natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- subsidiaritātes princips tiek precizēts un tiek garantēts, ka dalībvalstīm, kuras jau pieņēmušas tiesību aktus šo mērķu īstenošanai, nav nepieciešams pārskatīt šos noteikumus.
- The principle of subsidiarity has been amplified and guaranteed to the point of affirming that Member States who already have laws covering these objectives do not have to revise the laws.
Tas tiek darīts, lai jau iepriekš novērstu tādu dažu valstu sūdzības, kurās jau darbojas noteikumi attiecībā uz piesārņotām augsnēm un to reģistrēšanu un kuras norūpējušās par pienākumu veikt daudzas izmaiņas;
This is to pre-empt the complaints of some states who already have laws in place for contaminated soil and cataloguing and who are concerned about having to make many changes.
- vispārējais ziņojuma tonis ir mainīts — no negatīva uz pozitivu:
- The general tone of the report has been changed from having a negative character to having a positive one:
- termins „riska zonas” ir aizstāts ar terminu „prioritārās zonas”.
- The term "risk area" has been replaced with the term "priority area."
Tādējādi izvairās no negatīva apzīmējuma augsnei, kura ir apdraudēta;
In this way negative labelling of soil that is at risk is avoided.
- tiek ieviests jēdziens „vērtīga augsne”, lai dalībvalstis attiecīgā gadījumā varētu izmantot to kā augsnes aizsardzības politikas pamatnostādņu juridisko pamatu.
- The concept of "valuable soil" has been introduced so that those Member States that so choose may use it as a legal basis for their protection policies.
Daudzās dalībvalstīs, tādās kā Vācija, Apvienotā Karaliste un Francija, ir līdzīgi spēkā esoši tiesību akti, un būtu vēlams šo pieredzi paplašināt attiecībā uz citām valstīm;
Many Member States such as Germany, the U.K. and France have similar legislation in place and the idea would be to extend this practice to other countries.
- attiecībā uz lauksaimniecību saskaņā ar 57. grozījumu tiek noteikts, ka atbilstība ekoloģiskajai nosacītībai tiek izlemta dalībvalstu līmenī.
- With respect to agriculture, Amendment 57 ensures that the compliance with eco conditionality has to be decided at Member State level.
Ar 54. grozījumu paredz, ka direktīva nedublē esošos tiesību aktus.
Amendment 54 states that the directive should not overlap with existing legislation.
Dalībvalstis izmanto par pamatu jau izstrādātās saistības, plānus un programmas;
Member States should build upon the obligations, plans and programmes that are already set up.
- arī saistībā ar daļu, kas attiecas uz piesārņojumu, vispārējā pieeja ir tāda, ka pamatdirektīvai jānodrošina, ka dalībvalstis aizsargā augsni, izvirzot mērķus (izveidojot identifikācijas sistēmu, kas balstās uz riska novērtējumu, ņemot vērā koncentrācijas un iedarbības līmeni, kā arī nodrošinot informāciju pircējiem ar zemi saistītu darījumu gadījumos, izstrādājot sanācijas stratēģijas), taču dalībvalstu ziņā ir lēmumu pieņemšana par to, kā to veikt.
- Also for the contamination part, the overall philosophy is that the framework directive should ensure that Member States will protect their soils by providing objectives (the setting up of an identification system, based on a risk assessment taking into account the concentrations and the level of exposure, the information to be provided to buyers in the event of a land transaction, the establishment of remediation strategies), but that it should leave it to Member States to decide how to do this.
Ar direktīvu nedrīkst radīt nevajadzīgu papildu administratīvo slogu;
The directive should not result in any unnecessary additional administrative burden.
- ziņojuma projektā ietverta prasība ziņot Komisijai par prioritārajām zonām, tāpēc ka tās ir lielākas platības, un var izraisīties tādas sekas lielākā mērogā, kuras attiecas uz starptautiskām problēmām, tādām kā klimata pārmaiņas, pārtuksnešošanās un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās.
- The draft report contains a requirement to report to the Commission on the priority areas, because these are larger areas, with possible consequences on a larger scale that are relevant for international issues such as climate change, desertification and biodiversity.
