natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sasmalcināta tabaka, kas paredzēta cigarešu tīšanai:
Fine-cut smoking tobacco intended for the rolling of cigarettes
EUR 43 par vienu kilogramu vai par 12 % vairāk nekā 2010. gada 1. janvārī piemērojamā likme.
EUR 43 per kilogram or by 12 % more than the level of 1 January 2010.
No 2010. gada 1. janvāra:
As from 1 January 2010:
Cigāri vai cigarillas:
Cigars or cigarillos
EUR 12 par 1000 vienībām vai par vienu kilogramu, bet ne vairāk kā 130 % no valstī 2010. gada 1. janvārī piemērojamās likmes līdz 2014. gada 1. janvārim.
EUR 12 per 1 000 items or per kilogram, but maximum 130 % of the national level on 1 January 2010 by 1 January 2014.
Smēķējamā tabaka, kas nav sasmalcināta tabaka, kura paredzēta cigarešu tīšanai:
Smoking tobacco other than fine-cut smoking tobacco intended for the rolling of cigarettes
EUR 22 par kilogramu.
EUR 22 per kilogram
Turklāt referents ierosina nepieņemt izmaiņas cigāru un cigarillu definīcijā, jo viņš nav pārliecināts, ka tabakas izstrādājums ir jāapliek ar nodokli, pamatojoties uz tā ārējo izskatu, nevis faktisko sastāvu.
Moreover, your draftsperson proposes not to accept the change of definition as regards cigars and cigarillos, since he is not convinced that the taxation of a product be based on the external, visible appearance of a tobacco product rather than on its actual composition.
par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 11. pielikumu
on the proposal for a Council decision on the conclusion of the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation amending Annex 11 to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation on trade in agricultural products
– ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam ( COM(2008)0685 ),
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2008)0685 ),
– ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 11. pielikumu (15523/2008),
– having regard to the draft Agreement between the European Community and the Swiss Confederation amending Annex 11 to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation on trade in agricultural products
– ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies ( C6‑0028/2009 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph, of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0028/2009 ),
– ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu ( A6‑0122/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A6‑0122/2009 ),
Ziņojumā ir atbalstīts Padomes Lēmums par to, lai Kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 11. pielikumu.
The report endorses the Council Decision on the signing on behalf of the Community and the provisional application of the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation amending Annex 11 to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation on trade in agricultural products.
Pašreizējais nolīgums
The current Agreement
Eiropas Savienības un Šveices Konfederācijas savstarpējo tirdzniecību reglamentē dokumentu pakete, kurā ir septiņi nozaru tirdzniecības nolīgumi, kas parakstīti 1999. gada 21. jūnijā, ratificēti 2002. gada sākumā un tiek īstenoti kopš 2002. gada 1. jūnija.
Trade relations between the European Union and Switzerland are ruled by a package of seven sectoral commercial agreements signed on 21 June 1999, ratified in early 2002, and implemented since June 1, 2002.
Nolīgums par lauksaimniecību ļāva abām pusēm veikt daļēju liberalizāciju dažās lauksaimniecības nozarēs, tomēr saglabājot barjeras attiecībā uz graudaugiem, pienu un gaļu.
The Agreement on agriculture allowed a partial liberalisation by both parties in some agricultural sectors while it preserved barriers for cereals, milk, and meat.
Tas arī paredzēja, ka ir jāsamazina beztarifu barjeras (piemēram, noteikumi produktiem un pielaides prasības), savstarpēji atzīstot noteikumu līdzvērtību.
It also foresaw that non-tariff barriers (such as product regulations and admission requirements) were to be reduced through the mutual recognition of the equivalence of regulations.
Tika veltīti nepieciešamie centieni, lai pabeigtu šādu nolīgumu izstrādi attiecībā uz tādiem produktiem kā vīns un alkoholiskie dzērieni, bioloģiskās lauksaimniecības produkti, augi un sēklas.
