natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus par euro zonas valstu konkurētspējas un makroekonomikas nestabilitātes uzraudzību,
– having regard to the conclusions of the Euro Group on Surveillance of Intra-Euro-Area Competitiveness and Macroeconomic Imbalances of 15 March 2010,
– ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemto dokumentu „Būtiskāko aspektu kopsavilkums par izstāšanās stratēģijām un stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktajām īstermiņa politikas prioritātēm — ietekme uz euro zonu”,
– having regard to the Euro Group's Terms of reference on exit strategies and near-term policy priorities in the Europe 2020 strategy: implications for the euro area of 15 March 2010,
– ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmē Briselē pieņemtos prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005,
– ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē Lisabonā pieņemtos prezidentūras secinājumus,
– having regard to the Presidency conclusions Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000,
– ņemot vērā 1997. gada 13. decembra Eiropadomes rezolūciju par ekonomikas politikas koordināciju EMS 3. posmā un EK līguma 109. un 109.b pantu,
– having regard to the resolution of the European Council on Economic Policy Co-ordination in Stage 3 of EMU and on Treaty Articles 109 and 109b [of the EC Treaty] of 13 December 1997,
– ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu
– having regard to the Resolution of the European Council on the Stability and Growth Pact of 17 June 1997
– ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 16. jūnija rezolūciju par izaugsmi un nodarbinātību
– having regard to the Resolution of the European Council on growth and employment of 16 June 1997
– ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 10. jūnija piezīmi par ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu euro zonā,
– having regard the European Central Bank's note on Reinforcing Economic Governance in the Euro Area of 10 June 2010,
– ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par statistikas datu kvalitāti Savienībā un pastiprinātām Komisijas ( Eurostat ) pilnvarām revīzijas jomā
– having regard to its resolution of 17 June 2010 on the quality of statistical data in the Union and enhanced auditing powers by the Commission (Eurostat)
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0230 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0230 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību
– having regard to its resolution on economic governance of 16 June 2010
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0224 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0224 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on the Report on 2009 Annual Statement on the Euro Area and Public Finances
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0072 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0072 . ,
– ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi
– having regard to its resolution of 18 November 2008 on EMU@10: The first 10 years of Economic and Monetary Union and future challenges
OV C 16 E, 22.1.2010., 8. lpp. ,
OJ C 16E, 22.1.2010, p.8. ,
– ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu;
– having regard to Rules 42 and 48 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus ( A7‑0282/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Budgets, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Constitutional Affairs ( A7‑0282/2010 ),
A. tā kā jaunākie sasniegumi ekonomikā ir nepārprotami parādījuši, ka ekonomikas politikas koordinācija Savienībā un jo īpaši euro zonā nav īstenota pietiekami labi, un, neraugoties uz Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktajām dalībvalstu saistībām, dalībvalstīm nav izdevies panākt vienotu nostāju attiecībā uz valstu ekonomikas politikām un saskaņot tās Padomē atbilstoši attiecīgajiem Līguma noteikumiem, ievērojot Komisijas noteicošo lomu uzraudzības procedūrā;
A. whereas recent economic developments have shown clearly that economic policy coordination within the Union, and in particular in the euro area, has not worked sufficiently well and that, despite their obligations under the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States have failed to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate them within the Council in accordance with the relevant Treaty provisions, while respecting the key role of the Commission in the surveillance procedure,
B. tā kā ne pašreizējā ekonomikas pārvaldības un uzraudzības sistēma, ne finanšu pakalpojumus reglamentējošie noteikumi nav nodrošinājuši pietiekamu stabilitāti un izaugsmi;
B. whereas both the current framework for economic governance and surveillance and the regulatory framework for financial services have not provided enough stability and growth,
C. tā kā ir būtiski īstenot ne tikai pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir panākt euro zonas stabilitāti;
C. whereas it is crucial to go beyond the temporary measures aiming at stabilizing the euro area,
