natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. uzsver, ka par labas pārvaldības rādītājiem, no kuriem daži joprojām ir ļoti pretrunīgi, arī ir jādebatē, ņemot vērā to lietderību demokrātiskai līdzdalībai nepieciešamo līdzdalības pieeju kvalitātes noteikšanā;
Stresses that indicators of good governance – some of which remain highly controversial – should also be the subject of debate, given their value in determining the quality of the participatory approaches necessary for democratic ownership;
17. uzstāj, ka ir jāveicina un jāsekmē dienvidu-dienvidu sadarbība un trīspusējā sadarbība kā tādi atbalsta veidi, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti, zināšanu apmaiņu un veiktspēju;
Urges that South-South and triangular cooperation be encouraged and promoted as forms of aid that help to improve quality and effectiveness and contribute to the exchange of knowledge and to capacity-building;
19. uzsver, ka ir svarīgi rast līdzsvaru starp noteiktu politisko un fiskālo nosacījumu ievērošanu un tādām pieejām, kas vērstas uz izpildes rādītājiem, lai izvairītos no tā, ka striktas politiskas un izpildes prasības attur partnervalstu valdības no pašām savas politikas vai vēl riskantāku jaunu pieeju īstenošanas, tā vietā izvēloties sekot atbalsta sniedzēju norādījumiem;
Stresses the importance of striking a balance between the need to meet certain political and tax conditions and approaches based on performance indicators, so as to ensure that strict political and performance requirements do not deter partner country governments from implementing their own policies – and even experimenting with new, more adventurous approaches – rather than simply following donors’ prescriptions;
Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāts, konsolidētais teksts 18239/10 un kuru mērķis ir nodrošināt, ka saistībā ar procesiem partnervalstīs Savienības līdzekļu devēju sniegtais finansiālais atbalsts tiek demokrātiski kontrolēts;
General Secretariat of the Council of the European Union, Consolidated Text 18239/10. adopted by the Council of the European Union, which is aimed at ensuring that financial aid provided by EU donors is subject to democratic scrutiny as part of the processes implemented by partner countries;
31. uzskata, ka, izstrādājot attīstības politiku, liela nozīme ir dzimumu līdztiesībai, un tādēļ prasa šā aspekta pilnīgu iekļaušanu atbalsta efektivitātes programmā, kā arī sieviešu organizāciju aktīvu līdzdalību visos attīstības procesos;
Considers gender equality to be a priority in the shaping of development policies, and consequently calls for it to be fully integrated into the aid effectiveness agenda, and for women’s organisations to play an active part in all development processes;
33. uzskata, ka Eiropas Parlaments, ņemot vērā tā demokrātiskās kontroles lomu, arī turpmāk jāiesaista pašlaik notiekošajā atbalsta efektivitātes programmas pārveidošanā, tostarp atbilstoši piedaloties Pusanas sanāksmē;
Maintains that, in view of its role in exercising democratic scrutiny, Parliament should continue to be involved in the ongoing recasting of the aid effectiveness programme, including through appropriate participation in the Busan meeting;
par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs (pārstrādāta redakcija)
on the proposal for a Council directive on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States (recast)
Iespējamos šādu teksta daļu svītrojumus apzīmē šādi: [..] .
Any deletions that Parliament wishes to make in such passages are indicated thus: [...] .
JURIDISKĀS KOMITEJAS VĒSTULE.............................................................10
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................10
(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās – pārstrādāšana)
(Special legislative procedure – consultation – recast)
– ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei ( COM(2010)0784 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0784 ),
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C7-0030/2011 ),
– having regard to Article 115 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0030/2011 ),
– ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 25. marta vēstuli Ekonomikas un monetārajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,
– having regard to the letter of 25 March 2011 from the Committee on Legal Affairs to the Committee on Economic and Monetary Affairs in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu ( A7-0314/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0314/2011 ),
2. aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;
Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, in accordance with Article 293(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union;
(9) Attiecībā uz rīcību ar pastāvīgajiem uzņēmumiem dalībvalstīm var būt jāparedz nosacījumi un juridiskie instrumenti, lai aizsargātu valsts nodokļu ieņēmumus un novērstu valsts tiesību aktu apiešanu , saskaņā ar Līguma principiem un ņemot vērā starptautiski pieņemtos nodokļu noteikumus.
