natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subsidiaritātes princips ir galvenais līdzeklis, kas ļauj Eiropai iesaistīties reģionālajā attīstībā un pilsētattīstībā.
The principle of subsidiarity is a key element when it comes to European interventions in regional and urban development.
Jūsu referents uzskata, ka ar kopējām prioritātēm un pasākumiem jāpapildina vietējās iniciatīvas, nevis tās jāaizstāj.
Your Rapporteur is of the view that the common priorities and measures should support the initiatives at local level and should not substitute them.
Šajā ziņā jautājums par to, „kādi pasākumi un kādā līmenī jāveic”, ir ļoti svarīgs.
The question of 'What measures at which level?' is key in this respect.
Viņš piekrīt, ka katrā līmenī jāgūst labums no savām stiprajām pusēm:
He advocates that each level should capitalise on its strengths:
· ES līmenī — finanšu resursu nodrošināšana, dati (rādītāji, globālās tendences), metodoloģija, kas balstīta uz paraugprakses apmaiņu, daudzlīmeņu pārvaldības ieteikumi, minimālo standartu noteikšana programmu atbilstībai ES prioritātēm;
· EU level - providing financial resources, data (benchmarking, global trends), methodology based on shared best practice, guidance for multi-level governance, setting minimum standards for programmes to comply with EU priorities;
· valsts līmenī — oficiāla pilsētu līdzatbildība programmu veidošanā, apspriešanā un īstenošanā, instrumentu un resursu izveide īpašām valsts pilsētu attīstības prioritātēm papildus ES prioritātēm;
· National level - formal co-responsibility for cities in designing, negotiating and implementing the programmes, creating tools and resources for specific national priorities of urban development complementary to EU ones;
· reģionālā līmenī — pilsētu līdzatbildības noteikšana reģionālajās darbības programmās (skatīt iepriekš), reģionālo un vietējo stratēģisko attīstības plānu koordinēšana, struktūru veidošana minētajai koordinēšanai, instrumentu un resursu izveide īpašām reģionu pilsētu attīstības prioritātēm papildus ES prioritātēm;
· Regional level - making cities co-responsible for the regional operational programmes (see above), coordinating the regional and local strategic development plans, creating structures for such a coordination, creating tools and resources for specific regional priorities of urban development complementary to EU and national ones;
· vietējā līmenī — analīze, stratēģiskā plānošana un lēmumu pieņemšana, projektu izvēle (nav obligāti jābūt fondu administrēšanai), integrēta finanšu plānošana (ES, valsts, reģionālie, vietējie un privātie resursi).
· Local level - analysis, strategic planning and decision making, project selection (not necessarily 'administering' the funds), integrated financial planning (EU, national, regional, local and private resources).
Vairāklīmeņu pārvaldība un partnerības princips
Multilevel governance and partnership principle
Pilsētu darba kārtības attīstībai nākotnē ļoti svarīgi ir ņemt vērā pilsētu iekļaušanā iepriekš gūto pieredzi.
For the future evolution of the Urban Agenda it is very important to reflect on the experience of recent 'urban mainstreaming'.
Pirms tiek veikti turpmāki pasākumi, ir jāizstrādā pienācīgs iekļaušanas procesa novērtējums, tostarp stipro un vājo pušu saraksts.
A proper evaluation of the mainstreaming process including the list of strengths and weaknesses must be carried out before further steps are taken.
Pēc tam jāsagatavo ieteikumu vai standartu saraksts oficiālākai vietējo dalībnieku iesaistīšanai nākotnes politikas izstrādē un īstenošanā.
This should lead to a list of recommendations or standards for more formalised local involvement in the future policy design and implementation.
Integrēta stratēģiskā plānošana ir vispārēji pieņemts svarīgs instruments, kas nodrošina efektīvu un holistisku pieeju vietējai attīstībai.
Integrated strategic planning is commonly accepted as an important tool ensuring the efficiency and holistic approach to local development.
No otras puses, definīcija un sapratne atšķiras katrā dalībvalstī.
On the other hand the definition and understanding varies member state by member state.
Kopīgu norāžu ieviešana varētu palīdzēt.
Setting a common guidance might be of a help.
Tāpēc jūsu referents ierosina EP aicināt Komisiju izveidot šādas vadlīnijas un palielināt tehnisko atbalstu.
Therefore your Rapporteur suggests that the EP calls on the Commission to create such a guideline, and to step up technical assistance efforts.
