natgillin/translations-raw huggingface dataset:
79. atbalsta pašreizējo ES fondu un programmu (piemēram, mikrofinansēšanas instrumenta) izmantošanu kultūras un radošo nozaru mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstībai, lai optimizētu atbalstu uzņēmumiem, padarot pieejamāku informāciju par finansējuma iespējām, kā arī vienkāršojot attiecīgā pieprasījuma procedūru;
Advocates the mobilisation of, and simplified application for, existing EU funds and programmes (such as the Microfinance Facility) for the development of small and micro-enterprises in the cultural and creative sector, with a view to optimising support for enterprises by facilitating access to information on funding options;
85. uzsver, ka ir svarīgi apmācīt banku nozares profesionāļus sniegt konsultācijas par kultūras un radošu projektu finansēšanu, lai uzlabotu kredīta pieejamību finanšu iestādēs;
Stresses the importance of professionals in the banking sector being trained to advise on financing cultural and creative projects so that there is better access to credit from financial institutions;
87. uzsver, ka ir jāapmāca profesionāļi, kas spēj nodrošināt kultūras un radošu projektu saimniecisko un finansiālo dzīvotspēju, lai uzlabotu kredītu pieejamību, kad nākas vērsties finanšu un banku iestādēs, kuras parasti slikti pārzina šīs jomas specifiskās iezīmes;
Stresses the need to train professionals capable of ensuring the economic and financial viability of cultural and creative projects in order to improve access to credit when faced with financial and banking institutions that are generally unfamiliar with the specific characteristics of this sector;
92. iesaka izmantot ECIA sistēmu, lai nodrošinātu platformu informācijas sniegšanai un konsultācijām par ieguldījumu gatavību un ilgtermiņa uzņēmējdarbības stratēģijām, aizdevumu, garantiju fondu un pārrobežu privāto ieguldījumu pieejamību, un prasa izvērtēt iespēju izveidot radošo nozaru banku;
Suggests using the framework of the ECIA to provide a platform for access to information and advice on investment readiness and long-term business strategies, access to loans, guarantee funds and cross-border private investment, and calls for the possibility of establishing a Creative Industries Bank to be explored;
Vietējā un reģionālā sadarbība
Local a nd regional cooperation
98. iesaka, no vienas puses, intensīvāk pētīt kultūras nodrošinājuma un kultūras un radošo uzņēmumu atrašanās vietas savstarpējo atkarību, kā arī kultūras kā faktora, kas ietekmē uzņēmumu lēmumu pieņemšanu par izveides vietu, nozīmi ES mērogā un, no otras puses, sniegt atbalstu akadēmiskiem pētījumiem par kultūras un radošo uzņēmumu ietekmi uz to atrašanās vietu;
Recommends, on the one hand, that more intensive research be conducted into the interdependence of cultural provision and the location of cultural and creative businesses, as well as the EU-wide significance of culture as a factor in companies’ location decisions; and, on the other, that support be given to academic research into the impact which cultural and creative businesses have on the places where they locate;
104. tāpat uzskata, ka tas ir ļoti nozīmīgs faktors saistībā ar kādreizējo rūpniecisko teritoriju rehabilitācijas stratēģijām un arī politikā, ar kuru tiek definētas jaunas sektorālās tūrisma jomas, kā arī tradicionālā tūrisma definīcijas pārskatīšanā;
Considers it also to be a highly significant factor in the context of strategies for the rehabilitation of old industrial districts, as well as in policies to define the new sectoral spheres of tourism which are appearing and in the redefinition of traditional tourism;
107. uzskata, ka Komisija varētu pievērst lielāku uzmanību pilsētu, pašvaldību un reģionu sadraudzības mehānismiem, kas jau daudzus gadus ir nodrošinājuši lielisku forumu sadarbībai kultūras un jaunrades jomā un informācijas apmaiņai; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas vietējo un reģionālo iestāžu apvienībām veicināt modernas, augstas kvalitātes sadraudzības iniciatīvas un apmaiņas, kurās iesaistīta visi sabiedrības slāņi;
