natgillin/translations-raw huggingface dataset:
31. uzstāj, ka Kopienas tiesību aktu valodai jābūt skaidrākai un juridiskajos instrumentos jāizmanto vienota terminoloģija; jo īpaši atbalsta paredzētā vienotā pamatprincipu kopuma izmantošanu Eiropas līgumtiesībās, lai uzlabotu tiesību aktu sagatavošanu;
Insists on the need for clearer language in Community legislation, and greater terminological coherence between legal instruments; supports in particular the use of the projected Common Frame of Reference in European contract law as a better law-making instrument;
Referente pirmkārt un galvenokārt vēlējās dzirdēt atsauksmes no tiem, kurus šis ziņojums skar tiešā veidā, t.i., no dalībvalstu tiesnešiem.
Your Rapporteur sought first and foremost to hear from those directly concerned by this report, i.e. national judges.
2007. gada 11. jūnijā viņa organizēja uzklausīšanu Juridiskajā komitejā, kurā tiesneši no Rumānijas, Ungārijas, Apvienotās Karalistes un Vācijas bija gatavi pastāstīt par savu pieredzi attiecībā uz Kopienas tiesībām.
On 11 June 2007, she held a hearing in the Legal Affairs Committee in which judges from Romania, Hungary, the United Kingdom and Germany were able to relate their experiences with Community law.
Visām dalībvalstīm 2007. gada otrajā pusē tika nosūtīta sīki izstrādāta anketa, lai iegūtu pēc iespējas vairāk dalībvalstu tiesnešu atbilžu.
A detailed survey was sent to all Member States during the second half of 2007 in order to hear from as many national judges as possible.
Vairāk nekā 2300 tiesneši atbildēju uz aptaujas jautājumiem, un tās pirmie rezultāti tiek publicēti kā šī ziņojuma projekta pielikums.
More than 2300 judges responded to it, and its first results are published as an annex to this draft report.
Referente piedalījās arī uzklausīšanā par Kopienas tiesību aktu piemērošanu, ko 2007. gada 3. maijā rīkoja Eiropas Parlamenta deputāte Monica Frassoni, kurā bija iekļauta arī Francijas tiesneša prezentācija, tādējādi uzsverot ciešo saistību starp dalībvalsts tiesnešiem, no vienas puses, un Kopienas tiesību aktu piemērošanu, no otras puses.
Your Rapporteur also participated in a hearing on the application of Community law organised on 3 May 2007 by Monica Frassoni MEP which included a presentation from a French judge, thus highlighting the close connection between the role of national judges on the one hand, and the application of Community law on the other.
Otrkārt, ziņojuma projekts pievērš uzmanību tiem Eiropas dalībniekiem, kuru darbs saistīts ar dalībvalstu tiesnešiem.
Secondly, the draft report focuses on the European actors whose work relates to national judges.
Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla ģenerālsekretārs 10. septembrī uzstājās ar prezentāciju Juridiskajā komitejā un atbildēja uz deputātu jautājumiem.
On 10 September, the Secretary General of the European Judicial Training Network made a presentation to the Legal Affairs Committee and responded to Members’ questions.
2007. gada 18. oktobrī referente organizēja faktu vākšanas vizīti Eiropas Kopienu Tiesā, lai satiktu vairākus tiesnešus un ģenerāladvokātus, galvenokārt pievēršoties dalībvalstu tiesnešu lomai prejudiciālā nolēmuma tiesvedības kontekstā.
On 18 October 2007, your Rapporteur made a fact-finding visit to the Court of Justice to meet several judges and Advocates General, focusing primarily on the role of national judges in the context of the preliminary ruling procedure.
Visbeidzot, viņa piedalījās ekspertu sanāksmē par tiesisko apmācību, ko 2008. gada 4. februārī organizēja Komisija, kurā uzstājās Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla, Eiropas Tiesību akadēmijas, Eiropas Publiskās administrācijas institūtu un citu iestāžu pārstāvji.
Finally, she was represented at an experts meeting on judicial training organised by the Commission on 4 February 2008 which included presentations by the European Judicial Training Network, the Academy of European Law, the European Institute of Public Administration and others.
Arī šis ziņojuma projekts parādās laikā, kad Parlaments pievērš lielāku uzmanību tam, lai dalībvalstu tiesneši efektīvi piemērotu, inter alia , Parlamenta un Padomes pieņemtos tiesību aktus.
