natgillin/translations-raw huggingface dataset:
B. tā kā ieslodzīto sieviešu vajadzības un īpašā situācija jāņem vērā tiesu nolēmumos, krimināllikumos, kā arī dalībvalstu soda izciešanas iestādēm;
B. whereas the specific needs and circumstances of women in prison should be taken into account in judicial rulings and criminal law and by Member States' penal institutions,
C . tā kā jautājums par sieviešu apcietināšanu ir saistīts ar viņu stāvokli sabiedrībā kopumā, jo sievietes ir ieslēgtas vīriešu izveidotā un galvenokārt vīriešu vadītā un vīriešiem paredzētā sistēmā;
C. whereas women's imprisonment reflects the position of women in society, women being confined in a system essentially designed, built and run by men for men,
D. tā kā jāievieš konkrēti sieviešu īpašajām vajadzībām atbilstoši pasākumi, jo īpaši alternatīvo sodu piemērošana;
D. whereas visible measures adapted to the specific needs of women should be put in place, including the application of alternative sentences,
E. tā kā grūtniecēm apcietinājumā jādod iespēja gūt atbalstu, informāciju un galvenos grūtniecības un maternitātes veiksmīgai norisei nepieciešamos komponentus, jo īpaši sabalansētu uzturu, pienācīgus sanitāros apstākļus, svaigu gaisu, fiziskas nodarbības, kā arī pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpi;
E. whereas pregnant women in prison should be able to receive the required support and information and essentials for a healthy pregnancy and motherhood, in particular a balanced diet, appropriate sanitary conditions, fresh air, exercise and ante- and postnatal care,
F. tā kā gan ieslodzītajiem vīriešiem, gan sievietēm jābūt vienlīdzīgai piekļuvei veselības aprūpei, bet soda izciešanas vietu politikā īpaši jāņem vērā gan ar sieviešu fizisko, gan garīgo veselību saistītā profilakse un pārraudzība;
F. whereas all prisoners, male and female, should have equal access to health care, but prison policies should be particularly attentive to the prevention, monitoring and treatment of physical and mental health problems specific to women,
G. tā kā mātes garīgā un fiziskā veselība saistīta ar bērna veselību;
G. whereas a mother’s mental and physical health is linked to that of her child,
H. tā kā liela daļa sieviešu apcietinājumā cieš vai ir cietušas no atkarības, kas saistīta ar apreibinošām vai citām vielām
H. whereas a large number of women in prison suffer or have suffered from addiction to drugs or other substances
Iepriekšminētie ieteikumi R(2006) 2. , kuras var izraisīt garīgus vai uzvedības traucējumus, kuriem nepieciešama atbilstoša medicīniskā aprūpe, kā arī sociāls un psiholoģisks atbalsts saistībā ar vispārējo veselības politiku ieslodzījuma vietās;
Recommandation R (2006)2 précitée that may be the cause of mental or behavioural disorders and require medical treatment as well as appropriate social and psychological support, as part of a comprehensive prison health policy,
I. tā kā ir zināms, ka liela daļa apcietināto sieviešu ir bijušas vardarbības, seksuālas izmantošanas vai sliktas apiešanās upuri ģimenē vai pāra attiecībās, kā arī tas, ka daudzas no viņām ir gan ekonomiski, gan psiholoģiski atkarīgas; ka visi šie elementi ir tieši saistīti ar viņu noziedzīgo pagātni un fiziskām un psiholoģiskām sekām, piemēram, pēctraumu stresu;
I. whereas it is known today that a large number of women prisoners have been the victims of violence, sexual abuse or mistreatment by their family or partner and suffered a state of economic and psychological dependence, and that this has contributed directly to their criminal record and brought physical and psychological consequences, such as post-traumatic stress,
J. tā kā personālam ieslodzījuma iestādēs jābūt pietiekami apmācītam un tādam, kam ir laba izpratne par to, ka jāņem vērā vīriešu un sieviešu līdztiesības aspekts, kā arī par ieslodzīto sieviešu vajadzībām un īpašo situāciju; tā kā īpaša uzmanība ir vēlama attiecībā uz tām, kas ir vismazāk aizsargātas, proti, nepilngadīgajām un sievietēm ar invaliditāti;