Tajā pašā laikā dalībvalstis tiks iedrošinātas izmantot pieejamo atbalstu pilsētplānošanai.
At the same time Member States will also be encouraged to make use of the available assistance in urban planning.
Visaptveroša finanšu plānošana, tostarp finanšu inženierijas nākotne
Comprehensive financial planning including the future of financial engineering
Pieredze rāda, ka daudzos gadījumos projektu idejas tiek veidotas atkarībā no finansējuma pieejamības, nevis balstoties uz reālajām vajadzībām un stratēģiskajām prioritātēm.
Experience shows that in many cases, project ideas are generated based on the availability of funding, instead of being based on real needs and strategic priorities.
Jūsu referents uzskata, ka pilsētām jāsniedz pietiekams elastīgums, lai tās varētu izmantot fondus patiesajām prioritātēm.
Your Rapporteur is of the opinion that the cities should be offered sufficient flexibility to use the funds for their very priorities.
Attīstības projektus nevajadzētu izstrādāt, lai izmantotu pieejamos fondus, bet gan, lai sasniegtu stratēģiskos mērķus.
The development projects should not be drafted to withdraw the funds available but to meet the strategic goals.
Reģionālās, valsts un ES finansējuma iespējas jākoordinē, lai aptvertu visa veida īpašās vajadzības.
Regional, national and EU funding opportunities should be coordinated so as to cover the whole range of specific needs.
par Eiropas pilsētvides attīstības plānu un tā nākotni saistībā ar kohēzijas politiku
on the European Urban Agenda and its future in cohesion policy
A. tā kā mobilitāte un transporta pieejamība ir būtiski pilsētvides attīstības faktori, jo īpaši daudzējādā ziņā mazattīstītās teritorijās, un transportam var būt liela nozīme reģionālās attīstības, kā arī pilsētas teritorijas un tās ekonomikas, vides un iedzīvotāju labklājības nodrošināšanā;
A. whereas mobility and access to transport are vital factors in urban development, particularly in multiple deprivation areas, and transport can have a major impact on regional development, on the economy, environment and prosperity of an urban area, and on its citizens,
B. tā kā lielākā daļa transporta mezglu (jo īpaši Eiropas transporta tīkli ( TEN-T )) un vairākveidu pārvadājumu centri atrodas pilsētu teritorijās un tā kā mobilitātei pilsētās ir svarīga nozīme šo stratēģisko punktu vienmērīgā darbībā attiecībā uz piegādes pakalpojumu un vairākveidu transporta savienojumu nodrošināšanu;
B. whereas most transport intersections (in particular for the Trans-European Transport Networks (TEN-Ts)) and intermodal hubs are located in urban areas, and whereas urban mobility plays a vital role in the smooth functioning of these strategic points with regard to the provision of both feeder services and intermodal links,
2. uzsver kohēzijas politikas, struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalsta iespējamo nozīmi mobilitātes veicināšanā pilsētās; vērš Komisijas uzmanību uz to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka pilsētu teritorijas visās ES daļās var saņemt šādu atbalstu, jo pilsētu teritorijām raksturīgo problēmu nopietnība nav saistīta tikai ar IKP apmēru;
Emphasises the supporting role which cohesion policy, the structural funds and the Cohesion Fund can play in fostering urban mobility; draws the Commission’s attention to the importance of ensuring that urban areas in all parts of the EU can obtain such support, since the gravity of the problems specific to urban areas is not only linked to GDP;
5. aicina Komisiju, ievērojot subsidiaritātes principu un pilsētu teritoriju atšķirības un īpašās iezīmes, sadarbībā ar valstīm, reģioniem un vietēja mēroga ieinteresētajām personām uzlabot transporta un kohēzijas politiku saskaņošanu pilsētu līmenī, ņemot vērā sociālās integrācijas, drošuma, konkurētspējas un vides aizsardzības mērķus; atkārtoti aicina noteikt integrētu pieeju par obligātu priekšnoteikumu ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalstu īstenojamu projektu plānošanā un atlasē;
Calls on the Commission, in keeping with the subsidiarity principle and having regard to the differences between and characteristics specific to urban areas, to work to improve the coordination of transport and cohesion policies at urban level, in cooperation with states, regions and local stakeholders, taking into account the objectives of social inclusion, safety, competitiveness and environmental protection; reiterates its call for an integrated approach to be made compulsory in the programming and selection of projects for support from the structural funds and the Cohesion Fund;