D. tā kā ir jāpastiprina ekonomikas koordinācija un uzraudzība Savienības līmenī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā euro zonas īpašās prasības un nesenās ekonomikas krīzes laikā gūto pieredzi, turklāt nekavējot Eiropas Savienības integrāciju un nodrošinot vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm;
D. whereas economic coordination and surveillance need to be strengthened at Union level, while respecting the principle of subsidiarity and taking into account the particular requirements of the euro area and the lessons that need to be drawn from the recent economic crisis, without hampering the integrity of the European Union and with the need to ensure the equal treatment of Member States,
E. tā kā visā Savienībā būtu jāpastiprina ekonomikas koordinācija, ņemot vērā, ka Savienības ekonomikas stabilitāte var būt atkarīga no situācijas ekonomikas jomā kādā no tās dalībvalstīm un ka saistībā ar vienoto tirgu visas dalībvalstis ekonomikas jomā ir ļoti atkarīgas cita no citas, un ka ir jāsagatavojas euro zonas paplašināšanai;
E. whereas economic coordination should be strengthened throughout the Union, given that the Union’s economic stability may depend on the economic situation of one of its members, that there is very great economic interdependence between all Member States in the context of the single market, and that we must prepare for enlargement of the euro area,
F. tā kā Lisabonas līgums, pielāgojot un nostiprinot iepriekšējo „Kopienas metodi”, pārveido to par „Savienības metodi”, kurā pēc būtības:
F. whereas the Treaty of Lisbon transforms the former 'Community method', adapting and strengthening it, into a 'Union method' in which, in essence:
– Komisija veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā nosaka piemērotas iniciatīvas;
– the Commission promotes the general interest of the Union and takes appropriate initiatives to that end,
G. tā kā jaunajai, uzlabotajai ekonomikas pārvaldības sistēmai pilnībā būtu jāintegrē un jānostiprina ES solidaritātes princips, kas būtu priekšnoteikums euro zonas spējai reaģēt uz asimetriskiem satricinājumiem un spekulatīviem uzbrukumiem;
G. whereas the new enhanced economic governance should fully integrate and reinforce the EU principle of solidarity, as a prerequisite of the euro area's capacity to respond to asymmetric shocks and speculative attacks,
H. tā kā pašreizējā ekonomikas krīze Savienībā ir maksātspējas krīze, kas sākotnēji radās kā likviditātes krīze, ko ilgtermiņā nav iespējams novērst, vienkārši piešķirot jaunu parādu valstīm, kurām jau ir ārkārtīgi lieli parādi, un īstenojot paātrinātas fiskālās konsolidācijas plānus;
H. whereas the current economic crisis in the Union is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis which cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt into highly indebted countries in combination with accelerated plans for fiscal consolidation,
I. tā kā nodarbinātības politikai ir svarīga loma izaugsmes un konkurētspējas veicināšanā Eiropas sociālajā tirgus ekonomikā, novēršot makroekonomikas nelīdzsvarotību un nodrošinot sociālo integrāciju un ienākumu pārdali;
I. whereas employment policies have a central role to play in stimulating growth and competitiveness in the European social market economy by preventing macroeconomic imbalances and ensuring social inclusion and income redistribution,
J. tā kā saskaņā ar LESD ir jāņem vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) nozīme;
J. whereas the role of the Commission and the European Central Bank (ECB) under the TFEU has to be respected,
K. tā kā pilnībā neatkarīgas ECB darbība ir nepieciešams nosacījums, lai panāktu euro stabilitāti, zemu inflāciju un labvēlīgus nosacījumus izaugsmei un darbvietu veidošanai;
K. whereas a fully independent ECB is a necessary requirement for a stable euro, low inflation and favourable financing conditions for growth and jobs,
L. tā kā vairāk uzmanības ir jāpievērš tiešajām saistībām un ārpusbilances darījumiem, kas vidējā un ilgā termiņā var palielināt valsts parādu un samazināt pārredzamību;
L. whereas more attention must be given to implicit liabilities and off-balance sheet operations which may increase public debt in the medium- and long-term and reduce transparency,
M. tā kā politikas veidotājiem ir jānosaka un saskaņoti jārisina vispārējas ekonomiskas un sociālas problēmas, ar kurām ES valstis saskaras tautsaimniecībā;
M. whereas policy makers have to identify and tackle the common economic and social challenges the EU economies are facing in a coordinated manner,
N. tā kā ciešāka sociālo partneru iesaistīšanās valsts un Eiropas līmenī sekmēs labāku līdzdalību ekonomikas pārvaldības un vispārējās stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā;
N. whereas a stronger involvement of the social partners at national and European level will contribute to better ownership of the implementation of economic governance and the overall Europe 2020 Strategy,
O. tā kā būtu jāizveido pastāvīgs krīzes noregulējuma mehānisms, tostarp procedūras parāda pārstrukturizācijas vai saistību savlaicīgas neizpildes gadījumā, lai valsts un privāto parādu krīzes laikā aizsargātu finanšu stabilitāti un vienlaikus arī ECB neatkarību;