Tas neattiecas uz piesārņotām vietām.
For polluted sites this is not the case.
Tikai dalībvalstīm ir nepieciešams zināt, kur atrodas šīs vietas, un tām jānodrošina, ka ar zemi saistītos darījumos potenciālie pircēji par tām tiek informēti.
Only Member States need to know where the sites are and ensure that in the event of land transactions potential buyers are informed.
Dalībvalstu ziņā ir lēmumu pieņemšana par to, vai tās vēlas vienotu valsts stratēģiju sanācijai vai sanācijas stratēģijas zemākos administratīvos līmeņos;
It is left to the Member States to decide whether they want a single national remediation strategy or remediation strategies at lower administrative levels.
- direktīva nenosaka, ka dalībvalstis veic pasākumus, bet ka tās nodrošina , ka pasākumi tiek veikti.
- Instead of stating that Member States shall take measures, the directive provides that they shall ensure that measures are taken.
Tādējādi tās var deleģēt pilnvaras, piemēram, reģionālajām iestādēm vai vietējām pašvaldībām (9. pants);
This way they can also delegate for example to regional or local authorities (Article 9).
- ir nošķirti apzīmējumi vietām, kuras ir „piesārņotas” (piesārņojumu izraisījusi cilvēku darbība), un vietām ar „ģeogēniski kontaminētām augsnēm” (piesārņojumu izraisījuši ģeogēniski avoti, tādi kā izejmateriāls (krustošanai) un vulkānisks materiāls).
- A distinction has been made between "polluted" sites (the contamination is caused by man) and "geogenically contaminated soils" (the contamination is caused by geogenic sources, such as parent material and volcanic material).
Attiecībā uz ģeogēniski kontaminētām augsnēm ziņojuma projektā vienīgi prasīts, lai dalībvalstis pievērstu īpašu uzmanību šīm augsnēm un tās novērtētu, ievērojot ar tām saistītos apdraudējumus cilvēku veselībai un videi (67. grozījums);
For geogenically contaminated soils the draft report merely requires Member States to give special attention to these soils and to evaluate them in terms of their risks to human health and the environment (amendment 67).
- ir pārstrādāts II pielikums.
- Annex II has been redrafted.
Tajā vairs netiek negatīvi vērtētas lidostas, ostas, bijušie militārie objekti un ķīmiskās tīrītavas.
It no longer stigmatises airports, ports, former military sites and dry cleaners.
Tā vietā tiek izveidota precīzāka saikne saistībā ar bīstamo vielu uzglabāšanu un rīkošanos ar tām.
Instead it establishes more of a link with the handling and storage of dangerous substances.
par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC
Augsne ir ārkārtīgi nozīmīgs resurss.
Soil is a vital resource.
Tā ir nozīmīga kā izejvielu avots, oglekļa krātuve, kā arī kalpojot biomasas produkcijas procesos un uzglabājot, kā arī filtrējot barības vielas un ūdeni.
It is of great importance as a source of raw materials and as a carbon pool, and in its functions in the fields of biomass production and of storing and filtering of nutrients and water.
Tomēr augsni aizvien vairāk apdraud dažādi videi kaitīgi faktori, kurus bieži vien izraisa cilvēku darbība, piemēram, lauksaimniecība, rūpniecība un pilsētu attīstība.
However, soil is under increasing environmental pressure, often driven by human activity such as agriculture, industry and urban development.
Tādi augsnes degradācijas veidi kā erozija, organisko vielu satura samazināšanās, piesārņojums, sāļu uzkrāšanās augsnē, zemes sēšanās, augsnes bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, sablīvēšanās, nogruvumi būtiski ietekmē citas vides jomas, piemēram, ūdeni, cilvēku veselību, klimata pārmaiņas, bioloģisko daudzveidību un pārtikas drošību.
Soil degradations, such as erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing, landslides and flooding, has strong impacts on other areas, such as water, human health, climate change, biodiversity and food safety.
