natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aicina Komisiju pielikt pūles, lai izstrādātu ES kopējo enerģētikas ārpolitiku ar mērķi Eiropā panākt energoapgādes drošību un vienprātību attiecībā pret ES piegādātājiem; sagaida, ka Komisija veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai sekmētu Nabuko projekta īstenošanu, kas uzskatāms par vienu no būtiskākajiem projektiem Eiropas interešu aizsardzības jomā;
Calls on the Commission to pursue efforts to establish a EU common foreign energy policy in order to ensure that Europe enjoys energy security and speaks with one voice vis-à-vis EU suppliers; looks to the Commission to take all appropriate measures to facilitate the implementation of the Nabucco project, regarded as the one of the most critical projects of European interest;
Labāks regulējums – Solījumu izpilde un pārmaiņas regulējuma kultūrā
Better Regulation - Delivery on P ledges and Change of Regulatory Culture
Laba pārvalde, labāku regulējums un labāka tiesību aktu izstrāde
Good governance, better regulation and better lawmaking
atbalsta Komisijas priekšlikumus administratīvā sloga samazināšanai; atzīmē, ka tie lielā mērā saskan ar 2008. gada ikgadējā politikas stratēģijā iekļautajiem priekšlikumiem un aicina pēc iespējas ātrāk sasniegt reālus rezultātus;
Endorses the Commission proposals aimed at reducing administrative burdens; notes that these largely echo proposals included in the 2008 Annual Policy Strategy and calls for tangible results to be achieved sooner rather than later;
atkārtoti pauž apņemšanos gan ES, gan valsts līmenī līdz 2012. gadam par 25 % samazināt uzņēmumu administratīvo slogu; uzskata to par svarīgāko prioritāti, jo īpaši attiecībā uz MVU, un par būtisku ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā; atkārto, ka visiem tiesību aktiem ir jācenšas sasniegt šis mērķis; tomēr spēkā esošo tiesību akti ir jāvienkāršo, jākodificē un jāpārstrādā tā, lai tas nekaitētu politikas mērķiem;
Reiterates its determination to achieve the goal of a 25% reduction in administrative burdens on undertakings at EU and national level by 2012; regards this as a key priority, in particular for SMUs and as an essential contribution to reaching the Lisbon targets; reiterates that all legislation must pursue that goal; however, the simplification, codification and recasting of the existing acquis should not work to the detriment of policy objectives;
uzskata, ka likumdošanas kontekstā un tiesību aktu vienkāršošanas procesā ir sistemātiski jāveic ietekmes novērtējumi un tie neatkarīgi jāizvērtē; tādēļ aicina Komisiju aktīvāk uzraudzīt un pārskatīt un kontrolēt ES tiesību aktu transponēšanu; uzsver, ka Kopienas tiesību aktu piemērošanas uzraudzībā vajadzētu ciešāk iesaistīt Parlamentu un ka iestādēm vajadzētu ciešāk sadarboties komitoloģijas procedūrās;
Believes that impact assessments must be independently scrutinised and carried out systematically in the context of a legislative process and also as part of the process of simplifying legislation; calls, therefore, for more active monitoring and reporting of the transposition of the EU law by the Commission; stresses that it should be more closely involved in monitoring the application of Community legislation, and underlines the need for closer interinstitutional cooperation with regard to comitology procedures;
sagaida, ka Komisija veiks pasākumus saistībā ar dalībvalstu deklarāciju kvalitāti (26 dalībvalstis sniedza ES izdevumu kopsavilkumu, kā to paredz Iestāžu nolīguma 44. punkts un Finanšu regulas 53.b pants), lai tās varētu izmantot Eiropas Revīzijas palāta, un sagaida, ka tā ļoti drīz sniegs ziņojumu par šo kopsavilkumu kvalitāti un priekšlikumus to kvalitātes uzlabošanai; aicina attiecīgo dalībvalstu Revīzijas palātām vai Eiropas Revīzijas palātai pārbaudīt šīs deklarācijas un vēlas, lai tās būtu lietderīgs informācijas līdzeklis;
