natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Precīzāk noteikt, ka ģeoloģiskais mantojums ietver arī augsnes un ģeomorfoloģisko mantojumu un ka tas var aptvert arī procesus, kam ir mantojuma vērtība.
To make it more clear that the geological heritage also includes the soil heritage and geomorphological heritage and can also involve processes having heritage value.
(2h) „piesārņota vieta” ir teritorija, par kuru ir apstiprinājums, ka uz augsnes vai augsnē cilvēka darbības rezultātā atrodas bīstamas vielas tādā daudzumā, ka dalībvalstis uzskata, ka augsne nopietni apdraud cilvēka veselību vai vidi, ņemot vērā šīs teritorijas pašreizējo izmantošanu un tās apstiprināto turpmāko izmantošanu.
(2h) 'contaminated site' means a site where there is a confirmed presence on or in the soil, caused by human activities, of dangerous substances of such a level that Member States consider the soil poses a significant risk to human health or the environment, taking the current and approved future use of the site into account.
(2i) „sanācija” ir šādi pasākumi:
(2i) 'remediation' means measures
a) kaitīgu vielu aizvākšana vai samazināšana (atindēšanas pasākumi),
(a) to eliminate or reduce contaminants (decontamination measures),
b) kaitīgu vielu izplatīšanās novēršana vai samazināšana ilgtermiņā, neaizvācot kaitīgās vielas (drošības pasākumi,)
(b) to prevent or reduce the spread of contaminants for a protracted period without eliminating the contaminants (safeguard measures)
c) augsnes fizisko, ķīmisko vai bioloģisko pazīmju kaitīgo izmaiņu likvidēšana vai samazināšana.
(c) to eliminate or reduce damaging changes in the physical, chemical or biological properties of the soil.
(2j) „aizsardzības un ierobežojošie pasākumi” ir citi pasākumi, kas nepieļauj vai samazina apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi, jo īpaši izmantošanas ierobežojumi.
(2j) 'protective and restrictive measures' means other measures which prevent or reduce a hazard to human health or the environment, particularly restrictions on use.
Papildus direktīvas priekšlikumā piedāvātajām dažādajām sanācijas iespējām, piemēram, atindēšanai un drošības pasākumiem, jāievēro arī citas iespējas, piemēram, piemēroti aizsardzības un ierobežojošie pasākumi.
In addition to the various methods of remediation referred to in the proposal for a Directive, such as decontamination and safeguarding, other options, such as appropriate protective and restrictive measures, should be taken into account.
Nepieciešams definēt „organisko vielu satura samazināšanos”.
A definition of 'loss of organic substance' is needed.
Citādi, piemēram, atbilstoši 6. panta noteikumiem vietas, kur iegūst derīgos izrakteņus, turpmāk būtu jāapzīmē par „riska zonu”, jo sakarā ar augsnes noņemšanu un derīgo izrakteņu ieguvi tur notiek „organisko vielu satura samazināšanās”.
Otherwise, for example, under Article 6, areas for the extraction of raw materials would in future be classified as risk areas, because a 'loss of organic substances' occurs in these areas due to the removal of soil and raw materials.
Izstrādājot tādu nozaru politiku, kas var palielināt vai mazināt augsnes degradācijas procesus, dalībvalstis nosaka, raksturo un novērtē šādas politikas ietekmi uz minētajiem procesiem, jo īpaši tādās jomās kā reģionālā un pilsētu telpiskā plānošana, transports, enerģētika, lauksaimniecība, lauku attīstība, mežsaimniecība, izejvielu ieguve, tirdzniecība un rūpniecība, produktiem piemērojamā politika, tūrisms, klimata pārmaiņas, vides, dabas un ainavas aizsardzība .
In the development of sectoral policies likely to exacerbate or reduce soil degradation processes, Member States shall identify, describe and assess the impacts of such policies on these processes, in particular in the areas of regional and urban spatial planning, transport, energy, agriculture, rural development, forestry, raw mate ria l extraction, trade and industry, product policy, tourism, climate change, environment, nature and landscape.
