natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisija ziņo par to, kā savus pienākumus ir pildījušas dalībvalstis, kurās pārejas laiks beidzas 2010. gadā.”
The Commission shall report on the fulfilment of the obligations of those Member States in which a transitional period expires in 2010.”
Ar šo grozījumu aicina Komisiju veikt novērtējumu, sniedzot ziņojumu par to, kā dalībvalstis ir pildījušas savu pienākumu palielināt akcīzes nodokļa likmi.
The amendment calls on establishment of Commission assessment which reports on the evolution of the Members States' duty on increasing excise duty rate.
Kopumā atzinuma sagatavotājs piekrīt Komisijas izvirzītajam mērķim samazināt konkurences kropļojumus pārvadājumu tirgū.
Generally your draftsman agrees with the Commissions objective to reduce the distortion of competition in the haulage market.
Labākais šīs problēmas risināšanas veids būtu pilnīga saskaņošana.
The best way to address the problem of competition would be through full harmonisation.
Šajā sakarā jāuzsver, ka atšķirīgās benzīna un gāzeļļas cenas iekšējā tirgū vēl neliecina par kropļojumiem pārvadājumu tirgū.
In this context, it should be underlined that the existence of price differences on petrol and gas oil across the internal market is not in itself an indication of a distorted haulage market.
Atzinuma sagatavotājs atzīst, ka Komisijas priekšlikums — samazināt videi nodarīto kaitējumu , izmantojot ar transportu saistītu nodokļu politiku, — dod ļoti ierobežotu ieguldījumu.
Your draftsman recognises that the Commissions proposal contribute very limited to reducing environmental damage through transport related tax policy.
Ir skaidrs, ka šādi darbības plāni, ja tie ir pietiekami stingri, var mainīt patērētāju un uzņēmumu uzvedību un tādējādi nodrošināt CO 2 emisiju samazināšanu.
It is clear that such policies can, if tough enough, bring about behavioural change among consumers and businesses and thereby ensure that CO2-emissions are lowered.
Tomēr atzinuma sagatavotājs apšauba, vai Komisijas priekšlikums būtiski palīdzēs Kopienai īstenot uzņemtās saistības vides jomā, tostarp Kioto protokolu.
However, your draftsman questions whether the Commissions proposal will significantly help the Community in meeting its environmental commitments, including the Kyoto-protocol.
Atzinuma sagatavotājs uzskata, ka, ņemot vērā ievērojamās klimata pārmaiņu radītās vides problēmas, ar ko jāsaskaras ne tikai Kopienai, bet visai pasaulei, Komisijai daudz aktīvāk jāstrādā, lai ar drosmīgu un novatorisku ES „zaļo” pasākumu, tostarp arī nodokļu pasākumu, palīdzību veicinātu videi draudzīgas produkcijas lietošanu.
Your draftsman considers that given the significant environmental challenges climate change pose not only to the Community but to the globe that the Commission must play a much stronger role in promoting the use of environmentally friendly products through bold and innovative "green" EU measures, including the area of taxation.
Šajā sakarā jāveicina nodokļu konkurence, ko izmanto, lai sekmētu ilgtspējīgu patēriņu un vides aizsardzību, piemēram, saistot no „zaļajiem” nodokļiem gūtos ieņēmumus ar „zaļās” produkcijas un „zaļo” ražošanas procesu attīstības veicināšanu.
In this context tax competition, used to promote sustainable consumption and protection of the environment, should be encouraged e.g. through linking the revenue gained from "green" taxes to promotion of development of "green" products and production processes.
Tādēļ atzinuma sagatavotājs atbalsta domu ļaut dalībvalstīm izmantot nodokļu pasākumus, lai sekmētu tādas degvielas lietošanu, kas nav iegūta no naftas.
Therefore your draftsman favours allowing Member States to use tax measures to promote the use of non-petroleum based propellants.
Ņemot to visu vērā, atzinuma sagatavotājs uzskata, ka Komisijas priekšlikums nenodrošina dalībvalstīm pietiekami elastīgas rīcības iespējas, lai tās varētu sekmēt tādas degvielas lietošanu, kas nav iegūta no naftas.