Looks to the Commission to work on the quality of the national declarations (26 Member States delivered a summary of EU expenditure, as provided for by paragraph 44 of the Interinstitutional Agreement and Article 53b of the Financial Regulation) in order to make them usable for the European Court of Auditors (ECA) and expects a very early report on the quality of these summaries and proposals on how to improve their quality; calls for these declarations to be audited by the respective national courts of auditors or by the ECA, and wants these declarations to be a usable information tool;
iesniedza Eva Lichtenberger, Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit
by Eva Lichtenberger, Monica Frassoni and Daniel Cohn-Bendit
par ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam
on the Annual Policy Strategy for 2009
Eiropas Parlamenta rezolūcija par ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam
European Parliament resolution on the Annual Policy Strategy for 2009
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. februārī pieņemto paziņojumu par ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam (COM(2008)0072), ko Komisija iesniegusi un kas apspriests Parlamenta 2008. gada marta sesijā,
having regard to the Commission Communication on the Annual Policy Strategy for 2009 (COM(2008)0072), which was adopted on 13 February 2008 and presented by the Commission and debated at Parliament's March 2008 part-session,
tā kā ikgadējā politikas stratēģija 2009. gadam ir jāsaista ar jauno Lisabonas līgumu, Eiropas Parlamenta vēlēšanām, pašreizējās Komisijas pilnvaru termiņa beigām un jaunā Komisijas sastāva apstiprināšanu;
whereas the Annual Policy Strategy for 2009 has to be seen in the context of the new Lisbon Treaty, elections for the European Parliament, the end of the term of office of the current Commission and the appointment of a new Commission,
tā kā saskaņā ar politikas mērķiem Eiropas Savienība ir jāizveido par „viskonkurētspējīgāko zināšanu sabiedrību pasaulē”, vienlaikus nekavējot sasniegt citus mērķus, pēc kuriem tiecas ES, proti, novērst klimata pārmaiņas, kļūt par sabiedrību, kas visefektīvāk pasaulē izmanto enerģiju, un palīdzēt sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;
whereas the policies intended to develop the EU into 'the most competitive knowledge society in the world' have to be designed in such a way as to avoid hampering the achievement of the EU's other overarching objectives, notably fighting climate change, becoming the most energy-efficient society in the world and helping to achieve the Millennium Development Goals,
tā kā Komisijai, izmantojot savas iniciatīvas tiesības un īstenojot savas Līgumu uzraudzības pilnvaras, ir īpašs uzdevums un pienākums, ierosinot jaunas politikas tendences un tiesību aktus, apzināt tādus instrumentus, kas ir samērīgi ar mērķiem, un ierosināt visām pusēm izdevīgus risinājumus, dažreiz pārvarot šķietami pretrunīgus mērķus un intereses;
whereas the Commission, through its right of initiative and as guardian of the Treaties, has a special role and obligation, when proposing new policies and legislation, to identify instruments that are proportionate to and commensurate with the goals and bring about win-win situations, overcoming sometimes seemingly contradictory aims and interests,
tā kā šajā ziņā 2007. gadā varēja novērot gan veiksmīgus, gan arī ne tik veiksmīgus piemērus, piemēram, no pozitīvā aspekta — pieaugoša izpratne vispārējā līmenī par vajadzību cīnīties pret klimata pārmaiņām, bet no negatīvā aspekta — noteiktie mērķi un izvēlētie līdzekļi, kas var būt nesamērīgi vai pat kaitīgi šā mērķa īstenošanai, piemēram, vieglajiem automobiļiem noteiktie CO2 emisiju limiti, vai arī obligātu biodegvielas izmantošanas mērķu noteikšana, nepamatojot to ar pienācīgu ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējumu;
whereas 2007 saw some encouraging and some discouraging examples in this respect, e.g. on the positive side the increased awareness on a general level of the need to fight climate change, and on the negative side targets set and means chosen that may be disproportionate or even harmful to this objective, such as the CO2 emission limits for passenger cars or the setting of compulsory agri-fuel targets without adequate environmental and social impact assessments,
