natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tā pamatā var būt, piemēram, IKT tehnoloģijas novatoriska izmantošana, jauni veidi darbam ar klientiem vai jauni vērtību ķēdes veidi dienestiem, kas nodrošina neatkarīgas dzīves apstākļus;
This may be based e.g. on innovative utilisation of ICT technology, new ways of customer interaction or new types of value chains for independent living services.
– veicināt novatoriskus, uz IKT balstītus produktus, pakalpojumus un sistēmas pilnvērtīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā un darbā, tādējādi uzlabojot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti, sekmējot iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē, uzlabojot prasmes un nodarbinātības iespējas un samazinot veselības un sociālās aprūpes izmaksas.
- Foster the emergence of innovative ICT-based products, services and systems for ageing well at home, in the community, and at work, thus improving the quality of life, autonomy, participation in social life, skills and employability of older people and reducing the costs of health and social care.
I pielikuma I. sadaļas 3. ievilkums
Annex I, point I, indent 3
- uzlabot pētniecības rezultātu rūpnieciskas izmantošanas apstākļus , ieviešot saskaņotu Eiropas regulējumu kopīgu pieeju izstrādei un veicinot tādu kopīgu risinājumu lokalizāciju un adaptāciju, kas ir saskaņā ar dažādām sabiedrības prioritātēm un regulējuma aspektiem valsts un reģionālā mērogā visā Eiropā.
- Improve conditions for industrial exploitation of research results by providing a coherent European framework for developing common approaches and facilitating the localisation and adaptation of common solutions which are compatible with varying social preferences and regulatory aspects at national or regional level across Europe.
– uzlabot pētniecības rezultātu rūpnieciskas izmantošanas apstākļus, ieviešot saskaņotu Eiropas regulējumu kopīgu pieeju izstrādei un vienotus obligātos standartus un veicinot tādu kopīgu risinājumu lokalizāciju un adaptāciju, kas ir saskaņā ar dažādām sabiedrības prioritātēm un regulējuma aspektiem valsts un reģionālā mērogā visā Eiropā.
- Improve conditions for industrial exploitation of research results by providing a coherent European framework for developing common approaches and common minimum standards and facilitating the localisation and adaptation of common solutions which are compatible with varying social preferences and regulatory aspects at national or regional level across Europe.
I pielikuma II. sadaļas 3.a punkts (jauns)
Annex I, point II, paragraph 3 a (new)
Ar AAL kopīgās programmas pasākumu starpniecību jāveicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšana un uz zināšanām balstītas sabiedrības izveide, vienlaikus mēģinot nodrošināt to, ka jaunu tehnoloģiju izmantošana neizraisa sociālo atstumtību.
Through its activities, the AAL Joint Programme shall contribute to the achievement of the Lisbon Strategy objectives and to creating the knowledge based society, while trying to ensure that the use of new technology does not lead to social exclusion.
Šajā sakarā ir jāveicina tādu rentablu risinājumu izstrādāšana, kas var palīdzēt nodrošināt vienlīdzīgu un vienkāršotu piekļuvi uz IKT balstītiem produktiem un pakalpojumiem visos Eiropas Savienības reģionos, tostarp lauku apvidos un perifērās teritorijās.
In this context, the development of cost effective solutions that can help to ensure fair and simplified access across all regions of the Union , including rural and peripheral areas, to relevant ICT-based products and services is to be promoted.
I pielikuma III. sadaļas 1.a punkts (jauns)
Annex I, point III, paragraph 1 a (new)
Izvēloties pētniecības tēmas, kas iekļaujamas gada darbības programmā, jāņem vērā, piemēram, šādi kritēriji:
When selecting research topics for inclusion in the annual work programme criteria such as the following should be taken into account:
– papildināmība ar attiecīgām valsts vai Kopienas programmām un nedublēšanās;
- complementarity with relevant national and Community programmes and non-duplication;
– jauninājumu ieviešana un privātā sektora, jo īpaši MVU, līdzfinansējums ar mērķi atbalstīt produktu vai pakalpojumu izstrādāšanu, kas atbilst vai gandrīz atbilst tirgus prasībām;
- innovation and co-financing by the private sector, in particular SMEs, with the aim of supporting market-ready or near market-ready products or services;
- tehnoloģija, kas pielāgota vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām, piemēram, to mājas vidē („inteliģentas” mājas) vai arī viņu darba vidē.