O. whereas a permanent crises resolution mechanism, including procedures for debt restructuring or orderly default, should be established in order to safeguard financial stability in the event of a sovereign- and private-debt crisis, while protecting the ECB’s independence,
P. tā kā ar pašreizējiem Stabilitātes un izaugsmes pakta ( SGP ) noteikumiem, kuri nav apmierinoši īstenoti, nav pieticis, lai nodrošinātu drošu fiskālo un plašāku makroekonomikas politiku; tā kā ES fiskālā un makroekonomikas sistēma ir jānostiprina, piemērojot uz stingrākiem noteikumiem pamatotus preventīvus pasākumus, sankcijas un stimulus;
P. whereas the current rules of the Stability and Growth Pact (SGP), combined with poor enforcement, have not been enough to ensure sound fiscal and more-broadly macroeconomic policies; whereas there is a need to strengthen the EU fiscal and macroeconomic framework through a more rigorous rules-based application of preventive measures, sanctions and incentives,
Q. tā kā to valstu mērķis, kurām ir pārāk lieli parādi, ir atjaunot valsts finanšu līdzsvaru, tomēr ar to vien nepietiek, lai atrisinātu problēmu, kas saistīta ar nelīdzsvarotību ekonomikas jomā euro zonas valstīs, kā arī citās Savienības valstīs;
Q. whereas the objective of restoring a balance in public finances is a necessity for over-indebted states, but it will not solve alone the problem of economic imbalances between countries of the euro area and more broadly of the Union,
R. tā kā Eiropas sociālais modelis sniedz priekšrocības attiecībā uz pasaules mēroga konkurenci, kura ir mazinājusies dalībvalstu ekonomiskās konkurētspējas atšķirību dēļ;
R. whereas the European social model is an asset for world competition, which has been weakened by the economic competitiveness divergences between Member States,
S. tā kā zināšanām, kapitālam, jauninājumiem un mazākā mērā — darbaspēkam — ir tendence pārvietoties uz noteiktiem reģioniem, jāturpina pilnveidot ES finanšu solidaritātes mehānismus atbilstīgi stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar pētniecību un attīstību, apmācību un pašreizējām kopīgajām iniciatīvām izglītības jomā; jāpievēršas arī jautājumam par videi nekaitīgu tautsaimniecību ar zemu oglekļa emisijas apjomu, tādējādi cenšoties sekmēt jaunradi, teritoriālu un sociālu kohēziju un ekonomikas izaugsmi;
S. whereas knowledge, capital and innovations, and to a lesser extent labour have a tendency to migrate to certain regions, EU financial solidarity mechanisms need to be further developed in line with the objectives of the Europe 2020 strategy, in particular, on research and development, on training, on existing cooperative initiatives in the field of education; and on a green and low-carbon economy aiming at fostering innovation, territorial and social cohesion, and economic growth,
T. tā kā Savienība saskaras ar jaunās tirgus ekonomikas valstu spēcīgu konkurenci, stabilām valsts finansēm ir būtiska nozīme iespēju, jauninājumu un ekonomikas izaugsmes veicināšanā, tādējādi veidojot Eiropas zināšanu sabiedrību;
T. whereas the Union is facing fierce competition from emerging economies, stable public finances are essential in order to foster opportunities, new innovations, economic growth and thus the creation of a European knowledge society,
U. tā kā budžeta konsolidācija var negatīvi ietekmēt sabiedriskos pakalpojumus un sociālo aizsardzību;
U. whereas budget consolidation is likely to be to the detriment of public services and social protection,
V. tā kā ekonomikas izaugsme un ilgtspējīgas valsts finanses ir ekonomiskās un sociālās stabilitātes, ilgtermiņa fiskālās konsolidācijas un labklājības priekšnosacījums;
V. whereas economic growth and sustainable public finances are a precondition for economic and social stability, long-term fiscal consolidation and well-being,
W. tā kā daudzu dalībvalstu fiskālā politika bieži vien ir izrādījusies procikliska un valstīm raksturīgie vidēja termiņa mērķi, kas attiecībā uz budžetu ir noteikti SGP , vairākumā gadījumu nav ne precīzi īstenoti, ne izpildīti;
W. whereas the fiscal policy of many Member States has often been pro-cyclical and country-specific, the medium-term budgetary objectives of the SGP have seldom been strictly enforced or implemented,
X. tā kā nodarbinātības politikai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbietilpīgas ekonomikas intensīvu izaugsmi un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, jo īpaši sabiedrības novecošanas kontekstā;
X. whereas employment policies play a key role in ensuring labour intensive growth and the competitiveness of the European economy, especially in the context of an ageing population,
Y. tā kā iekšējā tirgus izveides pabeigšana, kas ierosināta Monti ziņojumā
Y. whereas it is essential for proper European economic governance that the internal market be completed as envisaged in the Monti Report
1 Profesora Mario Monti ziņojums Eiropas Komisijas priekšsēdētājam „Jauna stratēģija vienotajam tirgum — Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”, 2010. gada 9. maijs.
