natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisabonas līgumā tiek noteikta ES tirdzniecības politika kā Savienības vispārējās ārējās darbības neatņemama sastāvdaļa, kam tāpēc ir jāpievēršas attīstības, vides un sociālajiem mērķiem, kā arī ir jāpalīdz sasniegt pārējos mērķus, kas izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienību.
The Lisbon Treaty defines EU trade policy as an integral part of the Union's overall external action that therefore must address development, environmental and social objectives as well as contribute to the other objectives set out in the Treaty on the European Union.
Referents ir pārliecināts, ka mūsdienu Eiropas tirdzniecības politikai jābūt nozīmīgai lomai, sasniedzot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un starptautiskās saistības attiecība uz cilvēktiesībām, nodrošinātību ar pārtiku un ekoloģisko ilgtspēju.
Your Rapporteur is convinced that modern European trade policy has to play an important role in achieving the UN Millennium Development Goals and international commitments to human rights, food security and environmental sustainability.
Laikā, kad Eiropas Komisija gatavo jaunu paziņojumu par turpmāko ES tirdzniecības politiku, referenta nolūks ir šajā procesā savlaicīgi dot ieguldījumu attiecībā uz specifiskajām iezīmēm tirdzniecības attiecībās starp Eiropas Savienību un Latīņamerikas un Karību jūras reģionu ( LAC ).
At a time where the European Commission is drafting a new communication on the future EU trade policy, your Rapporteur aims to feed into this process a timely contribution with regard to the specific constellations in trade relations between the European Union and the Latin American and Caribbean region (LAC).
Pēc jaunām un iespaidīgām sociālajām un kultūras norisēm — kuras ES ir jāvērtē atzinīgi un jāatbalsta — Latīņamerika ir gatava veikt reālu „lēcienu” savā ekonomikas attīstībā.
Following new and impressive social and cultural developments - which are to be welcomed and supported by the EU - Latin America is about to make a real jump in its economic development.
Tam pievienojas pieaugošā Latīņamerikas valstu pašapziņa.
This is accompanied by a growing self-confidence of the LA countries.
Tās pamatoti sagaida pret sevi attieksmi kā pret pilnība atzītām partnerēm starptautiskajā sabiedrībā.
They rightly expect to be treated as fully recognised partners in the international community.
Referents ir pārliecināts, ka Eiropas Savienībai ir iespēja ieņemt nozīmīgu lomu Latīņamerikas nākotnē.
Your Rapporteur is convinced that the EU has an opportunity to play an important role in Latin America's future.
Bet šī iespēja var arī palikt neizmantota, ja izrādītos, ka ES nespēj pielāgot savus attiecību piedāvājumus mūsdienu uzdevumiem.
But it might also miss out on this opportunity if it proved to be unable to adapt its relationship offers to modern challenges.
Lai sekmīgi konkurētu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Ķīnu un citiem Latīņamerikas tirgus dalībniekiem, Eiropas Savienībai būtu jāatturas no jebkādiem ierobežojošiem vai atkarīgus nosacījumus veidojošiem līgumiem un tai vietā būtu jācenšas radīt vispievilcīgāko piedāvājumu ar mērķi kalpot mūsu partneru ekonomiskās attīstības interesēm.
In order to succeed in the competition with the United States, China and other actors on the LA market, the EU should refrain from any strangling or dependency creating contracts, and seek instead to make the more attractive offer aimed at serving the economic development interests of our partners.
Šeit būtu jāiekļauj gan kapacitātes veidošana un tehnoloģiju nodošana, gan cieņpilna attieksme pret mūsu partneriem.
This should include capacity building and technology transfer but also a respectful treatment of our partners.
ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecības
EU's trade relations with Latin America
Latīņamerika savās starptautiskajās attiecībās veic milzīgu diversifikācijas procesu.
Latin America is performing a major process of diversification in its international relations.
Mūsu partneri kopumā ir noskaņoti uz ekonomiskās atkarības no ASV samazināšanu.
