natgillin/translations-raw huggingface dataset:
c) aicina abas puses regulāri iesniegt ziņojumus par to, kā norisinās saskaņā ar nolīgumu noteikto saistību īstenošana;
c) calls on both parties to submit regular reports on the general progress of implementation of all the commitments made under the agreement;
d) lūdz Komisiju nodrošināt partnervalstu parlamentu iesaistīšanu sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, lai uzlabotu pārvaldību un rūpīgu demokrātisku kontroli jaunattīstības valstīs;
d) asks the Commission to ensure that partner countries’ parliaments are involved in trade negotiations, with a view to enhancing governance and democratic scrutiny in developing countries;
e) uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt sabiedrību visos sarunu posmos un nolīgumu pārraudzības procesā, un šajā sakarībā aicina izveidot ilgtspējīgas attīstības forumus vai konsultatīvas grupas un paredzēt apspriešanos ar sociālajiem partneriem un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;
e) underlines the importance of public involvement at all stages of the negotiations and follow-up to the agreement, and to this end calls for sustainable development fora or advisory groups to be set up to allow the social partners and representatives of independent civil society to be consulted;
a) sūdzību procedūru, kas būtu paredzēta sociālajiem partneriem;
a) a complaints procedure open to the social partners,
b) apelāciju neatkarīgā instancē, kas ar sociālajām un vides problēmām saistītos strīdus atrisinātu ātri un efektīvi, piemēram, ekspertu grupā, kuras locekļus abas puses atlasītu atkarībā no viņu kompetences cilvēktiesību, darba un vides tiesību jomā un kuras ieteikumiem būtu jākļūst par precīzi noteikta procesa daļu, ietverot to īstenošanas noteikumus;
b) appeals to an independent body to settle disputes relating to social and environmental problems speedily and effectively, such as panels of experts selected by both parties on the basis of their expertise in human rights, labour law and environmental law, and whose recommendations would have to form part of a well-defined process, with implementing provisions,
23. uzsver, cik svarīgi ir papildināt nolīgumus ar papildu pasākumiem, tostarp tehniskās palīdzības pasākumiem un sadarbības programmām, kuru mērķis būtu uzlabot īstenošanas spēju, īpaši pamata konvencijas cilvēktiesību un sociālo un vides standartu jomā;
Underlines the importance of adding accompanying measures to these agreements, including technical assistance measures and cooperation programmes, aiming to improve implementation capacity, in particular of the fundamental conventions in the area of human rights and social and environmental standards;
Cilvēktiesības un sociālie un vides standarti vienpusējās tirdzniecības attiecībās: VPS un VPS+
Human rights and social and environmental standards in unilateral trade relations: GSP and GSP+
27. aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu regulai, lai aizliegtu tādu preču importu ES, kas ražotas, izmantojot modernās verdzības formas, piespiedu darbu, īpaši neaizsargātāko grupu darbu, un pārkāpjot cilvēktiesību standartus;
Urges the Commission to swiftly table a proposal for a regulation banning the import into the EU of goods produced using modern forms of slavery, forced labour, especially forced labour of particularly vulnerable groups, in violation of basic human rights standards;
Cilvēktiesību klauzulas iekļaušana vai sociālo un vides standartu piemērošana tirdzniecības sarunās ir kompleksa problēma, kas rada šķelšanos starptautiskajā kopienā.
The inclusion of the human rights cause or the application of social and environmental standards in trade negotiations are complex problems which divide the international community.
No vienas puses, ziemeļu valstis nosoda sociālo un vides dempingu valstīs ar aktīvu izaugsmi, kas rada konkurences kropļojumus tirdzniecībā; no otras puses, dienvidu valstīm šķiet, ka ziemeļu valstis vēlas kavēt to ekonomisko attīstību un šos standartus izmanto kā slēptu protekcionisma formu.
On the one hand, the North denounces the social and environmental dumping practised by the emerging countries, which distorts trade competition; on the other hand, the South suspects the North of wanting to impede their economic development and, through application of these standards, to exercise a form of disguised protectionism.
