natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. vērš īpašu uzmanību uz nepieciešamību turpināt pētījumus un analīzi saistībā ar nabadzības feminizācijas parādību; aicina Komisiju un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu sadarboties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu un uzsākt mērķtiecīgus pētījumus, lai novērtētu arī to, kā pasaules krīze ietekmējusi sievietes;
Draws particular attention to the necessity to continue further with the researches and analyses regarding the phenomenon of ‘feminisation of poverty’; calls on the Commission and Eurofound to cooperate with the European Institute for Gender Equality and to initiate targeted research in order to assess, inter alia, the effects of the global crisis on women; 23.
25. aicina dalībvalstis veicināt medicīnisko pakalpojumu pieejamību imigrantēm, lai ārstētu slimības, ko radījuši atšķirīgi ēšanas paradumi un rituālas darbības; attiecīgi aicina Komisiju un dalībvalstis veidot veselības politiku tā, lai cīnītos pret darbībām, kas apdraud sieviešu veselību un ir par iemeslu sociālajai atstumtībai un nabadzībai, un novērstu tās;
Calls on the Member States to facilitate access to medical care for immigrant women for diseases resulting from different eating habits and ritual practices; calls on the Commission and the Member States, accordingly, to frame health policies with a view to combating and preventing practices that are hazardous to women’s health and are also a cause of social exclusion and poverty;
27. atgādina, ka pret nabadzību un sociālo atstumtību ir jācīnās gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, lai izpildītu Eiropas Savienības un dalībvalstu saistības līdz 2015. gadam sasniegt ANO Tūkstošgades attīstības mērķus;
27 Recalls that the fight against poverty and social exclusion is to be pursued both within the European Union and externally, in order to fulfil the commitment by the European Union and Member States to achieve the UN Millennium Development Goals by 2015;
28. aicina dalībvalstis izveidot īpašas programmas, lai veicinātu sieviešu aktīvu iekļaušanu vai reintegrāciju darba tirgū, un konkrētas mūžizglītības iespējas, lai ļautu viņām iegūt prasmes un kvalifikāciju, piemēram, savu iespēju apzināšanos, pašapziņas un spēju veidošanu, atbilstīgi stratēģijai „Eiropa 2020”, kurā uzsvars tiek likts uz projektiem un programmām, kas saistītas ar ekoloģisko pārveidi, tas ir, atjaunīgās enerģijas nozari, zinātni un videi draudzīgām darba vietām, kurās aktīvi izmanto jaunās tehnoloģijas, jaunas, noturīgas ekonomikas veidošanai; lai nepasliktinātu sieviešu jau tā nedrošo stāvokli darba tirgū, prasa, izvēloties darbiniekus atlaišanai, ņemt vērā ģimenes pienākumus, paturot prātā, ka daudzos gadījumos bērni ir sieviešu aizgādībā;
Calls on the Member States for specific programmes to promote the active inclusion or reintegration of women on the labour market and for specific opportunities for life-long training with a view to providing the skills and qualifications, such as empowerment, confidence building and capacity building, needed in the light of the EU 2020 Strategy which puts an emphasis on projects and programmes on ecological transformation, i.e. the renewable sector, science and technology-intensive green jobs for a new sustainable economy; calls, in the interests of not adding to the insecurity experienced by women on the employment market, for family responsibilities to be taken into account when selecting employees for dismissal, bearing in mind that in many situations women have custody of children;
30. norāda, ka sociālā aizsardzība, darba tirgus politika un sociālā politika, stabilizējot darba tirgu un patēriņu, sniedz ievērojamu ieguldījumu recesijas dziļuma un ilguma mazināšanā un ka sociālās aizsardzības sistēma ir gan ienākumu, gan izdevumu puses stabilizators;
Points out that social protection, labour market policies and social policy make important contributions to lessening the depth and duration of the recession by stabilising labour markets and consumption, and that the social protection system is a stabiliser on both the revenue and the expenditure side;
35. atzīst, ka ekonomiskā nevienlīdzība un sieviešu atkarība ir cieši saistītas un ka joprojām pastāv vīriešu un sieviešu nelīdztiesība attiecībā uz izglītības pieejamību, pienākumiem ģimenē un vispārējo ģimenes uzturēšanu, un pauž nožēlu, ka joprojām ir vērojamas darba samaksas atšķirības starp dzimumiem, kas rada negatīvas sekas;
Recognises the direct link between economic inequality and female dependency, as well as the inequalities still existing between men and women in terms of access to education, family responsibilities and the general upkeep of a family, and expresses its regret that the pay gap between the two genders continue to be present and produce negative effects;
38. aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai, īstenojot stratēģiju „Eiropa 2020”, likvidētu dzimumu nelīdztiesību nodarbinātības jomā; stingri mudina noteikt par mērķi darba samaksas atšķirības starp dzimumiem ikgadēju samazināšanu par 1 %, lai līdz 2020. gadam sasniegtu 10 % liela samazinājuma mērķi un nodrošinātu sievietēm ar likumu noteiktā maternitātes atvaļinājuma laikā pilnu darba algu, kā ieteikts Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvajā rezolūcijā
Calls on the Commission and the Member States to take the necessary measures to eliminate gender inequalities in employment as part of the EU 2020 Strategy; strongly encourages establishing as an objective the reduction of the gender pay gap by 1% each year, in order to achieve a target of 10% reduction by 2020 and ensure full pay for women during statutory maternity leave as recommended by its legislative resolution of 20 October 2010
Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti ( P7_TA(2010)0373 ). par šo jautājumu, jo tas palīdzēs likvidēt dzimumu nelīdztiesību nodarbinātības jomā; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama pozitīva rīcība, lai palielinātu sieviešu pārstāvību politiskajās, ekonomikas un uzņēmumu lēmējinstancēs;
European Parliament legislative resolution of 20 October 2010 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 92/85/EEC on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health at work of pregnant workers and workers who have recently given birth or are breastfeeding ( P7_TA(2010)0373 ). on this matter, as this will contribute to eliminating gender inequalities in employment; stresses, moreover, the need for positive action to increase female representation in political, economic and corporate decision-making bodies;
42. aicina Komisiju pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus attiecībā uz tāda principa piemērošanu, kas paredz vienādu atalgojumu vīriešiem un sievietēm, kā Parlaments to prasīja 2008. gada 18. novembra rezolūcijā
42 Calls on the Commission to revise the existing legislation relating to the application of the principle of equal pay for men and women as requested by Parliament in its resolution of 18 November 2008
47. aicina Komisiju un Padomi steidzami izstrādāt un īstenot stratēģiju, lai līdz 2012. gadam uz pusi samazinātu bērnu nabadzības rādītājus un kopumā pārtrauktu nabadzības spirāli, ņemot vērā to, ka pastāv augsts risks bērniem no vecākiem mantot paliekošu nabadzību, kas varētu būtiski nelabvēlīgi ietekmēt viņu bērnu izredzes uz labāku dzīvi; tādēļ uzsver, ka ir jāintegrē individuālās bērnu tiesības visos ES politikas virzienos un pasākumos, lai pārraudzītu un novērtētu veiktos pasākumus bērnu nabadzības izskaušanā, noteiktu un izstrādātu prioritāras darbības, veicinātu datu vākšanu un pilnveidotu kopīgos rādītājus ES līmenī; uzskata, ka šajā sakarībā ir būtiski sekmēt vientuļā vecāka iekļūšanu un atgriešanos darba tirgū, kā arī sociālos pabalstus vienvecāka ģimenēm, lai risinātu problēmas, vienlaikus nodrošinot arī konkrētu atbalstu daudzbērnu ģimenēm; uzskata, ka bērniem no nabadzīgām mājsaimniecībām, kurās neviens nestrādā, ir jāsaņem īpaša uzmanība un atbalsts, lai novērstu nabadzību nākotnē;
Calls on the Commission and Council to develop and implement as a matter of urgency a strategy to halve child poverty by 2012 and break the spiral of poverty in general, given the high risk that persistent poverty is transmitted from parents to their children, which might considerably disadvantage their children’s chances of a better life; thus emphasises the need to mainstream individual children’s rights in all EU policies and measures to monitor and evaluate steps undertaken to end child poverty, to identify and develop priority actions, to enhance data collection and to further develop common indicators at EU level; believes that in this context it is essential to facilitate single parents’ entry into and return to the labour market, as well as welfare arrangements for single-parent families in the light of the problems faced by them, while also ensuring concrete support for large families; considers that children from poor households in which no one works must receive special attention and support, in order to prevent poverty in future;
Ģimenes dzīves un darba apvienošanas iespējas sievietēm, kas dzīvo nabadzībā vai kurām draud nabadzība
Reconciliation of family life and work by women who liv e in poverty or are exposed to the risk of poverty
63. aicina dalībvalstis saistībā ar iepriekšminēto grozījumu izdarīšanu Padomes Direktīvā 92/85/EEK veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu darba ņēmēju atlaišanu no darba grūtniecības un pēcdzemdību periodā; aicina dalībvalstis aktīvi rīkoties, lai novērstu diskrimināciju pret grūtniecēm darba tirgū, kā arī pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka mātes statuss neietekmē strādājošo sieviešu tiesības uz pensiju un ka pensijas apjomu neietekmē tas, ka sievietes ir izmantojušas maternitātes atvaļinājumu;