9. uzskata, ka pilsētas, starppilsētu un reģionālā līmenī integrētas biļešu shēmas ir būtiskas mobilitātei pilsētās, un mudina Komisiju popularizēt Savienības shēmu paraugpraksi un attiecīgos gadījumos ierosināt konkrētus pasākumus;
Considers integrated ticketing at urban, inter-city and regional level to be vital for urban mobility, and urges the Commission to promote best practice with regard to existing schemes within the Union, and to put forward specific measures where appropriate;
12. norāda, ka ātru, ekoloģiski tīru upju kuģīšu izmantošana var sniegt lielu ieguldījumu pilsētas transporta ekoloģiskās pēdas samazināšanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt apmaiņu ar paraugpraksi šajā jomā;
Points out that the use of fast, clean river boats can make a major contribution to reducing the ecological footprint of urban transport, and calls on the Commission and the Member States to encourage exchanges of best practice in that regard;
16. uzsver, ka sabiedriskā transporta svarīgā nozīme saistībā ar sociālo kohēziju ir jāņem vērā, veidojot ieguldījumu, biļešu cenu un sabiedrisko pakalpojumu pienākumu politiku, kas konkrēti ietekmē šo transporta veidu, lai nosargātu vienlīdzīgas darba, izglītības un kultūras iespējas un nepieļautu geto rajonu veidošanos pilsētās;
Emphasises that the vital role of public transport in relation to social cohesion must be taken into account in policies on investment, fare-setting and public service obligations which specifically affect this form of transport, in order to safeguard equal access to employment, education and culture and to prevent the formation of urban ghettos;
18. uzskata, ka ekonomikas krīze ir jāizmanto kā iespēja galveno uzmanību transporta politikā pievērst novatoriskiem un ekoloģiskiem transporta veidiem, kā arī savietojamām intelektiskām transporta sistēmām; saistībā ar šo atbalsta iniciatīvu „Civitas” un Pilsētas mēru paktu un aicina Komisiju nodrošināt, ka šīs abas iniciatīvas turpmāk tiek atjauninātas, ietverot pasākumus pilsētu un starppilsētu transporta pārvaldības uzlabošanai; uzsver, ka intelektisko transporta sistēmu (ITS) piemērošana sniegs ievērojamu ieguldījumu transporta nozares energoefektivitātes, drošuma un drošības uzlabošanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt saskaņotu un efektīvu ITS ieviešanu visā Savienībā un jo īpaši pilsētu teritorijās;
Takes the view that the economic crisis must be used as an opportunity for focusing transport policy on innovative and ecological transport modes, as well as interoperable intelligent transport systems; in this context, supports the Civitas initiative and the Covenant of Mayors and calls on the Commission to ensure that both these initiatives will be updated in future to include measures for improving the governance of urban and inter-city transport; stresses that the application of intelligent transport systems (ITS) will make a significant contribution to improving energy efficiency, safety and security in the transport sector, and calls on the Commission and the Member States to ensure coordinated and effective deployment of ITS in the Union as a whole, and particularly in urban areas;
21. uzsver struktūrfondu un Kohēzijas fonda potenciālu saistībā ar TEN-T programmas pabeigšanu, jo īpaši pilsētu teritorijās, taču pauž nožēlu par kohēzijas politikas un transporta politikas saskaņotības trūkumu; aicina dalībvalstis vairāk izmantot pieejamos resursus; pauž nožēlu, ka trūkst skaidrības un informācijas par patlaban notiekošo projektu īstenošanu;
Stresses the potential of the structural funds and the Cohesion Fund in relation to completion of the TEN-Ts programme, in particular in urban areas, but deplores the lack of coordination between cohesion policy and transport policy; calls on the Member States to make greater use of the resources available; deplores the lack of clarity and information about ongoing project implementation;
23. aicina Komisiju izmantot novatoriskus un patiesi efektīvus transporta infrastruktūras un transporta sistēmu finansēšanas veidus (Eiropas obligācijas, „zelta likums” u. c.) un atkārtoti prasa palielināt TEN-T budžetu.
