women, become even more vulnerable, especially groups that already face numerous disadvantages,
C. tā kā taupības pasākumi, ko īsteno visā Eiropā, nodarīs īpašu kaitējumu sievietēm, kuras ir vairāk saistītas ar valsts sektoru gan kā darbinieces, gan kā pakalpojumu saņēmējas;
C. . whereas the austerity measures being implemented across the EU will have a particularly damaging impact on women, who dominate the public sector both as employees and as beneficiaries of services,
D. tā kā nabadzības apkarošana ir viens no pieciem Komisijas ierosinātajiem stratēģijas „Eiropa 2020” izmērāmajiem mērķiem; tā kā ar stratēģijas „Eiropa 2020” 10. integrēto pamatnostādni (sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa ar nabadzību) tiktu veicināta valstu politiku pieņemšana, lai aizsargātu sievietes īpaši pret nabadzības risku, garantējot ienākumu drošību viena vecāka ģimenēm vai vecāka gadagājuma sievietēm;
D. whereas combating poverty is one of the Commission’s five measurable targets proposed for EU 2020; whereas Integrated Guideline 10 of the Europe 2020 Strategy (Promoting social inclusion and combating poverty) would encourage the adoption of national policies to protect women, in particular, from the risk of poverty, ensuring income security for one-parent families or elderly women,
E. tā kā iespēja nonākt nabadzībā visvairāk apdraud sievietes, jo īpaši vientuļās mātes un sievietes, kuras ir vecākas par 65 gadiem un bieži vien saņem pensiju, kas tikai nedaudz pārsniedz iztikas minimumu, dažādu iemeslu dēļ, piemēram, saistībā ar profesionālās darbības pārtraukšanu vai beigšanu, lai pildītu ģimenes pienākumus vai strādātu dzīvesbiedra uzņēmumā, jo īpaši uzņēmējdarbības un lauksaimniecības nozarē, nesaņemot par to atalgojumu un neiesaistoties sociālās drošības sistēmās; tā kā lielākā daļa politikas pamatnostādņu ir vērstas uz palīdzības sniegšanu ģimenēm ar bērniem, bet līdz pat 35 % no mājsaimniecībām veido viena persona, kas vairākumā gadījumu ir sieviete;
E. whereas women are traditionally at greater risk of poverty – especially single mothers and women aged over 65, who are often in receipt of pensions barely above the minimum subsistence level for various reasons such as having taken a break from or stopped work to take on family responsibilities, or having worked in their husband’s undertaking, particularly in the business and agriculture sectors, without remuneration and without social security affiliation; whereas most policies aim to support families with children, while up to 35% of households consist of a single person, who in the majority of cases is a woman,
F. tā kā dzimumu līdztiesība ir instruments sieviešu nabadzības novēršanai, jo līdztiesība pozitīvi ietekmē ražīgumu un ekonomisko izaugsmi, kas nodrošina plašāku sieviešu līdzdalību darba tirgū, un tam savukārt ir daudz sociālu un ekonomisku priekšrocību;
F. whereas gender equality is a weapon for fighting poverty amongst women, as it has a positive impact on productivity and economic growth and leads to greater participation of women in the labour market, which in turn has many social and economic benefits,
G. tā kā sieviešu vidējais nodarbinātības līmenis ir 59,1 %; tā kā kopš 2000. gada vidējās darba samaksas atšķirības starp dzimumiem vidēji joprojām ir ievērojamas, 2010. gadā sasniedzot gandrīz 18 % visā ES un vairāk nekā 30 % atsevišķās dalībvalstīs, un tā kā vienlīdzīgas darba samaksas princips vīriešiem un sievietēm ir viens no Eiropas Savienības līgumos noteiktajiem pamatprincipiem; tā kā dzimumu segregācija darba tirgū rada tiešu ietekmi uz sievietēm;
G. whereas the female employment rate is 59.1% on average; whereas since 2000, the average gender pay gap has remained significant, reaching almost 18% in the EU as a whole and up to more than 30% in some Member States in 2010 and the principle of equal pay for men and women is one of the basic principles set out in the European treaties; whereas the gender-segregated labour market has direct consequences for women,
H. tā kā 16 dalībvalstīs iespēja nonākt galējā nabadzībā sievietēm ir ievērojami lielāka nekā vīriešiem;
H. whereas in 16 Member States the risk of extreme poverty amongst women greatly exceeds the risk of extreme poverty amongst men,