J. whereas prison staff should be adequately trained and have sufficient awareness as regards equal opportunities and the specific needs and circumstances of women prisoners; whereas particular attention should be paid to the most vulnerable, i.e. minors and those with disabilities,
K. tā kā ģimenes saišu uzturēšana ir viens no galvenajiem recidīvu novēršanas un sociālās iekļaušanas instrumentiem, un tās ir tiesības, kas attiecas uz visiem ieslodzītajiem, viņu bērniem
K. whereas the maintaining of family ties is an essential means of preventing repeat offences and aiding social reintegration and is the right of all prisoners, their children
Iepriekšminētās Konvencijas par bērnu tiesībām 9. panta 3. punkts: un pārējiem ģimenes locekļiem; tā kā šo tiesību piemērošana sievietēm bieži vien ir ļoti sarežģīta, jo sieviešu soda izciešanas centru nepietiek un tāpēc tie var būt ģeogrāfiski izkliedēti;
Article 9, paragraphe 3, de la convention relative aux droits de l'enfant précitée. and other family members, and the exercise of this right is often complicated for women in particular by the scarceness and, therefore, potential geographical remoteness of women’s detention centres,
L. tā kā, pieņemot lēmumus par to, vai bērns jāšķir vai jāatstāj kopā ar apcietināto vecāku, pirmām kārtām jāņem vērā bērna intereses, jo visos gadījumos jārīkojas tā, lai otrs vecāks varētu īstenot vecāku tiesības un jāievieš tādas procedūras, kas saglabātu emocionālās saites ar ierasto ģimenes vidi (māsas un brāļi, vecvecāki un citi radinieki);
L. whereas the best interests of children should always be a consideration in decisions on whether to separate them or keep them with an imprisoned parent, bearing in mind that, in all cases, the enjoyment of parental rights by the other parent should be guaranteed, along with appropriate procedures for ensuring that emotional ties are maintained with the original family circle (siblings, grandparents and other family members),
M. tā kā, parakstot iepriekš minēto konvenciju par bērnu tiesībām (kā arī citus starptautiskos instrumentus),
M. whereas, by signing the aforementioned Convention on the Rights of the Child (and other international instruments
Iepriekšminētais 1., 3., 5. un 12. pants Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kā arī Pamatprincipu par izturēšanos pret apcietinātajiem 1. pants. valstis, kas ir Līgumslēdzējas puses, ir apņēmušās bez jebkādas diskriminācijas un neatkarīgi no bērnu vecāku tiesiskā statusa nodrošināt, lai visi bērni varētu izmantot šajā konvencijā paredzētās tiesības, jo īpaši tiesības uz atbilstošu veselības aprūpi, izklaidi un izglītību; šī apņemšanās attiecināma arī uz bērniem, kas dzīvo kopā ar apcietināto vecāku;
Articles 1 er , 3, 5 et 12 de la déclaration universelle des droits de l'homme et article 1 er des principes fondamentaux relatifs au traitement des détenus, précités. ), the States Parties undertook to guarantee all children, without discrimination and regardless of the legal status of their parents, the enjoyment of all rights provided for under the Convention, including the right to adequate health care, leisure and education, and this commitment should also apply to children living with their imprisoned parent,
N. tā kā soda izciešanas iestāžu uzdevums ir ne tikai sodīt par nelikumīgu darbību, tām vajadzētu par mērķi izvirzīt arī sociālo un profesionālo iekļaušanu, ņemot vērā to, ka daudzu ieslodzīto vīriešu un sieviešu pagātnē ir sociālā atstumtība un nabadzība
N. whereas the role of penal institutions, beyond the punishment of illegal activities, should be to aid social and professional reintegration, bearing in mind the situations of social exclusion and poverty that many prisoners, male and female, have often experienced
Iepriekšminētie ieteikumi R (2006)2. ;
Recommandation R (2006)2 précitée ,
O. tā kā liels skaits apcietināto sieviešu apcietināšanas brīdī ir iesaistītas nepabeigtās tiesu procedūrās (vecāku tiesību atņemšana, pagaidu audžuģimenes vai nepilngadīgo adopcija, laulības šķiršana vai atšķirtība, izlikšana no mājokļa utt.), kas viņas padara mazāk aizsargātas un rada viņām nepārtrauktu neskaidrības un stresa situāciju;
