natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AGS finansēšanas shēmai būtu jābūt pietiekami izturīgai, un piederības valsts uzraudzības iestādei tai ir jāpiemēro ticami uzraudzības standarti, lai nepieļautu, ka nodokļu maksātājiem ir jāsedz kompensācijas prasību izmaksa, un šī shēma ir jāpārrauga Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei.
The IGS scheme should be sufficiently robust, with the 'home' supervisor applying credible supervisory standards to avoid tax-payer funding of compensation claims, with oversight by EIOPA
Pašreizējās AGS atspoguļo valsts tirgu īpatnības, un to struktūra ievērojami atšķiras atkarībā no valsts.
Existing IGS reflect the specificities of national markets and are highly heterogeneous in structure.
Līdz ar to, ja patērētāju un nodokļu maksātāju aizsardzība ir konsekventa un var tikt nodrošināta, referents šobrīd neredz jēgu pieņemt saskaņotu Eiropas pieeju AGS finansēšanā.
As a result, provided consumer and tax-payer protection are consistent and can be assured, your rapporteur does not see the value in adopting a harmonised European approach to funding IGS at this point.
Referents jo īpaši neatbalstītu iepriekšēja finansējuma pieejas izmantošanu minimālās saskaņošanas direktīvā.
In particular, your rapporteur would not support mandating an ex-ante approach within a minimum harmonisation directive.
Lai arī atsevišķās dalībvalstīs tā varētu būt piemērota vēsturisku apstākļu dēļ, kopumā nav skaidrs, kāpēc ES vajadzētu pieprasīt iepriekšēja finansējuma fonda pieejamību, ņemot vērā, ka:
While perhaps appropriate in individual Member States due to historic circumstances, it is unclear in general why the EU would require an ex-ante fund be available, given that:
• pat finanšu krīzes laikā apdrošinātājiem atšķirībā no bankām nav tendence masveidā bankrotēt, pateicoties to atšķirīgajam finansēšanas profilam un sistēmiskajai neatkarībai vienai no otras;
• Even during financial crises insurers – unlike banks – do not tend to crash en masse on account of their different funding profile and lack of systemic inter-linkages
• apdrošinātāja maksātnespēja/bankrots nerada finansējuma prasības, jo polišu prasības — atšķirībā no noguldījumiem bankās — no patērētāju viedokļa ir ļoti nelikvīdas;
• The insolvency/bankruptcy of an insurer does not result in immediate funding requirements, policy claims being very illiquid from a consumer perspective, unlike retail deposits at banks
• neskatoties uz apgalvojumiem, ka dalība iepriekšēja finansējuma sistēmās mazina morālo kaitējumu, nav liecību, ka apdrošinātājiem, kas Eiropā darbojas esošajās iepriekšēja finansējuma vai pēcfinansēšanas sistēmās, šā iemesla dēļ būtu atšķirīgi riska profili;
• Despite claims that membership of ex-ante schemes reduces moral hazard, there is no evidence to suggest that insurers operating under existing ex-ante or ex-post schemes in Europe adopt differing risk profiles as a result
• makrolīmenī ir apšaubāms, vai iepriekšēja finansējuma sistēma ir pietiekami liela, lai jebkādā veidā spētu mazināt krīzes prociklisko ietekmi.
• It is questionable at a macro-level whether an ex-ante scheme would be of sufficient size to make any contribution to lessening the pro-cyclical impacts of a crisis
Tomēr referents atzīst, ka nelielā daļā tirgu ir tāda apdrošinātāju koncentrācija, kad viena vai vairāku apdrošinātāju bankrots būtiski apdraudētu AGS spēju apmierināt visas iesniegtās prasības, pirms uzraudzības iestādes spēj pārstrukturizēt un/vai pārdot uzņēmuma un/vai apdrošināšanas polišu portfeļus.
However, your rapporteur does recognise that in a small number of markets concentration exists whereby the bankruptcy of one or a number of insurers could place significant strain on the ability of an IGS to absorb all claims made before supervisors could restructure and/or sell-on the business and/or insurance portfolios.
