natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DEC 04/2011, 2010. gada 19. aprīlis. , lai varētu 2011. gada budžetā iekļaut konkrētās saistību apropriācijas, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā.
DEC 04/2011 of 19 April 2010 in order to enter specific commitment appropriations in the 2011 budget, as required in Point 28 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
Saskaņā ar iekšēju vienošanos šajā procesā ir jāiesaista Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja (EMPL), lai nodrošinātu konstruktīvu atbalstu un ieguldījumu, izvērtējot pieteikumus par EGF izmantošanu.
According to an internal agreement, the Employment and Social Affairs Committee (EMPL) should be associated to the process, in order to provide constructive support and contribution to the assessment of the applications from the Fund.
Temats: Atzinums par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu lietā EGF/2010/031 BE/ General Motors Belgium (COM(2011)212 galīgā redakcija)
Subject: Opinion on the mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) for the case EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (COM(2011)212 final)
Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja (EMPL), kā arī tās darba grupa EGF jautājumos izskatīja jautājumu par EGF izmantošanu lietā EGF/2010/031 BE/ General Motors Belgium un pieņēma turpmāk izklāstīto atzinumu.
The Committee on Employment and Social Affairs (EMPL) as well as its Working Group on the EGF examined the mobilisation of the EGF for the case EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium and adopted the following opinion.
EMPL komiteja un darba grupa EGF jautājumos atbalsta EGF izmantošanu saistībā ar iepriekšminēto pieteikumu.
The EMPL committee and the Working Group on the EGF are in favour of the mobilisation of the Fund concerning this request.
B) tā kā Beļģijas iestādes apgalvo, ka darbinieku atlaišanu izraisīja ekonomikas un finanšu krīze, kas ievērojami samazināja pieprasījumu pēc pasažieru un kravas automobiļiem Eiropā un visā pasaulē, radot ievērojamus transportlīdzekļu ražošanas traucējumus Eiropā, tostarp Beļģijā, kur 2009. gadā salīdzinoši ar 2008. gadu transportlīdzekļu komplektēšana samazinājās par 23,8 %, bet pasažieru automašīnu ražošanas apjomi saruka par 34,8 %;
B) Whereas the Belgian authorities argue that the redundancies were caused by the economic and financial crisis that resulted in serious cuts in demand for passenger and commercial vehicles in Europe and world-wide, causing significant distortions in the production of motor vehicles in Europe, including Belgium experiencing a 23,8% decrease in the assembly of motor vehicles and a 34,8% drop in the production of passenger cars in 2009 compared to 2008;
C) tā kā šie apstākļi radīja finanšu grūtības un likviditātes trūkumu piegādes ķēdēs, kas jo īpaši ietekmēja mazos piegādes uzņēmumus visā autobūves nozarē;
C) Whereas these circumstances caused financial difficulties and lack of liquidity through the supply chains, affecting especially small suppliers across the automotive sector;
D) tā kā Beļģijas iestādes apgalvo, ka autobūves nozarē joprojām valda liela konkurence, tādēļ, pastāvīgi jāsamazina izmaksas un jāuzlabo efektivitāte, un tā kā sakarā ar neparedzēto ekonomikas un finanšu krīzi General Motors Belgium nevarēja turpināt ieguldīt Antverpenes ražotnē;
D) Whereas the Belgian authorities argue that the automotive industry remains a highly competitive branch demanding on-going cost reduction and efficiency improvements and whereas due to the unforeseen economic and financial crisis, General Motors Belgium was not able to continue investing in the production plant in Antwerp;
E) tā kā Beļģijas iestādes norāda, ka darbinieku atlaišana visvairāk ietekmēja Antverpenes apgabalu ( NUTS II reģions BE21 ), kā arī Dendermondes un Sintniklāsas apgabalu, kur jau iepriekš bija vērojams bezdarba pieaugums;
E) Whereas the Belgian authorities state that the district of Antwerp (NUTS II region BE21) was the most concerned by the redundancies, as well as the districts Dendermonde and Sint-Niklaas with already raising unemployment;
F) tā kā galvenā attiecīgā iestāde ir ESF aģentūra Flandrijā un tā kā attiecīgās ieinteresētās puses ir Flāmu arodapmācības un nodarbinātības dienests un sociālie partneri, kuri vienojās par ierosināto pasākumu kopumu;