Calls on the Member States, in the context of the abovementioned procedure of amending Council Directive 92/85/EEC, to take the measures necessary to prevent the dismissal of workers during pregnancy and motherhood; calls on the Member States to take active measures to prevent discrimination against pregnant women on the labour market, as well as measures to ensure that motherhood does not affect the right of women workers to pensions and that the scale of those pensions is not affected by the fact they have taken maternity leave;
69. uzskata, ka vecāka gadagājuma sievietes nav pasargātas no tiešas vai netiešas diskriminācijas darba tirgū vai pat no daudzkārtējas diskriminācijas un ka šī problēma ir jārisina; uzsver, ka nodarbinātība ir vislabākais līdzeklis cīņā ar sieviešu nabadzību; prasa, lai tiktu sekmēta visu vecumu sieviešu līdzdalība mūžizglītības un apmācības programmās; uzsver, ka ģimenes un darba dzīves saskaņošana un mācību turpināšana prasa īpašu uzmanību un atbalstu;
Considers that older women may be the victims of direct or indirect discrimination on the labour market, or even of multiple discrimination, and that this problem should be tackled; stresses that employment must be seen as the best means of fighting female poverty; calls for the participation of women of all ages in lifelong training programmes to be facilitated; emphasises that reconciling family and working life and continuing training requires special attention and support;
72. norāda, ka vardarbība pret sievietēm, kas ietekmē gan tās upurus, gan veicējus neatkarīgi no vecuma, izglītības līmeņa, ienākumu apmēra vai sociālā stāvokļa, Eiropas Savienībā joprojām ir liela problēma un tā aizvien vairāk palielina marginalizācijas risku un iespēju nonākt nabadzībā un sociālajā atstumtībā un var negatīvi ietekmēt sieviešu finansiālo neatkarību, veselību un piekļuvi nodarbinātībai un izglītībai; atkārtoti aicina Komisiju noteikt Eiropas gadu vardarbības pret sievietēm apkarošanai;
Points out that violence against women, which affects victims and perpetrators irrespective of age, education, income or social position, is still a major problem at European Union level, has an increasing impact on the risk of marginalisation, poverty and social exclusion and can be an obstacle to women’s financial independence, health and access to the labour market and education; once again calls on the Commission to establish a European Year for combating violence against women;
Sociālā dialoga un pilsoniskās sabiedrības nozīme cīņā pret sieviešu nabadzību
Social dialogue and civil society in fighting women’s poverty
81. uzskata, ka patiess dialogs būtu jāveido tā, lai ļautu visnelabvēlīgākajos apstākļos nonākušu iedzīvotāju grupu locekļiem un dalībvalstu un ES pārvaldes iestādēm apmainīties ar viedokļiem un palīdzētu pārvarēt galēju nabadzību, sniedzot šajā jomā konkrētu Eiropas līmeņa labākās prakses piemēru;
Considers that a genuine dialogue should aim to enable the members of the most disadvantaged groups, together with the national and EU administration, to share viewpoints and to contribute to overcoming extreme poverty, providing a concrete example of the very best practice at European level in this area;
83. uzsver, cik svarīgi ir struktūrfondi, jo īpaši ESF, kā viens no galvenajiem instrumentiem, ar kuriem dalībvalstīm palīdz cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību; aicina dalībvalstis veikt vairāk līdzfinansētu darbību, lai vairāk atbalstītu tādus pakalpojumus kā bērnu, vecu cilvēku un apgādājamu personu aprūpe, arī izmēģinot jaunus valsts un privāto organizāciju un finanšu sadarbības veidus un šādas sadarbības jaunus pasākumus; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka piešķirtie līdzekļi tiek izlietoti taisnīgi un pareizi;
Emphasises the importance of the structural funds, in particular the European Social Fund, as a key tool for assisting Member States to combat poverty and social exclusion; calls on the Member States for more co-funded actions to give greater support to services such as care facilities for children and for elderly and dependent persons, including by testing new forms of public-private organisational and financial cooperation and new arrangements for such cooperation; calls on the Member States to ensure that the resources allocated are used fairly and properly;
85. uzsver to, cik svarīgi ir izveidot kopīpašuma juridisko modeli, lai nodrošinātu to, ka pilnīgi tiek atzītas lauksaimniecībā nodarbināto sieviešu tiesības, lai viņas saņemtu pienācīgu aizsardzību sociālā nodrošinājuma jomā un lai viņu darbs tiktu atzīts; turklāt uzsver nepieciešamību grozīt Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) regulu
Emphasises the importance of developing the legal construct of shared ownership with the aim of ensuring that women’s rights in the agricultural sector are fully recognised, that they receive appropriate social security protection and that their work is recognised; stresses, moreover, the need for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) Regulation
Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr.