Calls on the Commission to use innovative, genuinely effective forms of funding for transport infrastructure and transport systems (European bonds, the ‘golden rule’, etc.) and reiterates its calls for the TEN-Ts budget to be increased.
par dažādu iespēju analīzi, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīzi
on the analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
Referents: Bas Eickhout
Rapporteur: Bas Eickhout
Romana Jordan Cizelj , Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja
Romana Jordan Cizelj , Committee on Industry, Research and Energy
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ATZINUMS ( *).............26
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)..........25
KOMITEJAS GALĪGAIS BALSOJUMS..................................................................................38
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................36
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” ( COM(2010)0265 ) un tam pievienoto dokumentu ( SEC(2010)0650 ),
– having regard to the Commission Communication ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ) and the accompanying document ( SEC(2010)0650 ),
Tā saglabā savu piedāvājumu palielināt samazinājumu līdz 30 % ar nosacījumu, ka citas attīstītās valstis nodrošinās līdzvērtīgu samazinājumu un sniegs atbilstīgu ieguldījumu”,
It maintains its conditional offer of a 30% reduction, provided there are comparable reductions by other developed countries and appropriate contributions from developing countries.’,
– ņemot vērā Komisijas paziņojumu par 2011. gada energoefektivitātes plānu ( COM(2011)0109 ),
– having regard to the Commission Communication on an Energy Efficiency Plan 2011 ( COM(2011)0109 ),
– ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas klimata pārmaiņu jomā, jo īpaši 2010. gada 25. novembra rezolūciju par Klimata pārmaiņu konferenci Kankunā ( COP 16)
– having regard to its previous resolutions regarding climate change, in particular its resolution of 25 November 2010 on the climate change conference in Cancun (COP16)
Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0442 . , kurā Parlaments aicināja līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 30 % , salīdzinot ar 1990. līmeni,
Text adopted, P7_TA(2010)0442 . where the Parliament called for a reduction of greenhouse gas emissions by 30%, compared to 1990 levels, by 2020,
– ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. novembra Regulu (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem
– having regard to Commission Regulation (EU) No 1031/2010 of 12 November 2010 on the timing, administration and other aspects of auctioning of greenhouse gas emission allowances
– ņemot vērā Padomes 2010. gada jūnija secinājumus, kuros pausta piekrišana tam, ka Komisijai vajadzētu „veikt politikā paredzēto variantu analīzi, kā arī sīkāku izmaksu un ieguvumu analīzi, tostarp vajadzības gadījumā dalībvalstu līmenī”,
– having regard to the Council Conclusions of June 2010 agreeing that the Commission should ‘conduct more detailed analysis on the policy options and costs and benefits, including at Member State level, as appropriate’,
– ņemot vērā ES tiesību aktu kopumu klimata un enerģētikas jomā,
– having regard to the EU climate and energy package,
– ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK nosaka konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm,
– having regard to the draft Commission Regulation determining, pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, certain restrictions applicable to the use of international credits from projects involving industrial gases,
– ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 48. pantu,
– having regard to Rule 48 of its Rules of Procedure,
– ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu ( A7-0219/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0219/2011 ),
A. tā kā ES un pasaules mērķis klimata pārmaiņu jomā ir panākt, lai klimata pārmaiņas nepārsniedz 2°C salīdzinājumā ar līmeni pirms rūpniecības laikmeta; tā kā 2008. gada decembrī pieņemtais tiesību aktu kopums klimata jomā ir pirmais solis ceļā uz to, lai nodrošinātu ES rīcību saskaņā ar šo mērķi; tā kā valstis, kas rada 80 % pasaules emisiju, ir apņēmušās tās samazināt, lai gan ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ( UNFCCC ) līgumslēdzējas puses Kankunā atzina, ka ar pašreizējiem pasākumiem nepietiks, lai sasniegtu 2°C mērķi;
A. whereas the EU’s and the global climate objective is to limit climate change to 2°C above the pre-industrial level; whereas the climate package adopted in December 2008 represents a first step towards ensuring EU action in line with this objective; whereas countries representing some 80% of global emissions have pledged to reduce emissions, although the Parties to the UNFCCC acknowledged in Cancun that current pledges are insufficient to meet the 2°C objective,
B. tā kā klimata un enerģētikas tiesību aktu kopuma galvenais mērķis ir visrentablākā veidā samazināt emisiju;