Tāpēc ir saprotamas grūtības nosvērti risināt standartu jautājumu daudzpusējās attiecībās un vēl jo vairāk PTO, tomēr sociālā klauzula arvien biežāk parādās divpusējos tirdzniecības nolīgumos.
It is understandable, therefore, that calm discussion of the question of standards is extremely difficult within multilateral bodies, and even more so within the WTO, while the social clause is appearing more and more frequently in bilateral trade agreements.
Pašlaik ir konstatēts, ka palielinās līdzsvara trūkums starp starptautiskās tirdzniecības noteikumiem un citām starptautisko tiesību normām, tāpēc ir nepieciešams meklēt jaunas iespējas, veidojot, piemēram, īstu koordināciju starp starptautiskām organizācijām (PTO un SDO).
What is currently being observed is a growing imbalance between the rules of international trade and the other standards of international law, and it is therefore necessary to open up new ways of thinking in an attempt in particular to achieve genuine coordination between the international organisations WTO and ILO.
Eiropas Savienībai ir izšķiroša loma šajos pasaules jaunās pārvaldības meklējumos, un tāpēc tai ir jāveicina starptautisko iestāžu politikas konsekvence.
The European Union has a key role in this quest for a new world governance and to this end must encourage consistency in the policies adopted by international institutions.
Eiropas Savienībai, pārskatot tirdzniecības stratēģiju, šā konstatējuma sakarībā ir jāatbild uz jautājumu, kādu tirdzniecības politiku tā vēlas.
At a time when it is reviewing its trade strategy, the European Union should ask itself, in the light of this observation, what kind of trade policy it wants to adopt.
Ja tā patiešām grib stingri noraidīt protekcionismu, tai ir jārūpējas arī par to, lai šī starptautiskā tirdzniecība būtu vienlīdzīga un lai ieguvums būtu abpusējs.
If it actually wants to send a clear message against protectionism, it must also ensure that international trade is fair and its benefits are mutual.
Savienībai, īstenojot politiku, un jo īpaši tirdzniecības politiku, ir jāaizstāv savas tirdzniecības intereses, vienlaikus ievērojot un panākot savu standartu un vērtību ievērošanu.
The EU, through its policies and particularly its trade policy, must uphold its commercial interests while complying with and ensuring that others comply with its standards and values.
Šīm idejām ir jāpalīdz dažādām Eiropas iestādēm uzsākt un īstenot tādu jaunu tirdzniecības politiku, kurai ir tālejoši mērķi, kas balstīti uz stingrību un dialogu.
It is this thought that should help the various European institutions to launch and conduct a new trade policy, an ambitious policy based on firmness and dialogue.
Nedrīkst aizmirst, ka Eiropas rūpniecības un tirdzniecības uzņēmumiem ir jāievēro stingri sociālie un vides noteikumi Eiropā.
We should not forget that European industries and businesses are bound in Europe by strict social and environmental rules.
Ja Savienība ievēro stingrus standartus, tai jāspēj pieprasīt abpusējību no saviem tirdzniecības partneriem un sevišķi no valstīm, kuras piedzīvo strauju izaugsmi, un atbalstīt kvalitātes un ilgtspējības prasības īpaši pārtikas produktiem, kuri ienāk tās teritorijā, lai aizsargātu vienlīdzīgu un taisnīgu tirdzniecību.
If the European Union complies with binding standards, it must also be able to require the same from its trading partners and particularly from emerging countries, and insist on quality and sustainability, particularly for food products coming into its territory, in order to preserve fair and equitable trade.
Tāpēc Eiropas stingrās vienotā tirgus prasības veselības, drošības, vides un strādājošo un patērētāju aizsardzības jomā ir īpašs Eiropas modelis, kam jākalpo par iedvesmas avotu starptautiskā līmenī un daudzpusējās attiecībās, kā arī tam jāatspoguļojas pašreiz sarunu posmā esošajos divpusējos tirdzniecības nolīgumos.