Necessary efforts have been made to finalize such agreements on products such as wine and spirits, biological agricultural products, plants, and seeds.
Pašreizējā nolīguma 11. pielikuma saturs
Content of the Annex 11 of the current Agreement
Nolīguma noslēguma pielikums (11. pielikums) attiecās uz dzīvnieku veselību, ar veselības aizsardzību saistītiem veterināriem un zootehniskiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībā.
The final Annex of the Agreement (Annex 11) has dealt with animal-health, veterinary public health and zootechnical measures applicable to trade in live animals and pets and animal products.
Kopš 2002. gada ir panākts progress.
Progress had been made since 2002.
Noteikumu līdzvērtība higiēnas jomā attiecībā uz visiem dzīvnieku izcelsmes produktiem tika atzīta 2006. gada beigās.
The equivalence of regulations in the field of hygiene for all foodstuffs of animal origin was recognised at the end of 2006.
Šī līdzvērtība aptvēra tikai pienu un piena produktus un cīņu ar epizootiskām slimībām.
This equivalence covered only milk and dairy products and the fight against epizootic diseases.
Tas nozīmēja, ka dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, piemēram, sieru, gaļas izstrādājumus, olas un medu varēja izvest bez veterinārā sertifikāta.
It has meant that foodstuffs from animal origin, such as cheese, meat specialties, eggs and honey could be exported without health certificate.
Ar šo jauno nolīgumu tiek grozīts 11. pielikums, lai ņemtu vērā šīs izmaiņas.
This new agreement amends Annex 11 to take into account of these changes.
Attiecībā uz dzīvnieku veselību nolīgums pamatojas uz principu, ka tiek atzītas „vienādas tiesību normas, kas rada identisku rezultātu” dzīvnieku veselībai, attiecinot to uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem, spermu, olšūnām, embrijiem un citiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, un nolīgums pamatojas uz noteikumiem, ko piemēro iekšējai tirdzniecībai Kopienā.
For animal health, the Agreement is based on the principle of recognition of “similar legislation leading to identical result” for animal health as regards trade in live animals, semen, ova, embryos and other products of animal origin and based on rules applicable for intra-community trade.
Tāpēc Šveices un ES tiesību aktu konverģencei šajā jautājumā būtu jāpanāk, ka tiek novērsta dubulta kontrole.
Therefore the convergence of Swiss and EU laws on the matter should cause removal of double-checks.
Attiecībā uz veterināro sabiedrības veselību nolīgums pamatojas uz līdzvērtības principu, lai atvieglotu dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecību.
For veterinary public health, the Agreement is based on principles of equivalency, with a view to facilitate trade of products of animal origin.
Attiecībā uz ES dalībvalstu un Šveices savstarpējo tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem, spermu, olšūnām un embrijiem tiem pievieno tikai Kopienas iekšējās tirdzniecības veterināros sertifikātus.
For live animals, semen, ova and embryos traded between EU Member States and Switzerland, they are accompanied by intra-community trade animal health certificates only.
Dzīvnieku izcelsmes produktiem ir vajadzīgi tikai tirdzniecības dokumenti, kas paredzēti tirdzniecībai ES dalībvalstu starpā.
For products of animal origin, only commercial documents as foreseen for trade between EU Member States are necessary.
Vienkāršotu veterinārās kontroles režīmu piemēro uz ES robežas gan dzīviem dzīvniekiem, gan dzīvnieku izcelsmes produktiem.
For both, a simplified veterinary control regime is applied at the EU borders for live animals and products of animal origin.
Šajā priekšlikumā ir iekļautas arī 11. pielikuma izmaiņas, kas atbilst nolikuma papildinājuma grozījumiem, kurus izdarīja Apvienotā veterinārā komiteja, kas nav pilnvarota pati grozīt 11. pielikumu.