Izstrādājot tādu nozaru politiku, uz ko neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvas 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu 1 darbības joma un kas var palielināt vai mazināt augsnes degradācijas procesus, un, izstrādājot augsnes funkciju aizsardzības politiku, dalībvalstis izveido integrētu un sistemātisku pieeju, lai nodrošinātu, ka atbilstīgie noteikumi pašreizējās direktīvās, tādās kā direktīva par savvaļas putnu aizsardzību, par dabisko dzīvotņu aizsardzību, pamatdirektīva ūdens politikas jomā, direktīva par gruntsūdeņu aizsardzību, kalnrūpniecības atkritumu direktīva, direktīvas par stratēģisko vides novērtējumu un ietekmes uz vidi novērtējumu, tiktu ievēroti un ka tiktu noteiktas un ņemtas vērā saiknes starp direktīvām.
In the development of sectoral policies which do not fall within the scope of Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2001 on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment 1 and which are likely to exacerbate or reduce soil degradation processes, and in the development of policies to protect soil functions, Member States shall establish an integrated and systematic approach to ensure that the relevant pro vi sions in existing directives, such as the Birds Directive, Habitats Directive, Water Framework Directive, Groundwater Directive, Mining Waste Directive, Strategic Environmental Assessment Directive and Impact Assessment Directive, are met, and that the relevant links between the directives are identified and taken into account.
Tā kā pastāv tieša vai netieša vairāku citu direktīvu saistība ar augsnes aizsardzību, dalībvalstīm ar integrētāku un sistemātiskāku pieeju jānodrošina, lai tiktu īstenoti atbilstīgie noteikumi, ko paredz spēkā esošās direktīvas.
Since several other directives have direct or indirect links with soil protection, Member States should ensure in a more integrated and systematic approach that the relevant provisions in the existing directives are met.
Ir jāizvairās no papildu formalizētām procedūrām un publikācijām papildus jau pastāvošam stratēģiskam vides novērtējumam (Direktīva 2001/42/EK) un ietekmes uz vidi novērtējumam (Direktīva 85/337/EEK).
Additional formal procedures and publications over and above the existing strategic environmental assessment (Directive 2001/42/EC) and the assessment of effects on the environment (Directive 85/337/EEC) need to be avoided.
Abstrakti augsnes aizsardzības noteikumi nedrīkst likt šaubīties par citu tiesību jomu konkrētiem noteikumiem.
Abstract rules on soil protection must not call into question specific provisions from other areas of legislation.
Attiecīgā gadījumā dalībvalstis, turpmāk izstrādājot politiskās pamatnostādnes vai stratēģijas, pamatojoties uz jaunāko pētījumu rezultātiem un tehnoloģiskiem uzlabojumiem, cenšas integrēt pasākumus vai politiskās pamatnostādnes, lai saglabātu vai uzlabotu augsnes kā oglekļa avota funkciju.
Where approp ria te, Member States shall endeavour to integrate measures or policies that preserve or improve the soil's function to act as a carbon pool in their future soil policies or strategies, based on the latest research results and technological improvements.
Augsnes kā oglekļa avota funkcija minēta 1. pantā.
The function of the soil to act as a carbon pool is included in Article 1.
Komisijas priekšlikumā nav pietiekami apskatīta šīs augsnes funkcijas svarīgā nozīme.
This important role of the soil is not sufficiently addressed in the Commission proposal.
Dalībvalstīm jācenšas, balstoties uz jaunākajiem zinātnes atzinumiem, savās augsnes politikas pamatnostādnēs un stratēģijās integrēt pasākumus, lai saglabātu vai uzlabotu šo augsnes funkciju.
Member States should endeavour to integrate measures to preserve or improve this function in their soil policies or strategies, based on the latest scientific results.
Dalībvalstis nodrošina, ka jebkuram zemes izmantotājam, kura darbība var ietekmēt augsni tādā veidā, ka ir sagaidāms, ka tas ievērojami kaitēs 1. panta 1. punktā minētajām augsnes funkcijām, jāievēro saistības veikt piesardzības pasākumus , lai novērstu vai mazinātu šādu nelabvēlīgu ietekmi.
