natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. atzinīgi vērtē ES lēmumu pieņemt 17 izpildes rādītāju sarakstu, pēc kuriem novērtē ES darbību dzimumu līdztiesības īstenošanā nestabilās, konflikta un pēckonflikta valstīs; uzsver, ka šo rādītāju saraksts ir jāuzlabo, iekļaujot arī kvalitātes mērījumus; aicina Komisiju un EĀDD plānošanas un īstenošanas posmos ņemt vērā šīs novērtēšanas secinājumus;
Welcomes the decision of the EU to adopt a list of 17 implementation indicators in order to evaluate the EU’s own performance on gender issues in fragile, conflict and post-conflict countries; stresses that the indicators, that should also include qualitative measurements, need to be improved; calls on the Commission and EEAS to take into consideration the conclusions of this evaluation process during the programming and implementation phases;
11. aicina EĀDD saskaņā ar Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmuma 2010/427/ES 9. pantu nodrošināt, ka valsts iniciatīvu plānošana, īstenošana un uzraudzība attiecībā uz dzimumu perspektīvas veicināšanu pirmskonflikta, konflikta un pēckonflikta situācijās notiktu delegāciju līmenī, lai labāk ņemtu vērā katra gadījuma īpatnības un iespējamu reģionālo dimensiju;
Calls on the EEAS, in line with Article 9 of Council Decision 2010/427/EU of 26 July 2010, to ensure that the programming, implementation and monitoring of the country initiatives for promoting the gender perspective in pre-conflict, conflict and post-conflict situations are managed at delegation level in order better to target the specificities of each context and the probability of an existing regional dimension;
13. uzsver — lai garantētu ES rīcības pozitīvu un ilgstošu ietekmi dzimumu līdztiesības jautājumos nestabilās, konflikta un pēckonflikta valstīs, ir jānodod pilnvaras vietējām nevalstiskām struktūrām, tostarp sieviešu organizācijām, kurām ir jāpiešķir lielāka loma;
Stresses that, with a view to ensuring that EU action on gender issues in fragile, conflict and post-conflict countries has a positive and lasting impact, there should be a transfer of responsibility to local non-state actors, including women’s organisations, who should be given a more prominent role;
18. uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai sievietes līdzvērtīgi piedalītos tiesiskuma reformas procesos un starptautiskajos tiesiskuma procesos, tādējādi efektīvi veicinot vienlīdzīgu tiesību ieviešanu valstu tiesību sistēmās;
Highlights the crucial importance of ensuring that women are equal actors in processes of justice reform or transnational justice processes so that they can efficiently advocate the enforcement of equal rights in national judicial systems;
23. norāda, ka sievietēm, jo īpaši atraitnēm, šķirtām sievietēm un bārenēm, ir grūtības atgriezties mājās no bēgļu nometnēm un iegūt zemi tradicionālu stereotipu dēļ un tādēļ, ka parasti pēc ilgiem konfliktiem pieaug domstarpības par zemes īpašumtiesībām; uzskata, ka sabiedrību sistēmas izjaukšana konfliktu situācijās jāuztver kā iespēja šīs sabiedrības pārveidot tā, lai garantētu sievietēm zemes īpašumtiesības un vispārējas tiesības uz dalību politikā;
Points out that women, especially widows, separated women and orphans have difficulties returning home from refugee camps and owning land because of traditional stereotypes and because of the usual increase in land disputes after long conflicts; takes the view that the destruction of the fabric of societies brought about by conflicts should be seen as a chance to rebuild such societies in a way which guarantees women the right to own land as well as rights of political participation in general;
par to, kā novērst pārtikas izšķērdēšanu — stratēģijas efektīvākas pārtikas ķēdes nodrošināšanai ES
on how to avoid food wastage: strategies for a more efficient food chain in the EU
Referents: Salvatore Caronna
Rapporteur: Salvatore Caronna
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejaS ATZINUMS.............20
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 19
– ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. un 192. pantu, kas attiecas uz cilvēku veselības un vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu,
– having regard to Articles 191 and 192 of the Treaty on the Functioning of the European Union, relating to preserving, protecting and improving the quality of human health and the environment,
– ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu
– having regard to Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives
– ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu par bioatkritumu apsaimniekošanu Eiropas Savienībā
– having regard to its resolution of 6 July 2010 on the Commission Green Paper on the management of bio-waste in the European Union
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0264 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0264 . ,
– ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju „Taisnīgi ienākumi lauksaimniekiem: labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā”
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: a better-functioning food supply chain in Europe
– ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par KLP 2020. gada perspektīvā: kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas
– having regard to its resolution of 23 June 2011 on the CAP towards 2020: meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’
– ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu
– having regard to its resolution of 5 July 2011 on a more efficient and fairer retail market
Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0307 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0307 . ,
– ņemot vērā Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāta 2010. gada priekšizpēti par pārtikas izšķērdēšanu 27 ES valstīs,
– having regard to the preparatory study on food waste across EU 27 – DG Environment, European Commission (2010),
– ņemot vērā 2011. gada FAO pētījumu „Pārtikas zaudējumi un pārtikas izšķērdēšana pasaulē”,・
– having regard to the FAO study (2011) on global food losses and food waste,
– ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus ( A7-0430/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Internal Market and Consumer Protection ( A7-0430/2011 ),
A. tā kā katru gadu Eiropā arvien lielāks veselīgas un uzturā lietojamas pārtikas daudzums — saskaņā ar dažiem pētījumiem līdz 50 % — tiek zaudēts visos pārtikas piegādes ķēdes posmos un dažos gadījumos visā ceļā līdz patērētājam, kļūst par atkritumiem;
A. whereas every year in Europe a growing amount of healthy, edible food – some estimates say up to 50% – is lost along the entire food supply chain, in some cases all the way up to the consumer, and becomes waste;
B. tā kā vienā no Komisijas publicētajiem pētījumiem minēts, ka pārtikas atkritumu apjoms gadā 27 dalībvalstīs ir aptuveni 89 miljoni tonnu jeb 179 kg uz vienu iedzīvotāju ar atšķirīgiem rādītājiem dažādās valstīs un nozarēs, nemaz neņemot vērā zudumus lauksaimnieciskajā ražošanā vai jūrā atpakaļ izmesto zivju daudzumu; tā kā kopējie pārtikas zudumi līdz 2020. gadam palielināsies aptuveni līdz 126 miljoniem tonnu (40 % palielinājums), ja vien netiks veiktas papildu preventīvas darbības vai pasākumi;
B. whereas a study published by the Commission estimates annual food waste generation in the 27 Member States at approximately 89 million tonnes, or 179 kg per capita, varying considerably between individual countries and the various sectors, without even considering agricultural food waste or fish catches returned to the sea; whereas total food waste will have risen to approximately 126 million tonnes (a 40% increase) by 2020 unless additional preventive actions or measures are taken;
C. tā kā Eiropas Savienībā joprojām dzīvo 79 miljoni cilvēku, kuru iztikas līmenis ir zem nabadzības sliekšņa, jeb vairāk nekā 15 % iedzīvotāju ienākumi ir zemāki par 60 % no vidējā rādītāja dzīvesvietas valstī; tā kā 16 miljoni no tiem ir saņēmuši palīdzību pārtikas veidā no labdarības iestādēm;
C. whereas 79 million people are still living below the poverty line in the European Union – in other words, more than 15% of EU citizens earn less than 60% of average earnings in their country of residence; whereas, of these, 16 million have received food aid from charitable institutions;
D. tā kā FAO minētie skaitļi ir biedējoši, saskaņā ar tiem pašlaik pasaulē 925 miljonus cilvēku apdraud uztura nepietiekamība, un šie rādītāji arvien vairāk attālina tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kas paredz izskaust nabadzību un badu līdz 2015. gadam;
D. whereas the disturbing figures disclosed by the FAO, according to which 925 million people around the world are currently at risk of undernourishment, make the prospect of achieving the Millennium Development Goals, including halving poverty and hunger by 2015, even more remote;