This proposal also includes changes to Annex 11 consistent with modifications of its appendix made by the Joint Veterinary Committee, which does not have the power to amends the Annex 11 itself.
Nolīguma, ar kuru groza 11. pielikumu, apstiprināšana
Approval of the agreement amending Annex 11
Izskatāmais nolīgums ir pozitīvs solis, lai atvieglotu nosacījumus tirdzniecībai ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem.
The agreement under consideration makes a positive step in facilitating conditions for trade of live animals and animal products.
Turpinot grozīt 11. pielikumu, abas puses veic papildu pasākumus, lai nodrošinātu raitu un stabilu lauksaimniecības produktu plūsmu.
By further amending Annex 11, both partners are taking supplementary measures to ensure smooth and sustainable flows of agricultural products between them.
Patiešām, tā kā Šveice pakāpeniski pārņem svarīgāko no ES tiesību aktu acquis jautājumos, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu tirdzniecību, un abas puses pieņem kopīgu importa kontroles praksi, nav lietderīgi turpināt izvirzīt papildu saistības tirdzniecībai ar šādiem produktiem.
Indeed, given the gradual adoption of the core EU law acquis by Switzerland on matters related to trade of agricultural products and the adoption by both sides of common practices on import controls, it does not make sense to keep placing additional obligations on exchanges of such products.
Referents atzinīgi vērtē šo nolīgumu un vēlas izmantot izdevību, lai uzsvērtu, kādas priekšrocības un uzdevumi izvirzās ES lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ar Šveici.
The rapporteur approves this agreement and wishes to seize this opportunity to emphasize the benefits and the challenged raised by EU trade in agricultural products with Switzerland.
Šajā tirdzniecības veidā Šveice Eiropas Savienībai tagad ir 7. importa avots un 3. eksporta galamērķis.
In this type of trade, Switzerland is now the 7th source of imports and the 3rd destination of exports for the EU.
Šai valstij būs liela nozīme taisnīgas lauksaimniecības produktu apgādes nodrošināšanā Eiropas kopējā tirgū.
This country has a big role to play in ensuring a fair supply of agricultural products in the European Common market.
Solis virzienā uz lielāku ES un Šveices savstarpējā lauksaimniecības tirgus integrāciju ir vērtējams ļoti atzinīgi.
A move towards more market integration in agriculture between the EU and Switzerland is very much appreciated.
Turpmākie divpusējie lauksaimniecības produktu tirdzniecības nolīgumi
Future bilateral trade agreements in agricultural products
Tomēr vēl ir nepieciešamas ļoti daudzas sarunas, lai nodrošinātu, ka ES lauksaimnieki saņem piekļuvi tik ļoti nozīmīgajam Šveices tirgum.
A lot of negotiations remain, however, necessary to ensure that EU farmers get access to the very important Swiss market.
Neraugoties uz ievērojamiem centieniem, Šveices tirgus joprojām ir viens no pasaulē visaizsargātākajiem, un tas neļauj Eiropas ražotājiem šajā tirgū konkurēt ar taisnīgiem nosacījumiem.
Despite remarkable efforts, the Swiss market stays one of the most protected in the world, which prevents European producers from competing in fair conditions on that market.
Nesen Eiropas Komisijas Lauksaimniecības ĢD sāka sarunas ar Šveices Federālo ekonomikas departamentu, lai panāktu pilnīgu liberalizāciju ES un Šveices savstarpējā lauksaimniecības produktu tirdzniecībā.
Recently, the European Commission DG Agriculture has launched negotiations with the Swiss Federal Department of Economic Affairs, aiming at full liberalisation of trade in agriculture between the EU and Switzerland.
Šajās sarunās tiks iekļauta beztarifu barjeru, piemēram, pārtikas un barības nekaitīguma vai veterināro un fitosanitāro standartu risināšana, un Eiropas Komisiju tajās pārstāvēs Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD.
These talks will include tackling non-tariff barriers (NTBs) such as food and feed safety or veterinary and phytosanitary standards, the European Commission being represented by DG Health and Consumer protection.