Believes that the Commission could pay more attention to twinning arrangements between towns, municipalities and regions, which have for many years provided an excellent forum for cultural and creative cooperation and information exchange; calls on the Commission in cooperation with European associations of local and regional authorities to promote modern, high-quality twinning initiatives and exchanges that involve all parts of society;
109. uzsver, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas iniciatīva tiek plaši atzīta par laboratoriju, kurā ar kultūras starpniecību notiek pilsētu attīstība; aicina Komisiju sekmēt šo iniciatīvu un nodrošināt pareizus apstākļus atzītas prakses nodošanai, sadarbībai kultūras jomā un pieredzes apmaiņas tīklu izveidošanai par KRN iespējām, kas dotu iespēju pilnībā izmantot šo sektoru potenciālu;
Emphasises the widespread recognition of the European Capital of Culture initiative as a ‘laboratory’ for urban development through culture; invites the Commission to promote this initiative and ensure the right conditions for the transfer of best practices, cultural cooperation and setting up networks for sharing experience on the opportunities of CCI in order to make use of the full potential of these sectors;
Mode un tūrisms
Fashion and tourism
113. uzsver, ka iepriekšminētā UNESCO konvencija ir nozīmīgs instruments, ar kuru nodrošināt, ka kultūras un radošo preču un pakalpojumu starptautiskās tirdzniecības jēdziens „kultūras izņēmums” tiek ievērots PTO starptautiskajā sistēmā;
Highlights the importance of the above-mentioned Unesco Convention as an essential instrument to guarantee that the ‘cultural exception’ in international trade in goods and services of a cultural and creative nature is maintained within the international framework of the WTO;
116. aicina Komisiju, ņemot vērā divpusējo tirdzniecības nolīgumu izplatību, iesniegt Parlamentam skaidru, visaptverošu stratēģiju par šiem nolīgumiem pievienotajiem kultūras sadarbības protokoliem, lai Eiropas sadarbības piedāvājumu pielāgotu KRN vajadzībām un specifiskajām iezīmēm partnervalstīs atbilstoši saistībām PTO un UNESCO konvencijas būtībai un tekstam;
Calls on the Commission, in view of the proliferation of bilateral trade agreements, to submit to Parliament a clear, overall strategy on the cultural cooperation protocols (CCP) annexed to those agreements, with a view to adapting the offer of European cooperation to the needs and specific characteristics of CCI in the partner countries, in accordance with the commitments undertaken in the WTO and the spirit and letter of the Unesco Convention;
Ar Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu ir īstajā laikā rosināts sākt diskusijas par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu, un tajā oficiāli ir atzīta šīs jomas saimnieciskā un sociālā nozīme.
This is a good time for the European Commission’s Green Paper, officially endorsing the economic and social importance of the sector, to prompt discussion on ‘unlocking the potential of the cultural and creative industries’.
Eiropas Savienībā un kopš 20. gadsimta 90. gadiem ir bijis straujš kultūras un radošo nozaru (KRN) uzplaukums, vērtējot gan darbvietu veidošanu, gan ieguldījumu IKP.
The growth of cultural and creative industries (CCI) in the European Union since the 1990s has been exponential in terms of job creation and their contribution to GDP.
Ar globalizāciju saistītie izaicinājumi un digitālā laikmeta sākšanās rada jaunas un nozīmīgas iespējas šo nozaru attīstībai, un minētie faktori var palielināt šo nozaru izaugsmes un darbvietu veidošanas potenciālu, kas vēl lielā mērā nav izmantots.
The challenge of globalisation and the arrival of the digital age are providing these industries with major new opportunities to develop and can improve their hitherto largely untapped potential to create growth and jobs.
Lai KRN aktivizētu kultūras daudzveidību, sociālo un teritoriālo kohēziju, izaugsmi un nodarbinātību, ir nepieciešami stratēģiski ieguldījumi.