This draft report also comes at a time when Parliament is giving increased attention to the effective application, inter alia by national judges, of the laws which it adopts with the Council.
Šis ziņojuma projekts mēģina uz pašreizējo pasākumu pamata ierosināt daudz strukturētāku pieeju Eiropas Savienības tiesiskajai apmācībai, kas spētu piepildīt nākotnes ieceres.
The draft report seeks to build on existing initiatives to propose a more structured framework for judicial training in the European Union which is capable of fulfilling future ambitions.
Lai tas izdotos, pirmais priekšnoteikums ir daudz lielākas uzmanības pievēršana tiesnešu valodu prasmēm.
The first precondition to this is a much greater focus on judges' language skills.
Šis ziņojuma projekts sniedz arī vairākus ieteikumus, kuru mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalstu tiesnešiem būtu lielāka loma Eiropas Savienības tiesu sistēmā.
The draft report also makes a series of recommendations aimed at ensuring that national judges play a greater role in the European Union judicial system.
Papildus valodas jautājumam ziņojuma projektā ir aplūkota arī pieeja informācijai, tiesiskā apmācība, dalībvalstu tiesnešu loma prejudiciālā nolēmuma tiesvedībā un visbeidzot tas, kā Kopienas likumdevēji varētu atvieglot dalībvalstu tiesnešu uzdevumus, uzlabojot tiesību aktu sagatavošanas veidu, jo īpaši attiecībā uz šī procesa pārredzamību.
Apart from the issue of language, it also covers better access to information, legal training, the role of the national judge in the preliminary ruling procedure, and finally how the Community legislator could facilitate the national judge's task by improving the way in which it makes law, in particular, by making the process more transparent.
PIELIKUMS: DALĪBVALSTU TIESNEŠIEM NOSŪTĪTĀ APTAUJAS ANKETA
ANNEX: QUESTIONNAIRE SENT TO NATIONAL JUDGES
Saņemto atbilžu kopsavilkums un analīze
Summary and analysis of responses received
Šajā dokumentā referente ir izanalizējusi atbildes, kas saņemtas no tiesnešiem, kuri piedalījās 2007. gada otrajā pusē veiktajā aptaujā un pauž savu personisko viedokli un pieredzi saistībā ar Kopienas tiesību aktiem.
This document is an analysis by the Rapporteur of individual responses from judges who presented their personal views and experiences in relation to Community law in response to a survey made during the second half of 2007.
Šī analīze nekādā ziņā nav izsmeļoša, tāpat tajā nav mēģināts parādīt objektīvus faktus vai rezultātus, ar kādiem ir nākusi klajā Eiropas Komisija.
This exercise could therefore not in any way be exhaustive, nor does it attempt to present objective facts or a "scoreboard" in the sense of those developed by the European Commission.
Šajā ziņojumā atsaucēs uz Kopienas tiesību aktiem ietverti arī Savienības tiesību akti.
For the purposes of this report, references to Community law should be understood as also including Union law.
Vispārēja informācija
General information
(a) Atbildes no vecajām un jaunajām dalībvalstīm
(a) Balance of responses between "old" and "new" Member States
(b) Aplūkoto tiesu veidi
(b) Type of courts covered
Pieeja Kopienas tiesību aktiem
Access to Community law
(a) Zināšanas par pieeju Kopienas tiesību aktiem
(a) Knowledge of Access to Community law
(b) Valodas barjeras
(b) Linguistic barriers
(i) Citu dalībvalstu judikatūra
(i) Case-law from other Member States
(ii) Ar tulkošanu saistītie jautājumi
(ii) Translation issues
(iii) Dažādās valodās rakstītu Kopienas aktu salīdzināšana
(iii) Comparing different linguistic versions of Community acts
(iv) Pieeja informācijai, kas nav tiesību akti vai judikatūra
(iv) Availability of information other than legislation or case-law
(v) Neskaidrības par pašiem Kopienas tiesību aktiem
(v) Obscurity of Community law itself
(c) Juridiskās valodas apmācība
(c) Legal linguistic training
(i) Katras dalībvalsts dalība juridiskās valodas apmācībās
(i) Participation in legal linguistic training per Member State