I. tā kā nodarbinātība kā tāda nav pietiekama aizsardzība pret galēju nabadzību; tā kā galvenokārt profesionālās segregācijas dēļ sievietes mazāk apmaksātus darbus veic vairāk nekā vīrieši, bet ar sociālā nodrošinājuma maksājumiem vien nevar sniegt aizsardzību pret galēju nabadzību;
I. whereas employment itself does not constitute adequate protection against extreme poverty; whereas, mainly as a consequence of occupational segregation, more women than men work in lower-paid jobs, whilst it is often the case that social security payments alone offer no protection against extreme poverty either,
J. tā kā jo ilgāk dzīvo nabadzībā, pārtiekot no īpaši maziem ienākumiem, jo lielāks ir risks nonākt pastāvīgās ekonomiskās grūtībās un sociālā atstumtībā; tā kā tādēļ pasākumus nabadzības izskaušanai nevajadzētu tikai vērst uz to, lai palīdzētu cilvēkiem, kas jau dzīvo galējā nabadzībā, bet ar tiem būtu arī jācenšas laikus novērst un izskaust faktorus, kuru dēļ cilvēki un jo īpaši sievietes nonāk ārkārtīgi smagos ekonomiskos un sociālos apstākļos;
J. whereas the longer the period of living in poverty with a particularly low income, the greater the risk of falling into a state of permanent economic privation and social exclusion; whereas, therefore, measures to combat poverty should not simply aim to help those who are already living in extreme economic deprivation but should also seek promptly to prevent and tackle factors which lead citizens and in particular women into extreme economic and social deprivation,
K. tā kā neapmaksāta darba un ikdienas aprūpes pienākumu veikšanai veltītā laika ilgums ievērojami atšķiras atkarībā no vecuma un dzimuma; tā kā īpaši sievietes veic vislielāko neapmaksātā darba apjomu;
K. whereas there are considerable age and gender disparities in the amount of time spent on unpaid work and daily involvement in caring activities; whereas women in particular experience the greatest unpaid workload;
L. tā kā vispārēja piekļuve un tādi izmaksu ziņā pieņemami un kvalitatīvi atbalsta pakalpojumi kā bērnu, vecu cilvēku un citu apgādājamo personu aprūpe ir svarīgi sieviešu un vīriešu vienlīdzīgai dalībai darba tirgū un kalpo kā instruments nabadzības novēršanai un samazināšanai;
L. whereas universal access and affordable, high quality support services such as childcare facilities, facilities for the elderly and other dependants is important for equal participation of women and men in the labour market and as a means to prevent and reduce poverty,
M. tā kā vecāka gadagājuma cilvēkiem salīdzinājumā ar pārējiem iedzīvotājiem ir lielāks risks nonākt nabadzībā — 2008. gadā 27 ES dalībvalstīs aptuveni 19 % no vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem bija 65 un vairāk gadu, bija nabadzīgi; tā kā vecāka gadagājuma sievietes ir īpaši nedrošā situācijā, jo viņu tiesības uz pensiju bieži vien ir atkarīgas no viņu civilstāvokļa (laulātā vai apgādnieka zaudējuma pabalsts) un darba pārtraukuma periodu, atalgojuma atšķirību un citu faktoru dēļ viņām pašām reti ir tiesības saņemt atbilstīga apmēra pensiju, un tādēļ noturīga un galēja nabadzība sievietes skar vairāk nekā vīriešus (iespēja nonākt nabadzībā apdraud 22 % sieviešu vecumā pēc 65 gadiem salīdzinājumā ar 16 % vīriešu);
M. whereas elderly people face a higher risk of poverty than the general population, reaching a rate of around 19% of those aged 65 years and over in 2008 in the EU-27; whereas older women are in a particularly precarious position as their right to a pension income is often derived from their marital status (spousal or survivor benefits) and they rarely have adequate pension rights of their own due to career breaks, pay gap and other factors and as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty (22% of women aged 65 and over are at risk of poverty compared to 16% of men),
N. tā kā grūtniecība lielākā mērā ietekmē sieviešu nekā vīriešu darba un izglītības iespējas, piemēram, gadījumos, kad neplānotas grūtniecības dēļ sievietes ir spiestas priekšlaicīgi pārtraukt mācības;
N. whereas pregnancy affects the work and educational opportunities of women to a greater extent than men, for instance where unplanned pregnancies force women to terminate their education early,
O. tā kā sievietes, jo īpaši lauku rajonos, nereģistrējoties oficiālā darba tirgū vai slēdzot īstermiņa darba līgumus, biežāk veido daļu no neoficiālās ekonomikas nekā vīrieši, un tas rada īpašas problēmas saistībā ar sieviešu sociālajām tiesībām, tai skaitā tiesībām grūtniecības, maternitātes atvaļinājuma un bērna barošanas ar krūti laikā, pensijas tiesību iegūšanu un sociālās drošības pieejamību;