There is a need for strategic investment to enable cultural and creative industries to invigorate cultural diversity, social and territorial cohesion, growth and employment.
Tāpēc ir jāievieš atbilstīgi pasākumi, jāpalīdz KRN attīstīties vietējā un reģionālajā vidē un sākt veidot radošu tautsaimniecību, kā stimulu izmantojot KRN ietekmi plašā sociāli ekonomiskā kontekstā.
To this end there must be adequate funding, support for CCI to develop in their local and regional environments and a move towards a creative economy by catalysing their spill-over effects on a wide range of economic and social contexts.
Patiešām, jo piesātinātāks būs Eiropas audiovizuālā satura digitālais piedāvājums, jo Eiropas identitāti apliecinošais saturs padarīs kultūru daudzveidīgāku.
The greater the availability of European audiovisual content, the more will content which is characteristically European be able to influence cultural diversity.
Turklāt, tā kā radošai nozarei ir liela nozīme vietējā, reģionālā un valsts līmenī, tā jūtami veicina informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību.
In addition, the creative sector makes a significant contribution to the development of information and communication technologies and plays a major role at local, regional and national levels.
Tāpēc ļoti svarīgi ir izveidot īstu tiešsaistes satura un pakalpojumu vienoto tirgu, ieviest konkrētus pasākumus, lai palielinātu KRN nozīmi gan inovāciju, gan strukturālo izmaiņu stimulēšanā, apvienot reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī iesaistītās personas un veidot jaunus produktus un pakalpojumus, kas rada izaugsmi un darbvietas.
It is therefore necessary to create a genuine single market for on-line content and services, take specific measures aimed at increasing the role of cultural and creative industries as catalysers for innovation and structural change, bring together actors at regional, national and European level and create new products and services to generate growth and jobs.
Ir skaidrs, ka aktīva un augoša kultūras nozare ir būtisks faktors, lai sekmīga būtu Eiropas radošā tautsaimniecība, kuras pamatā ir zināšanas.
An energetic, growing cultural sector is clearly necessary for Europe’s success as a creative, knowledge-based economy.
Kultūras nozare piesaista arī kvalificētas un radošas personas.
The cultural sector also attracts well-qualified, creative people.
Patlaban tiek atzīts, ka KRN ir arī nozīmīgs stimuls saimnieciskajām un sociālajām inovācijām daudzās citās nozarēs.
CCI are currently also important drivers of economic and social innovation in many other sectors.
Laikā, kad daži mūsu starptautiskie partneri jau plaši izmanto KRN daudzveidīgos resursus, Eiropas Savienībai vēl tikai jāizstrādā stratēģija, kurā būtu noteikts, ka ES tautsaimniecības potenciāla un radošuma, kā arī sabiedrības vienotības pamatā ir priekšrocības kultūras jomā.
At a time when some of our international partners are already tapping into the multifaceted resources of CCI to a broad extent, the EU is yet to develop a strategic approach to make its strong and attractive cultural assets the basis of a powerful creative economy and a cohesive society.
Vērtējot no šāda viedokļa, Zaļā grāmata vēl jāpilnveido.
In this respect the Green Paper must do more.
Lai varētu pilnībā īstenot KRN dubulto kultūras un saimniecisko potenciālu, šajās nozarēs jāpalielina eksperimentēšanas un jaunrades kapacitāte, kā arī jāizmanto prasmju pienācīga kombinācija un finansējuma pieejamība.
In order to be able fully to unlock their dual cultural and economic potential, CCI need to increase their capacity for experimenting and innovating and take advantage of the right mix of skills and access to funding.
Radoša tautsaimniecība padara kultūras profesionāļus par zināšanu sabiedrības virzītājspēku, un viņi rada saimniecisko attīstību un sociālo harmoniju.
The creative economy means that those working in the cultural sector are the drivers of the knowledge-based society and are becoming a source of economic development and social harmony.
Mūsu valstu tautsaimniecību pamatā aizvien biežāk ir nemateriālie pakalpojumi, tāpēc kultūras un radošās nozares rada lielāku radošo pievienoto vērtību.