Kaut arī daži augsnes aizsardzības aspekti ir dažviet skarti pašreizējos ES tiesību aktos, Kopienas tiesību aktu tieši augsnes aizsardzības jomā nav.
Though some soil protection aspects can be found scattered in current EU legislation, there is no specific Community legislation on soil protection.
Priekšlikuma mērķis ir novērst šo trūkumu, izveidojot kopēju stratēģiju augsnes aizsardzībai un ilgtspējīgai izmantošanai.
The current proposal aims at filling in this gap by establishing a common strategy for the protection and sustainable use of soil.
Priekšlikumā dalībvalstīm uzlikts par pienākumu novērst augsnes piesārņošanu, ierobežojot tīšu un netīšu bīstamo vielu novadīšanu augsnē.
The proposal requires Member States to prevent soil contamination by limiting intentional and unintentional introduction of dangerous substances in the soil.
Turklāt dalībvalstīm 5 gadu laikā jānosaka augsnes degradācijas riska zonas, jāizvirza mērķi riska samazināšanai un jāizveido programmas šo mērķu sasniegšanai.
Furthermore, Member States have to identify within 5 years risk areas for soil degradation, to set risk reduction targets and to establish programmes to reach those targets.
Nozīmīga šī priekšlikuma daļa ir prasība 25 gadu laikā izveidot to piesārņoto vietu uzskaiti, kurās ir apstiprināts cilvēku izraisīts bīstamo vielu piesārņojums, kas nozīmīgi apdraud cilvēku veselību vai vidi.
An important element of the proposal is the requirement to establish within 25 years an inventory of contaminated sites, where there is a confirmed presence caused by man of dangerous substances that pose significant risk to human health or the environment.
Pamatojoties uz šīs uzskaites datiem, dalībvalstīm jāizstrādā atveseļošanas stratēģijas, kurās būtu noteikti mērķi, prioritātes, grafiks un paredzēti līdzekļi šīm tā dēvētajām „pamestajām vietām”.
Based on this inventory, Member States are required to establish remediation strategies, including targets, prioritisation, timetable and funds allocated for so-called "orphan sites".
Visbeidzot, lai aizsargātu iespējamos pircējus un paātrinātu uzskaites procesu, visos darījumos, kas saistīti ar teritorijām, kurās notiek vai ir notikusi iespējami piesārņojoša darbība, jāsagatavo ziņojums par augsnes stāvokli.
Finally, in order to protect potential buyers and to speed up the setting up of the inventory, a soil status report has to be made for all land transactions where a potentially polluting activity is taking or has been taken place.
Priekšlikums ir vērtējams atzinīgi.
This proposal can be welcomed.
Augsne ir nozīmīga visām cilvēces darbībām, arī rūpniecībai.
Soil performs crucial functions for human activities, including industry.
Aprēķināts, ka visas izmaksas, kas saistītas ar augsnes degradāciju ES ir apmēram 40 miljardi eiro gadā, un tās galvenokārt ir jāsedz sabiedrībai — infrastruktūras bojājumi, paaugstinātas veselības aprūpes izmaksas, piesārņota ūdens attīrīšana, stingrākas pārtikas drošības pārbaudes, zemes vērtības krišanās tuvumā piesārņotajām vietām.
The total costs of soil degradation in the EU is estimated around € 40 billion per year, the majority of it borne by society in the form of damage to infrastructure, increased health-care costs, treatment of contaminated water, increased food safety controls, and depreciation of land surrounding contaminated sites.
Tāpēc ir svarīgi novērst pašreizējo apdraudējumu augsnei.
It is therefore vital to address existing soil threats.
Arī priekšlikumā izvēlētā elastīgā pieeja ir pozitīvi vērtējama.
Also, the chosen flexibility in the proposal is positive.
Lai risinātu jautājumus par augsnes degradācijas pārrobežu ietekmi, nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū un aizsargātu, kā arī uzlabotu citas kopējo interešu jomas — ūdens, pārtikas drošība un cilvēku veselība, ir svarīgi, ka šajos jautājumos ir paredzēta Kopienas līmeņa rīcība.