O. whereas women, in particular in rural areas, are more often part of the informal economy than men, not being registered on the official labour market, or have short-term working contracts, which generates particular problems as regards women’s social rights, including rights during pregnancy, maternity leave and breastfeeding, the acquisition of pension rights and access to social security,
P. tā kā nabadzība ir faktors, kuru saista ar palielinātu iespēju ciest no vardarbības dzimuma dēļ, kas ir liels šķērslis dzimumu līdztiesībai; tā kā vardarbība ģimenē bieži vien ir iemesls darba zaudēšanai, veselības problēmām un bezpajumtniecībai, un tās dēļ sievietes var arī nonākt nabadzības ciklā; tā kā turklāt cilvēku tirdzniecība ir mūsdienu verdzības paveids, kas lielā mērā ietekmē sievietes un meitenes, un ir ievērojams faktors, ko izraisa nabadzība un kas veicina nabadzību;
P. whereas poverty is a factor associated with an increased risk of gender-based violence, which is a major barrier to gender equality; whereas, since domestic violence frequently leads to job loss, poor health and homelessness, it can also push women into a cycle of poverty; whereas, in addition, trafficking in human beings is a modern form of slavery that affects women and girls on a large scale and constitutes a significant factor that is both driven by and contributes to poverty,
Q. tā kā visu veidu vardarbība pret sievietēm ir viens no visizplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kuram nav ne ģeogrāfisku, ne ekonomisku, ne sociālu robežu; tā kā tā Eiropas Savienībā ir nopietna problēma, jo aptuveni 20 % līdz 25 % pieaugušu sieviešu cieš no fiziskas vardarbības un vairāk nekā 10 % sieviešu dzīves laikā kļūst par seksuālas vardarbības upuriem;
Q. whereas violence against women, in all its forms, is one of the most widespread human rights violations, knowing no geographical, economic, or social limits; whereas it is a severe problem in the Union, where some 20-25% of women suffer physical violence, and more than 10% sexual violence, in the course of their adult lives,
R. tā kā sievietes ar invaliditāti cieš no diskriminācijas ģimenē un izglītības vidē, viņu darba iespējas ir ierobežotas un sociālie pabalsti, ko viņas saņem, vairākumā gadījumā nepalīdz izkļūt no nabadzības; tā kā tādēļ dalībvalstīm būtu jāvelta īpašas rūpes sievietēm ar invaliditāti, lai viņas varētu izmantot savas tiesības, un jāierosina pasākumi šo sieviešu integrācijai, izmantojot papildu atbalsta programmas;
R. whereas disabled women suffer discrimination within the family environment and in education, their employment opportunities are restricted and the social benefits they receive do not in most cases lift them out of poverty; whereas Member States should, therefore, provide disabled women with the specialised care they need in order to enjoy their rights and should propose measures to facilitate their integration through additional support programmes,
S. tā kā nabadzības slogs pieaug tieši sievietēm, kurām draud nabadzība, īpaši sieviešu grupām, kurām ir īpašas vajadzības, piemēram, sievietēm ar invaliditāti, vecāka gadagājuma sievietēm un vecākiem, kas audzina bērnus bez partnera palīdzības (jo īpaši vientuļās mātes un atraitnes, kuru aprūpē ir bērni), kā arī sieviešu grupām, kas ir visneaizsargātākās pret atstumtību, piemēram, romu tautības sievietēm, kurām tradicionāli vienīgajām ģimenē ir pienākums veikt mājsaimniecības darbus un aprūpi un kuras priekšlaicīgi tiek atrautas no izglītības un nodarbinātības, un imigrantēm; tā kā ir jārada šīm sievietēm piemēroti darba apstākļi, kas viņām ir būtiski svarīgi, tostarp jānodrošina tiesību aizsardzība, piemēram, tiesību uz pienācīgu darba samaksu, tiesību uz maternitātes atvaļinājumu un uz tādu darba vidi, kurā nav diskriminācijas;
S. whereas women are increasingly bearing the burden of poverty, being at risk of poverty, in particular categories of women with special needs, such as disabled women, elderly women and parents bringing up a child without a partner (especially single mothers and widows with dependent children) and groups most vulnerable to exclusion, such as Roma women, under whose traditions domestic and care work are assigned exclusively to women, removing them prematurely from education and employment, and immigrant women; whereas there is a need for proper working conditions, including the protection of rights such as a decent wage, maternity leave and a working environment free from discrimination, which are essential for these women,