In this sense, the European single market’s tough rules on health, safety, the environment and protection of workers and consumers are a specific European model which should serve as an inspiration at international level and in multilateral fora and be reflected in the current negotiations on bilateral trade agreements.
Tādējādi Savienība vispusīgi nodrošina, lai caur tirdzniecības un attīstības politiku īstenotā ārpolitika patiesi veicinātu sociālo attīstību tajās trešās valstīs, ar kurām tā uztur tirdzniecības attiecības.
The EU would then have a more global assurance that the external policies that it applies through its trade and development policies make an effective contribution to social development in the non-member states with which it trades.
Ja tiks atrasti problēmu risinājumu elementi un izvirzīti daži priekšlikumi, tiks veicināta pozitīva Savienības tirdzniecības politikas uztvere pilsoņu vidū (pastāvot negatīvai attieksmei pret tirdzniecības sarunām vai ar tām saistītām raizēm) un veicinātas debates par tirdzniecības vienlīdzību (“ level playing field ”).
Working out a response to this issue and putting forward some proposals would thus help the public to take back ownership, in a positive way, of EU trade policy (in a context where trade negotiations are rejected or feared) and contribute to the debate on level playing field conditions for trade.
Ir zināms, ka tirdzniecības uzsākšanu sabiedrība uztver pozitīvi, ja tā veicina dzīves līmeņa paaugstināšanos.
As we know, openness in trade is accepted and experienced as positive by society on condition that it contributes to improving the standard of living.
Turklāt tirdzniecības un liberālisma uzplaukums tiek labvēlīgi uztverts, ja tas negatīvi neietekmē sociālās un vides tiesības.
Similarly, the increase of trade and liberalisation are well received as long as they do not jeopardise social and environmental rights.
Tātad Eiropas Savienībai ir jāatrod līdzsvars starp ierobežojošu un liberālu pieeju tirdzniecībai, kā arī kompromiss starp tirdzniecības interešu aizsardzību un prasību ievērot universālas vērtības — piemērot stingrus sociālos un vides standartus.
The European Union must therefore find a balance between restrictive and liberal approaches to trade and a compromise between defending its commercial interests and requiring respect for universal values, such as the application of binding social and environmental standards.
Lai veiksmīgi īstenotu šo kompromisu, Savienībai ir jāsāk dialogs ar partneriem un jāatrod kopēja vienoto vērtību telpa.
To try to achieve this compromise, the Union must set up a dialogue with its partners and find common ground with regard to its values.
Rūpējoties par pārredzamību un dialogu, Parlamentam šodien ir jāuzņemas svarīga loma, ievērojot jaunās ar Lisabonas līgumu noteiktās kompetences.
Through this effort to be transparent and hold a dialogue in the light of the new powers that the Lisbon Treaty has given it, the European Parliament has a key role to play.
Ar šādu ievirzi tam ir jādod sarunām politisks un morāls pilnvarojums.
In this way it must confer a political and moral mandate on the negotiations.
Turklāt tam ir jāpauž viedoklis par to, ka Savienībai ir jāaizstāv savas tirdzniecības intereses, vienlaikus atbalstot normatīvo pamatprincipu nepieciešamību.
It must also express the fact that the Union has to defend its commercial interests and at the same time state the need for a framework of standards.
Parlamentam ir jāveicina atvērtas un pilsoniskas diskusijas.
Parliament must promote open and ‘civic’ discussions.
Parlamentam ir jābūt iestādei, kas apliecina, ka visur un visiem ir jāciena cilvēka dzīvība, pienācīgs darbs, ka vides un sociālajām tiesībām (arodbiedrību tiesībām, bērnu darba apkarošanai u.t.t.) piemīt universāls aspekts.
It must be the institution that affirms that respect for human life and decent work is the same everywhere and for everyone and that there is a universal aspect to the significance of environmental and social rights (trade union rights, combating child labour, etc).