Against that background, your draftsman is of the opinion that the Commission’s proposal does not allow Member States the flexibility required to promote the use of non-petroleum based propellants.
Saskaņā ar subsidiaritātes principu dalībvalstīm jādod lielāka elastība, ļaujot tām inter alia samazināt nodokļu likmes degvielai, ko izmanto dzinējos ar visaugstāko energoefektivitāti, un degvielai, kas nav iegūta no naftas.
Member States should, in line with the principle of subsidiarity, be given more flexibility by allowing them inter alia to reduce the tax rates for propellants used in the most energy efficient engines, for non-petroleum based propellants.
Tas uzņēmumiem nodrošinātu juridisko noteiktību, tajā pat laikā ļaujot konkurēt.
This would provide legal certainty for businesses while at the same time allowing for competition.
Dalībvalstīm būtu iespējas sekmēt tīrāku tehnoloģisko paņēmienu izmantošanu, lai īstenotu uzdevumu samazināt CO 2 emisiju līmeni un pildītu citas starptautiskās saistības vides jomā.
It would provide Member States with opportunities to promote the use of cleaner technologies in pursuit of reducing CO2 emissions and meeting other international environmental commitments.
Turklāt atzinuma sagatavotājs uzskata, ka minimālo līmeņu paaugstināšana labvēlīgāk ietekmētu patērētāju un uzņēmumu patēriņa modeli.
Moreover, your draftsman considers that higher minimum rates would have a more positive impact on the consumption pattern of consumers and businesses.
Pašreizējie pārejas režīmi nav jāpagarina un nav jāievieš jauni pārejas pasākumi.
Existing transitional regimes should not be extended and no new transitional arrangements should be introduced.
Gabriele Albertini, Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Piia-Noora Kauppi, Guntars Krasts , Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Gabriele Albertini, Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Piia-Noora Kauppi, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................14
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................15
– ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 3. pantu un 13. pantu,
– having regard to the EC Treaty, in particular Articles 3 and 13,
– ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Lēmumu 2006/144/EK par Kopienas lauku attīstības stratēģiskajām pamatnostādnēm (2007.–2013. gada plānošanas laikposms)
– having regard to Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013)
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
– having regard to Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agriculture Fund for Rural Development (EAFRD)
– ņemot vērā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
– having regard to Commission Regulation (EC) No 1974//2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD)
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu
– having regard to Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agriculture policy
– ņemot vērā Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīvu 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību
– having regard to Council Directive 86/613/EEC of 11 December 1986 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un darba jautājumos
– having regard to Directive 2006/54/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the implementation of the principle of equal opportunities and equal treatment of men and women in matters of employment and occupation
– ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem
– having regard to Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds
– ņemot vērā Padomes 1996. gada 2. decembra rezolūciju par vienlīdzīgu iespēju veicināšanu sievietēm un vīriešiem, izmantojot Eiropas struktūrfondus
– having regard to the Council Resolution of 2 December 1996 on mainstreaming equal opportunities for men and women into the European Structural Funds
– ņemot vērā tā 2003. gada 13. marta rezolūciju par mērķiem, lai veicinātu iespēju vienlīdzību sievietēm un vīriešiem, izmantojot struktūrfondus
– having regard to its resolution of 13 March 2003 on the objectives of equality of opportunities between women and men in the use of the Structural Funds
– ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija secinājumus par nodarbinātību lauku apvidos saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju
– having regard to the Council Conclusions of 22 July 2003 on employment in rural areas under the European Employment Strategy
– ņemot vērā pārskatu par ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju — atjaunotu stratēģiju
– having regard to the "Review of the EU's Sustainable Development Strategy (EU SDS) - Renewed Strategy"
Padomes dokuments Nr. 10117/2006, 9.6.2006. ,
Council document 10117/06, 9.6.2006. ,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomes pavasara sanāksmei „Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībā.
– having regard to the Commission communication to the Spring European Council entitled "Working together for growth and jobs.