F) Whereas the main authority concerned is the ESF Agency Vlaanderen and whereas relevant stakeholders include the Flemish vocational training and employment service and the social partners who agreed on the package of measures proposed;
G) tā kā 85,8 % no darbiniekiem, kuriem paredzēti pasākumi, ir vīrieši, bet 14,2 % — sievietes; tā kā 95,9 % darbinieku bija vecumā no 25 līdz 54 gadiem;
G) Whereas 85,8 % of the workers targeted by the measures are men and 14,2 % are women; whereas 95,9 % of the workers are between 25 and 54 years old;
H) tā kā ES 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā 04 05 01 pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas, kas aizstāj maksājumu pārvietojumus no citām neizmantotām budžeta pozīcijām,
H) Whereas the EU-budget 2011 includes for the first time appropriations in payments on the EGF budget line 04 05 01 superseding the transfer of payments from other unused budget lines;
1. piekrīt Komisijai, ka ir izpildīti EGF regulas Nr. 1927/2006 2. panta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi un ka tādēļ Beļģija ir tiesīga saņemt šajā regulā paredzēto finansiālo ieguldījumu;
Agrees with the Commission that the conditions set out in Article 2 a) of the EGF regulation (1927/2006) are met and that, therefore, Belgium is entitled to a financial contribution under this regulation;
4. atgādina arī, ka Komisijas paziņojumā „Reaģējot uz krīzi Eiropas autorūpniecībā” ir sniegta integrēta pieeja, lai risinātu strukturālas problēmas, uzlabojot šīs nozares konkurētspēju un atbilstību turpmākajām vajadzībām, un EGF pasākumi šos risinājumus var veicināt — lai gan pavisam nedaudz;
Recalls in the same sense that the Commission in its Communication "Responding to the crisis in the European automotive industry" has presented an integrated approach to address structural problems by making the sector more competitive and more in tune with the needs of the future, to which EGF measures can positively contribute, albeit on a small scale;
8. tomēr pauž nožēlu par to, ka vadība nebija rēķinājusies ar uzņēmumu slēgšanu un nebija sagatavojusi risinājumus saviem darbiniekiem, bet paļāvās tikai uz valsts iestāžu iesaistīšanos;
Regrets however that the closure of plants was not anticipated by the management that failed in preparing solutions for its workforce and solely relied on the intervention of public authorities;
attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišela Salu Republiku
on the draft Council decision on the conclusion of the Protocol setting out the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Seychelles
Attīstības komitejaS ATZINUMS.................................................................................10
OPINION of the Committee on Development ......................................................10
– ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (17238/2010),
– having regard to the draft Council decision (17238/2010),
– ņemot vērā tā protokola projektu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Seišela Salu Republiku (17237/2010),
– having regard to the draft Protocol to the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Seychelles,
– ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu ( C7-0031/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 43 and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0031/2010 ),
– ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus ( A7-0192/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Fisheries and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Budgets ( A7-0192/2011 ),
3. aicina Komisiju protokola pēdējā piemērošanas gadā un pirms sarunu sākšanas par partnerattiecību nolīguma atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei pārskatu par nolīguma piemērošanu;
Calls on the Commission to submit an implementation review of the Partnership Agreement to Parliament and the Council in the final year of application of the Protocol, before negotiations are opened on the agreement’s renewal;
6. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Seišela Salu Republikas valdībai un parlamentam.
Instructs its President to forward its position to the Council and the Commission, and to the governments and parliaments of the Member States and of the Republic of Seychelles.
Zvejas saimnieciskā darbība Seišela salās
The fisheries sector in Seychelles
Eiropas Savienība un Seišela salas 1987. gadā parakstīja divpusēju zivsaimniecības nolīgumu.
A bilateral fisheries agreement was signed by the European Union and Seychelles in 1987.