Šī problemātika ir jārisina vairākos līmeņos — daudzpusējā, divpusējā un vienpusējā līmenī.
As well as the issue discussed above, there are various ways the subject can be treated, at multilateral, bilateral or unilateral level.
I Cilvēktiesības un sociālie un vides standarti daudzpusējās tirdzniecības attiecībās
I. Human rights and social and environmental standards in multilateral trade relations
Pirmām kārtām, kā iepriekš norādīts, ļoti svarīgi ir veicināt starptautisko iestāžu politikas konsekvenci un izveidot jaunu pasaules pārvaldību, kuru koordinētu Pasaules Tirdzniecības organizācija, Starptautiskā darba organizācija un (topošā?)
As set out above, it is vital to promote consistency in the policies adopted by international institutions and to set up a new world governance coordinated by the World Trade Organisation, the International Labour Organisation and a (future?)
Pasaules vides organizācija.
World Environment Organisation.
Ir zināms, ka, iekļaujot starptautiskās tirdzniecības regulā ar tirdzniecību nesaistītas normas, rodas problēmas.
We know how difficult it is to include standards that do not belong to the field of trade in international trade regulations.
Tāpēc varbūt tieši pastiprinot dialogu ar SDO, būtu iespējams iekļaut dažus ar sociālajiem standartiem saistītus pamatnoteikumus.
Thus, it is perhaps more specifically by stepping up the dialogue with the ILO that certain fundamentals linked to respect for social standards can be taken into account.
Šajā nolūkā būtu jāstiprina SDO loma un tai būtu nepieciešama standartu interpretācijas instance.
To this end the role of the ILO should be reinforced and it should also have a standards interpretation body.
Būtu vēlams ne vien visiem par obligātu noteikt SDO pamata standartu ievērošanu, bet šajā iestādē būtu nepieciešams vērsties arī darba pamattiesību jautājumu sakarībā, lai risinātu starptautiskus strīdus, tostarp tirdzniecības strīdus (sava veida PTO pieprasīts prejudiciāls nolēmums pieprasījums no SDO).
Apart from the fact that universal, mandatory compliance with the main ILO standards is recommended, the ILO should also be referred to on issues of fundamental labour rights in the context of settlement of international disputes, including trade disputes (in the form of preliminary referral by the WTO to the ILO).
Jautājums par sociālo standartu ievērošanu tirdzniecībā vēl nav atrisināts, savukārt tirdzniecības pasākumi, kas noteikti daudzpusējos vides līgumos ar mērķi nodrošināt tādu vides mērķu ievērošanu, kas uz abpusējas piekrišanas pamata tiek uzskatīti par „likumīgiem” un kuri nav vienkārši slēpts tirdzniecības ierobežojums, šķiet, šobrīd tiek uzskatīti par izņēmumiem, kas paredzēti VVTT 20. pantā.
Although the issue of trade taking account of social standards is still a minor one, with regard to the environment, the trade measures required by multilateral environmental agreements (MEAs) to achieve environmental objectives which are considered ‘legitimate’ by multilateral consensus, and which are not just disguised restrictions on trade, now seem to be considered as part of the exceptions under Article XX of the GATT.
Visbeidzot, vides jautājuma sakarībā būtu svarīgi izveidot īpašu pasaules līmeņa organizāciju.
Finally, on the environmental question, a specific world organisation should be set up.
Ja tās pilnvaras būtu precīzi definētas un skaidrotas, salīdzinot ar citu starptautisku iestāžu pilnvarām, līdzīgi kā PTO gadījumā, un ja tai būtu iespēja rīkoties uz kopīgi pieņemtu principu pamata, šī Pasaules vides (PVO) organizācija varētu uzņemties rūpes par vides standartu definēšanu un īstenošanu.
If, like the WTO, its mandate is well-defined and clear in relation to the other international organisations, and if it allows it to act on the basis of commonly agreed principles, this organisation, known as the World Environment Organisation, could be responsible for defining and implementing environmental standards.