There is a general mood amongst our partners to reduce the economic dependence from the United States.
Tie, bieži minot šo procesu kā „otro neatkarību”, enerģiski veido nozīmīgas saiknes ar Āzijas un Klusā okeāna reģionu, paplašina attiecības ar Āfriku un piedāvā padarīt ciešākas attiecības ar Eiropu.
Often referring to this process as the "second independence", they are actively building important links with the Asia-Pacific region, expanding their relations with Africa, and offering to deepen their relations with Europe.
Jauno Latīņamerikas modeli, ar kādu tiks veidotas tās tirdzniecības attiecības, raksturo centieni pēc lielāka ekonomiskā taisnīguma — gan starptautiskā ziņā, gan iekšēji.
The new layout Latin America is about to design for its trade relations is characterised by the strive for greater economic justice, internationally as well as internally.
Šis reģions ļoti cieta aukstā kara laikā, kad spēcīga ārēja ietekme daudzos gadījumos palīdzēja nostiprināties autoritāriem režīmiem, kuri sekmēja reģiona bagātību nonākšanu dažu personu īpašumā.
The region had suffered tremendously during the cold war period, when strong external influence had helped to install a number of authoritarian leaderships, who were shovelling the wealth of the region into the pockets of a few.
Šī ārējā ietekme radīja problēmas sociālekonomiskajā struktūrā, ko dažas valstis vēl līdz šim ar pūlēm cenšas pārvarēt.
This external influence created problems in the socio-economic structure which some countries are struggling to overcome until today.
Pēdējo divdesmit gadu laikā Latīņamerika ir guvusi labus panākumus, nostiprinot demokrātiju savās valstīs.
Over the past two decades, Latin America achieved great successes in establishing democracy in its countries.
Šīs pārmaiņas aptver ne vien brīvu un godīgu parlamenta vēlēšanu rīkošanu, bet arī pievēršas jautājumam par bagātību netaisnīgu sadali kopienās.
This transition does not only include the organisation of free and fair parliamentary elections, but also addressing the issue of unjust distribution of wealth in the societies.
Vairākās valstīs bija atkārtoti jāievieš koncepcija, saskaņā ar kuru tiek veidots valdības budžets, lai varētu veikt ieguldījumus izglītībā, veselības aprūpē, sabiedriskajos pakalpojumos un infrastruktūrā.
In several countries the concept of generating a government budget in order to be able to invest in education, health, public services and infrastructure had to be re-introduced.
ES atzinīgi novērtēja un atbalstīja demokrātiskās norises Latīņamerikā.
The EU welcomed and supported the democratic development in Latin America.
Turpmākajām tirdzniecības attiecībām starp šiem abiem reģioniem būtu jārada līdzekļi, kas palīdzēs turpināt šo iesākto ceļu.
The future trade relations between the two regions should generate the means to continue on this path.
Tām būtu jāatalgo tie, kas smagi strādā pie darba tiesību un cilvēktiesību nostiprināšanas un dabas un klimata aizsardzības.
They should reward those working hard on strengthening labour and human rights and on protecting nature and the climate.
Šādi tiktu ievērota ES iniciatīvas „VPS+” gaisotne.
This is the spirit of the EU's GSP plus incentive.
Vienlaikus referents pauž bažas par to, ka Komisija degradē šo pieeju, piedāvājot arvien lielākas tirdzniecības priekšrocības Kolumbijai, par kuru ir ziņas, ka tās valdība (ne mazāk kā) pieļauj arodbiedrību darbinieku un cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu.
At the same time, your Rapporteur is concerned that the Commission is undermining this approach by offering even greater trade advantages to Colombia, whose government has a record of at least tolerating the persecution of trade unionists and human rights activists.
VPS sistēma ir palīdzējusi virknei valstu dažādot savu eksporta piedāvājumu.
The GSP scheme has helped a number of countries to diversify their export offer.
Mums tā būtu jāreformē, lai to padarītu efektīvāku un nodrošinātu, ka tie iedzīvotāji Latīņamerikā, kuri ir to pelnījuši, spēj gūt potenciālo labumu no šīs preferenču sistēmas.