With our economies increasingly based on intangible services, cultural and creative industries provide creative added value with a broader dimension.
Ilgtspējīgu izaugsmi īpaši veicina ilgtermiņa ieguldījumi Eiropas radošajā potenciālā.
The driver of sustainable growth is based in particular on long-term investment in Europe’s creative potential.
Prioritāte ir īsta iekšējā tirgus izveidošana, lai paplašinātu nodarbinātību un sociālo kohēziju, kā arī sasniegtu noturīgu saimniecisko izaugsmi, ar kuru Eiropas Savienība kļūtu par pasaulē pašu konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto tautsaimniecību un kuru papildinātu darbvietu kvantitatīva un kvalitatīva uzlabošanās.
The creation of a genuine internal market is a priority if we are to boost employment and social cohesion and achieve sustainable economic growth aimed at making the European Union the economy which is founded on the most competitive and most dynamic knowledge-base in the world alongside a quantitative, qualitative improvement in employment.
Tāpēc ir jāatzīst visas kultūras nozares īpašais raksturs un noteikti jāņem vērā Eiropas noteikumi par starptautisko tirdzniecību, iekšējo tirgu, konkurenci un nodokļiem.
We must therefore acknowledge the specific characteristics of the cultural sector as a whole and take them into consideration when formulating European rules on international trade, the internal market, competition and taxation.
Kultūras un radošajām nozarēm ir raksturīgs duālisms (tas padara tās atšķirīgas no jebkuras citas nozares), proti, ņemot vērā šo nozaru ieguldījumu nodarbinātībā, izaugsmē un labklājības radīšanā, tās ir saimnieciskas, taču, ņemot vērā kultūras un radošās darbības, kas veicina iedzīvotāju sociālo un kulturālo attīstību un integrāciju, tām pirmām kārtām ir kultūras raksturs.
Cultural and creative industries are characterised by a dual nature (which makes them different from any other industry): in an economic sense, in terms of their contribution to employment, growth and wealth creation, and – primarily – in a cultural sense, in terms of their activities, which contribute to development and citizens’ social and cultural integration.
Eiropas Savienībā kultūras un valodu daudzveidības, plurālisma, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā, kā arī kultūras pieejamības demokratizācijā un starpkultūru dialoga sekmēšanā liela nozīme ir šīm nozarēm, kas veicina radošumu un rada jauninājumus, lai uzlabotu izplatīšanu un producēšanu.
By encouraging creativity and by improving the distribution and production procedure through innovation, these industries play a major role in the European Union in promoting cultural and linguistic diversity, pluralism, social and territorial cohesion and the democratisation of access to culture and the promotion of intercultural dialogue.
Šajā sakarībā Eiropas kultūras daudzveidības saglabāšanas obligāts priekšnosacījums ir jaunradi atlīdzināt taisnīgi, pamatojoties uz intelektuālā īpašuma tiesībām.
In this regard, proper remuneration for the creative industry through intellectual property rights is a vital precondition for the preservation of European cultural diversity.
Jāveicina arī mobilitāte un teritoriju pievilcība.
There must also be a focus on mobility and attractiveness.
Mākslinieku, kultūras jomā strādājošo praktiķu un darbu mobilitātes sekmēšana ir viens paņēmiens, kas Eiropas kultūras un radošajās nozarēs palīdz vietējā mēroga darbību izvērst valsts mērogā.
Promoting the mobility of artists, cultural practitioners and works is a way of helping European cultural and creative industries make, in particular, the leap from local to national level.
Lai to panāktu, nepieciešams ar Eiropas profesionāļiem veidot līdzsvarotas partnerības, kurām pamatā ir regulāru konsultāciju pasākumi, kas palīdz sekot strauji mainīgajai nozarei, novērst mobilitātei traucējošos šķēršļus un nodrošināt izstrādāto līdzekļu uzraudzību visos līmeņos.