E. tā kā saskaņā ar FAO pētījumu, iedzīvotāju skaitam pasaulē pieaugot no 7 līdz 9 miljardiem, vajadzība pēc pārtikas piegādes līdz 2050. gadam pieaugs vismaz par 70 %;
E. whereas, according to the FAO study, the anticipated rise in the world’s population from 7 billion to 9 billion will necessitate at least a 70% increase in food supplies by 2050;
F. tā kā labības ražošana pasaulē ir pieaugusi no 824 miljoniem tonnu 1960. gadā līdz aptuveni 2,2 miljardiem tonnu 2010. gadā, katru gadu ražošanai palielinoties par 27 miljoniem tonnu; tā kā — ja lauksaimnieciskā ražošana pasaulē turpinās šo tendenci, labības ražošanas pieaugums līdz 2050. gadam, salīdzinot ar pašreizējiem rādītājiem, būs pietiekams, lai pabarotu pasaules iedzīvotājus; tā kā patlaban zaudējumi pēc ražas novākšanas ir aptuveni 14 % no kopējās ražošanas un vēl 15 % ir ar izplatīšanu un mājsaimniecības atkritumiem saistītie zaudējumi, trīs piektdaļas no kopējā līdz 2050. gadam nepieciešamā ražošanas palielinājuma varētu iegūt, vienkārši izbeidzot pārtikas izšķērdēšanu;
F. whereas world grain production has risen from 824 million tonnes in 1960 to around 2.2 billion tonnes in 2010, 27 million tonnes being added to production every year; whereas, if global agro-production continues to follow this trend, the increase in grain production by 2050 compared with today’s figures will be sufficient to feed the world’s population; whereas, in the meantime, as post-harvest losses amount to about 14% of total production and another 15% is lost in distribution and in household waste, three-fifths of the total supply increase needed by 2050 could be achieved if we simply stopped wasting food;
G. tā kā pārtikas izšķērdēšanas samazināšana ir nozīmīgs pirmais solis cīņā pret badu pasaulē, reaģējot uz FAO paredzēto pieprasījuma pieaugumu un nepieciešamību uzlabot iedzīvotāju uzturvērtības līmeni;
G. whereas reducing food waste is a significant preliminary step in combating hunger in the world, responding to the increase in demand predicted by the FAO and improving people’s nutritional levels;
H. tā kā mazāka pārtikas izšķērdēšana nozīmētu efektīvāku zemes izmantošanu, labāku ūdens resursu pārvaldību un pozitīvu atbalstu visai lauksaimniecības nozarei pasaulē, kā arī atbalstu cīņā pret nepietiekamu uzturu jaunattīstības valstīs;
H. whereas less food waste would mean more efficient land use, better water resource management, and positive repercussions for the whole agricultural sector worldwide, as well as boosting the fight against undernourishment in the developing world;
I. tā kā pārtikas izšķērdēšana ietekmē ne tikai ētikas, ekonomikas, sociālo un uztura, bet arī veselības un vides jomu, jo neizlietotās pārtikas kalni lielā mērā veicina globālo sasilšanu un pārtikas atkritumi rada metānu, kas kā siltumnīcefekta gāze ir 21 reizi spēcīgāka par oglekļa dioksīdu;
I. whereas food waste has not just ethical, economic, social and nutritional but also health and environmental implications, since unconsumed food mountains make a major contribution to global warming and food waste produces methane, which as a greenhouse gas is 21 times more powerful than carbon dioxide;
J. tā kā patērētāji jaunattīstības valstīs pārtiku izšķērdē minimāli; un tā kā pārtikas izšķērdēšana šajās valstīs galvenokārt ir saistīta ar finansiāliem un tehniskiem ierobežojumiem visā pārtikas piegādes ķēdē;
J. whereas there is minimal wastage of food by consumers in developing countries; and whereas any food waste in those countries is mainly due to financial and technical limitations along the entire food production chain;
K. tā kā Eiropā un Ziemeļamerikā iepriekšējās desmitgadēs, notiekot aktīvai pārtikas ražošanai, pārtikas atkritumu problēma nav bijusi politikas prioritāte, tādējādi radot pārtikas atkritumu daudzuma vispārēju palielināšanos pārtikas piegādes ķēdē; tā kā Eiropā un Ziemeļamerikā pārtikas atkritumi rodas galvenokārt mazumtirdzniecības un patēriņa posmā pretēji jaunattīstības valstīm, kur ražošana, ražas novākšana, apstrāde un transports ir posmi, kuros rodas lielākie zaudējumi;
K. whereas in Europe and North America, in the previous decades, when food production was abundant, food waste was not a policy priority, which led to an overall increase in food waste along the food supply chain; whereas in Europe and North America food waste occurs predominantly at the retail and consumption stage, as opposed to in the developing world, where production, harvest, processing and transport are the stages where losses are most common;