Member States shall ensure that any land user whose actions affect the soil in a way that can reasonably be expected to hamper significantly the soil functions referred to in Article 1(1) is obliged to take precautions to prevent or minimise such adverse effects.
Dalībvalstis nodrošina, ka jebkuram zemes izmantotājam, kura darbība varētu izraisīt ilgstošu un būtisku ietekmi uz 1. panta 1. punktā minētajām augsnes funkcijām, ir jāveic samērīgi piesardzības pasākumi , lai izvairītos no šādas nelabvēlīgas ietekmes, to mazinātu un uzraudzītu , ciktāl tas ir pamatoti, ņemot vērā pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantojumu.
Member States shall ensure that any land user whose actions could cause lasting and substantial damage of one or more of the soil functions referred to in Article 1(1) is obliged to take proportionate precautions to avoid, reduce or control such adverse effects , in so far this is reasonable in the light of the purpose for which the land is being used and of the approved future use .
Ievērojot savu likumdevēja varu un atbildību un neskarot subsidiaritātes principu, dalībvalstis var veicināt pasākumus un politiskās pamatnostādnes, lai paplašinātu informētību un zinātniskās atziņas par šīm augsnēm un lai pēc iespējas aizsargātu, saglabātu un uzlabotu to īpašības un funkcijas, īpaši tajās vietās, kur saskaņā ar dalībvalstu novērtējumu tās sekmē ģeoloģisko daudzveidību vai kur tās ir pamats vērtīgām vēsturiskām apmetnēm, lauku arhitektūrai, dabas un kultūras ainavām.
Bearing in mind their legislative capacities and responsibilities and without prejudice to the subsidiarity principle, Member States may promote measures and policies to increase awareness and scientific knowledge about these soils and to protect, preserve and improve their characteristics and functions where possible, especially where those soils, according to the assessment of the Member States, contribute to geological diversity or where they are a platform for valuable historical settlements, rural architecture and natural and cultural landscapes.
Veicot piesardzības pasākumus, dalībvalstis cita starpā var izstrādāt digitālās kartes par identificētajām vērtīgajām augsnēm, lai norādītu, kur nepieciešama aizsardzība.
Among the precautionary measures Member States may develop digital maps about the identified valuable soils, to indicate where protection is needed.
Dalībvalstīm jāveic saskaņota darbība saistībā ar kopējo politiku, piemēram, attiecībā uz Eiropas ainavu karti, un kopējā kultūras mantojuma saglabāšanu, apzinoties ainavu un kultūras mantojuma postījumu neatgriezeniskumu.
The Member States should be consistent in their common policies such as the European scenery card and the existence of a common cultural heritage, recognising the irreversible destruction of the landscape and of cultural heritage.
Piemērojot piesardzīgas pieejas principu, jāsaglabā prasību samērīgums.
In applying the principle that precautions must be taken, the requirements imposed must be proportionate.
Kā mērķis tiek iekļauta arī ietekmes uz augsnes funkcijām samazināšana, jo dažos gadījumos ar piesardzības pasākumiem šo ietekmi pilnībā novērst nebūs iespējams.
Reducing impairment of soil functions is also inserted as an objective, as in many cases it will not be possible to completely prevent such damage by means of precautions.
Lauksaimniecībā piesardzības principu nodrošina, ievērojot labu praksi, kā arī piemērojot noteikumus, ko pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 5. pantu saistībā ar tās IV pielikumu.
In agriculture, the requirement to take precautions is fulfilled by observing codes of good practice and applying the provisions to be laid down pursuant to Article 5 in conjunction with Annex IV of Regulation (EC) No 1782/2003.
Šos labas prakses noteikumus var izstrādāt, ņemot par pamatu spēkā esošos valstu vai Kopienas noteikumus, un tajos var iekļaut elementus, kuri ir noteikti -I pielikumā.
These codes of good practice may build on existing national or Community codes and may contain the elements provided for in Annex -I.