- the development of technology and solutions that are adapted to the needs of the elderly, for example in their home environment ("smart homes") and or in their work environment;
– tas, vai saistībā ar izstrādājamiem pakalpojumiem tiek respektēta vecāka gadagājuma cilvēku privātā dzīve un cieņa;
- whether services to be developed respect the privacy and dignity of the elderly;
– tas, vai tehnoloģija vai pakalpojums, kas paredzēti neatkarīgas dzīvošanas atbalstam, veicina arī vecāka gadagājuma cilvēku lielāku sociālo līdzdalību.
- whether technology or services that provide support for independent living also contribute to increased social participation on the part of the elderly.
I pielikuma III. sadaļas 3. daļa
Annex I, point III, paragraph 3
Projektu priekšlikumus novērtē un atlasa centralizēti, pamatojoties uz pārredzamiem un vienotiem atbilstības un novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti darba programmā, kura ir saistoša iesaistītajām dalībvalstīm, Izraēlai, Norvēģijai un Šveicei, izņemot ierobežotu skaitu skaidri noteiktu gadījumu, kas sīkāk jāprecizē programmas īstenošanas gaitā .
Project proposals shall be evaluated and selected at central level on the basis of transparent and common eligibility and evaluation criteria, as set out in the work programme, which shall be binding on the participating Member States and Israel, Norway and Switzerland , except for a limited number of well-defined cases to be further specified in the implementation of the Programme .
Projektu priekšlikumus novērtē un atlasa centralizēti, pamatojoties uz pārredzamiem un vienotiem atbilstības un novērtēšanas kritērijiem, kas noteikti darba programmā, kura ir saistoša iesaistītajām dalībvalstīm, Izraēlai, Norvēģijai un Šveicei.
Project proposals shall be evaluated and selected at central level on the basis of transparent and common eligibility and evaluation criteria, as set out in the work programme, which shall be binding on the participating Member States and Israel, Norway and Switzerland .
Atbilstības, novērtēšanas un atlases kritērijus publicē kopā ar darba programmu.
Eligibility, evaluation and selection criteria shall be published with the work programme.
I pielikuma III. sadaļas 3.a daļa (jauna)
Annex I, point III, paragraph 3 a (new)
Pretendenti spēj apliecināt atbilstību noteiktajiem juridiskajiem un administratīvajiem finansēšanas nosacījumiem.
Applicants shall be able to verify compliance with specified legal or administrative funding conditions.
Pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus procedūras pabeigšanas īpaša īstenošanas struktūrvienība veic atbilstības pārbaudi.
After the closure of a call for proposals, an eligibility check shall be carried out by the dedicated implementation structure.
Kopējiem atbilstības kritērijiem jāaptver vismaz šāda informācija:
Common eligibility criteria shall include at least the following:
– vai priekšlikumi iesniegti laicīgi, pilnībā un elektroniskā veidā un
-timely, complete and electronic submission of proposals, and
– vai ir ievērotas prasības attiecībā uz konsorcija veidošanu.
- the satisfaction of requirements concerning the composition of consortia.
Neatkarīgi eksperti, kurus ieceļ Komisija, veic vienu vienotu un centrālu novērtējumu.
A single, common and central evaluation shall be carried out by independent experts appointed by the Commission.
Neatkarīgie eksperti iesniedz Komisijai ziņojumu par novērtēšanas un atlases procesiem.
The independent experts shall report to the Commission on the evaluation and selection processes.