L. tā kā saskaņā ar nesenajiem pētījumiem no katra saražotās pārtikas kilograma atmosfērā nokļūst 4,5 kg CO 2 ; tā kā Eiropā aptuveni 89 Mt atkritumos izmestās pārtikas rada 170 Mt CO 2 ekvivalenta gadā, kas iedalās šādi: pārtikas rūpniecība ― 59 Mt CO 2 ekvivalenta gadā, iekšzemes patēriņš ― 78 Mt CO 2 ekvivalenta gadā, citi ― 33 Mt CO 2 ekvivalenta gadā; tā kā 30 % no saražotās pārtikas netiek izlietoti, taču to ražošanā izmanto papildu 50 % ūdens resursu apūdeņošanai, savukārt kilograma liellopu gaļas ražošanai vajadzīgas 5–10 tonnas ūdens;
L. whereas, according to recent studies, for every kilogram of food produced, 4.5 kg of CO 2 are released into the atmosphere; whereas in Europe the approximately 89 Mt of food wasted produce 170 Mt CO2 eq./yr, broken down thus: food industry 59 Mt CO 2 eq./yr, domestic consumption 78 Mt CO2 eq./yr, other 33 Mt CO2 eq./yr; whereas the production of the 30% of food which ends up not being consumed accounts for an additional 50% of use of water resources for irrigation, while producing a kilogram of beef requires 5-10 tonnes of water;
M. tā kā iepretī draudiem pārtikas nodrošinājumam ir jāsaskaras ar bagātās pasaules nelaimēm, piemēram, aptaukošanos, sirds un asinsvadu slimībām un vēzi, ko izraisa pārmērīgi trekna un olbaltumvielām pārbagāta pārtika, kā rezultātā pārēdušos iedzīvotāju skaits pasaulē ir tikpat liels kā to cilvēku skaits, kuru uzturs ir nepietiekams un nelīdzsvarots;
M. whereas the threat to food security is accompanied by mirror-image rich-world scourges such as obesity, cardiovascular illnesses and cancers arising from a diet overrich in fats and proteins, the result being that the world's overfed population numbers as many as the underfed and malnourished;
N. tā kā nesenais ražošanas rādītāju kritums ir pretrunā ar nepieciešamību palielināt pārtikas ražošanu ES;
N. whereas the recent fall in factors of production is in contradiction with the need to increase the food supply in the EU;
O. tā kā atbalsts jaunattīstības valstīm, lai uzlabotu to pārtikas piegādes ķēžu efektivitāti, var ne tikai tieši uzlabot vietējo ekonomiku un šo teritoriju ilgtspējīgu attīstību, bet arī netieši uzlabot pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecības un dabas resursu sadales līdzsvaru;
O. whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
P. tā kā labas prakses apmaiņa Eiropas un starptautiskajā līmenī, kā arī palīdzība jaunattīstības valstīm ir ļoti svarīga, lai cīnītos pret pārtikas izšķērdēšanu visā pasaulē;
P. whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
Q. tā kā arvien lielāks skaits dalībvalstu uzsāk sabiedrības izpratnes veicināšanas iniciatīvas par pārtikas izšķērdēšanas iemesliem un sekām, iespējām to samazināt un veicināt zinātnisku un pilsonisku kultūru, kas balstīta uz ilgtspējības un solidaritātes principiem;
Q. whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
R. tā kā pārtikas zudumi atkritumos rodas visā pārtikas ražošanās ķēdē no lauksaimnieciskās ražošanas posma līdz uzglabāšanas, pārstrādes, izplatīšanas, pārvaldības un patēriņa posmam;
R. whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
S. tā kā pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki ir galvenokārt atbildīgi par nodrošinātību ar pārtiku un, pēc iespējas, par pārtikas izšķērdēšanas novēršanas risinājumiem;
S. whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
T. tā kā dažas dalībvalstis aizliedz pārtikas pārdošanu par cenām, kas ir zem pašizmaksas, atņemot mazumtirgotājiem iespēju dienas beigās pārdot patērētājiem nerealizēto svaigo pārtiku par lētāku cenu, un tādējādi turpinot veicināt izšķērdēšanu pārtikas ķēdē;
T. whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
U. tā kā nesen pieņemtajā regulā par pārtikas produktu informāciju patērētājiem ir precizēts, ka pārtikas produkti ar marķējumu „izlietot līdz” pēc minētā termiņa beigām būtu jāuzskata par nedrošiem;
U. whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
V. tā kā Augsta līmeņa forums par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu un Eiropas Pārtikas ilgtspējīga patēriņa un ražošanas apaļais galds strādā pie tā, lai uzlabotu pārtikas piegādes ķēdes efektivitāti un ilgtspējību;
V. whereas the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable are working towards improving efficiency and sustainability along the food supply chain;