Kopš 2006. gada ir spēkā Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē.
A fisheries partnership agreement came into force in 2006.
Eiropas zvejas kuģu darbības ir paredzētas protokolā, kas attiecas uz laikposmu no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim.
Fishing by European vessels is governed by a protocol covering the period from 18 January 2005 to 17 January 2011.
Seišela salu ekskluzīvā ekonomikas zona aptver 1 373 000 km 2 , kas ietver 453 km 2 zemes platību.
Seychelles has a 1 374 000 km² exclusive economic zone for a land area of 453 km².
Šajā 115 salu arhipelāga valstī ir 80 000 iedzīvotāju, un no tiem 88 % dzīvo Mae salā, kuras galvaspilsēta ir Viktorija un kurā atrodas valsts galvenā osta.
This archipelago of 115 islands has an estimated population of 80 000, 88% of whom live on the island of Mahé, whose capital is Victoria, the country’s main port.
Seišela salu ekonomika pamatā ir atkarīga no tūrisma un zivsaimniecības nozares.
Seychelles’ economy relies essentially on tourism and fisheries.
Tūrisms veido 22 % no IKP un tajā ir nodarbināti 30 % darbaspēka.
Tourism accounts for 22% of its GDP and 30% of its workforce.
Zivsaimniecības nozare, kuras centrā ir konservu ražošana, veido 15 % no IKP un tajā ir nodarbināti 17 % vietējo darbspējīgo iedzīvotāju.
Its fishing industry, centred around canning, accounts for 15% of its GDP and 17% of the working population.
Seišela salu nerūpnieciskās zvejas floti veido apmēram 400 dažādu veidu zvejas vienības.
Seychelles has an artisanal fleet of some 400 units of different types.
Aptuveni 80 % nozvejas veido ar āķu jedām zvejotas zivis.
Around 80% of landings are fish caught by line.
Indijas okeāna rietumdaļā darbojas aptuveni divpadsmit tālbraucēju zvejas flošu.
A dozen long-distance fishing fleets operate in the western Indian Ocean.
2009. gadā to skaitā bija Āzijas valstu kuģi (no Taivānas, Japānas, Dienvidkorejas, Filipīnām un Ķīnas).
In 2009 they included Asian vessels from Taiwan, Japan, South Korea, the Philippines and China.
Seineri Indijas okeānā galvenokārt zvejo trīs sugu tunzivis: dzeltenspuru tunzivi ( Thunnus albacares ), svītraino tunzivi ( Katsuwonus pelamis ) un lielacu tunzivi ( Thunnus obesus ).
Purse seine fishing in the Indian Ocean centres around three main tuna species: yellowfin ( Thunnus albacares ), skipjack ( Katsuwonus pelamis ) and bigeye ( Thunnus obesus )
Svītraino tunzivi nozvejo visvairāk, jo tā pēdējos 10 gados veido vidēji 50 % no loma, savukārt dzeltenspuru tunzivs un lielacu tunzivs — attiecīgi 42 % un 7 %.
Skipjack is the dominant species, accounting for an average of 50% of the catch over the last ten years, followed by yellowfin (42%) and bigeye (7%).
Garspuru tunzivs nozvejas apjoms joprojām ir nenozīmīgs (mazāk par 1 %).
Albacore tuna catches remain insignificant (less than 1%).
2008. gadā Indijas okeānā darbojās 47 seineri, no kuriem 37 bija ar Eiropas karogu.
In 2008, 47 purse seiners operated in the Indian Ocean, including 37 under European flags.
Zivju krājumu pārvaldība Indijas okeānā
Management of stocks in the Indian Ocean
Par Indijas okeāna zivju krājumu pārvaldību ir atbildīga Indijas okeāna tunzivju komisija.
Responsibility for managing Indian Ocean stocks lies with the Indian Ocean Tuna Commission (IOTC).
Jaunākā informācija par zivju krājumu stāvokli liecina, ka dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un zobenzivs krājumi tiek pilnībā izmantoti.
The latest data on stock levels show that yellowfin, bigeye and swordfish stocks are being fully exploited.