(9) In relation to the treatment of permanent establishments Member States may need to determine the conditions and legal instruments in order to protect the national tax revenue and fend off circumvention of national laws, in accordance with the Treaty principles and taking into account internationally accepted tax rules.
(9) Attiecībā uz pastāvīgajiem uzņēmumiem dalībvalstīm var būt jāparedz nosacījumi un juridiskie instrumenti, lai aizsargātu valsts nodokļu ieņēmumus un novērstu valsts tiesību aktu apiešanu un nepieļautu nodokļu nepilnīgas maksāšanas vai nemaksāšanas galējas izpausmes , saskaņā ar Līguma principiem un ņemot vērā starptautiski pieņemtos nodokļu noteikumus.
(9) In relation to the treatment of permanent establishments Member States may need to determine the conditions and legal instruments in order to protect the national tax revenue and fend off circumvention of national laws, and to avoid extreme forms of under-taxation or non-taxation, in accordance with the Treaty principles and taking into account internationally accepted tax rules.
a) atturas tādai peļņai uzlikt nodokļus; vai
(a) refrain from taxing such profits; or
a) atturas tādai peļņai uzlikt nodokļus , ja meitasuzņēmuma valstī tā ir tikusi aplikta ar tiesību aktos noteiktu uzņēmumu ienākuma nodokli, kura likme nav zemāka par 70 % no vidējās tiesību aktos noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, ko piemēro dalībvalstīs ; vai
(a) refrain from taxing such profits if they have been taxed in the country of the subsidiary at a statutory corporate tax rate not lower than 70% of the average statutory corporate tax rate applicable in the Member States ; or
b) uzliek tādai peļņai nodokļus , vienlaikus atļaujot mātesuzņēmumam un pastāvīgajam uzņēmumam atskaitīt no maksājamās nodokļa summas to uzņēmuma peļņas nodokļa daļu, kas saistīta ar tādu peļņu un ko samaksājis meitasuzņēmums un zemākā līmeņa meitasuzņēmumi, saskaņā ar nosacījumu, ka katrā līmenī sabiedrība un tās zemākā līmeņa meitasuzņēmumi , kas atbilst 2. pantā noteiktajām definīcijām un kas atbilst 3. pantā paredzētajām prasībām, līdz atbilstošā maksājamā nodokļa summas robežai.
(b) tax such profits while authorising the parent company and the permanent establishment to deduct from the amount of tax due that fraction of the corporation tax related to those profits and paid by the subsidiary and any lower-tier subsidiary, subject to the condition that at each tier a company and its lower-tier subsidiary fall within the definitions laid down in Article 2 and meet the requirements provided for in Article 3, up to the limit of the amount of the corresponding tax due.
b) piemēro tādai peļņai tiesību aktos noteikto uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, kas nav zemāka par 70 % no vidējās tiesību aktos noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kuru piemēro dalībvalstīs , vienlaikus atļaujot mātesuzņēmumam un pastāvīgajam uzņēmumam atskaitīt no maksājamās nodokļa summas to uzņēmuma peļņas nodokļa daļu, kas saistīta ar tādu peļņu un ko samaksājis meitasuzņēmums un zemākā līmeņa meitasuzņēmumi, saskaņā ar nosacījumu, ka katrā līmenī sabiedrība un tās zemākā līmeņa meitasuzņēmumi, kas atbilst 2. pantā noteiktajām definīcijām un kas atbilst 3. pantā paredzētajām prasībām, līdz atbilstošā maksājamā nodokļa summas robežai.