- nodrošinot to, ka priekšlikumu galīgais sarindojums, par ko vienojas, pamatojoties uz novērtējumu, būs saistošs partnervalstīm, izņemot attiecīgi noteiktus gadījumus, piemēram, juridiskas problēmas vai finansiālā dzīvotspēja ;
- ensuring that the final ranking of proposals agreed on the basis of the evaluation will be binding on Partner States , except in duly identified cases such as legal problems or financial viability ;
– nodrošinot to, ka priekšlikumu galīgais sarindojums, par ko vienojas, pamatojoties uz novērtējumu, būs saistošs partnervalstīm;
- ensuring that the final ranking of proposals agreed on the basis of the evaluation will be binding on Partner States;
I pielikuma IV. sadaļas 1.a punkts (jauns)
Annex I, point IV, paragraph 1 a (new)
Ne vairāk kā 6 % no Kopienas finansiālā ieguldījuma tiek izmantoti, lai finansētu AAL kopīgās programmas vispārējās pamatdarbības izmaksas.
A maximum 6% of the Community financial contribution shall be used to contribute to the overall operating costs of the AAL Joint Programme
II pielikuma 6. daļa
Annex II, paragraph 6
Konsultatīvā padome, kurā ir nozaru pārstāvji un citas ieinteresētās personas, sniedz ieteikumus par prioritātēm un jautājumiem, kas jāņem vērā AAL kopīgās programmas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.
An Advisory Board with representatives from industry and other stakeholders will provide recommendations for priorities and topics to be addressed in the calls for proposals of the AAL Joint Programme.
Konsultatīvā padome, kurā ir nozaru pārstāvji un citas ieinteresētās personas, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēki, un, lai nodrošinātu solidaritāti un saprašanos dažādu paaudžu starpā, — arī jaunieši sniegs ieteikumus par prioritātēm un jautājumiem, kas jāņem vērā AAL kopīgās programmas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.
An Advisory Board with representatives from industry and other stakeholders , such as older people, and - with a view to inter-generational solidarity and understanding - younger people, will provide recommendations for priorities and topics to be addressed in the calls for proposals of the AAL Joint Programme.
Komisijas priekšlikums paredz Kopienas līdzdalību interaktīvas automatizētas dzīves vides ( AAL ) pētniecības un attīstības kopīgajā programmā, ko īsteno vairākas dalībvalstis, pamatojoties uz EK līguma 169. pantu.
The Commission proposal concerns the participation of the Community in the Ambient Assisted Living (AAL) joint research and development programme undertaken by several Member States under Article 169 of the Treaty.
Programmas vispārējais mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti un nostiprināt uzņēmumu bāzi Eiropā, izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT).
The overall objective of the programme is to enhance the quality of life of older people and strengthen the industrial base in Europe through the use of ICT.
Programmas trīs īpašie mērķi ir šādi:
The programme has three specific objectives:
· veicināt novatoriskus, uz IKT balstītus produktus, pakalpojumus un sistēmas pilnvērtīgām vecumdienām mājās, sabiedrībā un darbā;
· Foster the emergence of innovative ICT based products, services and systems for ageing well at home, in the community and at work.
· radīt kritisko masu pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem ES mērogā tehnoloģiju un pakalpojumu jomā pilnvērtīgām vecumdienām informācijas sabiedrībā, kā arī radīt labvēlīgu vidi mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalībai;
· Create a critical mass of research, development and innovation in Europe in technologies and services for ageing well in the information society, including a favourable environment for SMEs
· uzlabot pētniecības rezultātu rūpnieciskas izmantošanas apstākļus, ieviešot saskaņotu Eiropas regulējumu kopīgu pieeju izstrādei un veicinot kopīgus risinājumus.
· Improve conditions for industrial exploitation by providing a coherent European framework for developing common approaches and facilitating common solutions.
Pagaidām AAL kopīgās programmas lietišķajai pētniecībai ietvaros astoņpadsmit Eiropas valstis un Izraēla ir nolēmušas apvienoties, lai pētītu neatkarīgai dzīvei nepieciešamās IKT.
So far eighteen European countries and Israel have decided to pool their research efforts in ICT for independent living into the AAL joint programme for applied research.