1 ‘A new strategy for the single market – at the service of Europe’s economy and society’: Report to the President of the European Commission by Professor Mario Monti, 9 May 2010.
Z. tā kā finanses, kas nav ilgtspējīgas, un atsevišķu dalībvalstu pārmērīgs kopējais (valsts un privātais) parāds var ietekmēt visu Savienību; tā kā atbilstīgi Savienības līmeņa saistībām un pamatnostādnēm jāpanāk piemērots līdzsvars starp ieguldījumiem izaugsmē, kas ir ilgtspējīga un sekmē jaunu darba vietu radīšanu, un pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanu visā ekonomikas ciklā, vienlaikus ņemot vērā sociālo kohēziju un nākamo paaudžu intereses tā, lai tiktu atjaunota uzticība Eiropas valsts finansēm;
Z. whereas the unsustainable finances as well as the excessive aggregated (public and private) debt of an individual Member State have the potential to impact on the whole Union; whereas an appropriate balance between investments in sustainable- and job-creating growth and the prevention of excessive imbalances over the course of the economic cycle, in line with Union-level commitments and guidelines, needs to be pursued, whilst taking into account social cohesion and the interests of future generations, so as to restore confidence in European public finances,
AA. tā kā ilgtermiņa deficīta samazināšanas process jāapvieno ar citiem ekonomiku stimulējošiem centieniem, piemēram, uzlabojot priekšnosacījumus ieguldījumiem, un ar uzlabotu un attīstītu iekšējo tirgu, kas nodrošina lielākas iespējas un pastiprina konkurenci;
AA. whereas the process of reducing long-term deficits must be combined with other efforts stimulating the economy, such as improved preconditions for investments and an improved and developed internal market, providing greater opportunities and increased competitiveness,
AD. tā kā Eiropas Parlaments jau gadiem ilgi gan Savienībā, gan starptautiskos ekonomikas un monetāro lietu forumos, pārstāvot ES ārēji, ir prasījis uzlabot ekonomikas pārvaldību;
AD. whereas the European Parliament has for years urged improvements in economic governance both inside the Union and as regards the EU's external representation in international economic and monetary forums,
AE. tā kā ekonomikas pārvaldība jānostiprina vienlaikus ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes pastiprināšanu, kas jāpanāk, visā procesā aktīvāk un savlaicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, un ir nepieciešama turpmāka koordinācija starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, ievērojot savstarpējo cieņu;
AE. whereas the strengthening of economic governance must go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which must be achieved through a stronger and more timely involvement of the European Parliament and of national parliaments throughout the process, further coordination, in a spirit of mutual respect, between the European Parliament and national parliaments is needed,
AF. tā kā 2010. gada pavasarī pieņemtie lēmumi par euro stabilitātes nostiprināšanu ir tikai pagaidu risinājumi un tie jāatbalsta ar valsts līmeņa politiskiem pasākumiem un stingrāku ekonomikas pārvaldības sistēmu ES līmenī, jo īpaši euro zonas dalībvalstīs;
AF. whereas the decisions taken during Spring 2010 to safeguard the stability of the euro are only temporary solutions and will need to be supported by policy measures at national level and a stronger economic governance framework at the EU level, particularly among the euro area Member States,
AG. tā kā ekonomikas pārraudzības un pārvaldības uzlabojumu pamatā ir jābūt precīziem un salīdzināmiem statistikas datiem par attiecīgo dalībvalstu tautsaimniecības politiku un stāvokli;
AG. whereas any improvement in economic surveillance and governance must rely upon accurate and comparable statistics in respect of the relevant economic policies and positions of the Member States concerned,
AH. tā kā iespējami drīz ir jāizstrādā uz ilgtermiņa izaugsmi vērsti pasākumi, lai Eiropa kļūtu par līderi pasaulē un viskonkurētspējīgāko zināšanu sabiedrību;
AH. whereas, to make Europe a leading global actor and the most competitive knowledge society, long-term growth-oriented measures must be established as soon as possible,