(b) tax such profits at a statutory corporate tax rate not lower than 70% of the average statutory corporate tax rate applicable in the Member States while authorising the parent company and the permanent establishment to deduct from the amount of tax due that fraction of the corporation tax related to those profits and paid by the subsidiary and any lower-tier subsidiary, subject to the condition that at each tier a company and its lower-tier subsidiary fall within the definitions laid down in Article 2 and meet the requirements provided for in Article 3, up to the limit of the amount of the corresponding tax due.
Būtiskais sasprindzinājums valsts finanšu jomā liek parlamentiem būt radošiem savos centienos līdzsvarot valsts budžetu.
The great strain on public households requires parliaments to be creative when trying to rebalance their budgets.
Šīs problēmas pastāvēja jau pirms finanšu krīzes uzliesmojuma.
This is the case not only since the eruption of the financial crisis.
Papildus nepanesami augstajam valsts sektora parādam un budžeta deficītam palielinās sociālā nevienlīdzība, kuras novēršanai visās Eiropas valstīs nepieciešamas tālejošas iniciatīvas.
Additionally to the unsustainably high level of sovereign debt and budget deficits, growing social inequalities in all European societies call for far-reaching initiatives.
Bet, tā kā vienotais tirgus ir neatņemama daļa no Eiropas projekta, tas vienlaikus ierobežo dalībvalstu suverenitāti, it īpaši nodokļu jomā.
But whereas the single market is integral part of the European project it limits at the same time the sovereignty of Member States, especially in the field of taxation.
Kopējā iekšējā tirgus izveide uzņēmumu un patērētāju interesēs bija galvenais atbalstošais arguments gandrīz visu Eiropas direktīvu pieņemšanai uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā.
The establishment of the common internal market for the benefit of business and consumers was the core argument in favour of almost all European directives in the area of corporate taxation.
Diemžēl tas apvienojumā ar nemainīgo ideoloģiju, ka dalībvalstu likumdevējiem jābūt pilnīgi neatkarīgiem nodokļu jomā, kaitīgo ietekmi vēl tikai palielināja.
Unfortunately, in combination with the persisting ideology of absolute independence for national legislators in the area of taxation, very detrimental effects became more and more significant.
Nepārtraukti samazinoties rīcības brīvībai attiecībā uz lēmumu autonomu pieņemšanu, kapitāla aprite Eiropas Savienībā kļuva aizvien brīvāka.
The room for manoeuvre to decide autonomously continuously decreased, the easier the movement of capital in the EU became.
Pašlaik nodokļu konkurence ES ir novedusi dalībvalstis strupceļā attiecībā uz rīcības brīvību publiskā sektora politikas jomās.
Tax competition in the EU now is a deadlock for Member States’ room of manoeuvre in public sector policies.
Šī iemesla dēļ ES vidējā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme samazinājās no 44 % 1980. gadā līdz 35 % 1995. gadā un visbeidzot līdz 23,2 % 2010. gadā
Because of this the average EU corporate tax rate decreased from 44% in 1980 to 35% in 1995 and finally to 23,2% in 2010.
Avots: Nodokļu politikas tendences Eiropas Savienībā , 2010. gada izdevums. .
Source : Taxation trends in the European Union, 2010 edition.
Tajā pašā laikā kļūst aizvien grūtāk izveidot noturīgāku un sociāli integrētāku sabiedrību apstākļos, kad vieniem kapitāla un peļņas pārvietošana ir viegli izdarāma un ļoti ienesīga, savukārt citiem — nepieejama.
Providing for a more sustainable and socially integrated society in the meantime becomes very difficult when capital and profit shifting is easily possible and very lucrative for some while inaccessible for others.
Personām un uzņēmumiem, kas darbojas Eiropas Savienībā, tiek piemēroti dažādu dalībvalstu nodokļu režīmi.