We should reform it to make it more efficient and to ensure that those people in Latin America who deserve it, will reap the potential benefits of this preferential scheme.
Neraugoties uz to, ka Latīņamerikai piemīt milzīgs potenciāls, tikai dažas ES dalībvalstis turpina izrādīt dziļu interesi par divpusējo reģionālo attiecību attīstīšanu.
In spite of LAC's huge potential, only some EU Member States continue to show high interest in the development of bi-regional relations.
Šo procesu galvenokārt virza Spānija un Portugāle; līdztekus tām Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste pieder pie šā reģiona galvenajām tirdzniecības partnerēm Eiropas Savienībā.
The agenda is predominantly pushed forward by Spain and Portugal; besides them France, Germany, Italy, the Netherlands, and the United Kingdom are the main trade partners of the region in the EU.
Jo īpaši 12 jauno ES dalībvalstu loma ir pārāk maza šajās divpusējās reģionālajās attiecībās.
In particular, the 12 latest EU Member States play an underdeveloped role in the bi-regional relations.
Nepieciešams palielināt centienus, lai piešķirtu šīm attiecībām patiesu Eiropas dimensiju.
Additional efforts are needed to give the relations a truly European dimension.
Paplašinoties tirdzniecības attiecībām ģeogrāfiskā ziņā, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis varētu būt rosinoši ietekmēt Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu ekonomisko un sociālo attīstību.
With the extension of the geographical scope of trade relations, LAC countries could have a stimulating impact on the economic and social development of central and eastern European countries.
Savukārt šajā reģionā ir tikai piecas ES galvenās tirdzniecības partneres: Brazīlija, Meksika, Argentīna, Čīle un Kolumbija.
In turn, there are only five main commercial partners of the EU in the region with meaningful volumes of trade: Brazil, Mexico, Argentina, Chile and Colombia.
Vēl ir daudz jāpaveic, lai panāktu, ka pieaug pārējo Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu ieguvums no tirdzniecības ar Eiropu.
A lot remains to be done to enable other LAC economies to benefit more from trade with Europe.
Limā 2008. gadā rīkotās ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu galotņu tikšanās rezultātā tika definētas divpusējās reģionālās stratēģiskās partnerības galvenās līnijas.
The EU-LAC Summit held in Lima in 2008 resulted in the definition of the major axes of the bi-regional strategic partnership.
Tika izvirzīts mērķis radīt asociācijas nolīgumu tīklu, kurus noslēdz ES un dažādās apakšreģionālās integrācijas grupas.
The objective was to create a network of association agreements between the EU and the various sub-regional integration groups.
ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu 2010. gada maijā Madridē rīkotā galotņu tikšanās šo pieeju turpināja.
The EU-LAC Summit held in Madrid in May 2010 moved forward with this approach.
Finanšu plūsmas (jo īpaši ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmas) ir kļuvušas par visdinamiskāko jomu reģionu savstarpējās ekonomiskajās attiecībās, kamēr pasaules ekonomikas krīzes negatīvās sekas tiešāk skāra tirdzniecību starp Latīņamerikas un Karību jūras reģionu un ES.
Financial flows - specifically Foreign Direct Investment flows - have become the most dynamic area of inter-regional economic relations whilst trade between LAC and the EU suffered in a more direct way the negative effects of the international economic crisis.
Līdzās tam, ka krīzei sekoja spēcīgs samazinājums, pēdējo divdesmit gadu laikā reģionālajai tirdzniecībai ir bijusi raksturīga salīdzinoši vāja dinamika.
Beyond the strong contraction that followed the crisis, over the past two decades inter-regional trade has been characterized by its relatively low dynamism.
ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu tirdzniecība tik tiešām attīstās lēnāk nekā abu reģionu tirdzniecība ar citām pasaules daļām.
Indeed, EU-LAC trade progresses at a slower rate than that of both regions with other areas in the world.