tā kā 2008. gada februāra beigās 2007. gada likumdošanas un darba programma (stratēģiskās, prioritārās un vienkāršošanas iniciatīvas) kopumā ir īstenota par 67,63%, proti, 94 priekšlikumi ir pieņemti un 45 priekšlikumi vēl jāizskata,
whereas at the end of February 2008 the overall implementation rate for the 2007 Legislative and Work Programme (strategic, priority and simplification initiatives) stood at 67.63%, with 94 proposals adopted and 45 still pending,
atzīmē Komisijas iesniegto ikgadējo politikas stratēģiju 2009. gadam, kas iedalīta divās daļās, proti, prioritārie pasākumi un cilvēkresursu un finanšu resursu vispārējais plāns, kā arī pievienots pielikums, kurā izklāstīti 80 galvenie 2009. gadā plānotie pasākumi;
Notes the Annual Policy Strategy for 2009 as presented by Commission, divided into two parts - priority actions and the general framework for human and financial resources - and with an annex containing 80 key actions envisaged for 2009;
atzīmē, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Komisijai būs jāiesniedz virkne īpašu priekšlikumu, lai varētu pilnībā īstenot līguma noteikumus; norāda, ka Parlaments 2008. gadā plāno pieņemt virkni patstāvīgu ziņojumu par Lisabonas līgumu, cita starpā pievēršot uzmanību vispārējam institūciju līdzsvaram, iedzīvotāju aktivitātei, amatā iecelšanas kārtībai un finanšu aspektiem;
Notes that the entry into force of the Lisbon Treaty will require the Commission to present a number of specific proposals to give full effect to its provisions; points out that Parliament intends to adopt a number of own-initiative reports in 2008 on the Lisbon Treaty, focusing inter alia on the overall institutional balance, the citizen's initiative, appointments and financial aspects;
Klimata pārmaiņas un ilgtspējīga Eiropa
Climate change and sustainable Europe
atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nostiprināt ES vadību starptautiskajā sarunu procesā, kura mērķis ir 2009. gadā Kopenhāgenā panākt vienošanos, un šo apņemšanos papildināt ar konkrētiem pasākumiem Eiropā; tomēr ar bažām atzīmē faktu, ka no pašreizējiem priekšlikumiem pat līdz 2020. gadam izvirzītais mērķis panākt ierobežojumu 30% apmērā nav samērīgs ar zinātniskajiem ieteikumiem ierobežot klimata pārmaiņas +2ºC robežās, ja tiek saglabāts pieļaujamais ārējo kredītu ieskaita līmenis;
Welcomes the Commission's commitment to asserting EU leadership in the international negotiating process leading towards agreement in Copenhagen in 2009 and to matching that commitment with concrete measures in Europe; however, notes with concern that, as regards current proposals, even the target of a 30% cut by 2020 is not compatible with scientific recommendations to limit climate change to +2°C if the level of allowed offsetting with external credits is maintained;
kritizē nepietiekamo attīstību saistībā ar šādiem tiesību aktu priekšlikumiem:
Criticises the lack of progress on the following legislative measures:
- priekšlikums tiesību aktam par slāpekļa oksīda (NOx) emisijas ierobežošanu aviācijā;
- a legislative proposal to limit nitrogen oxide (NOx) emissions from aviation,
- priekšlikums tiesību aktam par emisiju samazināšanu kuģniecībā;
- a legislative proposal on the reduction of pollutant emissions from ships,
- priekšlikums tiesību aktam par aizliegumu laist tirgū nelikumīgi iegūtu koksni;
- a legislative proposal to ban the placing on the market of illegally logged timber;
uzskata, ka Komisijai ir jāpastiprina centieni ieviest enerģiju patērējošu ražojumu energoefektivitātes uzlabojumus saskaņā ar ekodizaina direktīvas prasībām, lai palielinātu enerģijas ietaupījumus un samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas; vērš uzmanību uz to, ka Parlaments ir tiesīgs pārbaudīt īstenošanas pasākumus, un aicina Komisiju vides jomā arī turpmāk izvirzīt tālejošus mērķus saskaņā ar ES klimata politikas uzdevumiem;