T. tā kā ar programmu „Progress” ir paredzēts atbalstīt dzimumu līdztiesības principa efektīvu īstenošanu un veicināt dzimumu integrāciju visās ES politikas jomās; tā kā šī programma ir ārkārtīgi svarīgs instruments cīņā pret nabadzības feminizāciju;
T. whereas the Progress programme is intended to support the effective implementation of the principle of gender equality and promote gender mainstreaming in EU policies; whereas this programme is a tool of utmost importance in combating the feminisation of poverty,
U. tā kā sieviešu paredzamais dzīves ilgums ir aptuveni par sešiem gadiem ilgāks nekā vīriešiem un tā kā 2007. gada statistikas dati par ES 27 dalībvalstīm liecina, ka vīrieši dzīvo līdz 76 gadu un sievietes — līdz 82 gadu vecumam; tā kā tam ir liela saistība ar sieviešu nabadzību īpaši tāpēc, ka sievietēm ir sarežģītāk piekļūt sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmām nekā vīriešiem,
U. whereas the life expectancy for women is about six years longer than for men, with statistics for the EU-27 in 2007 showing men living to 76 years old and women to 82 years old; whereas this has important implications for female poverty, particularly as women have greater difficulty than men in accessing social security and pension systems,
Nabadzības feminizācija
Femin is ation of poverty
2. atzīst, ka nabadzības feminizācija nozīmē to, ka nabadzībā dzīvo vairāk sieviešu nekā vīriešu, nabadzība viņas skar smagāk nekā vīriešus un nabadzība sieviešu vidū pieaug;
Recognises that “the feminisation of poverty” means that women have a higher incidence of poverty than men, that their poverty is more severe than that of men and that poverty among women is on the increase;
9. ierosina, ka ir nepieciešams uzturēt gan Eiropas, gan valstu līmenī stingras saistības panākt redzamākus rezultātus dzimumu līdztiesībā, izmantojot stratēģijas, ar ko ievieš Komisijas pamatnostādnes par sieviešu un vīriešu vienlīdzību, Eiropas Padomes pieņemto Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu un rīcības programmu dzimumu līdztiesības jomā, par ko vienojās Eiropas sociālie partneri;
Suggests that it is necessary to maintain, at both European and national level, a firm commitment to making further progress towards gender equality, by means of strategies furthering the Commission’s guidelines on parity between women and men, the European Pact for Gender Equality adopted by the Council of Europe, and the framework of action on gender equality concluded by the European social partners;
OV C 282E, 6.11.2008., 463. lpp. , 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES
463. , of 9 October 2008 on promoting social inclusion and combating poverty, including child poverty, in the EU
Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0371 . , un 2010. gada 19. oktobra rezolūcijā par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā
Texts adopted, P6_TA(2009)0371 . and of 20 October 2010 on the role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe
Pieņemtie teksti, P7_TA (2010)0375. , un iesaistot visas ieinteresētās personas līdzdalības procesā;
Texts adopted, P7_TA(2010)0375 . when designing policies and measures for the next stage of the OMC on Social Inclusion and Social Protection, the Social Inclusion Strategy and the ‘Europe 2020’ flagship initiative on combating poverty and social exclusion, involving all stakeholders in a participatory process;
14. aicina Komisiju stiprināt Eiropas sociālās integrācijas un aizsardzības stratēģiju saskaņā ar iepriekšminēto iniciatīvu „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību” un pastiprināt centienus īpaši vienvecāka ģimeņu stāvokļa uzlabošanā, lai tās varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;
Calls on the Commission to strengthen the European strategy on social inclusion and protection, in accordance with the abovementioned ‘European platform against poverty’ initiative, and to step up efforts to improve the situation of single parents in particular, to allow them to live with dignity;