Jauns posms Lisabonas stratēģijā” ( COM(2005)0024 ),
A new start for the Lisbon Strategy" ( COM(2005)0024 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” ( COM(2007)0424 ),
– having regard to the Commission communication entitled "Tackling the pay gap between women and men" ( COM(2007)0424 ),
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Nodarbinātība lauku reģionos: atšķirību izlīdzināšana” ( COM(2006)0857 ) un Komisijas dienestu darba dokumentu ( SEC(2006)1772 ), kas pievienots paziņojumam,
– having regard to the Commission communication entitled "Employment in rural areas: closing the jobs gap" ( COM(2006)0857 ) and the accompanying Commission staff working document ( SEC(2006)1772 ),
– ņemot vērā publikāciju „Sieviešu aktīvā loma lauku attīstībā — nodrošinot nākotni Eiropas lauku apvidos”
– having regard to the publication "Women active in rural development: Assuring the future of rural Europe"
Eiropas Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, 2000. g. ,
Directorate-General for Agriculture, European Commission 2000 ,
– ņemot vērā 2006. gada pētījumu par nodarbinātību lauku apvidos ( SERA ),
– having regard to SERA – Study of Employment in Rural Areas 2006,
– ņemot vērā 2006. gada pārskatu „Lauku attīstība Eiropas Savienībā — statistikas un ekonomikas informācija”,
– having regard to the 2006 Report "Rural Development in the European Union – Statistical and Economic Information",
– ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. martā Lisabonā notikušās Eiropadomes sanāksmes secinājumus par Lisabonas stratēģiju nodarbinātībai un izaugsmei,
– having regard to the Conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 on the Lisbon Strategy for employment and growth,
– ņemot vērā 2003. gada 12.–14. novembrī Zalcburgā notikušās otrās Eiropas konferences par lauku attīstību secinājumus attiecībā uz lauku politikas perspektīvām paplašinātā Eiropā,
– having regard to the Conclusions of the second European conference on rural development in Salzburg "Planting seeds for rural futures - building a policy that can deliver our ambitions", held from 12 to 14 November 2003,
– ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda ( Eurofound ) ziņojumus „Pirmais pētījums par dzīves kvalitāti Eiropā — atšķirības starp pilsētām un laukiem”, „Sociālais kapitāls un darbavietu izveide Eiropas lauku apvidos” un „ Sieviešu uzņēmējdarbība lauku apvidos”,
– having regard to the reports of the European Foundation for Improvement of Living and Working Conditions (Eurofound) on "First European Quality of Life Survey: Urban–rural differences", "Social capital and job creation in rural Europe" and "Women’s entrepreneurship in rural areas",
– ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu 2005/600/EK par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
– having regard to Council Decision 2005/600/EC of 12 July 2005 on guidelines for the employment policies of the Member States
– ņemot vērā 2007. gada kopīgo ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju
– having regard to the Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2007
Padomes dokuments Nr. 6694/07, 23.2.2007. ,
Council document 6694/07, 23.2.2007. ,
– ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Briseles Eiropadomes sanāksmē 2006. gada 23.–24. martā,
– having regard to the European Pact for Gender Equality adopted by the Brussels European Council of 23-24 March 2006,
– ņemot vērā 1993. gada 25. jūnija rezolūciju par nealgota sieviešu darba novērtējumu
– having regard to its resolution of 25 June 1993 on the assessment of women's unwaged work
– ņemot vērā 2003. gada 3. jūlija rezolūciju par sievietēm Eiropas Savienības lauku apvidos, ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) termiņa vidusposma pārskatu
– having regard to its resolution of 3 July 2003 on women in rural areas of the European Union in the light of the mid-term review of the common agricultural policy (cAP)
– ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu ( A6-0031/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6‑0031/2008 ),
A. tā kā Eiropas Savienībā kopējā lauksaimniecības politika (KLP) risina ar lauku apvidiem
A. whereas, from a European perspective, rural areas
Šo lauku apvidu definīciju pieņēma saistībā ar Padomes Lēmumu 2006/144/EK.
The definition of rural areas applied in this resolution was drawn up in the context of Decision 2006/144/EC.
Komisija ir konsekventi lietojusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) metodiku.
The Commission has consistently used the OECD methodology.
ESAO metodika pamatojas uz iedzīvotāju blīvumu (ESAO, Rādītāju izveide par lauku apvidiem teritoriālās politikas izstrādei, Parīze, 1994. g.).
The OECD methodology is based on population density (OECD, Creating rural indicators for shaping territorial policy, Paris, 1994).