Different national tax regimes are applicable to persons and undertakings that operate throughout the European Union.
Dalībvalstu īstenotā nodokļu bāzes aizsargāšana gandrīz vienmēr ir nelikumīga, un uzņēmumu dubultā aplikšana ar nodokli tiek risināta, izmantojot divpusējus nolīgumus un Kopienas tiesību aktus.
National protection of the tax base is almost always illegal and double taxation for corporations is tackled by bilateral agreements and community legislation.
Lai apturētu sacensību par zemāko uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi un mainītu šo tendenci, ir nepieciešama kopēja Eiropas pieeja.
To stop and reverse the race to the bottom of corporate tax rates, a common European approach is needed.
Tādēļ ir rūpīgi jāpārskata Padomes direktīva par kopējo nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs.
Therefore a thorough revision of the Council Directive on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States is necessary now.
Pārskatīšanas mērķis ir atvieglot uzņēmumu pārrobežu apvienošanos.
Its purpose is to facilitate multinational mergers.
Tādēļ ir iecerēts atcelt no dividendēm gūto ienākumu dubultu aplikšanu ar nodokli.
Therefore, it intends to abandon double taxation on income from dividends:
Gadījumā, ja mātesuzņēmums saņem sadalītu peļņu, jo tas ir asociēts ar meitasuzņēmumu, mātesuzņēmuma valstij vai nu jāatturas uzlikt nodokļus šai peļņai, vai arī jāuzliek nodokļi šādai peļņai, ļaujot mātesuzņēmumam no maksājamā nodokļa summas atskaitīt to uzņēmuma ienākumu nodokļa daļu, ko samaksājis meitasuzņēmums, uz ko attiecas šī peļņa.
Where a parent company by virtue of its association with its subsidiary receives distributed profits, the State of the parent company must either refrain from taxing such profits or tax such profits while authorizing the parent company to deduct from the amount of tax due that fraction of the corporation tax paid by the subsidiary which relates to those profits.
Saistībā ar šo noteikumu izdevīgākās valsts izvēle Eiropas Savienībā kļuvusi ļoti svarīga nodokļu plānošanas nolūkā.
Due to this provision inner European treaty shopping became very important for tax planning purposes.
Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvas kodificēšana neatrisina aizvien akūtākās problēmas saistībā ar ilgtermiņa neaplikšanu ar nodokli un pat dubultu neaplikšanu ar nodokli.
Simply codifying the so-called parent-subsidiary Directive does not solve the more and more pressing problems of long-term-non-taxation and even double-non-taxation.
Turklāt ir apšaubāmi tas, ka peļņa, ko starptautisks (Eiropas) uzņēmums guvis savā meitasuzņēmumā ārpus ES, ieplūst kopējā tirgū, izmantojot atsevišķu dalībvalstu nodokļu sistēmu sniegtos atvieglojumus, kuras piesaista šādas kapitāla plūsmas, no trešām valstīm ieplūdušajam kapitālam nepiemērojot nodokļus vai piemērojot ļoti mazus nodokļus.
Furthermore, it is questionable that profit gained by a (European) multinational company in a subsidiary outside the EU flows into the common market, benefiting from certain national tax systems which attract such capital flows by not or hardly making inflows from third countries subjective to taxation.
Šāda peļņa parasti ieplūst no nodokļu oāzēm un pamatojas uz iekšējo cenu noteikšanu licencēšanas shēmās (piemēram, autoratlīdzība par intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu).
Such profits usually come from tax havens and are based on transfer pricing in licensing schemes (e.g. royalties for the application of intellectual property).
Šāda ar mazu nodokli aplikta peļņa pēc ieplūšanas ES var tajā brīvi cirkulēt, kā arī aizplūst uz jebkurā citā dalībvalstī atrodošos mātesuzņēmumu, vispār netiekot apliktai ar nodokli ES.
After such a low-tax-entry the profit can circulate in the EU and to the parent company located in any other Member State without ever being taxed in the EU.