Considers that the Commission must step up its efforts to implement efficiency improvements for energy-using products under the eco-design directive, to speed up energy savings and reductions in greenhouse gas emissions; draws attention to Parliament's right to scrutinise the implementing measures and calls on the Commission to maintain a high degree of environmental ambition in line with EU climate policy objectives;
uzsver, cik būtiski ir nodrošināt ES tiesību aktu pilnīgu īstenošanu, jo īpaši, lai sasniegtu mērķus bioloģiskās daudzveidības, ūdens un gaisa kvalitātes jomā; aicina Komisiju 2009. gadā pastiprināt centienus, lai novērstu daudzās nepilnības, kas saistītas ar vides tiesību aktu īstenošanu;
Stresses the importance of ensuring full implementation of EU law, in particular with a view to achieving biodiversity, water and air quality targets; calls on the Commission, in 2009, to step up its efforts to remedy the many shortcomings in the implementation of environmental legislation;
uzsver, ka ilgtspējība ir visu Baltijas jūras reģiona attīstības stratēģiju priekšnosacījums un šo stratēģiju pamatā nedrīkst būt nekas cits, kā vien Baltijas jūras dabiskā līdzsvara saglabāšana un ūdens piesārņojuma novēršana; aicina Komisiju attiecībā uz Baltijas jūras reģiona stratēģijas sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu īpašu uzmanību pievērst vides jomas sadarbības partneru un reģionālo un vietējo varas iestāžu integrēšanai, kā tas noteikts 11. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem; uzskata, ka plānotā gāzes cauruļvada būvniecība Baltijas jūrā nav savienojama ar šā reģiona ilgtspējīgu attīstību;
Stresses that sustainability is key to any development strategy for the Baltic Sea region, one which can only be based on safeguarding the natural balance of the Baltic Sea and water pollution prevention; calls on the Commission to place special emphasis on integrating environmental partners and regional and local authorities in the preparation, implementation, monitoring and evaluation of the strategy for the Baltic Sea region, as stipulated in Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the Structural Funds; regards the planned gas pipeline in the Baltic Sea is incompatible with sustainable development in this region;
prasa, lai Enerģētikas rīcības plānā 2010.–2014. gadam galveno uzmanību pievērš energoefektivitātei un atjaunīgiem enerģijas avotiem, nevis tradicionālās enerģijas izmantošanas veicināšanai un priekšrocību radīšanai atsevišķām tehnoloģijām, piemēram, oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, ar kurām nebūs iespējams sasniegt līdz 2020. gadam klimata pārmaiņu novēršanas jomā izvirzītos mērķus;
Insists that the Energy Action Plan 2010-2014 should focus on energy efficiency and renewable energies, instead of promoting conventional energies and prioritising certain technologies, such as carbon capture and storage, which will not make it possible to meet the 2020 climate change objectives;
pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par KLP reformas „veselības pārbaudi” nav sniegts vispārējs redzējums, netiek apsvērti efektīvi pasākumi saistībā ar ilgtspējīgu dabas resursu izmantošanu, ienākumu diversifikāciju un līdzsvarotu lauku un pilsētu attīstību, tajā nav nopietni ņemts vērā fakts, ka 30 % no KLP subsīdijām tiek piešķirti 1 % saimniecību, no kurām lielāka daļa ir konkurētspējīgas un darbojas ar peļņu bez subsīdijām, tajā nav iekļautas atsauces uz taisnīgākiem principiem par turpmāko ieņēmumu atbalstu, piemēram, nosacījumi par maksājumu piešķiršanu atbilstīgi jebkura lieluma lauku saimniecību darbības rezultātiem nodarbinātības un vides jomā; aicina Komisiju nodrošināt savstarpējas atbilstības īstenošanu visās dalībvalstīs, sniedzot tām atbalstu ar Komisijas izstrādātām pamatnostādnēm; norāda, ka komisārs M. Kypriano apsolīja pārskatīt direktīvu par dzīvnieku pārvadāšanu šā sasaukuma laikā, un norāda, ka „veselības pārbaude” sniedz šādu iespēju, kā arī iespēju uzlabot dzīvnieku labturības standartus;