Pie PVO varētu vērsties, lai risinātu vides dempinga jautājumus.
Cases of environmental dumping could be referred to it.
Cilvēktiesību jautājumā vajadzētu visbeidzot ieviest pastiprinātu sadarbību daudzpusējā līmenī starp PTO un galvenajām ANO iestādēm cilvēktiesību jomā.
On the human rights question, increased cooperation should finally be set up at multilateral level between the WTO and the main United Nations human rights institutions.
Augstā komisāra kompetenci varētu, piemēram, ņemt vērā PTO paneļos un apelācijas instancē, ja konstatēti smagi cilvēktiesību pārkāpumi.
The expertise of the High Commissioner’s office could for example be taken into account in WTO panels and its appeals body when serious breaches of human rights are observed.
Jautājums par šo standartu piemērošanu divpusējos tirdzniecības nolīgumos ir īpaši jūtīgs un būs apliecinājums Eiropas Savienības spējai vai nespējai panākt šo standartu obligātu piemērošanu un ievērošanu.
The question of compulsory application of these standards in bilateral trade agreements is particularly sensitive and puts the spotlight on whether the European Union does or does not have the capacity to impose application of and compliance with these standards.
Nesen noslēgtajās vai vēl notiekošajās divpusējās sarunās Savienība ir tiekusies brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut sociālos standartus, bet reizumis tā ir saskārusies ar dažu valstu nelabvēlīgu attieksmi, kuras pamatā ir aizdomas par protekcionistiskiem šķēršļiem.
In recently concluded or still ongoing bilateral negotiations, the EU is concerned to include social standards in free trade agreements, but sometimes it comes up against hostility from some countries on the grounds that they would constitute protectionist barriers.
Savienībai problēmas sagādā arī valstis, kuras ir parakstījušas SDO konvencijas, taču neievēro arodbiedrību tiesības.
The EU is also encountering difficulties with countries which, although they are signatories to the ILO conventions, do not respect trade union rights.
Tomēr, diskutējot par ilgtspējīgu attīstību, ir konstatētas konkrētas pārmaiņas brīvās tirdzniecības nolīgumos.
Nevertheless, concrete developments have been seen within free trade agreements (FTAs) with the negotiation of chapters on sustainable development.
Dažu brīvās tirdzniecības nolīgumu pamata princips ir pušu apņemšanās ievērot cilvēktiesības un rūpēties par ilgtspējīgu attīstību, kas būtu balstīta uz strādājošo un vides tiesību aizsardzību un atbalstu.
A basic principle of some FTAs is the parties’ commitment to respect human rights and the development of a sustainable economy based on protection and promotion of workers’ and environmental rights.
Savukārt, lai nodrošinātu šo ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu abpusēju ievērošanu, vajadzētu izskatīt iespēju ieviest savstarpējas uzraudzības mehānismus un veicināšanas pasākumus.
However, if these chapters on sustainable development are to be respected by both sides, we must think about setting up mutual surveillance mechanisms and incentives.
Varētu izskatīt, piemēram, liberalizāciju uz nosacījumu ievērošanas pamata, kas ietvertu tarifu atcelšanas vai papildu tirgus piekļuves termiņu saīsinājumus atkarībā no tā, vai ir ievēroti konkrēti vides un/vai sociālie standarti.
For example, we might envisage thinking about conditional liberalisation, such as shortening the timetable for abolishing restrictions, or access to an additional market, depending on compliance with a particular social and/or environmental standard.
Vajadzētu iecerēt arī prasību „kursoru”, kurš būtu mainīgs atkarībā no valsts un tās ekonomiskā stāvokļa, kas dotu iespēju ieviest pakāpeniskumu un elastību sociālo un vides standartu ievērošanas sakarībā.
It should also be possible to have a moving indicator of requirements, which would vary according to countries and their economic situation, thus making it possible to include a gradual approach and flexibility in the requirement to comply with social and environmental standards.