Council Regulation (EC) No
1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.) , lai līdzīgi kā Eiropas Sociālā fonda gadījumā plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam ļautu veikt proaktīvus pasākumus sieviešu atbalstam, kas bija iespējams iepriekšējos periodos, bet nav iespējams pašreizējā periodā, un kas ļoti labvēlīgi ietekmētu sieviešu nodarbinātību lauku rajonos;
1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1.) to be amended to enable, as with the European Social Fund (ESF), proactive measures to be taken in support of women in the 2014-2020 programming period, which was feasible in previous periods but not in the current one, and which will have very beneficial effects on female employment in rural areas;
87. atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai; aicina, pamatojoties uz to, veikt īpaši pielāgotas darbības, jo īpaši tehnisku palīdzību un palīgpasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt lielāku mikrofinansējuma pieejamību sievietēm, kurām ir grūtības iekļauties darba tirgū vai kuras vēlas kļūt par pašnodarbinātām personām vai izveidot savu mikrouzņēmumu;
Welcomes the establishment of a European microfinance facility for employment and social inclusion; calls in this framework for specifically tailored actions, in particular technical assistance and back-up measures, oriented towards ensuring increased access and availability of microfinance for women who face difficulties entering the labour market or want to establish themselves as self-employed workers or launch their own micro-enterprises;
Lai gan sieviešu nabadzība nav jauna parādība, tikai relatīvi nesen šo jautājumu sāka risināt sistemātiski.
Although women’s poverty is a long lasting reality, the issue has only relatively recently started to be tackled in a systemic way.
Pašreizējā ekonomikas, finanšu un sociālā krīze, kas skar gan Eiropas Savienību, gan pārējo pasauli, ir radījusi virkni konkrētu negatīvu seku, kuras tieši ietekmē sieviešu dzīves un darba apstākļus un viņu vietu sabiedrībā vispār.
The current economic, financial and social crisis that affects the European Union, as well as the rest of the world, is generating a series of specific negative effects, directly influencing women’s living and working conditions, and their place in society in general.
Šajā kontekstā nepieciešamība veidot uz dzimumu pamatotu pieeju nabadzībai, iesniedzot ziņojumu par „sieviešu nabadzības izpausmēm”, ir ieņēmusi prioritāru vietu Eiropas Parlamenta darba kārtībā.
This context projected to the top of the European Parliament’s agenda the necessity of a gender approach to poverty, by the report on “the face of female poverty”.
Kopumā sievietes salīdzinājumā ar vīriešiem ir nabadzīgas.
At global level, women are poor by comparison with men.
Tā tas ir ikvienā ES dalībvalstī, lai gan katrā valstī var rast konkrētas atšķirības.
This is also the reality in each and every EU Member State, although one can identify specific differences depending on the country.
Tajā pašā laikā var teikt, ka sieviešu ieguldījums ģimenes, sabiedrības un ekonomikas attīstībā regulāri tiek nepienācīgi novērtēts un apmaksāts.
At the same time, one can say that women’s contribution to the development of family, society and economy is regularly underestimated and underpaid.
Nabadzības apkarošana ir viens no pieciem izmērāmajiem mērķiem, ko Komisija ierosinājusi iekļaut stratēģijā „Eiropa 2020”, un šim nolūkam to eiropiešu skaits, kuri pēc valstu aplēsēm dzīvo nabadzībā, būtu jāsamazina par 25 %, pasargājot no nabadzības vairāk nekā 20 miljonus cilvēku.
Combating poverty is one of the five Commission measurable targets proposed for EU 2020 and for this purpose the number of Europeans living below the national poverty lines should be reduced by 25%, lifting over 20 million people out of poverty.
Šajā kontekstā ir ļoti svarīgi, ka, īstenojot darbības saistībā ar Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, tiek ņemti vērā sieviešu un vīriešu nabadzības un sociālās atstumtības dažādie aspekti un radītie riski.
In this context is very important that the activities in the framework of the European Year on Combating poverty and social exclusion to take account of the different risks and dimensions of poverty and social exclusion experienced by women and men.
Lai iegūtu ticamus datus, ir ārkārtīgi svarīgi ES attīstīt statistikas veidošanas spēju šajā jomā.
In order to have reliable data the development of statistical capacity within the EU in this field is of outmost importance.