Deplores the fact that the Commission's Communication on the CAP health check lacks vision, fails to consider effective measures relating to the sustainable use of natural resources, diversification of incomes and balanced rural-urban development, does not seriously challenge the fact that 30% of CAP subsidies go to 1% of holdings, most of which would be competitive and thriving without these subsidies, and does not contain any reference to fairer principles for future income support, such as making payments conditional on the employment and environmental performance of farms of any size; calls on the Commission to ensure that cross-compliance is implemented in all Member States by supporting them with a Commission guideline; points out that Commissioner Kyprianou promised to review the animal transport directive during this parliamentary term and that the health check also provides an opportunity to improve animal welfare standards;
pauž nožēlu, ka Komisija ir ignorējusi problēmas, ko radījusi viena no pašām problemātiskākajām pārmaiņām pasaules lauksaimniecībā — arvien pieaugošā konkurence starp resursiem, ko izmanto pārtikas un atjaunīgās enerģijas ražošanai; aicina Komisiju atteikties no obligātajiem biodegvielas mērķiem un sniegt pilnīgu pārtikas nodrošinājuma un ietekmes uz vidi novērtējumu saistībā ar ES biodegvielas mērķiem, tostarp par importu no jaunattīstības valstīm, lai ļautu panākt ilgtspējīgu līdzsvaru starp pārtikas nodrošinājumu un atjaunīgās enerģijas ražošanu;
Deplores the fact that the Commission has ignored the problems arising from one of the most challenging changes taking place in global agriculture: the increasing competition between resources used for food and for renewable energies; calls on the Commission to abandon the compulsory agri-fuel targets and to deliver a full food security and environmental impact assessment of the EU's agri-fuel targets, including imports from developing countries, so that a sustainable balance between food security and renewable energy production can be achieved;
norāda, ka jūrniecības politikas izstrādes turpināšanas dēļ nedrīkst samazināt kopējās zivsaimniecības politikas pārraudzības finansējumu, ņemot vērā, ka pārraudzības uzlabošana ir politiska prioritāte; uzskata, ka turpmākās integrētās jūrniecības politikas finansējums jāsaņem no visiem iesaistītajiem ģenerāldirektorātiem un politikas jomām;
Points out that the continuation of the preparatory action for maritime policy should not work to the detriment of funding for monitoring of the common fisheries policy, given that improving monitoring is a political priority; takes the view that funding for a future integrated maritime policy should come from all directorates-general and policy areas involved;
mudina Komisiju saistībā ar Eiropas transporta tīkla ( TEN-T ) programmas pārskatīšanu veikt TEN–T projektu analīzi, ņemot vērā ES jaunākās saistības ierobežot klimata pārmaiņas un atjaunināto ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju;
Encourages the Commission, as part of TEN-T review process, to carry out an analysis of the TEN-T projects in the light of recent EU commitments to curb climate change and in view of the updated EU Sustainable Development Strategy;
norāda, ka uz oglekļa emisiju samazināšanu orientēta tautsaimniecība izvirza arī jaunus uzdevumus un iespējas attiecībā uz nodarbinātību un darba apstākļiem, un vēlas, lai šo aspektu iekļautu ilgtspējīgas attīstības stratēģijā;
Points out that a low-carbon economy will also present new challenges and opportunities as regards employment and working conditions and wishes to see this point included in the Sustainable Development Strategy;
uzsver, ka, palielinoties integrācijai finanšu jomā, aizvien sarežģītāk ir administrēt finanšu uzraudzību un krīžu pārvarēšanu dalībvalstu līmenī; uzsver, ka nestabilitāte finanšu jomā ir parādījusi, ka priekšnosacījums uzticības atjaunošanai finanšu tirgiem ir efektīvāka pārrobežu banku sistēma; mudina Komisiju veikt pasākumus, lai palielinātu pārrobežu banku darījumu uzraudzību;