If this is to happen, there is a need to set up balanced partnerships with European professionals based on regular consultation mechanisms in order to keep pace with a rapidly developing sector, remove obstacles to mobility and ensure monitoring of the tools developed at all levels.
Eiropas Savienībai jāīsteno pasākumi radošās nozares atbalstam.
The European Union must introduce measures to support the creative sector.
Ir ļoti vēlams, lai Zaļās grāmatas ierosinājumi īsā un vidējā termiņā pārtaptu par konkrētiem Eiropas līmeņa sasniegumiem, piemēram, ieviešot nodokļus, kas pielāgoti kultūras precēm un pakalpojumiem tiešsaistē, un iespēju izmantot EIB un EIF piedāvātos finansēšanas pasākumus.
We would like to see this Green Paper have a short and long-term impact through specific developments at European level in such areas as taxation adapted to on-line cultural goods and services and the possibility of exploiting the financing facilities available through the EIB and the EIF.
Lai KRN tiešām pilnībā izmantotu savu stimulējošo potenciālu, ir jāievieš finansēšanas iespējas, ko papildina atbilstoša kultūras nozaru īpatnību ekspertīze un pielāgota nodokļu politika.
If cultural and creative industries are to maximise their energising role, financing facilities backed up by solid expertise in the characteristics of cultural industries and an adapted taxation system must be introduced.
Visbeidzot, lai īstenotu kultūras un radošo nozaru potenciālu, būtiski ir attīstīt it īpaši māksliniecisko un kultūras izglītību, teritorializāciju, partnerību ar vietējām iestādēm, jaunradi un radošumu, zinātības nodošanu, finansējumu, publiskā un privātā sektora partnerības un labas prakses apmaiņu.
To sum up, unlocking the potential of cultural and creative industries necessitates the development, inter alia, of high-quality artistic and cultural education, territorialisation, local partnerships, creation and creativity, the sharing of expertise, financing, public-private partnerships and the exchange of good practices.
Ir jāveido kultūras un radošo nozaru sacensība, atgādinot šajā ziņā ņemt vērā katras šīs atsevišķās nozares īpatnības un to, ka katrai vajadzīgi diferencēti atbalsta mehānismi.
We must create competitiveness between CCI whilst bearing in mind the characteristics of each branch and the fact that they require different forms of support.
2. uzsver, ka atbilstoši stratēģijai „ES 2020” regulatīvā sistēma būtu jāizmanto, lai KRN jomā veicinātu ne tikai jaunradi, inovāciju un stabilas darbvietas, bet arī ES dalībvalstu un nozaru sadarbību šajā jomā;
Stresses that, in the spirit of the EU 2020 Strategy, the regulatory framework should be used to promote not only creativity, innovation and sustainable jobs in the CCI sector but also cooperation between EU Member States and industries in the CCI field;
5. atgādina, ka intelektuālā īpašuma tiesību efektīvai aizsardzībai nepieciešams rūpīgi sabalansēt tiesību subjektu intereses ar plašas sabiedrības interesēm, lai nodrošinātu ES vadošo lomu uz zināšanām balstītā ekonomikā, un ka aizsardzība būtu jāpiemēro atšķirīgi atkarībā no tā, vai tās ir vismazāk attīstītās un jaunattīstības valstis vai konkurenti industriālajās valstīs; uzskata, ka Eiropas KRN pienācīga darbība ir atkarīga no šāda līdzsvara atrašanas, lai turpinātu uzņēmumu, mākslinieku un radītāju jaunrades stimulēšanu; šajā nolūkā Eiropas Savienībai ir jāizstrādā tādi tiesību akti par autortiesībām jaunajā tehnoloģiju laikmetā, kuri atbilstu prasībām par personas brīvībām; joprojām uzskata, ka starptautiskā sadarbība ir vienīgais veids, kā apkarot pirātismu, preču viltošanu un intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus;
Recalls that effective protection of intellectual property rights (IPRs) in international trade agreements requires a careful balancing of the interests of right holders and of society at large to ensure the EU’s leading role in the knowledge economy and that protection should be applied differently concerning least developed countries (LDCs) and developing countries or competitors of industrialised countries; believes that a satisfactory performance of the European CCIs is dependent on finding such a balance to maintain incentives for companies, artists and creators to innovate; for this reason, the EU must rise to the challenge of establishing a copyright legislation for the new technology age which is compatible with the requirements of individual liberties; maintains that international cooperation is the only way to combat piracy, counterfeiting and the violation of IPRs;
11. uzsver, ka UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ir vissvarīgākā kā būtisks instruments, ar kuru nodrošināt, ka kultūras un radošo preču un pakalpojumu starptautiskās tirdzniecības jēdziens „kultūras izņēmums” tiek ievērots PTO starptautiskajā sistēmā.