Trīs gadu laikā no [transponēšanas datums] Komisija veicina informācijas izplatīšanu un apmaiņu attiecībā uz jau spēkā esošo tiesību aktu vai labas prakses noteikumiem dalībvalstīs saistībā ar 1. pantā minēto augsnes funkciju aizsardzību, tostarp kultūras mantojuma, dabas parku un ģeoloģiski vērtīgu zonu aizsardzību.
Within three years from [transposition date], the Commission shall facilitate the distribution and exchange of information on the legislation or codes of good practice already existing in the Member States as regards the protection of the functions referred to Article 1, including the cultural heritage, natural parks and geologically valuable zones.
Šīs direktīvas būtisks princips ir piesardzības princips.
The precautionary principle is a key principle of this directive.
Dalībvalstīm tāpēc ir jāizstrādā labas prakses noteikumi attiecībā uz augsnes aizsardzību.
Member States should therefore develop codes of good practice as regards soil protection.
Komisija veicina tādu produktu izmantošanu, kuri sniedz vislielāko ieguldījumu augsnes organisko materiālu saglabāšanā un vairošanā, kā arī pārtuksnešošanās novēršanā.
The Commission shall promote the use of certain products that contribute most to maintaining and increasing the organic mate ria l of soils and to the prevention of desertification.
Dalībvalstis veicina arī bioloģiskā mēslojuma un komposta izmantošanu, jo tie palielina augsnes auglību un bioloģisko aktivitāti.
Member States shall also promote the use of green fertilisers and compost that enhance the fertility and biological acti vi ty of soil .
Lai saglabātu 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas, dalībvalstis veic pienācīgus pasākumus, lai ierobežotu sablīvēšanos, vai arī, ja sablīvēšanās jau ir notikusi, lai mazinātu tās ietekmi, izmantojot tādus celtniecības paņēmienus un celtniecības produktus, kas ļaus saglabāt tik daudz minēto funkciju, cik vien iespējams.
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall take approp ria te measures to limit sealing or, where sealing is to be carried out, to mitigate its effects in particular by the use of construction techniques and products which will allow as many of those functions as possible to be maintained.
Lai saglabātu 1. panta 1. punktā minētās augsnes funkcijas, dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai ierobežotu sablīvēšanos un lai līdz vajadzīgajai pakāpei mazinātu tās sekas, jo īpaši, ja ierosinātā attīstības projekta ietekmē rodas augsnes sablīvēšanās un ja:
For the purposes of preserving the soil functions referred to in Article 1(1), Member States shall take suitable measures to limit sealing, and to minimise its effects, to the extent which is necessary, in particular where a proposed development project involves soil sealing, and where:
a) projekts atbilst kādam no tipiem, kuri uzskaitīti Padomes Direktīvas 85/337/EEK I vai II pielikumā un attiecībā uz kuru saskaņā ar minēto direktīvu vajadzīgs ekoloģiskās ietekmes novērtējums;
(a) the project is of a type listed in either Annex I or Annex II of Council Directive 85/337/EEC and requires an assessment under that directive;
b) novērtējums liecina, ka ir iespējama sablīvēšanās radīta ietekme, kas ievērojami kavē vienu vai vairākas augsnes funkcijas, kuras uzskaitītas 1. panta 1. punktā.
(b) the assessment indicates that there are likely to be impacts arising from sealing that significantly impede one or more of the soil functions listed in Article 1(1).
Tas ļaus saglabāt tik daudz minēto funkciju, cik vien iespējams.
This will allow as many of those functions as possible to be maintained.
Dalībvalstis lemj par atbilstīgiem pasākumiem, it īpaši par 3. punktā minētajiem, ņemot vērā šādu pasākumu izmaksas un ieguvumus.
Member States shall decide on the measures which are approp ria te, in particular those mentioned in paragraph 3, taking into account the costs and benefits of such measures.