Tas galu galā var radīt situāciju, kad nodokļu maksātājam ir jāsedz prasību izmaksa.
This could ultimately result in the tax-payer having to foot the bill for covering the costs of claims.
Šādā situācijā referents uzskata, ka atbildīgajai piederības valsts uzraudzības iestādei ir jānodrošina, ka, izmantojot papildu uzraudzības standartus, tiek ņemts vērā papildu risks, ko valsts AGS rada šāda vienas vai vairāku lielu apdrošinātāju esamība.
In such a situation your rapporteur believes that it is incumbent upon the responsible 'home' supervisor to ensure that the additional risk posed to a national IGS through the presence of one or more large insurers is accounted for through additional supervisory standards.
Tas varētu izpausties kā vispārējs iepriekšēja finansējuma fonds; papildu kapitāla prasības, kuras saskaņā ar „Maksātspēju II” izvirza šiem lielākajiem apdrošinātājiem (izmantojot 2. pīlāru vai stingrāka iekšējā modeļa pieņemšanu); apdrošinājuma eksportētāju iemaksas īpašā iepriekšēja finansējuma sistēmā; paredzēt individuālajam apdrošinātājam atlikt papildu līdzekļus darījuma kontā; vai arī kā citādi.
This could be in the form of a general ex-ante fund, additional capital requirements levied under Solvency II to those larger insurers (under Pillar 2 or more stringent internal model approval), the contribution of insurance exporters to a specific ex-ante scheme, requiring an individual insurer to set aside additional funds in an escrow account, or another approach.
Ņemot vērā to, kā valsts AGS nespēja segt prasības ietekmētu uzticību tirgum Eiropas valstīs, valsts uzraudzības iestādēm sadarbībā ar Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi apdrošināšanas garantiju sistēmām būtu jāveic tirgum specifiskas un Eiropas mēroga stresa pārbaudes, lai nodrošinātu, ka šīs sistēmas spēj izturēt viena vai vairāku apdrošinātāju bankrotu, un būtu jāsniedz ieteikumi gadījumos, kad šādi AGS modeļi ir izrādījušies nepietiekami.
Given the implications of the failure of a national IGS scheme to market confidence throughout Europe, national supervisors in coordination with EIOPA should conduct market specific and Europe-wide stress testing of national IGS to ensure they are capable of withstanding the failure of one or more insurers, and make recommendations where such IGS models are found to be insufficient.
Papildus būtu jāveic salīdzinoši vērtējumi, lai nodrošinātu paraugprakses apmaiņu attiecībā uz pieeju AGS.
This should be accompanied by peer reviews to ensure sharing of best practice approaches to IGS.
A. tā kā nesenā ekonomikas lejupslīde ir atklājusi vairākus nopietnus trūkumus un neatbilstības vienotā tirgū un tie visi ir negatīvi ietekmējuši patērētāju un pilsoņu uzticību; tā kā, lai aizsargātu patērētāju tiesības un atjaunotu viņu uzticību finanšu tirgiem, ES steidzami jārīkojas un visās pašreizējās un turpmākajās iniciatīvās pienācīgi jāņem vērā patērētāju intereses;
A. whereas the recent economic downturn has exposed a number of serious shortcomings and inequalities in the Single Market, all of which have had adverse implications for consumers’ and citizens’ confidence; whereas, in order to protect consumers’ rights and restore their confidence in the financial markets, the EU must take urgent action and take due account of consumer interests in all current and future initiatives,
1. uzskata, ka kopējas apdrošināšanas garantiju sistēmas (AGS) pieņemšana ES līmenī un atšķirīgu dalībvalstīs esošu AGS režīmu pielāgošana efektīvi uzlabotu pilsoņu uzticību, aizsargātu patērētāju un nodokļu maksātāju tiesības un veicinātu tirgus stabilitāti gan konkrēti apdrošināšanas nozarē, gan iekšējā tirgū un finanšu pakalpojumu jomā kopumā; tāpēc pauž atzinību par Komisijas iniciatīvu izveidot AGS minimālās saskaņošanas sistēmu;
Believes that the adoption of a common Insurance Guarantee Scheme (IGS) at EU level and the adjustment of the diverse IGS regimes existing in Member States would effectively improve citizens’ confidence, protect consumers’ and taxpayers’ rights and enhance market stability, in the insurance sector in particular and in internal market and financial services in general; therefore welcomes the Commission’s initiative to establish a minimum harmonisation framework regarding IGS;
4. argumentē — lai nodrošinātu apdrošinājuma ņēmēju un labuma guvēju vispusīgu un ilglaicīgu aizsardzību, Komisijai jāsaglabā un jāņem vērā citi spēkā esošie aizsardzības mehānismi un tiesību aktu noteikumi; uzskata, ka AGS jāsāk izmantot, kad citi aizsardzības mehānismi vairs nedarbojas;