Svītrainās tunzivs krājumi netiek izmantoti pilnībā.
Skipjack stocks are considered to be under-exploited.
Indijas okeāna tunzivju komisija ir noraizējusies par dzeltenspuru tunzivs mazuļu zveju, ko veic seineri, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces, taču šādas zivju mazuļu nozvejas apjoms 2003.–2004. gadā būtiski samazinājās.
The fishing of juvenile yellowfin by purse seiners using fish aggregating devices (FADs) is a source of concern for the IOTC, although such juvenile catches fell significantly in 2003/2004.
Lielacu tunzivs krājumus ietekmē nelegāla, nedeklarēta un nereglamentēta nozveja.
Bigeye stocks are affected by illegal, unreported and unregulated (IUU) catches.
Šīs problēmas risināšanai Indijas okeāna tunzivju komisija ir pieņēmusi rezolūcijas, ar kurām atļauj zvejot tikai to līgumslēdzēju pušu kuģiem, kas ir reģistrētas publiski pieejamā sarakstā, un zvejas darbību apjoms ir noteikts 2003. gada nozvejas apmērā.
To address this problem, the IOTC has adopted resolutions to ensure that only vessels from contracting parties registered on a public list are authorised to fish, and that the fishing effort is frozen at 2003 levels.
Seišela salas ir parakstījušas un ratificējušas lielāko daļu starptautisko nolīgumu zivsaimniecības un vides aizsardzības jomā, tostarp arī Nolīgumu par mainīgas dislokācijas zivju krājumiem un Nolīgumu par aizsardzības pasākumu ievērošanu tāljūrās.
Seychelles has signed and ratified most international fisheries and environmental agreements, including the Agreement on straddling fish stocks and the Agreement to promote compliance with conservation measures on the high seas.
ES un Seišela salu partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē protokola atjaunošana
Renewal of the Protocol to the EU-Seychelles Partnership Agreement
Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu, Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar Seišela Salu Republiku, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Eiropas Savienības un Seišela Salu Republikas partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē.
On the basis of the relevant Council mandate, the Commission negotiated on behalf of the European Union with the Republic of Seychelles the renewal of the Protocol to the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and the Republic of Seychelles.
Šīm sarunām noslēdzoties, 2010. gada 3. jūnijā tika parafēts jauns protokols, kas vēstuļu apmaiņas ceļā tika grozīts 2010. gada 29. oktobrī.
These negotiations concluded with the initialling of a new Protocol on the 3 June 2010, which was then amended by exchange of letters on 29 October 2010.
Protokols aptver trīs gadu laikposmu no dienas, kad pieņemts attiecīgais Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, pēc pašreiz spēkā esošā protokola termiņa beigām 2011. gada 17. janvārī.
The Protocol covers a period of three years from the adoption of the Council decision on the signing of the Protocol and its provisional application, and the expiry of the current Protocol on 17 January 2011.
Lai nepārtrauktu Eiropas kuģu zvejas darbības, jauno protokolu provizoriski piemēro no 2011. gada 17. janvāra.
The new Protocol has been applied provisionally since 17 January 2011 to ensure that EU vessels could continue fishing.