It is essential to have Community action in this field in order to address the trans-boundary impacts of soil degradation, to ensure a level playing field in the internal market and to protect and enhance other areas of common interest, such as water, food safety and human health.
Tai pat laikā vietējo īpatnību milzīgā daudzveidība (zemes izmantošanā, vietējos apstākļos un socioekonomiskajos aspektos) nosaka to, ka nepieciešama elastīga pieeja, dalībvalstīm nosakot piemērotākos konkrētos pasākumus un ģeogrāfisko līmeni.
On the other hand, the vast diversity in local specificities (as regards land use, local conditions and socio-economic aspects) requires a high degree of flexibility for Member States in identifying the most appropriate specific measures and geographical level.
Tekstā tomēr jāizdara daži grozījumi, lai nodrošinātu juridisku skaidrību, labāk aizsargātu konfidenciālu komercinformāciju un uzlabotu priekšlikuma vispārējo funkcionalitāti.
Some amendments could, however, be made to the text in order to ensure legal clarity, to better protect confidential commercial information, and to enhance the overall workability of the proposal.
Ar šo direktīvu izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un augsnes spējas saglabāšanai nodrošināt jebkuru no turpmāk minētajām vides, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras funkcijām .
This Directive establishes a framework for the protection of soil and the preservation of the capacity of soil to perform any of the following environmental, economic, social and cultural functions .
Ar šo direktīvu izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un augsnes spējas saglabāšanai nodrošināt turpmāk minētās vides, ekonomiskās, sociālās un kultūras funkcijas:
This Directive establishes a framework for the protection of soil and the preservation of the capacity of soil to perform the following environmental, economic, social and cultural functions :
a) Biomasas ražošana, tostarp lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;
(a) biomass production, including in agriculture and forestry;
1. dabiskās funkcijas:
1. natural functions:
a) barības vielu, vielu un ūdens glabāšana, filtrēšana un transformēšana;
(a) storing, filtering and transforming nutrients, substances and water;
c) bioloģiskās daudzveidības, piemēram, biotopu, sugu un gēnu avots;
(c) biodiversity pool, such as habitats, species and genes;
b) bioloģiskās daudzveidības, piemēram, biotopu, sugu un gēnu avots;
(b) biodiversity pool, such as habitats, species and genes;
c) oglekļa krātuve;
(c) acting as carbon pool;
e) izejvielu avots;
(e) source of raw mate ria ls;
2. ģeoloģiskā un arheoloģiskā mantojuma glabāšana; un
2. archive of geological and archeological heritage; and
f) oglekļa krātuve;
(f) acting as carbon pool;
3. šādas funkcijas:
3. functions such as:
a) izejvielu krātuve un vieta, ko citādi izmantot rūpnieciskām, saimnieciskām un sabiedriskām vajadzībām, satiksmei, apgādei, kā arī ūdens un atkritumu glabāšanai;
(a) a repository of raw mate ria ls and a location for other indust ria l, economic and public uses, transport, supply and distribution, and water and waste disposal;
b) fiziskā un kultūras vide cilvēkiem un cilvēku darbībām;
(b) physical and cultural environment for humans and human activities;
c) biomasas ražošana, tostarp lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;
(c) biomass production, including in agriculture and forestry.
Visbeidzot tajā noteikti pasākumi, lai novērstu gan tos augsnes degradācijas procesus, kuri radušies dabiska procesa rezultātā, gan tos, kurus izraisījušas dažādas cilvēku veiktās darbības, kuras mazina augsnes spēju veikt minētās funkcijas.
To that end, it lays down measures for the prevention of soil degradation processes, both occurring naturally and caused by a wide range of human activities, which undermine the capacity of a soil to perform those functions .
Šādi pasākumi ietver minēto procesu ietekmes mazināšanu un degradētās augsnes funkciju atjaunošanu un atveseļošanai tiktāl, lai tā atbilstu vismaz pašreizējam un apstiprinātam turpmākam izmantojumam.
Such measures include the mitigation of the effects of those processes, and the restoration and remediation of degraded soils to a level of functionality consistent at least with the current and approved future use.