Argues that, in order to ensure comprehensive and continuous protection for policyholders and beneficiaries, the Commission should retain and take into account other protection mechanisms and legislative provisions that are already in place; believes that the IGS should be activated when other protection mechanisms have failed;
7. uzstāj, ka apdrošinātāja maksātnespējas gadījumā patērētājiem jānodrošina viegli pieejama, vispusīga un saprotama informācija ar skaidrām norādēm, kurā iestādē patērētājiem jāvēršas saistībā ar prasībām vai jautājumiem; pauž pārliecību, ka vienota kontaktpunkta izveidošana attiecībā uz visām finanšu garantijām vai kompensēšanas sistēmām nodrošinātu, ka spēkā esošie tiesību akti sniedz patiesu labumu patērētājiem, jo īpaši attiecībā un informācijas sniegšanu un pārrobežu kontaktu un maksājumu atvieglošanu;
Insists that the information available to consumers in the event of an insurer’s insolvency should be easily accessible, comprehensive and easy to follow, with clear indications as to which authority the consumer should approach when making claims or enquiries; is convinced that setting up a single point of contact for all financial guarantee or compensation schemes would ensure that the existing legislation really benefited consumers, especially as regards providing information and facilitating cross-border contact and payments;
9. uzskata — lai nodrošinātu augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, ja apdrošinātājs nepilda savus pienākumus, AGS Eiropas struktūrā ir jāparedz vai nu zaudējumu kompensēšana vai arī apdrošināšanas līgumu turpināšana, veicot portfeļa nodošanu, un ka priekšroka dodama otrajai iespējai, nodrošinot, lai nekādā gadījumā netiktu ierobežotas šajā politiskajā nostādnē paredzētās apdrošinājuma ņēmēja tiesības un privilēģijas; iesaka, ka vajadzētu apsvērt iespēju noteikt kompensācijas ierobežojumus neobligātajai apdrošināšanai, vienlaikus garantējot maksimālu kompensāciju par obligāto apdrošināšanu;
Believes that, in order to ensure a high level of consumer protection in the event of insurer default, a European framework for IGSs should provide a choice between financial compensation for losses and continuation of insurance contracts by portfolio transfer, and that the latter should be the preferred option, ensuring that, in all circumstances, the policyholder does not suffer any loss of rights and privileges stemming from the policy; recommends that consideration should be given to establishing a limit on compensation for non-compulsory insurance, while guaranteeing maximum compensation for compulsory insurance;
12. aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt AGS efektīvu pārvaldību un uzraudzību, uzticot to dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei (EAAPI), un stiprināt sadarbību starp valsts iestādēm un EAAPI, lai nodrošinātu AGS pieeju saskanību; uzstāj, ka vietējām uzraudzības sistēmām ar EAAPI atļauju ir jāpārbauda, vai AGS spētu izturēt viena vai vairāku apdrošinātāju bankrotu, kā arī jāveicina informācijas un paraugprakses apmaiņa;
Calls on the Commission and the Member States to endorse effective governance and supervision of the IGSs by Member States’ competent authorities and EIOPA and to strengthen cooperation between national authorities and EIOPA in order to ensure consistency in the approaches of the IGSs; insists that home supervisory systems with the approval of EIOPA should test whether IGSs are capable of resisting the failure of one or more insurers and should also facilitate the exchange of information and best practices;
par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā
on a comprehensive approach on personal data protection in the European Union
Referents: Axel Voss
Rapporteur: Axel Voss
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums ................14
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............14
Kultūras un izglītības komitejas atzinums .....................................................26
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................26
Juridiskās komitejas atzinums ................................................................................30
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................30
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................34
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................35
– ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 16. pantu,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 16 thereof,
– ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu, un ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju ( ECHR ), īpaši tās 8. pantu par tiesību aizsardzību uz privāto un ģimenes dzīvi un 13. pantu par efektīvas aizsardzības nodrošinājumu,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its Articles 7 and 8, and to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR), in particular Article 8 on the protection of private and family life and Article 13 on effective remedy,
– ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās
– having regard to Council Framework Decision 2008/977/JHA of 27 November 2008 on the protection of personal data processed in the framework of police and judicial cooperation in criminal matters
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti
– having regard to Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2000 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām)
– having regard to Directive 2002/58/EC of the European Parliament and of the Council of 12 July 2002 concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector (Directive on privacy and electronic communications)
– ņemot vērā Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju Nr. 108 Par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi, kura tālāk izstrādāta ar Direktīvu 95/46/EK un tās 2001. gada 8. novembra papildprotokolu par uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmām un Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumus dalībvalstīm, jo īpaši Ieteikumu Nr.
– having regard to Council of Europe Convention 108 of 28 January 1981 for the Protection of Individuals with regard to Automatic Processing of Personal Data that Directive 95/46/EC develops and the additional protocol thereto of 8 November 2001 regarding supervisory authorities and transborder data flows, and to the Committee of Ministers’ recommendations to Member States, in particular Recommendation No.
R (87) 15, kas regulē personas datu izmantošanu policijas darbā, Ieteikumu Nr.
R (87) 15 regulating the use of personal data in the police sector and Recommendation CM/Rec.
CM/Rec(2010)13 dalībvalstīm par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi datu profilu veidošanas kontekstā,
(2010)13 on the protection of individuals with regard to automatic processing of personal data in the context of profiling,
– ņemot vērā Pamatnostādnes par elektroniskām personas datu datnēm, kuras 1990. gadā izdevusi ANO Ģenerālā asambleja,
– having regard to the Guidelines for the regulation of computerised personal data files issued by the United Nations General Assembly in 1990,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” ( COM(2010)0609 ),
– having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘A comprehensive approach on personal data protection in the European Union’ ( COM(2010)0609 ),
– ņemot vērā Padomes secinājumus par Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā”
– having regard to the Council conclusions concerning the Commission communication entitled ‘A comprehensive approach on personal data protection in the European Union’
– ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (E) 2011. gada 14. janvāra atzinumu par Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā”,
– having regard to the opinion of the European Data Protection Supervisor (EDPS) of 14 January 2011 concerning the Commission communication entitled ‘A comprehensive approach on personal data protection in the European Union’,
– ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas un Policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupas kopīgi sagatavoto dokumentu apspriedēm ar Eiropas Komisiju par tiesisko regulējumu attiecībā uz pamattiesībām uz personas datu aizsardzību „Privātuma nākotne”
– having regard to the joint contribution by the Article 29 Data Protection Working Party and the Working Party on Police and Justice to the consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data entitled ‘The Future of Privacy’
– ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas atzinumu Nr. 8/10 par piemērojamajiem tiesību aktiem
– having regard to Opinion 8/10 of the Article 29 Data Protection Working Party concerning applicable law
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par datu aizsardzību un rezolūciju par Stokholmas programmu
– having regard to its previous resolutions on data protection and its resolution on the Stockholm Programme
– ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A7-0244/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Culture and Education and the Committee on Legal Affairs ( A7-0244/2011 ),
A. tā kā Datu aizsardzības direktīva 95/46/EK un Direktīva par ES telekomunikāciju paketi 2009/140/EK atļauj personas datu brīvu apriti iekšējā tirgū;
A. whereas the Data Protection Directive 95/46/EC and the EU Telecoms Package Directive 2009/140/EC make the free flow of personal data within the internal market possible,
B. tā kā datu aizsardzības tiesību aktos ES, dalībvalstīs un citur ir izveidojusies juridiska tradīcija, kas jāsaglabā un jāturpina attīstīt;
B. whereas data protection legislation in the EU, the Member States and beyond has developed a legal tradition that must be maintained and further elaborated,
C. tā kā Datu aizsardzības direktīvas (1995/46/EK) pamatprincipi paliek spēkā, bet novērots, ka dalībvalstu pieejas īstenošanai un piemērošanai bijušas atšķirīgas; tā kā Eiropas Savienībai pēc visaptveroša ietekmes novērtējuma jāizstrādā vispārējs, saskaņots, mūsdienīgs augsta līmeņa regulējums, ar kuru varētu efektīvi aizsargāt personas pamattiesības, jo īpaši uz privātumu, kas jebkuros apstākļos spēj aizsargāt privātpersonu personas datus Eiropas Savienībā un aiz tās robežām, lai spētu risināt daudzās problēmas datu aizsardzības jomā, piemēram, tādas, ko radījusi globalizācija, tehnoloģiju attīstība, pieaugusī aktivitāte tiešsaistē, lietojumi, kas saistīti ar aizvien vairākām aktivitātēm un drošības apsvērumi (t. i., cīņa pret terorismu); tā kā šāds datu aizsardzības regulējums var palielināt juridisko noteiktību, samazināt administratīvo slogu, nodrošināt uzņēmējiem līdzvērtīgus konkurences apstākļus, veicināt vienotu digitālo tirgu un veicināt uzticību datu apstrādātāju un izpildiestāžu rīcībai;
C. whereas the core principle of the 1995/46/EC Data Protection Directive remain valid, but different approaches in Member States’ implementation and enforcement thereof have been observed; whereas the EU must equip itself – after a thorough impact assessment – with a comprehensive, coherent, modern, high-level framework able to protect effectively individuals’ fundamental rights, in particular privacy, with regard to any processing of personal data of individuals within and beyond the EU in all circumstances, in order to face the numerous challenges facing data protection, such as those caused by globalisation, technological development, enhanced online activity, uses related to more and more activities, and security concerns (e.g. the fight against terrorism); whereas a data protection framework such as this can increase legal certainty, keep the administrative burden to a minimum, provide a level playing field for economic operators, boost the digital single market and trigger trust in the behaviour of data controllers and enforcement authorities,
D. tā kā datu aizsardzības noteikumu pārkāpumi var radīt nopietnu apdraudējumu personu pamatbrīvībām un dalībvalstu vērtībām, tāpēc Savienībai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi pret šādiem pārkāpumiem; tā kā šādi pārkāpumi izraisa personu neuzticību, kas kavēs jauno tehnoloģiju atbilstošu izmantojumu, un tā kā personas datu nepareiza un ļaunprātīga izmantošana tādēļ ir sodāma ar atbilstošiem, stingriem un preventīviem sodiem tostarp kriminālsodiem;
D. whereas violations of data protection provisions can lead to serious risks for the fundamental rights of individuals and the values of the Member States, so that the Union and the Member States must take effective measures against such violations; whereas such violations lead to a lack of trust on the part of individuals that will weaken expedient use of the new technologies, and whereas misuse and abuse of personal data should therefore be punishable by appropriate, severe and dissuasive sanctions, including criminal sanctions,
E. tā kā, nodrošinot pamattiesības uz personas datu aizsardzību, pilnībā jāievēro arī citas Hartā ietvertās pamattiesības un pārējie ES Līgumos noteiktie mērķi, tādi kā tiesības uz vārda brīvību un informāciju un pārskatāmības princips;
E. whereas other relevant fundamental rights enshrined in the Charter and other objectives set out in the EU Treaties, such as the right to freedom of expression and information and the principle of transparency, must be fully taken into account when ensuring the fundamental right to protection of personal data,