B. whereas the main purpose of the climate and energy package is that of reducing emission in the most cost-effective way,
C. tā kā saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras sniegto informāciju ES radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju daudzums 2009. gadā bija par 17,3 % mazāks nekā 1990. gadā; tomēr uzsver, ka apmēram vienu trešdaļu šī samazinājuma ir veicinājusi ekonomikas krīze,
C. whereas, according to the European Environmental Agency, the EU’s greenhouse gas emissions were 17.3% lower in 2009 than in 1990; stresses, however, that around one third of this can be accounted for by the effect of the economic crisis,
D. tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra ir aprēķinājusi, ka 2010. gadā ES emisiju līmenis sasniedza 13 % no pasaules kopējā emisiju līmeņa un ka 2030. gadā tas būs 9 %;
D. whereas the International Energy Agency has estimated that the EU’s share of global emissions was 13% in 2010 and will be 9% in 2030,
E. tā kā pasaules kopējais oglekļa emisiju daudzums, ar ko varētu sasniegt 2 °C mērķi, ir aptuveni 800 miljardi CO 2 tonnu no 2005. līdz 2050. gadam; tā kā tiek prognozēts, ka 2050. gadā ES dzīvos 5,7 % pasaules iedzīvotāju;
E. whereas the global carbon budget that is likely to meet the 2°C objective is about 800 billion tonnes of CO2 between 2005 and 2050; whereas the EU’s share of the global population in 2050 is projected at 5.7%,
F. tā kā Komisijas Ceļvedis virzībai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā liecina, ka vairāk nekā pusi no pašreizējā 20 % mērķa varētu sasniegt ar izlīdzināšanas pasākumiem ārpus ES;
F. whereas the Commission Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 demonstrates that of the current 20% target, more than half could be achieved through non-domestic offsets,
G. tā kā Emisiju kvotu tirdzniecības direktīvas (2003/87/EK) 1. pantā noteikts, ka „izveido sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā, lai veicinātu siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanu rentablā un ekonomiski efektīvā veidā”;
G. whereas Article 1 of the Emissions Trading Directive (2003/87/EC) ‘establishes a scheme for GHG allowance trading within the Community in order to promote reductions of GHG emissions in a cost-effective and economically efficient manner.’,
H. tā kā ekonomikas krīzes dēļ ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) nozaru radīto emisiju daudzums ir bijis daudz mazāks par plānoto un zemāks par sākotnējo piešķīruma līmeni, bet vienlaikus ir samazinājušās arī šo nozaru ieguldījumu spēja;
H. whereas, due to the economic crisis, emissions from sectors in the EU emissions trading system (ETS) have been considerably lower than projected, and below the level of initial allocation, but the investment ability of these sectors has also been reduced at the same time,
I. tā kā pašreizējai zemākai oglekļa cenai būs būtiska ietekme uz lēmumiem attiecībā uz darbību un ieguldījumiem un, jā tā paliks nemainīga, tā ir cieši jāuzrauga, tas samazinās ienākumus no izsolītajām kvotām, kas paredzēti, lai finansētu klimata politikas īstenošanu ES un jaunattīstības valstīs;
I. whereas the current lower carbon price will have a significant impact on operational and investment decisions and is to be kept under close examination as if sustained, this would reduce the revenues from auctioning allowances for financing climate action in the EU and in developing countries,
J. tā kā Komisijas Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadam paredzēts, ka palielinājums līdz 30 % pozitīvi ietekmēs dalībvalstu ieņēmumus no kvotu izsolēm, ja būs īstenoti 2011. gada 4. februārī valstu vadītāju apstiprinātie 2020. gada mērķi par atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti;
J. whereas, the Commission Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 implies that stepping up to 30% will have a positive effect on Member States’ revenue from auctioning of allowances if the 2020 goals on renewable energy and energy efficiency is fulfilled as confirmed by the Heads of State on 4 February 2011,
K. tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) prognozēm laikā līdz 2035. gadam ar enerģiju saistītas oglekļa emisijas pasaulē, visticamāk, pieaugs par 21 % salīdzinājumā ar 2008. gada līmeni, ja valstis piesardzīgi īstenos savas Kopenhāgenas vienošanās paustos solījumus, tādējādi neļaujot panākt, lai klimata sasilšana nepārsniedz 2°C ; tā kā tiek uzskatīts, ka valstis, kas nav ESAO valstis, ir atbildīgas par visu prognozēto emisiju pieaugumu pasaulē
K. whereas, according to the International Energy Agency (IEA), scenarios show that global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over the 2008 levels by 2035 if countries implement the commitments they made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
Starptautiskās Enerģētikas aģentūras ( IEA ) 2010. gada 9. novembra ziņojums „World Energy Outlook 2010”. ;
Report of the International Energy Agency (IEA) of 9 November 2010, entitled ‘World Energy Outlook 2010’. ,