O. whereas many women who are imprisoned are, at that point, involved in ongoing legal proceedings (abandonment, the fostering or adoption of children, divorce or separation, eviction etc.), which remain unresolved, placing them in a position of defencelessness and a permanent state of uncertainty and stress,
P. tā kā apcietinātās personas bieži vien nezina, kādi ir sociālie resursi; tā kā daudzos gadījumos viņām nav administratīvu dokumentu, kas attiecas uz viņu situāciju (personas apliecība, sociālā nodrošinājuma karte, ģimenes stāvokļa grāmatiņa utt.), neatkarīgi no tā, vai viņas tos ir pazaudējušās vai tiem beidzies derīguma termiņš, tas praktiski viņām neļauj izmantot tiesības, kas piešķirtas dalībvalstu pilsoņiem;
P. whereas prisoners are often unaware of the social resources available to them, and, in many cases, the lack, loss or invalidity of their administrative documents (identity papers, health card, family record card etc.) prevents them, in practice, from exercising the rights enjoyed by nationals of each Member State,
Q. tā kā ieslodzīto sieviešu skaita pieaugumu var daļēji attiecināt uz sieviešu ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos;
Q. whereas the increased number of women in prison is partly due to the worsening of economic conditions for women,
R. tā kā vienlīdzīga ieslodzīto vīriešu un sieviešu piekļuve nodarbinātībai, profesionālajai apmācībai un izklaidei ieslodzījumā ir ļoti svarīga viņu psiholoģiskajam līdzsvaram un viņu iekļaušanai sabiedrībā un darba vidē;
R. whereas equal access for male and female prisoners to employment, vocational training and leisure activities during their imprisonment is fundamental for their psychological wellbeing and their reintegration into society and the world of work,
S. tā kā nepietiek ar to, ka ieslodzītajiem vīriešiem un sievietēm ir piekļuve ļoti dažādiem piedāvājumiem, izglītības, apmācības, nodarbinātības, brīvā laika pavadīšanas un individuālas palīdzības jomā; tā kā nepieciešams izstrādāt tādas atbalsta programmas, kas atvieglo viņu iesaistīšanos iekļaušanas procesa sagatavošanā un norisē;
S. whereas the educational, training, employment, leisure and personal development opportunities available to male and female prisoners, however extensive, are not sufficient by themselves and mentoring programmes should be drawn up to facilitate prisoners’ involvement in the planning and development of their journey towards reintegration,
T . tā kā jārada iespēja ieslodzītajām sievietēm bez jebkādas diskriminācijas piekļūt algotam darbam, brīvprātīgo darbam, kā arī darba tirgum piemērotiem daudveidīgiem profesionālās un civilzinību apmācības pasākumiem, kas veicina viņu iekļaušanos, soda laikam izbeidzoties ;
T. whereas women in prison should have access, without encountering discrimination of any kind, to employment, voluntary work and varied vocational training and civic education measures designed to facilitate their reintegration once the sentence has been served and adapted to job market requirements,
U. tā kā ieslodzīto vīriešu un sieviešu sociālās iekļaušanas, kā arī recidīvu novēršanas panākumi ir atkarīgi no ieslodzījuma laikā sniegtā atbalsta kvalitātes, jo īpaši no uzņēmumu un sociālās palīdzības struktūru partnerības, kā arī no pārraudzības, sociālās un profesionālās palīdzības, kas tiek piedāvāta pēc soda izciešanas ;
U. whereas the successful social reintegration of male and female prisoners and the prevention of repeat offences depend on the quality of supervision given during the sentence and, in particular, on the partnerships established with businesses and social assistance organisations, as well as on the monitoring and social and professional assistance provided after the sentence has been served,
V. tā kā acīmredzami ir nepieciešami tādi dati un statistika, kas sakārtoti atbilstoši dzimumam, lai tie būtu vispārēji, skaidri un atjaunināti,
V. whereas there is a serious need of gender-disaggregated, comprehensive, comparable and updated data and statistics,