(ii) Juridiskās valodas apmācības nodrošinātāji
(ii) Legal linguistic training providers
Apmācība Kopienas tiesību jomā
Training in Community law
(b) Eiropas Savienības struktūru organizētie apmācību kursi
(b) Training courses organised by European bodies
Prejudiciālā nolēmuma tiesvedība
The Preliminary ruling procedure
(a) Zināšanas par tiesvedību
(a) Familiarity with the procedure
(b) Praktiskā pieredze ar pieprasījumu iesniegšanu
(b) Practical Experience with References
(c) Procedūras ilgums EKT
(c) Length of procedure before the ECJ
(d) Prejudiciālo jautājumu pārformulēšana
(d) Reformulation of questions referred
(e) Norādes par jautājumu uzdošanu EKT
(e) Guidance in referring questions to the ECJ
(f) EKT nolēmuma ietekme uz konkrēto tiesvedību dalībvalstī
(f) Impact of ECJ ruling on national proceedings
(g) Ieteikumi tiesvedības uzlabošanai
(g) Recommendations for improving the procedure
(i) Vairāk apmācības un labāka pieeja informācijai
(i) More training and better access to information
(ii) Procedūras paātrināšana
(ii) Speeding up the procedure
(iii) EKT spriedumu stils un saturs
(iii) Style and content of ECJ judgments
(iv) Intensīvāka sadarbība ar iesniedzējtiesu
(iv) Engaging more intensively with the referring court
(v) EKT darba struktūru reformas
(v) Reforming the working structures of the ECJ
(vi) Tiesību iesniegt pieprasījumus ierobežošana
(vi) Limiting the right to refer
(vii) EKT lietu jurisdikcijas palielināšana
(vii) Increasing the ECJ's material jurisdiction
(viii) Specializētā palīdzība
(viii) Specialised assistance
(ix) Acte clair kritērija izmantošana
(ix) Relaxing the acte clair criteria
(x) Dalībvalstu procesuālo tiesību pilnveidošana
(x) Improving national procedural law
Kopienas tiesību aktu izmantošana pušu argumentos
Raising of Community law by the parties
(b) Skartās jomas
(b) Areas concerned
(c) Kāpēc šajās jomās piemēro Kopienas tiesību aktus?
(c) Why such areas come before national judges
Dalībvalsts tiesnesis kā pirmais tiesnesis Kopienas tiesību aktu piemērošanā
The national judge as a "first judge" of Community law
(a) Vispārējie rādītāji par tiesnešu attieksmēm
(a) A general indication of judges’ attitudes
(b) Individuālo atbilžu pārskats
(b) Overview of individual responses
(i) Kopienas tiesību akti kā svarīga dalībvalstu tiesību aktu daļa un dalībvalsts tiesnesis kā pasīvais arbitrs
(i) Community law as an integral part of national law and the national judge as a passive arbiter
(ii) Uzskats, ka Kopienas tiesību akti ietekmē vienīgi pārrobežu situācijas
(ii) Perception that Community law only affects cross-border situations
(iii) Kopienas tiesību aktu daudzums un sarežģītība
(iii) Quantity and complexity of Community legal acts
(iv) Papildu slodze
(iv) An additional burden
(v) Naidīgums pret Kopienas tiesību aktiem
(v) Hostility to Community law per se
(vi) Joma, kura diemžēl paredzēta tikai speciālistiem
(vi) An area unfortunately reserved for specialists
(vii) Ar paaudzēm saistītās problēmas
(vii) Generational challenges
(viii) Nozīme, kas kļūs redzama nākotnē
(viii) A role to develop in the future
(x) Acīm redzama realitāte
(x) An obvious reality
(xi) Proaktīva tiesnešu attieksme
(xi) Proactive attitude of judges
(xii) Tiesiskā sadarbība civillietās
(xii) Judicial cooperation in civil matters
(xiii) Patērētāju lietas
(xiii) Consumer matters
(xiv) Grūtības acte clair doktrīnas piemērošanā
(xiv) Difficulty in applying the acte clair doctrine
Pasākumi, lai nodrošinātu labāku dalībvalstu tiesnešu izpratni par Kopienas tiesību aktiem un to izmantošanu
Measures to ensure a better understanding and use of Community law by national judges
(a) Ierosinājumu apkopojums
(a) Summary of suggestions
(b) Tiesnešu apmācību par Kopienas tiesību aktiem pilnveidošana visos aspektos
(b) Improvements in all aspects of Community law training for judges
(i) Vairāk juridiskās apmācības
(i) More legal training
(ii) Īpašs apmācību uzsvars uz praktiskajiem aspektiem
(ii) Specific emphasis on practical aspects of training