Protokola svarīgākās iezīmes
Main characteristics of the Protocol
Pašreizējais nolīgums
current Agreement
Jaunais protokols
NEW PROTOCOL
Nolīguma termiņš
Length of agreement
6 gadi
6 yearS
3 gadi
3 yearS
Nolīguma veids
Type of agreement
Tunzivju zvejniecības nolīgums
Tuna agreement
Kopā EUR 28 440 000
total of EUR 28 440 000
6 gados
over 6 years
· EUR 5 355 000 gadā par zvejas iespējām
· EUR 5 355 000/year for fishing opportunities
· EUR 2 241 900 gadā zivsaimniecības nozares atbalstam
· EUR 2 241 900/YEAR IN SECTORAL SUPPORT
Kopā EUR 16 800 000
total of EUR 16 800 000
3 gados
over 3 years
· EUR 3 080 000 gadā par zvejas iespējām
· EUR 3 080 000/year for fishing opportunities
· EUR 2 220 000 gadā zivsaimniecības nozares atbalstam
· EUR 2 220 000/YEAR IN SECTORAL SUPPORT
Kuģu īpašnieku nodeva
Fee payable by vessel owner
EUR 25 par tonnu (2006–2008)
eur 25/t (2006-2008)
EUR 35 par tonnu (2008–2011)
eur 35/t (2008-2011)
EUR 35 par tonnu
eur 35/t
vienreizējs maksājums
LUMP-SUM AMOUNT
EUR 61 000 seinerim
. eur 61 000 /seiner
EUR 4 200 āķu zvejas kuģim (≥250 bRT)
. eur 4 200/ long- liner(<250 GRT)
ZVEJAS IESPĒJAS
FISHING OPPORTUNITIES
PAŠREIZĒJAIS PROTOKOLS
CURRENT PROTOCOL
Tunzivju zvejas kuģiem
TUNA VESSELS
Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai
Surface long-liners
Eiropas tunzivju zvejas flotei piešķirtās zvejas iespējas būs pieejamas 48 tunzivju seineriem un 12 āķu jedu zvejas kuģiem, t. i., kopā 60 kuģiem.
Fishing opportunities for the European tuna fleet will be available for 48 seiners and 12 long-liners, i.e. a total of 60 vessels.
Zvejas atļauja saistībā ar kuģu īpašnieku licences maksu ir derīga vienu gadu no dienas, kad sākas šā protokola provizoriskā piemērošana:
As regards the cost of shipowners’ licences, a fishing authorisation is valid for one year, from the commencement date of the protocol’s provisional implementation.
a) tunzivju seineriem:
(a) tuna seiners:
– vienotas likmes maksājums EUR 61 000 apmērā gadā par katru kuģi, ko maksā divās daļās: 50 %, pieprasot zvejas atļauju, un 50 % — simts dienu periodā pēc zvejas atļaujas derīguma termiņa sākuma;
– a flat rate amount of EUR 61 000 per vessel per year payable in two instalments: 50% at the time of the application for fishing authorisation and 50% within 100 days after the start of the validity period of the fishing authorisation.
– ar pirātismu saistītos ārkārtas apstākļos, kuri rada nopietnu drošības apdraudējumu kuģiem, kas darbojas saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, un spiež tos pamest Indijas okeānu, abas līgumslēdzējas puses pēc kuģu īpašnieku individuāla pieprasījuma, kas nosūtīts ar Eiropas Komisijas starpniecību, izvērtē katru gadījumu atsevišķi un izskata iespēju piemērot proporcionāli konkrētajam periodam samazinātu maksājumu;
– in exceptional circumstances related to piracy which pose serious security threats to the vessels operating under the Fisheries Partnership Agreement forcing them to leave the Indian Ocean, the two parties will analyse the possibility of applying a pro rata temporis payment on a case-by-case basis upon individual requests by shipowners sent through the European Commission.
b) āķu jedu zvejas kuģiem (kuru jauda pārsniedz 250 bruto reģistra tonnas):
(b) Long-liners (above 250 gross registered tonnage (GRT)):
– EUR 4200, kas atbilst EUR 35 tonnā par 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kuri nozvejoti Seišela salu ūdeņos, un kas jāsamaksā pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma;
– EUR 4 200 equivalent to EUR 35 per tonne for 120 tonnes of tuna and tuna-like species caught within Seychelles’ waters payable before the start of the validity period ;
c) āķu jedu zvejas kuģiem (kuru jauda ir mazāka par 250 bruto reģistra tonnām):
(c) Long-liners (below 250 GRT):
– EUR 3150, kas atbilst EUR 35 tonnā par 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kuri nozvejoti Seišela salu ūdeņos, un kas jāsamaksā pirms atļaujas derīguma termiņa sākuma.