Viens no iemesliem ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu tirdzniecības salīdzinošajam kritumam ir Āzijas valstu daļas pieaugums Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu ārējā tirdzniecībā, neraugoties uz to, ka ES joprojām ir Latīņamerikas otra lielākā tirdzniecības partnere.
One reason for the relative decline in EU-LAC trade is the growing share of the Asian countries in foreign LAC trade, despite the fact that the EU remains the second trade partner of Latin America.
Lai gan ES un Meksikas un Čīles asociācijas nolīgumu rezultātā tirdzniecības apjoms ir ievērojami pieaudzis, Meksikas tirdzniecība ar Eiropu joprojām ir nebūtiska salīdzinājumā ar tās tirdzniecības apjomiem ar ASV.
Although the association agreements between the EU and Mexico and Chile have resulted into a substantial increase in the trade volume, Mexico's trade with Europe remains marginal compared with its trade volume with the United States.
ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu tirdzniecība ir asimetriska attiecībā uz to, kāda veida preces eksportē katrs reģions.
EU-LAC trade is asymmetric as to the type of goods that are exported by each region.
Arī ekonomikas nozaru skaits, kas gūst labumu no pašreizējām tirdzniecības attiecībām, ir samērā neliels.
The number of economic sectors benefitting from the current trade relations is also rather limited.
Abām pusēm ir nepieciešams paplašināt mūsu ekonomisko attiecību spektru.
Both sides need to integrate a wider scope of economic activities in our exchanges.
Būtībā šobrīd vairākums Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu importa no ES (vairāk nekā 85 %) ir rūpnieciski ražojumi.
In fact, today the bulk of LAC imports from the EU are industrial products (more than 85%).
Vienlaikus vairāk nekā 40 % no šā reģiona eksporta uz ES veido pamatprodukti.
At the same time, more than 40% of the region’s exports that go to the EU are basic products.
No tiem īpaši jautājums par cukuru un banāniem joprojām ir ļoti delikāts.
Among these, in particular sugar and bananas remain highly sensitive issues.
Nolīguma noslēgšana starp ES un Latīņamerikas valstīm 2009. gada decembrī PTO ietvaros sākumā tika uzskatīta par atrisinājumu 15 gadus ilgušajiem strīdiem par ES banānu tirdzniecības režīmu, tomēr atšķirības starp nolīgumiem PTO līmenī un divpusējiem nolīgumiem ar Kolumbiju, Peru un Centrālameriku un attiecībā pret ĀKK partneriem Karību jūras reģionā uzņemtajām saistībām tagad rada jaunas pretrunas.
While the signing of an agreement between the EU and Latin American countries within the framework of the WTO in December 2009 was at first considered a solution to 15 years of disputes over the EU banana trade regime, the imbalances between the agreements at the WTO level and the bilateral agreements with Columbia and Peru and Central America and the commitments made to ACP partners in the Caribbean now create new controversies.
VI Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksme (Madridē, 2010. gada 18. maijā)
The VI European Union - Latin America and Caribbean Summit ( Madrid , 18 May 2010)
Noslēguma deklarācijā Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un valdību vadītāji uzsvēra savu apņemšanos dot priekšroku atklātiem un nediskriminējošiem noteikumiem, kas balstās uz daudzpusējas tirdzniecības sistēmu, un pilnībā tos ievērot.
In their Final Declaration, the Heads of State and Government of the European Union and Latin America and the Caribbean stressed their determination to favour an open and non discriminatory, rules-based multilateral trade system and fully respect its disciplines.
Viņi atzina šīs sistēmas devumu, veicinot atgūšanos no ekonomikas krīzes un sekmējot izaugsmi un attīstību saskaņā ar principu par īpašu un diferencētu pieeju jaunattīstības valstīm.
They recognised its contribution in promoting the recovery from the economic crisis and in promoting growth and development, in line with the principle of special and differential treatment for developing countries.
Deklarācijā tika pausts gandarījums par sarunu noslēgšanu par asociācijas nolīgumu starp ES un Centrālameriku.