Saistībā ar šo un, atgādinot par Padomes 2007. gada 30. oktobra secinājumu projektu, ir spēcīgi jāmudina Komisija un dalībvalstis noteikt, pieņemt un uzraudzīt pa dzimumiem dalītus rādītājus nabadzības izskaušanas un sociālās integrācijas jomā.
In this context and reminding the draft Council conclusions of 30 October 2007, the identification, adoption and monitoring by the Commission and the Member States of gender-specific indicators in the field of poverty eradication and the promotion of social inclusion should be strongly encouraged.
Ir jāmin daži svarīgākie aspekti, kas pašreiz raksturo „sieviešu nabadzības izpausmes” gan Eiropā, gan pasaulē.
Few key aspects that define the present “face of female poverty” in Europe, as well as at global level, are to be mentioned further on.
Pirmkārt, nabadzība izpaužas trejādi — atkarībā no dzimuma, ģeogrāfiskās dzīves vietas un vecuma.
First, poverty has 3 “G” dimensions: the gender one, the geographical one and the generation one.
Tā arī dažādi ietekmē sievietes un vīriešus atkarībā no viņu nozīmes un atbildības sabiedrībā, ņemot vērā valsts iestāžu attieksmi un reakciju.
As well, it has a different impact on women and men, according to their roles and responsibilities in society, considering the attitudes and reactions of the public authorities.
Otrkārt, pirms taupības pasākumu ieviešanas ir jāveic vispārēja analīze, ņemot vērā arī dzimumu līdztiesības aspektus.
Secondly, comprehensive analysis is necessary before assuming austerity measures, taking into consideration gender aspects as well.
Ekonomikas krīze sākotnēji sievietes bezdarba ziņā tik ievērojami neietekmēja, jo viņas veido lielāko darbaspēka daļu sabiedrisko pakalpojumu sektorā (izglītībā, veselības aprūpē utml.).
Women were not initially so significantly affected by the economical crisis (in terms of unemployment) since the sectors of the economy where they constitute the majority of the labour force are public services (education, health etc.).
Taču šīs profesionālās segregācijas pa dzimumiem dēļ viņas tagad ir kļuvušas par „valsts sektora pārstrukturēšanas” un „budžeta samazināšanas” upuriem, zaudējot darbu un uzņemoties tādus pienākumus kā bērnu, vecu cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpe utml..
However, this occupational gender segregation means they are now victims of “the restructuring of the public sector” and “budget cuts”, losing their jobs and assuming tasks like taking care of children, of the elderly and disabled persons etc.
Treškārt, ekonomikas lejupslīde ievērojamāk un kaitējošāk ietekmē mazāk aizsargātus iedzīvotājus (jaunas vai vecas sievietes, migrantus un/vai etnisko minoritāšu pārstāvjus, vientuļās mātes, sievietes lauku reģionos u. c.), kuri saskaras ar daudziem nelabvēlīgiem faktoriem.
Third aspect: the impact of the recession is more significant and damaging in the case of the vulnerable groups, who face multiple disadvantages (young or elder women, migrants and/or belonging to ethnic minorities, single mothers, women in rural areas, etc.)
Ceturtkārt, valdības kopumā veicina pretkrīzes pasākumus, kas galvenokārt vērsti uz ekonomikas nozarēm, kurās lielāko darbaspēka daļu veido vīrieši (celtniecība, automobiļu būvniecība u. c.), bet atstāj novārtā citas ekonomikas nozares, kurās vairāk tiek nodarbinātas sievietes (mazumtirdzniecība, pakalpojumu nozare u. c.).
Fourth issue, in general, governments promote anti-crisis measures targeting primarily economic sectors that are populated, in their majority, by men (construction industry, car plants etc.) while the other sectors of the economy, which employ more women, are “ignored” (retail, services, etc.).
Ņemot vērā šo kontekstu, kļūst skaidrs, kāpēc nepieciešams rast ātrus un efektīvus problēmas risinājumus.
Against this background, the need for quick and efficient solutions becomes clear.
Ziņojums par sieviešu nabadzību būs mēģinājums iztēloties daļu šo risinājumu.
The report on female poverty will try to imagine part of these solutions.
Paturot prātā vērtības, uz kuru pamata tiek veidota Eiropas Savienība, būtu jāpieņem, ka sieviešu nabadzības novēršana un samazināšana, ja ne izskaušana, ir sociālās solidaritātes pamatprincipa svarīgs elements.
Having in mind the values that the European project is based upon, it should be assumed that preventing and reducing women’s poverty, if not eradicating it, is an important part of the fundamental principle of social solidarity.