Īpašs gadījums ir Šveice, kas, parakstot divpusējo nolīgumu ar ES, kļuva par minētās direktīvas piemērošanas objektu
A special case is Switzerland, which per bilateral Swiss – EU agreement became part of the scope of the directive.
Sk. ES un Šveices nolīgumu, kas paredz pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, kas noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, OV L 385/30 (29.12.2004.). .
Compare Art. 15 of the agreement between the EU and Swiss providing for measures equivalent to those laid down in Council Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments; OJ L 385/30 (29.12.2004).
Arī šajā gadījumā piemēro iepriekš minēto režīmu.
Here the same applies as described above.
Dividendes, ko ES mātesuzņēmumi saņem no Šveices meitasuzņēmumiem, netiek apliktas ar nodokļiem vai arī tos var atskaitīt jebkur citur ES.
The received dividends from Swiss subsidiaries by EU parent companies are not subject to taxation or can be deducted anywhere within the EU.
Valsts zaudē cīņā ar starptautiskiem uzņēmumiem, kas vairs nemaksā pienākošos daļu sociālo vajadzību finansēšanai.
The state looses out against multinational corporations which do no longer pay their fair share towards financing social needs.
Tādēļ ir jāievieš prasība — gadījumos, kad izejošās kapitāla plūsmas nedrīkst aplikt ar nodokli, valstī, kurā tās ieplūst, tām piemēro 25 % minimālo nodokļa likmi.
Therefore, a requirement has to be implemented that when no taxation to outbound flows is allowed a 25% minimum tax rate has to be applicable in the inbound state.
Šie gadījumi rāda, ka direktīvā ir jāparedz stingrāki noteikumi cīņai pret ļaunprātīgu stāvokļa izmantošanu.
These cases show that stronger anti abuse provisions have to be integrated into the directive.
Dividenžu ieplūšanai no tiem trešo valstu meitasuzņēmumiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma, jāpiemēro prasību minimums, lai novērstu to, ka ES uzņēmumi samazina nodokļu bāzi.
The inflow of dividends from third country subsidiaries into the scope of the directive has to be subject to minimum requirements to limit tax base erosion by EU corporations.
Turklāt ir nepieciešami turpmāki pasākumi nodokļu dubultas neuzlikšanas jautājuma risināšanai.
Beyond that further measures to tackle double-non-taxation are necessary.
Nesen Komisija publicēja priekšlikumu par uzņēmumu ienākuma nodokļa kopēju konsolidētu bāzi
Recently the Commissions published a proposal for a Common Consolidated Corporate Tax Base (CCCTB).
Tomēr, lai šis pasākums būtu efektīvs abos gadījumos — gan izvairīšanās no uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas iespēju samazināšanā ES, gan ar atbilstības nodrošināšanu saistītā sloga samazināšanā uzņēmumiem, pirmkārt, attiecīgie noteikumi obligāti jāpiemēro visiem pārrobežu darbībās iesaistītajiem ES uzņēmumiem, un, otrkārt, vispārēji jāpiemēro minimāla nodokļu likme, nosakot vienādu ar nodokli apliekamo bāzi.
But this measure can only be effective in terms of both; limiting the possibilities for corporate tax evasion in the EU, as well as easing the compliance burden of businesses, if firstly the rules are compulsory applicable for all EU undertakings engaging in cross border activities, and secondly a minimum tax rate on an equal taxable basis is levied commonly.