Tās ir vienojušās par kopīgu pētniecības darba programmu, kurā kopīgos projektos piedalīsies dalībnieki no dažādām valstīm, kurai būs kopīga novērtēšanas procedūra un kuru finansēs no dalībvalstu budžetiem.
They have agreed on a joint research work programme, which will invite joint projects with participants from different countries, have a common evaluation procedure and be funded from national budgets.
Kāpēc nepieciešama kopīga programma?
Why is the joint programme needed?
Eiropas demogrāfiskā novecošana rada problēmas Eiropas sabiedrībai un ekonomikai.
The demographic ageing of Europe poses a challenge to European society and economy.
Mūsdienās vidējais paredzamais mūža ilgums ir 80 gadi, un laikā no 2010. līdz 2030. gadam gandrīz par 40 % palielināsies to cilvēku skaits, kuru vecums ir no 65 līdz 80 gadiem.
The average life expectancy today is 80 and the number of people aged from 65 to 80 will rise by 40% between 2010 and 2030.
IKT var palīdzēt vecāka gadagājuma cilvēkiem uzlabot dzīves kvalitāti, būt veselākiem un dzīvot neatkarīgi ilgāku laiku.
ICT can help the older individuals to improve quality of life, stay healthier and live independently for longer.
Tiek izgudroti novatoriski risinājumi, kas palīdz pārvarēt problēmas, ar kurām vairāk saskaras vecumā un kuras saistītas ar atmiņu, redzi, dzirdi, kustībspēju, neatkarības zudumu
Innovative solutions are emerging to help counteract problems related to memory, vision, hearing, mobility, loss of independence which are more prevalent with age
45 % cilvēku vecumā no 75 gadiem ir zināmā mērā traucēti ikdienas dzīves procesi. .
45% of those aged 75 and older are to some degree impaired in their daily living activities. .
IKT arī sniedz iespēju vecāka gadagājuma cilvēkiem turpināt strādāt vai aktīvi iesaistīties vietējā sabiedrībā.
ICT also enables older persons to remain active at work or in their community.
Viņu uzkrātā pieredze un prasmes ir liela vērtība, jo īpaši zināšanu sabiedrībā.
Their accumulated experience and skills is a great asset, especially in the knowledge society.
Sabiedrības novecošanas dēļ veselības un sociālās aprūpes pakalpojumi, kā arī personāls šajās jomās kļūst daudz pieprasītāki, radot nepieciešamību pielāgot veidu, kādā pašlaik šie pakalpojumi tiek sniegti, lai nākotnē varētu apmierināt pieaugošo pieprasījumu.
The ageing of the population also puts pressure on the affordability of health and social care services and the availability of health and social care staff, requiring adjusting the way these services are currently offered to cope with an increasing demand in the future.
Jaunas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas nozīmē to, ka kļūst iespējams nodrošināt iedzīvotājiem nepieciešamo aprūpi un ārstēšanu par zemāku cenu viņu mājās.
New information and communication technologies mean that it is becoming possible to provide the care and treatment people require –at lower cost – in their own homes.
Demogrāfiskā novecošana sniedz arī iespējas Eiropas ekonomikai.
Demographic ageing also means an opportunity for the European economy.
Kopumā vecākai sabiedrībai ir liela pirktspēja, un, novecošanai kļūstot par vispārēju parādību, uz IKT balstītu risinājumu spēcīga bāze Eiropā varētu būt pamats eksporta iespējām visā pasaulē.
The older population has increasing purchasing power and since ageing is a global phenomenon, a strong base of ICT enabled solutions in Europe could be the start of export opportunities worldwide.
Ja ES vēlas kļūt par vispasaules līderi šajā nozarē, ir svarīgi pievērst uzmanību uzņēmējdarbības modelim un patērētāju cenām.
If the EU is to become a world class leader in this industry it is important to address the business model and prices for consumers.
Tomēr, lai nodrošinātu zemākas cenas, ir nepieciešams samazināt attīstības un ražošanas izmaksas.