Highlights the importance of the above-2005 UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions as an essential instrument to guarantee that the ‘cultural exception’ in international trade in goods and services of a cultural and creative nature is maintained within the international framework of the WTO.
A. tā kā kultūras un radošās nozares ir svarīga Eiropas tautsaimniecības daļa, tajās jau tagad ir nodarbināti aptuveni 5 miljoni personu un tā kā tās ir nozares ar lielu potenciālu pienācīgu, kvalitatīvu un nepārvietojamu darbvietu veidošanā, jo šajā jomā inovācijas izraisa daudzkārtīgu efektu; tā kā kultūras un radošajām nozarēm ir būtiska nozīme to mērķu īstenošanā, kurus Eiropas Savienība stratēģijā „Eiropa 2020” noteikusi nodarbinātības veicināšanai un tādas sabiedrības attīstībai, kura balstīta uz zināšanām un jauninājumiem, jo īpaši ar iniciatīvām par jaunām darbvietām un rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā; tā kā šajā nolūkā ir jāveido vide, kas labvēlīga šo nozaru attīstībai, kuras sekmē kultūras identitātes un dažādības veicināšanu vietējā vai reģionālā mērogā, nodarbinātības un kvalitatīvu prasmju pilnveidošanu, konkurētspēju, palielina teritoriju un dabas vai kultūras mantojuma vērtību un veicina tehnoloģisko inovāciju;
A. whereas the cultural and creative industries represent an important part of the European economy, already employ some five million people and – thanks to the knock-on effect of innovation in this area – constitute a sector with powerful potential for creating decent, high-quality jobs not vulnerable to relocation; whereas the cultural and creative industries will be of prime importance in achieving the Union’s targets under the Europe 2020 strategy in terms of employment and the development of a society based on knowledge and innovation, especially through the initiatives for new jobs and the ‘industrial policy for the globalisation era’; whereas, to that end, it is important to establish an environment conducive to the development of these industries, which help to foster cultural identity and diversity at local and regional level, to create jobs, to develop advanced skills, to enhance competitiveness, to promote regions and geographical and cultural resources and to encourage technological innovation,
B. tā kā jo īpaši neaizsargātākām personām zināšanu un radošā satura pieejamība ir ļoti svarīgs pamattiesību princips, piemēram, attiecībā uz kultūras daudzveidības ievērošanu;
B. whereas access to knowledge and creative content is a key aspect of fundamental rights, as is respect for cultural diversity, especially that of particularly vulnerable people,
C. tā kā radošums ir atkarīgs no pašreizējo zināšanu, darbu un radošā satura pieejamības;
C. whereas creativity depends on access to existing knowledge, works and creative content,
D. tā kā autortiesību izņēmumu nesaskaņošana bremzē uz zināšanām balstītu preču un pakalpojumu apriti visā Eiropā un jaunu darbvietu radīšanu inovatīvajās nozarēs nemitīgi mainīgā tehnoloģiskā vidē;
D. whereas the lack of harmonisation with regard to copyright exemptions acts as a brake on the Europe-wide circulation of knowledge-based products and services and on job creation in innovative sectors where the technological environment is constantly evolving,