par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu 2010. gadā
on the work of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly in 2010
– ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību, un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū nolīgums)
– having regard to the partnership agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific group of states (ACP), of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (Cotonou Partnership Agreement)
– ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) Reglamentu, kas pieņemts 2003. gada 3. aprīlī
– having regard to the Rules of Procedure of the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly (JPA), as adopted on 3 April 2003
– ņemot vērā Deklarāciju par attīstībai labvēlīgiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN), ko APA pieņēma 2007. gada 22. novembrī Kigali (Ruanda)
– having regard to the Declaration for development-friendly Economic Partnership Agreements (EPAs) adopted by the JPA on 22 November 2007 in Kigali (Rwanda)
– ņemot vērā Deklarāciju par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū partnerattiecību nolīgums) otro pārskatīšanu, ko APA pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola)
– having regard to the Declaration on the Second Revision of the ACP-EU Partnership Agreement (Cotonou Partnership Agreement) adopted by the JPA on 3 December 2009 in Luanda (Angola)
– ņemot vērā paziņojumu, kas tika pieņemts APA Austrumāfrikas un Indijas okeāna valstu reģionālajā sanāksmē 2010. gada 29. aprīlī Mae (Seišelu salas)
– having regard to the Communiqué adopted on 29 April 2010 in Mahé (Seychelles) at the JPA East Africa/Indian Ocean regional meeting
AKK 100.746. ,
APP 100.746. ,
– ņemot vērā Eiropas konsensu par humāno palīdzību, kuru parakstīja 2007. gada 18. decembrī
– having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid signed on 18 December 2007
– ņemot vērā 2010. gadā pieņemtās APA rezolūcijas:
– having regard to the resolutions adopted by the JPA in 2010:
Tenerifē par
in Tenerife on:
klimata pārmaiņu radītajām finanšu un ekonomiskajām sekām ĀKK valstīs;
The financial and economic impact of climate change in ACP countries;
globālās krīzes sociālo ietekmi;
The social impact of the global crisis;
pēckatastrofas atjaunošanu un rehabilitāciju Haiti un saikni starp nabadzību un dabas katastrofām;
Post-disaster reconstruction and rehabilitation in Haiti, and the link between poverty and natural disasters;
atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā; un
Supporting the consolidation of peace in Southern Sudan; and
Deklarācija par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu nozarē un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu ražotājiem un secinājumi par sešu ĀKK reģionu reģionālajiem stratēģijas dokumentiem
The Declaration on the EU-Latin America bananas agreement and its impact on ACP and EU banana producers and the conclusions on the Regional Strategy Papers for the six ACP regions
OV C 193, 16.7.2010. ;
OJ C 193, 16.7.2010. ;
Kinšasā par
in Kinshasa on:
brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem;
Free and independent media;
pēc Kopenhāgenas konferences — tehnoloģiju nodošanu, jaunām tehnoloģijām un tehnoloģiju kapacitātes stiprināšanu ĀKK valstīs;
Post-Copenhagen: technology transfer, new technologies and technical capacity‑building in the ACP countries;
TAM sasniegšanu — inovatīvām atbildēm, lai risinātu sociālas un ekonomiskas problēmas;
Achieving the MDGs: innovative responses to meet the social and economic challenges;
nodrošinātību ar pārtiku;
Food security;
drošības problēmu Sahelas un Sahāras reģionā — terorismu un narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecību;
The security problem in the Sahel-Saharan region: terrorism and trafficking in drugs, arms and human beings; and
kopā ar Deklarāciju par prezidenta vēlēšanu otrās kārtas, kas notika 2010. gada 28. novembrī Kotdivuārā, rezultātu paziņošanu
The Declaration on the announcement of the results of the second round of the presidential election held on 28 November 2010 in Côte d’Ivoire
OV C 126, 28.4.2011. ;
OJ C 126, 28.4.2011. ;
– ņemot vērā ĀKK Parlamentārās asamblejas 2010. gada 28. septembra deklarāciju par reliģiju mierīgu līdzāspastāvēšanu un nozīmi, kāda pievērsta homoseksualitātei ĀKK un ES valstu partnerībā,
– having regard to the Declaration of 28 September 2010 by the ACP Parliamentary Assembly on the peaceful co-existence of religions and the importance given to the phenomenon of homosexuality in the ACP-EU partnership,