However, to ensure lower prices it is necessary to lower the cost of development and production.
Lai izveidotu spēcīgu ES tirgu, visām dalībvalstīm kopīgi būs jāpadomā par ES standartu un sadarbspējas attīstību.
To establish a strong EU market, Member States will need to collectively look at developing EU wide standards and interoperability.
AAL kopīgā programma
The AAL Joint Programme
Kopīgajā programmā ir iekļauti divu veidu pasākumi.
The Joint programme includes two types of activities:
· Pētniecības, attīstības un jauninājumu pasākumi, ko īsteno dalītu izmaksu starpvalstu projektos, kuros ir iesaistīti partneri no vismaz trim dažādām iesaistītajām dalībvalstīm.
· Research, development and innovation activities consisting of shared cost transnational projects involving at least three partners from different participating Member States.
To mērķim jābūt uz tirgu orientētai pētniecībai, tiem jābūt īstermiņa vai vidēja termiņa pasākumiem, un tajos jāpierāda spēja izmantot projektu rezultātus reālā termiņā.
The focus here will be market oriented research, of short to medium duration and capable of exploiting the project results within a realistic time frame.
· Starpniecības, programmu veicināšanas un tīklu izveides pasākumi, lai īstenotu sakaru nodibināšanu ar citām ieinteresētajām personām vērtību ķēdē.
· Brokerage, programme promotion and networking activities, in order to establish contacts with all stakeholders in the value chain.
Ieinteresētās personas ir lēmumu pieņēmēji no publiskajām iestādēm, privātā sektora pakalpojumu un apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēji, kā arī nozaru, MVU un lietotāju pārstāvji.
The stakeholders are decision makers from the public sector, private sector service and insurance providers, industry, SMEs and users representatives.
Katra valsts finansē tos savus dalībniekus, kuru priekšlikumi ir atlasīti.
Each country will finance their national participants whose proposals have been selected.
Valsts finansējumu veic ar tādu valsts aģentūru starpniecību, kuras atbilstošiem mērķiem novirza arī no īpaši izveidotās īstenošanas struktūras saņemto centralizēto finansējumu.
The national funding will be managed by national agencies which will also channel funding coming from the dedicated implementation structure.
Kopienas ieguldījums ir nemainīga procentuālā daļa no kopējā publiskā finansējuma, ko nodrošina no iesaistīto valstu programmām, taču tas nekādā ziņā nav lielāks par 50 % no kopējā publiskā finansējuma, kas piešķirts dalībniekam izvēlētajā projektā.
The Community contribution will represent a fixed percentage of the overall public funding from the participating national programmes, but shall in any case not exceed 50% of the total public funding of a participant in a selected project.
Kopienas ieguldījuma maksimālā kopējā vērtība ir 150 miljoni eiro no Septītās pamatprogrammas budžeta.
The maximum total financial contribution from the Community is 150 million EURO from the budget of the 7 Framework Programme.
Referente uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir izraisījis vairākus jautājumus attiecībā uz pētniecības tēmām, pasākumiem, finansējumu, dalību un piekļuves iespējām.
The rapporteur considers that the Commission's proposal raises several questions in regards research contents, activities, funding, membership and accessibility.
a) Pētniecības tēmas
a) Research contents
Priekšlikumā nav norādīts, kādas būs galvenās pētniecības jomas, ko tas finansēs.
The proposal does not include any indication of the main research lines it will be funding.
Tāpat arī tajā nav noteikts, kā tiks lemts par gada darba programmām, vienīgi minēta „apspriešanās ar attiecīgajām Eiropas ieinteresētajām personām”.
Nor does it define how the annual work programme is going to be decided, other than "consultation with relevant European stakeholders".
Ieteicams turpmāk izstrādāt, piemēram, darba programmas projektu.
Further elaboration such a draft work programme would be useful.
Dalībvalstu programmu kopīgā īstenošana aptvertu dalībvalstu programmas ar dažādiem pētniecības virzieniem.