2. aicina Padomi, Komisiju, dalībvalstis un pārtikas piegādes ķēdes dalībniekus steidzami risināt pārtikas izšķērdēšanas problēmu visā piegādes un patēriņa ķēdē un sagatavot pamatnostādnes un atbalsta veidus, lai uzlabotu pārtikas piegādes ķēdes efektivitāti katrā nozarē, kā arī aicina uzskatīt to par Eiropas politikas prioritāti; šajā sakarā aicina Komisiju veicināt informētību par notiekošo darbu gan Augsta līmeņa forumā par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu, gan Eiropas Pārtikas ilgtspējīga patēriņa un ražošanas apaļajā galdā, arī attiecībā uz ieteikumiem par to, kā cīnīties pret pārtikas izšķērdēšanu;
Calls on the Council, the Commission, the Member States and players in the food supply chain to address as a matter of urgency the problem of food waste along the entire supply and consumption chain and to devise guidelines for and support ways of improving the efficiency of the food supply chain sector by sector, and urges them to prioritise this within the European policy agenda; calls on the Commission, in this context, to raise awareness of the ongoing work in both the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain and the European Sustainable Consumption and Production Roundtable, including with regard to recommendations on how to tackle food waste;
4. norāda, ka pārtikas izšķērdēšanai ir vairāki iemesli: pārprodukcija, nepārdomāta produktu virzīšana tirgū (nepiemērots izmērs vai forma), produkta vai tā iepakojuma bojājumi, tirdzniecības noteikumi (izskata problēmas vai bojāts iepakojums) un neatbilstoša krājumu pārvaldība vai neatbilstošas tirdzniecības stratēģijas;
4 Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
14. ņem vērā to, ka pastāv neskaidrības attiecībā uz jēdzieniem „pārtikas atkritumi” un „bioatkritumi”; uzskata, ka kopumā jēdziens „pārtikas atkritumi” ir attiecināms uz visiem izmestajiem pārtikas produktiem pārtikas piegādes ķēdē ekonomisku vai estētisku iemeslu dēļ, vai tādēļ, ka tuvojas „izlietot līdz” termiņš, bet kas vēl ir pilnībā ēdami un lietojami cilvēka uzturā, bet bez alternatīvas izmantošanas iespējām tiek izmesti un pārstrādāti atkritumos, negatīvi ietekmējot vidi, palielinot ekonomikas izmaksas un radot zaudējumus uzņēmumiem;
Notes that there is confusion around the definition of the expressions ‘food waste’ and ‘bio-waste’; believes that ‘food waste’ is generally understood to mean all the foodstuffs discarded from the food supply chain for economic or aesthetic reasons or owing to the nearness of the ‘use by’ date, but which are still perfectly edible and fit for human consumption and, in the absence of any alternative use, are ultimately eliminated and disposed of, generating negative externalities from an environmental point of view, economic costs and a loss of revenue for businesses;
22. atzinīgi vērtē vairākās dalībvalstīs jau ieviestās iniciatīvas ar mērķi vietējā līmenī atgūt neizpārdotos un izbrāķētos produktus visā pārtikas piegādes ķēdē, lai izplatītu to maznodrošinātām iedzīvotāju kategorijām, kam nav pirktspējas; uzsver, cik nozīmīgi šajā sakarībā ir apmainīties ar labāko praksi starp dalībvalstīm, kā arī ar iniciatīvām vietējā līmenī; tādēļ uzsver brīvprātīgo personu ieguldījumu produktu šķirošanā un izplatīšanā un profesionālo uzņēmumu ieguldījumu tādu sistēmu un pasākumu izveidē, kas novērš pārtikas izšķērdēšanu;
Welcomes the initiatives already taken in various Member States aimed at recovering, locally, unsold and discarded products throughout the food supply chain in order to redistribute them to groups of citizens below the minimum income threshold who lack purchasing power; stresses the importance of the exchange of best practices in this connection between Member States, as also of initiatives at local level; points out in this regard the valuable contribution made, on the one hand, by volunteers in sorting and distributing such products and, on the other, by professional companies that are developing anti-waste systems and measures;
29. aicina Komisiju rādīt piemēru, risinot pārtikas izšķērdēšanas problēmu Eiropas iestādēs, un steidzami veikt vajadzīgos pasākumus, lai samazinātu īpaši lielo ik dienu atkritumos izmestās pārtikas daudzumu dažādu ES iestāžu ēdnīcās;
Calls on the Commission to set an example by addressing food waste within the EU institutions, and to take the necessary measures as a matter of urgency to reduce the particularly large quantity of food discarded every day in the canteens of the various EU institutions;