(iii) Apmaiņa un kontakti starp dažādu dalībvalstu tiesnešiem
(iii) Exchanges and contacts between judges from different Member States
(iv) Kopējas juridiskās kultūras izveidošana
(iv) Creating a common judicial culture
(vi) Īpaši komentāri attiecībā uz ERA
(vi) Specific comments regarding ERA
(vii) Eiropas skola tiesu iestāžu darbiniekiem
(vii) A European school for the judiciary
(viii) Spriedumu sagatavošanas veidu saskaņošana
(viii) Harmonising the way in which judgments are drafted
(c) Labāka pieeja informācijai
(c) Better access to information
(i) Vairāk informācijas kopumā
(i) More information generally
(ii) Akadēmiskā vai specializētā literatūra
(ii) Academic or specialised literature
(iii) Regulāri informatīvie tematiskie izdevumi
(iii) Regular thematic newsletters
(iv) Spriedumu datu bāzes
(iv) Judgment databases
(v) Kopienas tiesību aktu integrēšana dalībvalstu kodeksos un mācību grāmatās
(v) Integrating Community law in national codes and textbooks
(vi) Meklēšanas iespēju uzlabošana Curia un Eur-lex datu bāzēs
(vi) Improving the search function on Curia and Eur-lex
(vii) Lielāka Kopienas tiesību aktu izpratne un labāka pamanāmība
(vii) More awareness and better visibility of Community law
(viii) Dalībvalstu un Kopienas tiesību aktu datu bāžu sadarbspēja
(viii) Interoperability of national and Community legal databases
(d) Kopienas tiesību aktu izstrādes pilnveidošana
(d) Improvements in the way Community legislation is made
(i) Labāka tiesību aktu izstrāde
(i) Better law-making
(ii) Kodu piešķiršana Kopienas tiesību aktu kodificēšana un to oficiālie krājumi
(ii) Codification and official compendia of Community law
(iii) Labāki EKT spriedumu un tiesību aktu tulkojumi
(iii) Better translation of legal acts and ECJ judgments
(e) Tiesnešu valodu prasmju uzlabošana
(e) Improve the linguistic capacity of judges
(f) Dalībvalstu iestāžu un tiesu iestāžu darbinieku veiktie uzlabojumi
(f) Improvements by national authorities and judiciary
(i) Kopienas tiesību aktu labāka transponēšana un īstenošana
(i) Better transposition and implementation of Community law
(ii) Vairāk laika apmācībām
(ii) More time available for training
(iii) Ministrijas struktūra, kas palīdzētu tiesnešiem Kopienas tiesību aktu jautājumos
(iii) A body within the ministry to assist judges with Community law matters
(iv) Specializēti tiesneši dalībvalstu tiesās un „sadarbības" tiesneši
(iv) Specialised judges within national courts and "liaison" judges
(vi) Dalībvalstu augstāko tiesu loma
(vi) Role of national supreme courts
(g) ES jāstrādā mazāk, bet efektīvāk
(g) The EU must "do less better"
(vii) Mazāk tiesību aktu, vairāk atsauču uz subsidiaritāti
(vii) Less legislation, more reference to subsidiarity
(viii) Tiešās ietekmes atcelšana
(viii) Abolishing direct effect
(h) Uzlabojumi EKT līmenī
(h) Improvements at ECJ level
(i) Spriedumu forma un stils
(i) Form and style of judgments
(ii) Ciešāks kontakts ar dalībvalstu tiesnešiem
(ii) Closer contact with national judges
(i) Juristu apmācīšana
(i) Training lawyers
(j) Eiropas Savienības pamatiezīmju mainīšana
(j) Changing fundamental characteristics of the Union
Tiesnešiem nosūtītās aptaujas anketas kopija 1.
Copy of the questionnaire sent to national judges 1.
Vispārējā informācija
General information
2007. gada 18. jūlijā referente nosūtīja aptaujas anketu visām pastāvīgajām pārstāvniecībām tālākai nosūtīšanai dalībvalstu tiesnešiem.
On 18 July 2007, a questionnaire was sent by your Rapporteur to all Permanent Representations, for circulation to national judges.
Kopējais atbilžu skaits astoņās Kopienas valodās pārsniedza 2300.
The total number of responses exceeded 2300, in eight Community languages.
Praktisku apsvērumu dēļ pirmā atlase tika veikta, pamatojoties uz saņemto atbilžu pabeigtību, kā arī, lai atspoguļotu pēc iespējas labāku līdzsvaru starp dalībvalstīm.
For practical reasons, a first selection was made on the basis of the completeness of the answers received, and to reflect the best possible balance between Member States.