Šajā direktīvā noteikti pasākumi augsnes degradācijas procesu ietekmes mazināšanai un degradētās augsnes funkciju atjaunošanai un atveseļošanai tiktāl, lai tā atbilstu pašreizējam vai apstiprinātam turpmākam izmantojumam, ņemot vērā nopietnus apdraudējumus cilvēku veselībai vai videi.
This Directive lays down measures for the mitigation of the effects of soil degradation processes, and the restoration and remediation of degraded soils to a level of functionality consistent with the current or approved future use , taking account of serious risks posed to human health or the environment.
(Komisijas teksta a), b), c), d) un f) apakšpunkti Parlamenta grozījumos ir 3. punkta c) apakšpunkts, 1. punkta a) apakšpunkts, 3. punkta b) apakšpunkts un 1. punkta c) apakšpunkts.)
(Points (a), (b), (c), (d) and (f) in the Commission text have become points 3(c), 1(a), 3(b) and 1(c) respectively in Parliament's amendment.)
Jauns augsnes funkciju iedalījums līdzīgi kā Alpu Konvencijas augsnes aizsardzības protokola 1. pantā.
Re-classification of soil functions by analogy with Article 1 of the Soil Conservation Protocol to the Alpine Convention.
Ir jārada līdzsvars starp augsnes dabiskajām funkcijām un izmantošanas funkcijām.
A balance should be established between the soil’s natural and utilitarian functions.
Pie augsnes izmantošanas funkcijām jo īpaši jāmin teritorijas rūpnieciskai un saimnieciskai darbībai (3. punkta a) apakšpunkts) — atbilstošāks ir apzīmējums „izejvielu krātuve”.
In particular, areas for industrial and economic activities must be mentioned as functions of the soil (point 3(a)): the term “repository of raw materials” is more apt.
Šo direktīvu attiecina uz augsni, kas veido Zemes garozas virsējo slāni, kas atrodas starp pamatiezi un zemes virsmu, neietverot gruntsūdeņus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 2. punktā .
This Directive shall apply to soil forming the top layer of the earth’s crust situated between the bedrock and the surface, excluding groundwater as defined in Article 2(2) of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council.
Šo direktīvu attiecina uz augsni, kas veido Zemes garozas virsējo slāni, kas atrodas starp pamatiezi un zemes virsmu, neietverot gruntsūdeņus , ūdensteces un ūdenstilpes , kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 2. punktā .
This Directive shall apply to soil forming the top layer of the earth’s crust situated between the bedrock and the surface, excluding groundwater , watercourses and waterbeds as referred to in Article 2(2) of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council.
Ir pārmērīgi plaši definēt augsni līdz pat pamatiezim.
The extended definition of soil as reaching down to the bedrock goes too far.
Saprātīgāk ir saistīt augsnes aizsardzību ar tās funkcijām, nevis telpu, jo pasākumi balstīti uz tās izmantošanu.
It makes more sense to relate soil protection to its functions rather than to its location, since its uses are the basis for the measures to be taken.
Ūdensteces un ūdenstilpnes jau ietilpst Ūdens pamatdirektīvas darbības jomā, tāpēc uz tām jāattiecina izņēmums.
Watercourses and waterbeds are already covered by the scope of the Water Framework Directive and should therefore be covered by the exclusion clause.
- kaitīgu vielu aizvākšana vai samazināšana (atindēšanas pasākumi);
- to remove or reduce pollutants (decontamination measures),
- kaitīgu vielu izplatīšanās novēršana vai samazināšana ilgtermiņā (nodrošināšanas pasākumi).
- to prevent or reduce the spread of pollutants in the long term (safeguard measures).
Jēdziens „sanācija” jānosaka viennozīmīgi un proporcionalitātes principa dēļ tam jāietver arī aizsardzības pasākumi.
The definition of “remediation” needs to be uniformly established, and must contain safeguard measures for reasons of proportionality.