– EUR 3.150 equivalent to EUR 35 per tonne for 90 tonnes of tuna and tuna-like species caught within Seychelles’ waters payable before the start of the validity period ;
Ja āķu jedu zvejas kuģu nozveja pārsniedz iepriekš norādīto apjomu tonnās, kuģu īpašnieki veic atbilstošus papildu maksājumus ar tādu pašu likmi EUR 35 par tonnu Seišela salu kompetentajām iestādēm to norādītajā bankas kontā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par maksām, un vēlākais tā paša gada 30. jūnijā.
Where long-liners’ catches exceed the above specified tonnages, shipowners will make the corresponding additional payments at the same rate of EUR 35 per tonne to the Seychelles competent authorities at the latest by 30 June of the same year following reception of the statement of fees in the bank account provided by the Seychelles authorities.
Referenta piezīmes
Rapporteur ’ s remarks
Šis nolīgums ir abpusēji izdevīgs ES un Seišela salām attiecībā uz to interesēm zivsaimniecības nozarē.
This agreement is of mutual benefit to the EU and Seychelles as regards their fishing interests:
Seišela salu zivsaimniecības pārvalde izmanto efektīvu kuģu kontroles sistēmu , kas ļauj apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju.
The Seychelles Fishing Authority has an effective vessel monitoring system, which enables it, in particular, to combat IUU fishing.
Turklāt uz Eiropas kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot Seišela salu ūdeņos, strādās Seišela salu iestāžu pilnvaroti novērotāji.
Moreover, European vessels authorised to fish in Seychelles’ waters will take on board observers appointed by the Seychelles authorities.
Uz katra tunzivju seinera tā zvejas reisā nodarbina vismaz divus Seišela salu jūrniekus, kurus ar kuģa īpašnieka piekrišanu izvēlas no Seišela salu kompetentās iestādes iesniegta saraksta.
Each tuna seiner will take on board during its trip in Seychelles’ waters at least two Seychelles seamen, in agreement with the shipowner, from the names on a list submitted by the competent authority of Seychelles.
Saskaņā ar šo nolīgumu ir izveidotas 230 darba vietas kuģu apkalpē, kas paredzētas Seišela salu iedzīvotājiem, 2900 darba vietas Seišela salās un 760 stimulētās darba vietas Eiropā ar nozari saistītās jomās.
The agreement has resulted in the creation of 230 crew jobs for Seychelles population, 2900 jobs in Seychelles and 760 induced jobs in Europe in areas related to the sector.
Nolīgumā ir izdarīti divi kvalitatīvi uzlabojumi :
Two qualitative improvements have been made to the agreement:
· Protokolam ir pievienota pārtraukšanas klauzula (9. pants), kura paredz iespēju pārtraukt nolīguma piemērošanu, ja kāda no pusēm konstatē cilvēktiesību pārkāpumu (Kotonū nolīguma 9. pants).
· A suspension clause has been added to the protocol (Article 9), making it possible to suspend the agreement if either one of the parties ascertains a breach of human rights (Article 9 Cotonou).
Nolīgumu var pārtraukt arī tādā gadījumā, ja netiek ievērota SDO Deklarācija par pamatprincipiem un tiesībām darbā.
It may also be suspended in the event of non-compliance with the ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at Work.
Atsevišķi nolīguma aspekti tomēr rada bažas :
Some aspects of the agreement, however, give cause for concern :
Tunzivju zveju aizvien vairāk traucē pirātisma problēma Indijas okeānā.
Piracy in the Indian Ocean is increasingly detrimental to tuna fishing.
Samazinot kuģu skaitu un ierobežojot to zvejas darbības, pirātisms negatīvi ietekmē nozvejas apjomu un kuģu darbību.
By reducing the number of vessels and restricting their fishing activities, piracy has a negative impact on the volume of catches and the operation of vessels.
Attiecībā uz zvejas rīkiem 90 % tunzivju zvejas Seišela salu ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā veic seineri un 10 % — āķu jedu zvejas kuģi.
As regards fishing gear, 90% of tuna fishing in the Seychelles’ EEZ is carried out by seiners and 10% by long-liners.
Ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu to, ka seineri, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces, nozvejo lielu skaitu zivju mazuļu .
Steps should be taken to ensure that seine fishing using fish aggregating devices does not cause large juvenile catches .