Kopējais apstrādāto atbilžu skaits bija 1160, bet atlikušās atbildes un atsevišķi jautājumi tika atstāti turpmākajām analīzēm.
The total number of answers processed as a first step was 1160, with the remaining answers and several questions kept for a subsequent analysis.
Atbildes tika saņemtas no visām 27 dalībvalstīm, no kurām visvairāk analizētās atbildes bija no Vācijas (44 %), Polijas (19 %), Francijas (6 %), Bulgārijas (6 %), Slovēnijas (5 %) un Austrijas (4 %).
Answers were received from all 27 Member States, with most answers analysed coming from Germany (44%), Poland (19%), France (6%), Bulgaria (6%), Slovenia (5%) and Austria (4%).
Nozīmīgs respondentu skaits bija no dalībvalstīm, kas pievienojās 2004. gadā un 2007. gadā (37 %), tādējādi bija līdzsvars starp šīs atbildēm un atbildēm no citām dalībvalstīm (63 %).
A substantial number of respondents came from Member States having acceded in 2004 and 2007 (37%) and thus there is a fair balance between these answers and those from other Member States (63%).
Aptaujā tika aplūkotas dažādas tiesas, no kurām visvairāk bija administratīvās, nodarbinātības, finanšu, sociālās un darba tiesas.
The survey covered a wide variety of courts, with the largest contingents being administrative, employment, financial, social and labour courts.
Neliels respondentu skaits (8 %) apgalvoja, ka viņi vispār nezina, kā piekļūt Kopienas tiesību aktiem.
A small minority of respondents (8%) claimed they did not know how to access Community law sources at all.
No tiem, kuri apgalvoja, ka viņi zina, kā piekļūt Kopienas tiesību aktiem, 18 % regulāri izmantoja Eiropas Kopienu Tiesas (turpmāk – EKT
Of those who did know how to access Community law, 18% accessed case-law of the Court of Justice (hereinafter, ECJ
Minētā tiesa tiek saprasta plašākā nozīmē, iekļaujot arī Pirmās instances tiesu un Civildienesta tiesu. ) judikatūru, kamēr lielākais vairums (65 %) to darīja reti un 17 % to nedarīja nekad.
This expression is understood in the widest sense, comprising the Court of First Instance and Civil Service Tribunal. ) regularly whilst a large majority (65%) only did so rarely, and 17% never did so.
Pretrunīgas atbildes attiecībā uz zināšanām bija vērojamas visā ES.
Certain discrepancies in knowledge were apparent throughout the EU.
Zināšanas par pieeju Kopienas tiesību aktiem vairāk nebija vecajās dalībvalstīs (10 %) nekā jaunajās dalībvalstīs (5 %).
Knowledge of access to Community law was more likely to be unknown in "old" Member States (10%) than in "new" ones (5%).
Atbildes atšķīrās arī pēc dalībvalsts tiesas piederības noteiktai tiesu jomai.
The answers varied also widely in relation to the subject area of the national court.
Piemēram, intelektuālo īpašumu lietu tiesneši, tiesneši, kuri nodarbojas ar finanšu vai nodokļu lietām un administratīvie tiesneši (attiecīgi 75 %, 60 % un 46 %) bija drīzāk gatavi lasīt EKT judikatūru nekā viņu kolēģi tiesās, kas nodarbojas ar darba/nodarbinātības jautājumiem vai ar sociālajām tiesībām saistītajiem jautājumiem (attiecīgi 20 % un 25 %).
For example, intellectual property judges, judges dealing mainly with financial or taxation matters, and administrative judges (75%, 60% and 46% respectively) were much more likely to consult ECJ case-law regularly than their colleagues in courts dealing with labour/employment issues or social law (20% and 25% respectively).
Visbeidzot, neviens no tiem tiesnešiem, kuri nodarbojas ar ģimenes vai krimināltiesību jautājumiem, regulāri lasīja EKT judikatūru.
Finally, not a single responding judge dealing with family or criminal law claimed to consult ECJ case-law regularly.
39 % respondentu uzskatīja, ka svešvalodas ir šķērslis pienācīgai informācijas iegūšanai par Kopienas tiesību aktiem.
39% of respondents considered that foreign languages constituted a barrier to adequate information on Community law.
Galvenā sūdzība bija par piekļuvi ārvalstu spriedumiem, starp tiem arī, piemēram, katras dalībvalsts augstākās tiesas spriedumiem.