Pagaidām izredzes uz brīvās tirdzniecības nolīgumu ES ražotājiem šķiet ļoti labvēlīgas.
So far, the prospect of a FTA seems very positive for EU producers.
Šveicē pašreizējais cenu līmenis par apmēram 30 % pārsniedz to līmeni ES.
Current price levels are around 30% higher in Switzerland than in the EU.
Tāpēc brīvās tirdzniecības nolīgums ļautu ES palielināt savu tirgus daļu šajā valstī.
Therefore a FTA would enable the EU to increase its market share there.
ES jau tagad ir nozīmīga graudaugu piegādātāja Šveicei.
Already, the EU is already an important cereals supplier for Switzerland.
Lielāki ienākumi tiktu saņemti par piena produktiem, augļiem un dārzeņiem, vīnu un alkoholiskajiem dzērieniem.
Bigger gains would occur in dairy products, fruits and vegetables, and wines and spirits.
Gaļas tirdzniecībā ES ražotāji saduras ar spēcīgu citu valstu, jo īpaši Brazīlijas, konkurenci.
As for trade in meat, the EU producers face strong competition from other countries, particularly Brazil.
Attiecībā uz beztarifu barjerām šķiet nepieciešams, lai Šveices puse pielāgotos Eiropas noteikumiem, jo īpaši veterinārajiem un tirdzniecības noteikumiem.
On NTBs, adaptation by the Swiss side to European regulations, in particular animal health and marketing rules, seems necessary.
Ļoti labs šo sarunu panākums būtu arī tad, ja otra puse paustu apņemšanos pieņemt turpmākus ES noteikumus, iespējams, pēc tam, kad notikusi apspriešanās šajā procesā.
Reaching also a commitment from their part to try to adopt future EU regulations, possibly after having been consulted in the process, would be a very good achievement for these talks.
Šos centienus tālāk integrēt abus tirgus referents uzskata par diezgan pozitīviem.
The rapporteur sees rather positively these attempts at further integrating both markets.
Nolīgums palīdzētu uzlabot abu partneru lauksaimniecības nozares produktivitāti un panākt taisnīgu un salīdzinoši stabilu to cenu līmeni, kas attiecas uz iedzīvotājiem.
An agreement would contribute to improve the productivity of both partners' agricultural sector and to bring food prices to a fair and relatively stable level of prices for citizen.
Tomēr abām pusēm būtu piesardzīgi jārisina sarunas, kas vērstas uz pilnībā liberalizētu savstarpējo tirdzniecību.
However, both parties should negotiate with caution towards a fully-liberalised trade exchanges.
Divpusējās tirdzniecības apjoms ir ļoti liels, un šādai barjeru atcelšanai var būt ļoti liela ietekme, jo īpaši uz to ES valstu lauksaimniecības ekonomiku, kuras robežojas ar Šveici, un uz Šveices lauksaimniekiem.
The volume of bilateral trade is very significant and the impact of such barrier removal could be very high, especially on the agricultural economy of EU countries neighbouring Switzerland and on Swiss farmers.
Šveices puse ir bijusi iniciatore šīm sarunām un uzskata šo brīvās tirdzniecības nolīgumu par loģisku soli atbilstoši savām iekšējām reformām, kas līdz šim veiktas lauksaimniecības nozarē, lai paaugstinātu Šveices lauksaimniecības konkurētspēju starptautiskos tirgos.
The Swiss side has initiated this negotiation and sees this FTA as a logical step, in line with its internal reforms carried out up to now in the farming sector with the aim of making Swiss agriculture more competitive on international markets.
Nesenā pārtikas cenu krīze varbūt ir pavērusi eksporta izdevību Šveices lauksaimniecības produktu ražotājiem, padarot tos salīdzinoši konkurētspējīgākus, bet, vērtējot strukturāli, tikai atvērtība ārzemju konkurencei var nodrošināt ieguvumus konkurētspējas jomā.