Joint implementation of national programmes would imply the existence of national programmes with different lines of research.
Nav minētas šo programmu galvenās kopējās nostādnes, kā arī iespēja attiecīgo valstu pieejas apvienot, tās iekļaujot saskaņotā programmā, lai ar tās palīdzību sasniegtu noteiktos mērķus.
No mention is made of the main common lines in these programmes or the possible articulation of relevant national approaches into a coherent programme aimed at the stated objectives.
Referente pauž bažas par to, ka darba programmā ir iekļauti šādi jautājumi:
The rapporteur is concerned about the inclusion in the work programme of issues such as:
vecāka gadagājuma cilvēku iesaistīšana tehnoloģiju apguvē, lietotāja prasības, piekļuves iespējas (jo īpaši lauku rajonos), patērētāju un veselības aprūpes organizāciju pieejamības iespējas, kā arī praktiski šķēršļi, kas kavē jau esošo tehnoloģiju izmantošanu.
Acceptance of technologies by the elderly; user requirements; accessibility (in particular for rural areas), affordability both for the consumer and for the health care organisations and practical barriers preventing the use of already existing technologies.
Priekšlikums ietver divu veidu pasākumus: pētniecību, attīstību un jauninājumus, kā arī starpniecības, programmu veicināšanas un tīklu izveides pasākumus.
The proposal includes two types of activities: research, development and innovation and brokerage, programme promotion and networking activities.
Tomēr neviens no tiem, šķiet, neveicina ļoti svarīgo programmas mērķi ieviest „saskaņotu Eiropas regulējumu kopīgu pieeju izstrādei un kopīgu risinājumu lokalizācijas un adaptācijas veicināšanai…”.
However, neither would seem to address the very important aim of the programme to provide "a coherent European framework for developing common approaches and facilitating the localisation and adaptation of common solutions..."
Šis regulējums acīmredzami ir kopīgās programmas galvenā pievienotā vērtība, un tomēr šķiet, ka nedz pētniecības pasākumi, nedz starpniecības darbības tam nepievērš uzmanību, vai arī šī saikne nav skaidri pamatota.
This framework is obviously the main added value of the joint programme and yet, neither the research activities nor the brokerage events seem to focus on it or the link is not clearly justified.
Referente pauž bažas par to, vai priekšlikumu izvēlē tiks nodrošināta objektivitāte un neatkarība un finansējums tiks izmantots ne tikai semināru un brošūru finansēšanai, bet patiesi novatoriskiem projektiem, kuri šajā jomā radītu īstu progresu.
The rapporteur is concerned about ensuring impartiality/independence in the selection of proposals and that the funding be used for truly innovative projects which make a leap forward in this domain and not only by funding seminars and brochures.
Komisijai jāprecizē valsts budžeta līdzekļu iespējamā nesaskaņotība ar izvēlētajiem priekšlikumiem no tām pašām valstīm.
The Commission should clarify possible mismatches of funds from national budgets with selected proposals from the same countries.
Turklāt nepieciešams noskaidrot, kas notiktu ar kopējo programmas finansējumu, ja dalībvalstis neveiktu ikgadējo finansiālo ieguldījumu.
Further clarification is required about what would happen to the overall programme funding if MS do not commit to the funding per annum.
Nav minēts, vai ir paredzēts obligātais dalībvalstu un nozaru ieguldījums.
It is not stated whether there is a minimum contribution of the Member States and industry
Ņemot vērā to, ka ES finansējums ir noteikta summa, šķiet, ka tām dalībvalstīm, kuras darbojas AAL programmā no paša sākuma, nav stimula veicināt jaunu dalībnieku iesaistīšanu.
Given that funding from the EU is a fixed amount, there seems to be no incentive for the initial Member States participating within AAL programme to promote the participation of new members.
Priekšlikumam ir sarežģīta struktūra, tajā paredzēts dibināt apvienību ar direktoru padomi, konsultatīvo padomi un administratīvo personālu.
The proposal has a complex structure which involves establishing an association with a board of directors, an advisory board and administrative staff.