The main complaint concerned access to foreign judgments, including for example those of the supreme courts of each Member State.
Vairāki tiesneši atzīmēja, ka tehniskie termini svešvalodā ir īpaši grūti saprotami.
Several judges mentioned the fact that technical terms were particularly difficult to understand in a foreign language.
Vācijas tiesnesis, kurš specializējas finanšu lietās, uzskatīja, ka citu dalībvalstu tiesu lēmumu lasīšana ir svarīga, bet tik laikietilpīga, ka gandrīz neiespējama, ņemot vērā ierobežoto tiesnesim atvēlēto laiku.
One German judge specialised in financial matters considered that reading the decisions of courts in other Member States was important but so time-consuming it was almost impossible, given judicial time-constraints.
Francijas tiesnesis nevērstos pie ārvalstu jurisprudences vai komentāriem, jo negribēja riskēt ar neprecīzi vai nepareizi saprastām lietām, kas varētu radīt nopietnas sekas iesaistītajām personām.
A French judge would not refer to foreign jurisprudence or commentary because of the risk of imprecision or misunderstanding which could have very serious consequences for individuals.
Visbeidzot, vēl kādam tiesnesim bija reālas grūtības piemērot ārvalstu tiesību aktu, ja uz šo tiesību aktu norādīja attiecīgie tiesību normu kolīzijas noteikumi.
Finally, another judge had real difficulties in applying foreign law when that law was designated by the relevant conflict rules.
Daudzi tiesneši no jaunajām dalībvalstīm, jo īpaši no Polijas, Slovēnijas, un Ungārijas, sūdzējās par to, ka ne jau visa EKT judikatūra pirms pievienošanās ir iztulkota viņu valodās.
Many judges from "new" Member States, in particular Poland, Slovenia and Hungary, complained that not all ECJ case-law prior to accession had been translated into their language.
Vairāki tiesneši no jaunajām dalībvalstīm nezināja, vai kāds no acquis un jo īpaši EKT judikatūra ir pieejama viņu valsts valodā.
Several judges from "new" Member States were not aware that any of the acquis , and in particular that ECJ case-law existed in their own language.
Nozīmīgs tiesnešu skaits no dažādām dalībvalstīm pauda viedokļus par spriedumu tulkošanu.
A substantial number of judges from a wide variety of Member States commented on the question of translation of judgments.
Daudzi tiesneši pauda bažas par to laiku, kas būtu nepieciešams, lai EKT spriedumus vai ģenerāladvokātu secinājumus padarītu pieejamus visās valodās.
Many judges expressed concern at the time it took for all linguistic versions of an ECJ judgment or Advocate General Opinion to be available.
Daudzi tiesneši uzskatīja, ka Kopienas tiesību aktu vai judikatūras tulkojumu kvalitāte vai ticamība viņu valodās ir neatbilstoša.
Numerous judges considered the quality or reliability of translations of Community acts or case-law into their language to be inadequate.
Vācijas tiesnesis arī atzīmēja vairākas nesakritības viena un tā paša Kopienas tiesību akta tulkojumos dažādās valodas.
A German judge also noted certain discrepancies between linguistic versions of a same Community act.
(iii) Dažādās valodās esošu Kopienas aktu salīdzināšana
(iii) Comparing different linguistic versions of Community acts
Vairākiem tiesnešiem bija ievērojamas grūtības salīdzināt tiesību aktus dažādu valodu versijās interpretācijas nolūkam, lai redzētu, vai ir vajadzība pēc prejudiciālā nolēmuma.
Several judges had substantial difficulties in comparing different language versions of a Community act for interpretation purposes, to see whether there existed a need to make a preliminary reference.
Šī salīdzināšanas uzdevuma plašums un kvalitāte būs atkarīga no tiesneša valodas prasmes.
The breadth and quality of this comparative exercise will depend on the judge's linguistic capacity.
Vairāki tiesneši secināja, ka nespēj salīdzināšanu paveikt tā, lai tam būtu kāda jēga (skatīt arī 4. sadaļas. g) punkta ix apakšpunktu).
Several judges referred to this exercise, concluding that they were unable to carry it out meaningfully (see also section 4(g)( ix ) on a related point).
Daži tiesneši minēja, ka problemātiska ir akadēmisko komentāru par Kopienas tiesību aktiem nepieejamība viņu dzimtajā valodā.
A few judges mentioned the unavailability of academic commentaries on Community law in their language to be problematic.