The Declaration expressed satisfaction with the conclusion of the negotiations on an Association Agreement between the EU and Central America.
Parlamentiem būs jāizlemj, vai sarunu dalībnieku panāktā vienošanās ir attiecīgās tautas interesēs.
It will be up to parliaments to decide whether the agreement achieved by the negotiators is in the interest of the people concerned.
Referents skaidri uzskata šo nolīgumu par jauktu nolīgumu, kas jāparaksta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem.
Your Rapporteur clearly considers this agreement a mixed agreement subject to ratification by the EP and the national parliaments.
Deklarācijā ir arī pausts gandarījums par sarunu noslēgšanu starp ES un Kolumbiju un Peru par daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu, vienlaikus atzīmējot, ka „Bolīvija ir izskatījusi šo nolīgumu un ir cēlusi prasību Andu Kopienas Tiesā”.
The Declaration also expressed satisfaction with the conclusion of negotiations between the EU and Colombia and Peru on a Multi-party Trade Agreement while noting that "Bolivia has observed this Agreement and has presented a claim at the Andean Community Court of Justice".
Referents pievienojas Bolīvijas valdības bažām, ka nolīgums varētu izjaukt reģionālās integrācijas procesu (kā arī jau iepriekš šajā ziņojumā norādīja šaubas saistībā ar cilvēktiesībām).
Your Rapporteur shares the concerns of the Bolivian government that the agreement might be detrimental to the regional integration process, in addition to his human rights concerns mentioned before.
Referents skaidri uzskata šo nolīgumu par jauktu nolīgumu, kas jāparaksta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem.
Your Rapporteur clearly considers this agreement a mixed agreement subject to ratification also by the EP and the national parliaments.
Deklarācijā arī tika atgādināts, cik svarīga ir ES un Mercosur sarunu atsākšana.
The Declaration also recalled the importance of the re-launch of EU-MERCOSUR negotiations.
Tas ir grūts uzdevums, un EP jābūt cieši iesaistītam visos sarunu etapos.
This is a difficult task and the EP should be closely involved in all steps of the negotiations.
Referents uzskata, ka būtu jāaktualizē ES Komisijas sarunu mandāts, pilnībā ņemot vērā jaunākos notikumus pasaules ekonomikā un Eiropas Parlamenta paustās prasības un bažas.
Your Rapporteur believes that the negotiating mandate of the EU Commission should be updated taking into full account recent developments in the global economy and demands and concerns put forward by the European Parliament.
Deklarācijā arī tika atzinīgi vērtēts lēmums izveidot Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu Kopienu ( CELAC ).
The Declaration also expressed satisfaction with the decision to create the Community of Latin American and Caribbean States (CELAC).
Referents uzskata CELAC izveidi par nozīmīgu soli ar lielu nākotnes potenciālu.
Your Rapporteur considers the creation of CELAC an important step with great potential for the future.
Vēl viens projekts, kam būtu veltāma uzmanība, ir Dienvidamerikas Nāciju savienība ( UNASUR ).
Another project which deserves our attention is the Union of South American Nations (UNASUR).
Tirdzniecība, izaugsme un attīstība
Trade, growth and development
Tirdzniecības integrācijas panākšana reģionālā līmenī un bieži pat vienas valsts ietvaros ir priekšnoteikums patiesai integrācijai pasaules tirgus sistēmās, lai radītu ilgtspējīgu izaugsmi un veicinātu attīstību.
Achieving trade integration on a regional level and often even within one country is a prerequisite to a true integration into global market schemes in order to generate sustainable growth and promote development.
Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu ekonomikas sfēru ciešākas integrācijas mērķim jābūt tādai situācijai, kurā ieguvējas ir abas puses.
The aim of a deepened integration of the European and LAC economic spheres must be a win-win situation for both sides.
Eiropas ekonomikas interesēs ir palielināt Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu tirgu absorbcijas jaudu.
It is in the interest of the European economies to increase the absorption capacities of the LAC markets.
Nabadzībā nonākuši iedzīvotāji nespēs iegādāties augstas kvalitātes Eiropas produktus.