The recent soar of food prices may have opened opportunities for the Swiss agricultural producers to export by making them relatively more competitive but, structurally, only opening to foreign competition can ensure gains of competitiveness.
Tirgus atvēršana Eiropas Savienībai samazinātu Šveices lauksaimnieku un pārstrādes rūpniecības ražošanas izmaksas un uzlabotu piekļuvi ES tirgiem.
Opening up to the EU would lower production costs for Swiss farmers and the processing industries and improve access to EU markets.
Tomēr tā vairāk ieguvumu varētu dot Šveices lauksaimniecības pārstrādes un pārtikas ražošanas uzņēmumiem, nevis tās lauksaimniekiem, un tas pasliktinātu progresu ceļā uz divpusēju vienošanos.
However, it might also reward more the Swiss agri-processing and food companies than their farmers, which could impede progress towards a bilateral deal.
Ņemot vērā šos potenciālos sarunu šķēršļus, referents brīdina no tā, lai ES nepamatoti nepiešķirtu koncesijas Šveices pusei, jo sevišķi attiecībā uz ģeogrāfiskajām norādēm, īpaši sieram.
In light of these potential obstacles in the negotiations, the rapporteur warns against unjustified EU concession to the Swiss side, in particular on geographical indications, especially on cheese.
Šajās turpmākajās sarunās par divpusēju brīvās tirdzniecības nolīgumu lauksaimniecības jomā Eiropas Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība tam, lai panāktu vienošanos, kas dod labumu ražotājiem abās līgumslēdzējās pusēs, vienlaikus uzlabojot ES patērētāju piekļuvi drošu lauksaimniecības produktu dažādībai.
Over the course of these future negotiations towards a bilateral FTA in agriculture, the European Commission should pay particular attention to reaching a deal that benefit producers in both parties while enhancing EU consumers’ access to a diversity of safe agricultural products.
Eiropas Parlaments rūpīgi uzraudzīs šīs sarunas un aicina Komisiju un Padomi ievērot tā tiesības starptautiskās tirdzniecības jomā.
The European Parliament will closely monitor these negotiations and calls up the Commission and the Council to observe its rights in the field of international trade.
– ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. aprīļa Balto grāmatu par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar EK konkurences noteikumu pārkāpšanu ( COM(2008)0165 ) (Baltā grāmata),
– having regard to the Commission White Paper of 2 April 2008 on Damages actions for breach of the EC antitrust rules ( COM(2008)0165 ) (White Paper),
– ņemot vērā 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par Zaļo grāmatu „Zaudējumu atlīdzināšanas prasības par EK konkurences noteikumu pārkāpšanu”
– having regard to its resolution of 25 April 2007 on the Green Paper on Damages actions for breach of the EC antitrust rules
– ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. marta paziņojumu ar nosaukumu “ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam — Patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” ( COM(2007)0099 ),
– having regard to the Commission Communication of 13 March 2007 on EU Consumer Policy strategy 2007-2013: empowering consumers, enhancing their welfare, effectively protecting them ( COM(2007)0099 ),
– ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšēja tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus ( A6–0123/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Legal Affairs ( A6‑0123/2009 ),
A. tā kā konkurences politika vairo Eiropas Savienības ekonomikas sasniegumus un ievērojami veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu;
A. whereas competition policy enhances the European Union’s economic performance and makes a decisive contribution towards the achievement of the Lisbon Strategy goals,
B. tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir nolēmusi — lai nodrošinātu Līguma 81. panta pilnīgu piemērošanu, privātpersonas un uzņēmumi var lūgt uzsākt procedūras par to zaudējumu atlīdzināšanu, kas tiem radušies Eiropas Kopienu konkurences noteikumu pārkāpšanas dēļ;