Underlines that, as financial integration deepens, it is becoming increasingly difficult to maintain the organisation of financial supervision and crisis management on a predominantly national basis; stresses that the financial turmoil has shown that more effective cross-border banking is a key priority to restore confidence in financial markets; urges the Commission to take measures to strengthen cross-border banking supervision;
mudina Komisiju veikt reglamentējošus un uzraudzības pasākumus, lai risinātu finanšu nestabilitātes problēmu; šajā ziņā vērš uzmanību uz vajadzību precizēt un palielināt Lamfalisī procesa 3. līmeņa komiteju nozīmi tā, lai ES nodrošinātu finanšu stabilitāti; uzskata, ka Eiropas uzraudzības iestādes izveidošana būtu labākais veids, kā ilgtermiņā panākt efektīvu starptautisko uzņēmumu pārraudzību;
Urges the Commission to take regulatory and supervisory measures in response to the financial turmoil; draws attention, in this respect, to the need to clarify and strengthen the role of the level 3 committees of the Lamfalussy process in such a way as to ensure financial stability in the EU; takes the view that the establishment of a European supervisor would be the best way to achieve effective supervision of cross-border firms in the long run;
uzsver, ka nodokļu oāzes nelabvēlīgi ietekmē ES dalībvalstu fiskālo sistēmu, jo tās pazemina nodokļu likmes un mazina nodokļu ieņēmumus; uzsver, ka Lihtenšteinā notikušais skandāls par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas aktualizēja steidzamo vajadzību pieņemt stingrākus noteikumus, ar kuriem Eiropas nodokļu oāzēm pieprasītu atklāt informāciju par ES pastāvīgo iedzīvotāju noguldītajiem līdzekļiem; šajā ziņā atzinīgi vērtē Komisijas izteikto vēlmi paātrināt uzkrājumu nodokļu direktīvas pārskatīšanu;
Underlines that tax havens have detrimental effects on the fiscal systems of the EU Member States, as they exert downward pressure on tax rates and erode their tax revenues; emphasises that the tax evasion scandal in Lichtenstein has highlighted the urgent need to adopt tougher rules that would require European tax havens to disclose details of funds held by EU residents; welcomes in this respect the fact that the Commission is willing to speed up a review of the savings tax directive;
aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus reformām, lai novērstu daudzās nepilnības direktīvās par uzkrājumu nodokļiem; jo īpaši mudina Komisiju paplašināt uzkrājumu nodokļu direktīvas darbības jomu, lai tajā iekļautu visu veidu finanšu aktīvus, kā arī paplašināt direktīvas piemērošanas ģeogrāfiskās robežas, ņemot vērā, ka atsevišķi Eiropas iedzīvotāji savu naudu ir pārvietojuši uz Āziju (visbiežāk uz Honkongu, Singapūru un Makao), izmantojot Āzijas banku stingri ievēroto slepenību, kas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; šajā sakarībā arī mudina Komisiju vest sarunas ar šīm valstīm par īpašiem nolīgumiem uzkrājumu nodokļu jomā, lai noslēgtu starptautisku nolīgumu par tādu pasākumu piemērošanu, kas būtu līdzvērtīgi tiem, ko ES dalībvalstīs piemēro saskaņā ar Direktīvu 2003/48/EC;
Calls on the Commission to propose reforms to tackle the various loopholes in the savings tax directive; urges the Commission, in particular, to broaden the technical scope of the savings tax directive, so as to cover all forms of financial assets, and its geographical scope, given that some Europeans have moved their money to Asia (especially Hong Kong, Singapore and Macao), taking advantage of their tight banking secrecy laws which facilitate tax evasion; in that connection, also urges the Commission to negotiate specific agreements with these countries on savings tax with a view to concluding an international agreement on the application of measures equivalent to those implemented by EU Member States under Directive 2003/48/EC;