Izstrādājot tādu nozaru politiku, kas var palielināt vai mazināt augsnes degradācijas procesus, dalībvalstis nosaka, raksturo un novērtē šādas politikas ietekmi uz minētajiem procesiem, jo īpaši tādās jomās kā reģionālā un pilsētu telpiskā plānošana, transports, enerģētika, lauksaimniecība, lauku attīstība, mežsaimniecība, izejvielu ieguve, tirdzniecība un rūpniecība, produktiem piemērojamā politika, tūrisms, klimata pārmaiņas, vides, dabas un ainavas aizsardzība.
In the development of sectoral policies likely to exacerbate or reduce soil degradation processes, Member States shall identify, describe and assess the impacts of such policies on these processes, in particular in the areas of regional and urban spatial planning, transport, energy, agriculture, rural development, forestry, raw material extraction, trade and industry, product policy, tourism, climate change, environment, nature and landscape.
Šos atzinumus dalībvalstis publicē.
Member States shall make public those findings.
Izstrādājot tādu nozaru politiku, kas var palielināt vai mazināt augsnes degradācijas procesus, dalībvalstis ņem vērā šādas politikas ietekmi uz minētajiem procesiem, jo īpaši tādās jomās kā reģionālā un pilsētu telpiskā plānošana, transports, enerģētika, lauksaimniecība, lauku attīstība, mežsaimniecība, izejvielu ieguve, tirdzniecība un rūpniecība, produktiem piemērojamā politika, tūrisms, klimata pārmaiņas, vides, dabas un ainavas aizsardzība.
In the development of sectoral policies likely to exacerbate or reduce soil degradation processes, Member States shall take into account the impacts of such policies on these processes, in particular in the areas of regional and urban spatial planning, transport, energy, agriculture, rural development, forestry, raw material extraction, trade and industry, product policy, tourism, climate change, environment, nature and landscape.
Ir jāizvairās no papildu formalizētām procedūrām un publikācijām papildus jau pastāvošam stratēģiskam vides novērtējumam (direktīva 2001/42/EK) un ietekmes uz vidi novērtējumam (85/337/EEK).
Additional formal procedures and publications over and above the existing strategic environmental assessment (Directive 2001/42/EC) and the assessment of effects on the environment (Directive 85/337/EEC) need to be avoided.
Prasības iesniegt ziņojumus nedod nekādu pievienoto vērtību un tāpēc to tām jāatsakās.
The reporting requirements provide no added value and should therefore be deleted.
Dalībvalstis nodrošina, ka jebkuram zemes izmantotājam, kura darbība var ietekmēt augsni tādā veidā, ka ir sagaidāms, ka tas ievērojami kaitēs 1. panta 1. punktā minētajām augsnes funkcijām, jāievēro saistības veikt piesardzības pasākumus, lai novērstu vai mazinātu šādu nelabvēlīgu ietekmi.
Member States shall ensure that any land user whose actions affect the soil in a way that can reasonably be expected to hamper significantly the soil functions referred to in Article 1(1) is obliged to take precautions to prevent or minimise such adverse effects .
Dalībvalstis veic vajadzīgos tiesiskos un administratīvos pasākumus, lai nodrošinātu 1. panta 1. punktā minēto augsnes funkciju aizsardzību.
Member States shall take the necessary legal and administrative measures to secure the protection of the soil functions referred to in Article 1(1) .
Pildot saistības veikt piesardzības pasākumus, novērš vai samazina nelabvēlīgo ietekmi uz augsni.
To meet the requirement to take precautionary measures, adverse effects on the soil shall be avoided or minimised.
Piesardzības pasākumi ir tādi pasākumi, kas ir samērīgi izmaksu, tehniskās īstenojamības un augsnes pašreizējā un turpmākā izmantojuma ziņā.
Precautions are measures which are proportional taking account of their cost-effectiveness, technical feasibility and current and future use of the soil.
Šo pasākumu uzraudzību veic dalībvalstis.
The Member States shall be responsible for monitoring those measures.
Šķiet saprātīgi lietot tādu formulējumu kā Alpu Konvencijas augsnes aizsardzības protokola 2. panta 1. punktā.
It seems sensible to use a wording by analogy with Article 2(1) of the Soil Conservation Protocol of the Alpine Convention.