2. atkārtoti prasa Komisijai un Padomei, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, pieņemt pamatlēmumu par obligātajiem ieslodzīto tiesību aizsardzības standartiem (ko iesaka arī Eiropas Padome tās iepriekš minētajos ieteikumos R(2006)2), kā arī aicina Padomi sekmēt Eiropas Padomes dalībvalstīm kopējas Eiropas Cietumu hartas izstrādi, kas ļautu saskaņot ieslodzījuma apstākļus Eiropas cietumos un skaidri apliecināt ieslodzīto vīriešu un sieviešu tiesības un pienākumus;
Repeats its call for the Commission and Council to adopt a framework decision, on the basis of Article 6 of the EU Treaty, on minimum standards to protect the rights of prisoners (as recommended, moreover, by the Council of Europe in the aforementioned Recommendation R(2006)2) and asks the Council to circulate and promote the application of the Council of Europe’s prison rules for the greater harmonisation of prison conditions in Europe, including the consideration of the distinct needs of women, and set out clearly the rights and obligations of male and female prisoners;
5. atgādina, ka ieslodzījuma vietu atbilstības vadība attiecībā uz valsts un starptautiskiem juridiskiem standartiem jānosaka, atbildīgajām iestādēm veicot regulāras pārbaudes;
Underlines that compliance with national and international legal standards in the running of detention centres should be verified by regular inspections by the competent authorities;
7. atgādina sieviešu cietumu īpašo raksturu un uzstāj, lai tiktu izveidotas sievietēm paredzētas drošības un iekļaušanas struktūras;
Recalls the ‘specific nature’ of women’s prisons and insists that security and reintegration arrangements aimed at women should be put in place;
a) iekļaujot dzimumu aspektu datu vākšanā visās nozarēs, kur tas iespējams, lai atklātu sieviešu problēmas un vajadzības;
a) incorporating gender mainstreaming into data collection wherever possible to render visible the problems and needs of women;
b) katrā dalībvalstī izveidojot izpētes komiteju un pastāvīgas starpniecības iestādes efektīvai ieslodzījuma vietu uzraudzībai, lai atklātu un izlabotu diskriminējošos faktorus, kas joprojām skar sievietes ieslodzījuma vietu sistēmā;
b) setting up, in each Member State, an investigatory committee and permanent monitoring systems for an effective assessment of prison conditions, in order to be able to detect and remedy any aspects of discrimination still affecting women in the prison system;
9. aicina dalībvalstis nodrošināt sievietēm vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi visu veidu veselības aprūpei, kurai jābūt tikpat kvalitatīvai kā tai, ko saņem pārējie iedzīvotāji, lai efektīvi novērstu un ārstētu sievietēm raksturīgās slimības
Calls on Member States to guarantee women equal, non-discriminatory access to health care of all kinds, which should be at a standard equivalent to that provided for the rest of the population in order effectively to prevent and treat illnesses specific to women
Iepriekšminētie ieteikumi R(2006) 2. ;
Recommandation R (2006)2 précitée ;
14. uzsver, – ja dzemdības apcietinājuma vietā noritējušās normāli, bērnu mātei noņem 24 līdz 72 stundu laikā pēc piedzimšanas – un aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt citus risinājumus;
Draws attention to the fact that when women have healthy deliveries in prison, forced separation from the infant usually comes within twenty-four to seventy-two hours after the birth and welcomes any alternative solution from the Commission and the Member States;
Ģimenes saišu un sociālo attiecību saglabāšana
Maintaining family ties and social relations
18. uzsver arī nepieciešamību tiesu iestādēm, pirms lemt par pirmstiesas apcietinājumu vai pieņemot notiesājošu spriedumu, iegūt informāciju par to, vai ir bērni, kā arī nodrošināt to, ka tiek pieņemti pasākumi, lai saglabātu visas viņu tiesības;
Insists, moreover, on the need for the judiciary to ascertain whether there are children to consider before taking a decision to remand a defendant in custody, and when issuing the sentence, and to ensure that measures are taken to guarantee their rights in full;