Tā kā sablīvēšanās ir neatgriezenisks process, dalībvalstis izstrādā labas prakses noteikumus attiecībā uz sablīvēšanos, ar kuriem:
As sealing is an irreversible process, Member States shall develop codes of good practice on sealing that:
- saglabā upju baseinus un dabiskas ūdensteces;
- preserve river basins and the natural flow of water;
- novērš palielinātu plūdu apdraudējumu, ko izraisa sablīvēšanās;
- prevent increased flood risks, resulting from sealing;
- veicina atbilstīgu piekļuvi zaļajām zonām augošās pilsētās;
- promote proper access to green areas in expanding cities;
- saglabā vērtīgas ģeomorfoloģiskas augsnes struktūras, raksturīgas ainavas un piekrastes zonas;
- preserve valuable geomorphological soil structures, characteristic landscapes and costal areas;
- saglabā arheoloģisko izrakumu vietas, aizvēsturiskas alas un vēsturiskas vietas;
- preserve archaeological sites, prehistoric caves and historical sites;
- izvairās no ieguves rūpniecības nozaru vizuālās ietekmes;
- avoid the visual impacts of extractive industries;
- veicina rūpniecisko un pilsētas teritorijas plānošanu teritorijās, kuras jau ir skārusi rūpnieciskā un pilsētas teritorijas plānošana; un
- facilitate indust ria l and urban spatial planning on areas already affected by indust ria l and urban planning; and
- veicina ieguldījumus pamestās rūpnieciskās teritorijās.
- promote brownfield investments.
Augsnes stāvokli pārrauga, ņemot vērā pieejamo informāciju un, ja nepieciešams, iegūstot aktuālu informāciju ar jauno tehnoloģiju starpniecību, piemēram, GMES un INSPIRE .
The state of the soil shall be monitored taking into account available information and, when necessary, generating new information using new technologies, such as GMES and INSPIRE.
Dalībvalstis jo īpaši mudina izmantot digitālās tehnoloģijas un digitālo plānošanu.
In particular, Member States shall encourage the use of digital technologies and digital mapping.
Dalībvalstis var noteikt prioritārās zonas saskaņā ar 6. pantu, pamatojoties uz pastāvošiem empīriskiem pierādījumiem vai modelēšanu.
For the identification of priority areas pursuant to Article 6, Member States may rely on existing empirical evidence or on modelling.
Ja izmanto modelēšanu, jācenšas apstiprināt modeļus, salīdzinot to rezultātus ar izmērāmiem datiem, kuri nav izmantoti šāda modeļa izstrādāšanā.
If modelling is used, efforts shall be made to validate the models by comparing their results with measured data, which have not been used for the development of the model itself.
Dalībvalstīm atļauts izmantot informāciju, kuras vākšanā izmantotas 1. punktā minētās jaunās tehnoloģijas par prioritāro zonu noteikšanu.
Member States shall be allowed to use the information gathered with the new technologies mentioned in paragraph 1 for the identification of priority areas.
Dalībvalstīm dota rīcības brīvība monitoringa mēroga noteikšanā.
The monitoring scale shall be determined at the discretion of the Member States.
To zonu noteikšana, kuras apdraud erozija , organisko vielu satura samazināšanās , zemes sēšanās, sāļu uzkrāšanās augsnē un zemes nogruvumi
Identification of risk areas of erosion, organic matter decline, compaction, salinisation and landslides
To prioritāro zonu noteikšana , kurām vajadzīga īpaša aizsardzība pret eroziju , organisko vielu satura samazināšanos, augsnes bioloģiskās daudzveidības samazināšanos , zemes sēšanos , sāļu uzkrāšanos augsnē, zemes nogruvumiem, pārtuksnešošanos un paskābināšanos
Identification of priority areas which need special protection against erosion, organic matter decline, soil biodiversity loss, compaction, salinisation , landslides, desertification or acidification
Piecu gadu laikā no [transponēšanas datums] dalībvalstis nosaka tādas prioritāras platības to valsts teritorijā, kā noteikts 2. pantā, kurām pēc valsts vērtējuma nepieciešama īpaša aizsardzība pret vienu vai vairākiem no turpmāk minētajiem augsnes degradācijas procesiem:
Within five years from [transposition date], Member States shall identify the areas in their territory, the priority areas as defined in Article 2, which in their estimation require special protection against one or more of the following soil degradation processes:
a) ūdens vai vēja izraisīta erozija;
(a) erosion by water or wind ;
b) organisko vielu satura samazināšanās , ko izraisījusi pastāvīga augsnes organisko frakciju samazināšanās tendence, neietverot nesadalījušās augu un dzīvnieku atliekas, vielas, kas radušās to daļējas sadalīšanās rezultātā, un augsnes biomasu ;
(b) organic matter decline brought about by a steady downward trend in the organic fraction of the soil, excluding undecayed plant and animal residues, their partial decomposition products, and the soil biomass ;
b) organisko vielu satura samazināšanās;
(b) organic matter decline;
c) zemes sēšanās, pieaugot augsnes daļu blīvumam un samazinoties augsnes porainībai ;
(c) compaction through an increase in bulk density and a decrease in soil porosity;
c) augsnes blīvuma palielināšanās un augsnes porainības samazināšanās (zemes sēšanās) ;
(c) an increase in bulk density and a decrease in soil porosity (compaction) ;
e) sāļu uzkrāšanās augsnē , ko veicina augsnē šķīstošo sāļu akumulācija ;
(e) salinisation through the accumulation in soil of soluble salts ;
f) zemes nogruvumi , kurus izraisījusi mēreni ātra līdz ātra augsnes masu un klinšu materiāla lejupslīde.
(f) landslides brought about by the down-slope, moderately rapid to rapid movement of masses of soil and rock mate ria l .
fc) klimata pārmaiņu nelabvēlīgā ietekme uz augsni;
(fc) adverse effects of climate change on the soil;
fd) augsnes bioloģiskās daudzveidības samazināšanās;
(fd) soil biodiversity loss;
Lai to konstatētu dalībvalstis attiecībā uz katru no minētajiem augsnes degradācijas procesiem izmanto vismaz tos elementus, kas noteikti I pielikumā, un ņem vērā to, kā siltumnīcefekta gāzu emisijas un pārtuksnešošanās saasina šos procesus .
For the purposes of that identification , Member States shall , in respect of each of those soil degradation processes, use at least the elements listed in Annex I and shall take into account the effects of those processes in exacerbating greenhouse gas emissions and desertification .
Šim nolūkam dalībvalstis nosaka piemēroto pārvaldes līmeni un ģeogrāfisko mērogu, veic novērtēšanu saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem kritērijiem un saskaņā ar 17. pantā paredzēto procedūru paziņo, kādas vērtēšanas metodes tika lietotas.
For this purpose , Member States shall determine the approp ria te administrative level and geographical size unit, perform assessments using, where relevant according to their assessment, the crite ria in Annex I and supply information about the assessment methods used by means of a procedure pursuant to Article 17.
Nosakot šīs platības, dalībvalstis ņem vērā to, ka šie augsnes degradācijas procesi pastiprina siltumnīcefekta gāzu emisijas un pārtuksnešošanos, izraisa cilvēku bojāeju un labklājības samazināšanos, kā arī kultūras mantojuma postījumus.
In identifying the areas, Member States shall take into account the effects of those soil degradation processes in exacerbating greenhouse gas emissions and desertification , the loss of human life and well-being and the damage to cultural heritage.
Dalībvalstis ņem vērā pašreizējās zemes izmantošanas prakses, kuru mērķis jau tagad ir cīnīties ar šiem degradācijas procesiem.
Member States shall take into account present land use practices which aim already at combating these degradation processes.
Riska zonas , kas noteiktas saskaņā ar panta 1. punktu, publicē un pārskata vismaz reizi desmit gados.
The risk areas identified pursuant to paragraph 1 shall be made public and reviewed at least every ten years.
Zonas, kas noteiktas saskaņā ar panta 1. punktu, publicē un pārskata vismaz reizi desmit gados.
The areas identified pursuant to paragraph 1 shall be made public and reviewed at least every ten years.
Atšķirīgo augsnes apstākļu dēļ dažās dalībvalstīs nav iespējami vienoti standarti riska zonu definēšanai.
Due to the different soil conditions in the various Member States it is not possible to have common uniform standards on the definition of risk areas.