Impoverished populations will not be able to purchase high quality European products.
Tādējādi lielākā daļa Eiropas uzņēmumu ir ieinteresēti, lai Latīņamerikā pieaugtu atalgojums un pirktspēja.
Thus the majority of European enterprises have an interest in an increase of wages and purchasing powers in Latin America.
Pašlaik viena trešdaļa Latīņamerikas iedzīvotāju ir trūcīgi, jo saskaņā ar Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisijas ( ECLAC ) un UNICEF sniegtajiem datiem gandrīz 63 % bērnu un pusaudžu Latīņamerikā cieš trūkumu.
Today, one third of the inhabitants of Latin America are poor; whereas according to ECLAC and UNICEF almost 63 % of children and adolescents suffer from poverty.
Ieguvumi no tirdzniecības ieguldījumiem ir lielāki tām valstīm, kurām ir vajadzīgie ekonomiskās darbības dalībnieki, iestādes un politikas globāla tirgus piedāvāto priekšrocību izmantošanai.
The benefits of trade and investment are greatest for countries that have the economic actors, the institutions and policies required to take advantage of global markets.
Iepriekš pastāvošajām politikām un sociālekonomiskajiem apstākļiem ir izšķiroša loma, nosakot tirdzniecības integrācijas ietekmi uz nabadzību.
Pre-existing policies and socioeconomic conditions play a key role in determining how trade integration affects poverty.
Tirdzniecības ietekmi īpaši nosaka finanšu politika, pastāvošā uzņēmējdarbības vide maziem uzņēmumiem un vietējā konkurence, kā arī infrastruktūras attīstības līmenis un starpnieku peļņas samazināšana par labu ražotājiem.
In particular finance policy, the existing environment for small business and domestic competition affect trade impacts, as well as the level of development of infrastructure and the reduction of middle-men profits for the benefit of producers.
Referents stingri iestājas par tirdzniecības sistēmu nostiprināšanu.
Your Rapporteur strongly supports the strengthening of fair trade schemes.
Ir svarīgi veicināt valstij specifiskas, papildinošas politikas, lai vairotu iespējas, kas saistītas ar tirdzniecības atvērtību starp ieinteresētajām personām, piemēram, politikas veidotājiem valsts vai vietējā līmenī un privātajā sektorā, arodbiedrībām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un akadēmiskajām aprindām.
It is necessary to promote the implementation of country-specific, complementary policies to amplify the opportunities associated with trade openness among stakeholders, such as policymakers at the national or sub-national levels and in the private sector, trade unions and other civil society organisations, and academia.
Jāpiesaista resursi un tehniskā palīdzība, lai identificētu un finansētu programmas, kuras nodrošina vietējas un reģionālas ražošanas iespējas un noturīgu piekļuvi pasaules tirgiem atstumtajām kopienām un maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Resources and technical assistance must be mobilised to identify and fund programmes that grant local and regional production opportunities and sustainable access to global markets for excluded communities, and small and medium-sized enterprises.
Būtībā ražošanas apstākļi, kas pašlaik valda Latīņamerikā attiecībā uz nabadzīgiem lauksaimniekiem, amatniekiem un ražotājiem mazajos uzņēmumos, neļauj viņiem izmantot priekšrocības, ko sniedz brīvā tirdzniecība.
In fact, current production conditions of poor farmers, artisans, and small manufacturers in Latin America do not allow them to take advantage of free-trade opportunities.
Ar tirdzniecību saistīts atbalsts varētu palīdzēt ražotājiem mazajos uzņēmumos samazināt darījumu izmaksas, kas rodas, pildot reglamentējošos noteikumus un kvalitātes standartus.
Trade-related assistance could assist small producers in reducing the transaction costs involved in complying with regulatory and quality standards.
Būtu jāizstrādā programmas, lai palīdzētu uzņēmumiem attiecībā uz kontroli, testēšanu un oficiālo sertifikāciju.
Programmes should be developed to help firms with inspection, testing, and official certification.