20 . iesaka dalībvalstīm mudināt soda izciešanas iestādes pieņemt elastīgus noteikumus attiecībā uz ģimenes locekļu, draugu un trešo personu apmeklējumu kārtību, biežumu un ilgumu;
Recommends that Member States should encourage penal institutions to adopt flexible rules concerning arrangements for the frequency, duration and scheduling of visits that family members, friends and others should be entitled to make;
Iepriekšminētie ieteikumi R (2006)2. , nodrošinot vienlīdzīgas tiesības un attieksmi pret tiem bērniem, kuri dzīvo ar apcietināto vecāku, kā arī radīt viņu vajadzībām piemērotus dzīves apstākļus pilnīgi neatkarīgās struktūrās, kas pēc iespējas attālinātas no parastās apcietinājuma vides, ļaujot tajās iekļaut klasiskās aprūpes un izglītības iestāžu struktūras, paredzot plašu un elastīgu kopā pavadīšanas laika sistēmu ar ģimenes locekļiem vai bērnu aizsardzības asociāciju personālu, kas ļauj viņiem fiziski, garīgi, morāli un sociāli attīstīties, kā arī nododot viņu rīcībā piemērotas infrastruktūras un kvalificētu personālu, kas spēj palīdzēt apcietinātajām mātēm pildīt savus audzināšanas un bērnu aprūpes pienākumus; iesaka arī gadījumos, kad cietumā uzturas nepilngadīgi bērni, atvieglot to, lai otrs vecāks varētu īstenot vecāka tiesības;
Recommandation R (2006)2 précitée. by ensuring equal rights and treatment for children residing with their imprisoned parent and to create living conditions adapted to their needs through the provision of separate cells removed, where possible, from the ordinary prison environment, through their attendance of local nurseries or schools and through flexible and generous arrangements for outings with other family members or with child protection officials, enabling their healthy physical, mental, emotional and social development, and with suitable facilities and qualified staff to assist prisoners who are mothers with their parental responsibilities and the necessary care; recommends also that, in the case of minors residing in prison, the other parent should be able to exercise his or her parental authority;
Sociālā un profesionālā iekļaušana
Social and professional reintegration
32. uzsver, ka ieslodzīto vīriešu un sieviešu darba apstākļiem, jo īpaši grūtnieču vai jauno māmiņu darba apstākļiem jāatbilst valsts un Kopienas tiesību aktiem un kompetentajām iestādēm tie regulāri jāpārbauda;
Stresses that working conditions for male and female prisoners, in particular pregnant women and women who have just given birth, should be in conformity with national and Community legislation, and regularly monitored by the competent authorities;
37. atgādina, ka regulāra ieslodzīto vīriešu un sieviešu piekļuve sporta un atpūtas nodarbībām, kā arī izglītības iespējām mākslā un kultūrā ir ļoti svarīga viņu psiholoģiskā līdzsvara saglabāšanai un labvēlīgi ietekmē viņu iekļaušanos sabiedrībā;
Stresses that regular access for all prisoners to sports and recreational activities, and to artistic and cultural education opportunities, is crucial to maintaining their psychological wellbeing and improving their chances with regard to social reintegration;
No kopējā ieslodzīto skaita Eiropas cietumos sievietes vidēji ir no 4,5 % līdz 5,0 % (no 2,9 % Polijā līdz 7,8 % Spānijā).
Women in Europe constitute an average of roughly 4.5% to 5.0% of the total prison population (from 2.9% in Poland to 7.8 % in Spain).
Cietumi joprojām ir pielāgoti galvenokārt vīriešu dzimuma ieslodzītajiem,un tajos lielā mērā ignorētas sieviešu īpašās problēmas, lai gan sieviešu procentuālā daļa ieslodzīto skaitā nepārtraukti palielinās.
Prisons remain geared towards male prisoners and tend to ignore the specific problems of women who are a small though growing proportion of people held in prison.
Galvenās problēmu jomas ir veselības aprūpe, situācija, kādā atrodas mātes ar bērniem, un profesionālā un sociālā integrācija.
Main areas of concern are healthcare, situation of mothers with children and professional and social reintegration.