AI. tā kā LESD Savienībai nodrošina uzlabotas pilnvaras ekonomikas pārvaldības pastiprināšanai Savienībā un pilnībā būtu jāizmanto tā noteikumi, tomēr, raugoties ilgtermiņā, nevajadzētu izslēgt LESD noteikumu izmaiņas, kas, visticamāk, būs aktuāls jautājums;
AI. whereas the TFEU gives the Union enhanced power to strengthen economic governance within the Union, and its provisions should be fully used, while in the longer term changes to the provisions of the TFEU, whilst likely to be sensitive, should not be excluded,
AJ. tā kā jebkādi iespējami sodi par SGP mērķu neievērošanu jānosaka vai nu par to, ka nav bijusi pietiekama griba tos ievērot, vai par krāpnieciskām darbībām, bet nekādā gadījumā — par nespēju tos ievērot tādu iemeslu dēļ, kurus dalībvalstij nav iespējams novērst;
AJ. whereas any eventual penalties associated with the breach of SGP targets must result from either insufficient will to comply or fraud and never from incapacity to comply due to reasons beyond the Member State´s capacity,
AK. tā kā iestādēm ir jāsagatavojas iespējamai nepieciešamībai pārskatīt Līgumus;
AK. whereas the institutions must prepare for a possible need to revise the Treaties,
AL. tā kā Līguma par Eiropas Savienību 48. pants nosaka Eiropas Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu Līgumos;
AL. whereas Article 48 of the Treaty on European Union grants the European Parliament the right to submit proposals for the amendment of the Treaties,
AM. tā kā ir jāizstrādā un jāīsteno daudzi sekundāri tiesību akti, lai sasniegtu Savienības mērķus šajā jomā; tā kā ir svarīgi, lai uzlabota Savienības ekonomikas pārvaldība pamatotos uz LESD noteikumiem, Savienības paņēmienu vajadzētu izmantot pilnībā, turklāt, lai veicinātu savstarpēji pastiprinošas politikas, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Komisijas noteicošā loma;
AM. whereas comprehensive secondary legislation needs to be established and implemented in order to attain the Union objectives in this area; whereas enhanced economic governance for the Union based on the provisions of the TFEU is essential, the Union method should be used to its full extent and the key role of the European Parliament and the Commission should be respected in order to promote mutually reinforcing polices,
AN. tā kā visiem likumdošanas priekšlikumiem būtu jāatbalsta stingru, ilgtspējīgu izaugsmi veicinošu ekonomikas politiku stimulācija, jānovērš morālais kaitējums, jāatbilst citiem ES instrumentiem un noteikumiem un jāpalielina priekšrocības, ko kopējā valūta euro sniedz euro zonas valstīm, un jāatjauno uzticība Eiropas ekonomikai un EUR valūtai;
AN. whereas any legislative proposal should support strong incentives for sustainable "growth-enhancing" economic policies, avoid moral hazard, be in line with other EU instruments and rules, maximise the benefits of the euro as a common currency for the euro area and restore confidence in European economies and the euro,
AO. tā kā ir jāpastiprina konsekvence starp valsts īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem un tā kā šie ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūrā, jāizmanto efektīvi un jāpiešķir, ņemot vērā stratēģijā „Eiropa 2020” noteiktos mērķus, galvenokārt attiecībā uz pētniecību un attīstību, jaunradi un izglītību, lai palielinātu resursu izmantošanas efektivitāti un konkurētspēju, uzlabotu produktivitāti, radītu nodarbinātības iespējas un stiprinātu iekšējo tirgu;
AO. whereas coherence between short-, medium- and long-term public investments needs to be strengthened and whereas those investments, in particular those regarding infrastructure, need to be used efficiently and allocated, taking into account the objectives of the Europe 2020 Strategy, in particular regarding research and development, innovation and education in order to increase resource efficiency and competitiveness, enhance productivity, create employment and reinforce the internal market,
AP. tā kā, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, uzņēmumiem un uzņēmējiem ir jādod īsta iespēja izvērst darbību un izmantot to, ka Savienībā ir 500 miljoni patērētāju; tā kā tādēļ pilnībā ir jāattīsta iekšējais pakalpojumu tirgus;
AP. whereas, to foster economic growth, businesses and entrepreneurs must be given a real possibility to scale up and make use of the Union's 500 million consumers; whereas consequently the internal market for services needs to be fully developed,