Tā balstās uz divu pakāpju pieeju: pirmkārt, vietējās vienības (piemēram, administratīvie rajoni) tiek noteiktas par lauku kopienām, ja to iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 150 iedzīvotājiem uz vienu kvadrātkilometru.
It is based on a two-step approach: First, local units (e.g. municipalities) are identified as rural if their population density is below 150 inhabitants per square kilometre.
Otrkārt, reģioni (piemēram, NUTS 3 vai NUTS 2 ) ir iedalīti 3 kategorijās:
Then, regions (e.g. NUTS 3 or NUTS 2), are classified in one of the 3 categories:
· reģions ar dominējošu laukos dzīvojošo īpatsvaru ( PR ): ja vairāk nekā 50 % reģiona iedzīvotāju dzīvo lauku kopienās (kurās ir mazāk par 150 iedzīvotājiem uz vienu km 2 ),
· Predominantly Rural region (PR) : if more than 50% of the population of the region is living in rural communes (with less than 150 inhabitants / km2)
· reģions ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru ( IP ): ja 15 %–50 % reģiona iedzīvotāju dzīvo lauku kopienās,
· Intermediate Region (IR) : if 15% to 50% of the population of the region is living in rural local units
· reģions ar dominējošu pilsētās dzīvojošo īpatsvaru ( PU ): ja mazāk par 15 % reģiona iedzīvotāju dzīvo
· Predominantly Urban region (PU) : if less than 15% of the population of the region is living in
lauku kopienās.
rural local units.
ES 27 dalībvalstu 1284 NUTS 3 reģioni ir sadalīti aptuveni līdzīgās proporcijās starp trim pilsētu-lauku kategorijām.
The 1284 NUTS 3 regions of the EU-27 are broadly evenly divided between the three rural-urban categories.
Komisija šobrīd strādā pie alternatīvām definīcijām, kas labāk atspoguļotu apvidu ar būtisku laukos dzīvojošo īpatsvaru, ietverot arī piepilsētu lauku teritorijas. saistītus jautājumus; tā kā šī rezolūcija attiecas uz KLP otru pīlāru, t. i., uz lauku attīstību un tā kā tomēr jāapsver arī sociālā un ekonomikas politika;
The Commission is currently undertaking work on alternative definitions that better reflect the diversity of significantly rural areas, including peri-urban areas. are dealt with via the Common Agriculture Policy (CAP); whereas this resolution deals with the second pillar of the CAP, i.e. rural development and whereas, however, social and economic policies must also be taken into consideration,
B. tā kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības lauku attīstības politikas mērķiem ir uzlabot dzīves kvalitāti lauku apvidos un sekmēt saimnieciskās darbības diversifikāciju;
B. whereas one of the major rural development policy objectives of the European Union is to enhance the quality of life in rural areas and to promote diversification of economic activities,
C. tā kā labāku apstākļu nodrošināšanai lauku apvidos vajadzīga ilgtspējīga, integrēta izaugsme un ir jārada jaunas nodarbinātības iespējas, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, kā arī augstas kvalitātes pakalpojumi veselības un sociālajā jomā;
C. whereas making rural areas more attractive requires the promotion of sustainable, integrated growth and the generation of new employment opportunities, particularly for women and young people, as well as the provision of high-quality health and social services,
D. tā kā lauku apvidos šobrīd notiekošās pārmaiņas ekonomikā un sociālajā jomā vienādi neietekmē visas sievietes, jo tiek piedāvātas iespējas daļai sieviešu, turpretī citām tiek radītas nopietnas problēmas un grūtības;
D. whereas the economic and social changes that rural areas are undergoing do not affect all women in the same way, offering opportunities to some and causing very serious challenges to, and problems for, others,
E. tā kā Lisabonas programmas izaugsmes kāpināšanas un sociālās tirgus ekonomikas veicināšanas mērķus var īstenot tikai tad, ja darba tirgū gan pilsētās, gan laukos pilnībā tiek izmantots nozīmīgais sieviešu cilvēkresursu potenciāls;
E. whereas the Lisbon targets on generating growth and promoting the social market economy can only be met by making full use of the significant potential of women in the labour market in both rural and urban areas,