Ieslodzīto struktūras analīze atklāj, ka starp ieslodzītajām ir daudzas, kas cieš no apreibinošu vielu pārmērīgas lietošanas un kas ir bijušas pakļautas psiholoģiskai, fiziskai vai seksuālai vardarbībai.
The inmate structure reveals that female prisoners show a high incidence of substance abuse and a great number of inmates have a history of psychological, physical or sexual abuse.
Īpaša uzmanība ir jāvelta sieviešu veselības aprūpei un higiēnas vajadzībām, jo sevišķi grūtniecēm ir vajadzīgi specializēti resursi un uzmanība attiecībā uz diētu, fiziskām aktivitātēm, apģērbu, medikamentiem un medicīnisko aprūpi.
Specific attention should be paid to women's health care and hygiene needs, in particular pregnant women prisoners require specialised resources and attention, in respect of diet, exercise, clothing, medication and medical care.
Vairāk nekā puse no ieslodzītajām ir vismaz viena bērna māte, šādu sieviešu īpatsvars ir sevišķi augsts Spānijā un Grieķijā.
More than half of the prisoners in European prisons are mothers of at least one child, this percentage being particularly high in Spain and in Greece.
Bērniem, kas atrodas cietumā kopā ar savām mātēm, ir vajadzīga piemērota aizsardzība un aprūpe, un viņi nedrīkst ciest no jebkāda veida diskriminācijas.
Children who remain with their imprisoned mothers require adequate protection and care and should not suffer from any form of discrimination.
Brīvības atņemšanai var būt sevišķi smagas sekas tad, ja sievietes ir bijušas savu bērnu vienīgās aprūpētājas pirms ieslodzījuma.
Imprisonment of women can have particularly grave implications when they have been the sole carers of their children prior to imprisonment.
Vēl viena problēma ir ģimenes saišu saglabāšana.
An additional problem is the preservation of family ties.
Tā kā sieviešu cietumu skaits ir neliels, viņas var tikt ieslodzītas tālu no mājām un kopienām, kas ierobežo apmeklējumu iespējas.
As there are fewer prisons holding women, they may be imprisoned far away from their homes and communities, thus limiting the visiting possibilities.
Sievietes cietumos var saskarties ar diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi darbam, izglītībai un apmācības iespējām, kuru parasti nepietiek, kuras ir pakļautas stereotipiem attiecībā uz dzimumu, un tikai retos gadījumos ir pielāgotas darba tirgus vajadzībām.
Women in prison may also face discrimination with regard to access to work, education and training facilities which are often insufficient, gender oriented and rarely adapted to the labour market needs.
Tā kā daudzās Eiropas valstīs ieslodzīto sieviešu skaits pieaug, dažkārt pat straujāk nekā ieslodzīto vīriešu skaits (piemēram, Anglijā un Velsā no 1992. gada līdz 2002. gadam ieslodzīto vīriešu skaits palielinājās par 50 %, bet sieviešu – par 173 %
Given the fact that the number of women prisoners in many European countries has been increasing, sometimes even faster than the size of the men’s prison population (for example in England and Wales between 1992 and 2002 the male prison population increased by 50%, while the female — by 173%
Women and the criminal justice system , Fawcett Society , 2004 ), ir obligāti jāveic pasākumi sieviešu vajadzību apmierināšanai cietumos.
Women and the criminal justice system, Fawcett Society, 2004 ), it has become imperative to take steps to meet the needs of women in prison.
Veselības aprūpe cietumos
Health care in prison.
Bažas par veselības aprūpi cietumos ir paustas gandrīz visos pētījumos par ieslodzīto dzīves apstākļiem.
Concerns about the health care in prison are raised in almost all the studies dealing with the living conditions of the prison population.
Saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem un konvencijām visiem ieslodzītajiem – gan sievietēm, gan vīriešiem – ir jābauda vienāda piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, kuru kvalitātei ir jābūt tādai pašai, kāda ir pieejama visai sabiedrībai.
According to international and European standards and Conventions, all prisoners, women and men, should enjoy equal access to health care services which should be of the same quality as the ones provided to the general population.