B. whereas the Court of Justice of the European Communities has ruled, with a view to guaranteeing the unrestricted effectiveness of Article 81 of the Treaty, that individuals and undertakings may bring proceedings for damages for a breach of the EC competition rules,
C. tā kā prasību celšana zaudējumu atlīdzībai ir tikai viens no efektīvas sistēmas elementiem privāto tiesību aizstāvēšanai un tā kā alternatīvas strīdu izšķiršanas mehānismi attiecīgos apstākļos ir iedarbīga alternatīva kolektīvām kompensācijām, ar to tiek nodrošināta godīga un ātra strīdu izšķiršana ārpustiesas kārtībā un tāpēc šādus mehānismus vajadzētu veicināt;
C. whereas actions for damages are only one element of an effective system of private enforcement and whereas alternative dispute resolution mechanisms are, in appropriate circumstances, an efficient alternative to collective redress, offer fair and quick out-of-court settlement, and should be encouraged,
D. tā kā Baltajā grāmatā apskatītie jautājumi attiecas uz visām cietušo kategorijām, EK līguma 81. un 82. panta visu veidu pārkāpumiem un visām tautsaimniecības nozarēm;
D. whereas the issues addressed in the White Paper concern all categories of victim, all types of breach of Articles 81 and 82 of the EC Treaty and all sectors of the economy,
E. tā kā ar jebkuru priekšlikumu ieviest kolektīvās kompensācijas mehānismus par Kopienas pretmonopolu noteikumu pārkāpumiem vajadzētu papildināt nevis aizstāt alternatīvos aizsardzības veidus, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs (piemēram, apvienību iesniegtās prasības patērētāju interesēs un tipveida prasību iesniegšana);
E. whereas any proposal to introduce collective redress mechanisms for breaches of Community anti-trust rules should accompany, and not replace, the alternative forms of protection which already exist in some Member States (such as representative actions and test cases);
F. tā kā to zaudējumu atlīdzības prasību mērķis, kas iesniegtas balstoties uz civiltiesībām, ir atlīdzināt cietušajiem nodarīto kaitējumu un tā kā jāievēro no līgumiskām saistībām neizrietošas atbildības principi, kas aizliedz negodīgu iedzīvošanos un zaudējumu vairākkārtēju atlīdzināšanu, un kas paredz izvairīties no atlīdzības, kurā iekļautas arī soda sankcijas;
F. whereas the aim of private-law damages claims must be to compensate the victim fully for the harm suffered and whereas the principles of non-contractual liability that prohibit unjust enrichment and multiple recovery of compensation, and that avoid punitive damages must be respected,
G. tā kā, neskatoties uz to, ka Komisijas un valsts konkurences uzraudzības iestāžu veiktā konkurences tiesību īstenošana balstās uz publisko tiesību principiem un tā kā valsts tiesu iestādēs privātas prasības tiek iesniegtas reti, kaut gan dažas dalībvalstis ir veikušas pasākumus vai arī tos veiks, lai atvieglotu privātpersonu zaudējumu atlīdzību prasījumu izskatīšanu EK konkurences noteikumu pārkāpumu gadījumos;
G. whereas the enforcement of competition law by the Commission and Member States' competition authorities falls within the realm of public law and whereas relatively few private actions are brought before national courts, although several Member States have taken, or will take, measures to facilitate the prosecution of damages claims for private individuals in the event of a breach of the EC competition rules,
H. tā kā privātpersonu iesniegtajām prasībām vajadzētu papildināt un atbalstīt, bet nevis aizstāt iestāžu veikto karteļu tiesību īstenošanu un tā kā tāpēc jāpalielina konkurences iestāžu finansējums un personāls, lai var efektīvāk veikt izskatīt konkurences tiesību pārkāpumus;
H. whereas bringing private legal actions should complement and support, but not replace, the enforcement of cartel law by the authorities and whereas the staffing and funding of the competition authorities must be boosted, so that competition law infringements can be prosecuted more effectively,