F. tā kā sieviešu darbaspēku bieži uzskata par neierobežotu dabisku resursu, kuru var ekspluatēt, un tā kā turklāt darba tirgus netaisnīgā segregācija kļūst arvien stingrāka;
F. whereas women’s labour is often regarded as an unlimited natural resource to be exploited and whereas, furthermore, the inequitable segregation of the labour market is becoming ever more rigid,
G. tā kā nodarbinātības rādītāji lauku apvidos ir zemāki kā vīriešiem, tā sievietēm un tā kā turklāt daudz sieviešu oficiālajā darba tirgū vispār nepiedalās un tāpēc netiek reģistrētas kā bezdarbnieces, un šie dati neatspoguļojas statistikā par bezdarbu, un tā kā lauku apvidus nelabvēlīgi ietekmē tas, ka trūkst augstas kvalitātes darbavietu;
G. whereas, for both men and women, employment rates are lower in rural areas, and, additionally, a lot of women are never active in the official labour market and, therefore, are neither registered as unemployed nor reflected in unemployment statistics; whereas rural areas are badly affected by the lack of high-quality employment opportunities,
H. atkārtoti paužot viedokli, ka Direktīvas 86/613/EEK īstenošana līdz šim nav bijusi efektīva, un sākotnējie direktīvas mērķi nav izpildīti, it īpaši attiecībā uz līdzstrādājošo dzīvesbiedru statusa uzlabošanu;
H. reiterating its view that implementation of Directive 86/613/ΕEC has not been effective hitherto or fulfilled the original objectives of that directive, in particular that of improving the status of assisting spouses,
I. tā kā daudzu lauku apvidos dzīvojošu sieviešu nodarbošanos var pielīdzināt profesionālai darbībai, bet kura nav atzīta par tādu darbību, nav attiecīgi aizsargāta un apmaksāta;
I. whereas many women in rural areas are engaged in occupations which are comparable to a professional activity but are not recognised, protected or paid as such,
J. tā kā tikai neliels skaits sieviešu ir saimniecību īpašnieces — parasti zemas rentabilitātes maza apjoma ekonomisku darbību saimniecībās — un tā kā vairākums sieviešu laukos strādā kopā ar ģimenes locekļiem vīriešiem (tēviem, brāļiem vai vīriem), kuriem ir ekskluzīvas īpašumtiesības uz attiecīgo saimniecību (zemkopības vai lopkopības);
J. whereas only a small number of women are the owners of farms - typically small-sized economic operations with low profitability - and most women in the countryside work alongside their male companions (fathers, brothers or husbands), who have exclusive property rights to the farm in question (agriculture or stockbreeding);
K. tā kā stāvoklis lauku reģionos ir stipri atšķirīgs dažādās dalībvalstīs un vienas dalībvalsts teritorijā un tā kā tāpēc jāsniedz atbalsts lauku reģioniem un to iedzīvotājiem atbilstīgi šo reģionu atšķirīgajam attīstības potenciālam;
K. whereas the situations in rural areas vary considerably, both between the Member States and within individual Member States, and whereas, therefore, rural areas with differing development potential all have to be given adequate support, as do the people living in those areas,
L. tā kā lauku apvidos ir iespējama augsta dzīves kvalitāte ģimenēm ar bērniem un gados vecākiem cilvēkiem, taču viņi joprojām saskaras ar daudzām problēmām, jo trūkst izglītības un mācību infrastruktūras visos līmeņos un nav atbilstošu sociālo pakalpojumu tīklu, tādu kā pietiekams skaits piemērotu bērnu aprūpes iestāžu, palīdzības dienestu pakalpojumi un aprūpe vecāka gadagājuma cilvēkiem, slimniekiem un invalīdiem, kā arī ar problēmām, kas saistītas ar lauksaimniecības pārstrukturizācijas turpināšanos un vides aizsardzību;
L. whereas rural areas can offer a high quality of life for families with children and for elderly people but they still posit a wide range of challenges, such as a lack of education and training infrastructure at all levels and inadequate social services networks without, for example, a sufficient number of appropriate child-care facilities, outreach services and care for elderly or sick people or those with disabilities, as well as facing pressure from ongoing agricultural restructuring and environmental protection measures,