Visbeidzot ir jānostiprina arbitrāžas grupas, informācijas apmaiņas forumi un dialogi, kas dotu iespēju plašāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību un kas ar laiku varētu kļūt par īstu partnervalstu iekšpolitikas ietekmes instrumentu.
Finally and above all there should be more arbitration panels and fora for exchanges of views and dialogue, which would allow civil society to be more involved and in the long term would have a genuine lever effect on the internal policies of partner countries.
Iespējas paver arī kopēju divpusēju „observatoriju” izveide, kas nodrošinātu forumu viedokļu apmaiņai starp valdībām, Eiropas Parlamentu, sociālajiem partneriem un plašā nozīmē pilsonisko sabiedrību.
One possibility is the creation of joint bilateral ‘observatories’ to provide a forum for exchanges of views between the governments, the European Parliament, the social partners and civil society in the wider sense.
III Cilvēktiesības un sociālie un vides standarti vienpusējās tirdzniecības attiecībās — VPS un VPS+
Human rights and social and environmental standards in unilateral trade relations: GSP and GSP+
Šie instrumenti dod iespēju priekšplānā izvirzīt Eiropas Savienības principus un pamattiesības.
These instruments make it possible to promote the European Union’s fundamental principles and rights.
Tomēr VPS, kas ļauj Savienībai vienpusēji piešķirt tirdzniecības preferences, ir kļuvusi pārāk birokrātiska un tās piešķiršanas kritēriji un preferenču atcelšanas kritēriji nav pārskatāmi.
The GSP, which enables the EU to grant trade preferences unilaterally, has become very bureaucratic, and its criteria for attributing or withdrawing preferences are not very transparent.
Tāpēc VPS regulas pārskatīšanas laikā vajadzētu panākt, lai Savienība var precīzāk norādīt adresātus, ņemot vērā, piemēram, to attīstības pakāpi, un nodrošināt šo valstu uzraudzību to jautājumu sakarībā, kuri ir saistīti ar cilvēktiesībām un vides un sociālajiem standartiem.
When reviewing the GSP Regulation, therefore, the EU should be able to target the recipients more precisely, by taking account, for example, of the level of development and by monitoring those countries’ undertakings on issues linked to human rights and environmental and social standards.
Visbeidzot, Komisija varētu izskatīt iespēju izveidot sadarbību starp Savienību un VPS izmantotājiem, lai vienkāršotu izmeklēšanu un problēmu risināšanu strīdu gadījumos, kā arī radīt vairāk papildpasākumu.
The Commission could explore the possibility of setting up a cooperation framework between the EU and GSP countries to facilitate investigations and follow-up of disputes, as well as more accompanying measures.
Atzinumu sagatavoja: David Martin
Rapporteur: David Martin
5. aicina Komisiju kā Savienības un dalībvalstu pārstāvi uzsvērt PTO un tās locekļiem nepieciešamību sarunās par tirdzniecības jautājumiem ņemt vērā cilvēktiesības, sociālās, sanitārās un vides normas, kā arī jo īpaši tās, kuras paredz Dohas vienošanās, un raudzīties, lai, īstenojot starptautiskus nolīgumus, tās tiktu piemērotas un veicinātas; aicina Komisiju prasīt PTO un tās locekļiem piešķirt atļauju SDO delegācijai un ILO sekretariātam, kā arī daudzpusējo un starptautisko vides nolīgumu sekretariātiem sākumā piedalīties kā novērotājiem;
Calls on the Commission as the representative of the Union and the Member States to impress upon the WTO and its members the need to take account of human rights and social, health and environmental standards in the context of trade negotiations, and in particular the negotiation of the Doha agreement, and to see to it in practice that they are applied and promoted in the context of the implementation of trade agreements; calls on the Commission to urge the WTO and its members to admit, as a first step, the delegations of the International Labour Organization (ILO) and the secretariat of the International Labour Office and the secretariats of multilateral and international environmental agreements as observers;